ישיבת מליאה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 71, 2023-05-17 00:00

אוריאל בוסו: חברי הכנסת, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת

אוריאל בוסו:  היום יום רביעי כ"ו באייר, 17 במאי 2023

אוריאל בוסו:       הסעיף הראשון על סדר-היום הוא, כמובן, שאילתות דחופות

אוריאל בוסו:  יש לנו היום שאילתה דחופה אחת בלבד, של חברת הכנסת מירב בן ארי, לשר הרווחה והביטחון החברתי, בנושא: הפסקת פעילות מרכז הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית ברחובות

אוריאל בוסו:  אני מזמין את שר הרווחה והביטחון החברתי יעקב מרגי לדוכן

אוריאל בוסו:  חברת הכנסת מירב בן ארי, בבקשה

מירב בן ארי: תודה רבה, אדוני היושב בראש

מירב בן ארי:  אדוני השר, מרכז הסיוע ברחובות ניזוק קשה לאחר שרקטה פגעה בו במהלך מבצע מגן וחץ

מירב בן ארי:  מ-14 במאי לא יהיה למרכז מקום לבצע את עבודתו החשובה

מירב בן ארי:      רצוני לשאול:      האם משרדך מתכוון לסייע במציאת מבנה חלופי על מנת לאפשר להמשיך את פעילות מרכז הסיוע? תודה

אוריאל בוסו: תודה רבה

יעקב מרגי: תודה, אדוני היושב-ראש

יעקב מרגי:  תודה לחברתי חברת הכנסת מירב בן ארי

יעקב מרגי:  כפי שאמרתי בתחילת הקדנציה, כל שאילתה, כל הצעה לסדר-היום, מבורכת

יעקב מרגי:  אני רוצה להעשיר ולפתח את השיח החברתי במליאה, ולכן אני מזמין שאילתות, ואני חושב שזה מגלה כמה חברי הכנסת מעורבים בזכויות האלה

יעקב מרגי:      במענה על השאילתה שלך, חברתי, אני אשיב לך כדלקמן: קודם כול, אנחנו מצירים מאוד על הפגיעה הקשה והנזק שנגרם למבנה מרכז הסיוע

יעקב מרגי:  אנו מכירים ומוקירים את פעילותו המקצועית והמבורכת של מרכז תאיר ברחובות, ונציגי המשרד מקיימים קשרי עבודה שוטפים עם המרכז

יעקב מרגי:  בעקבות האירוע שוחחו אנשי המקצוע במשרד עם מנהלת מרכז הסיוע, ונמסר כי בסיוע הרשות המקומית וגופים נוספים שנרתמו, נמצא מבנה זמני שמאפשר את המשך פעילות המרכז ומתן שירותים לנפגעי ונפגעות פגיעות מיניות

יעקב מרגי:      חשוב להבהיר, כדי שלא נערבב בין הדברים: מרכז תאיר נתמך על ידי המשרד באמצעות מבחן תמיכה לפי סעיף 3א

יעקב מרגי:  המרכזים מקבלים תמיכה שנתית ולא נמצאים בהתקשרות

יעקב מרגי:  יש הבדל בין התקשרות חוזית ובין תמיכה

יעקב מרגי:  הם לא נמצאים בהתקשרות ובהפעלה ישירה של המשרד, ולכן האחריות הישירה למבנה היא לא של המשרד, כמובן, לא עלינו, אך אנשי המקצוע במשרדי לא עמדו מנגד – הם עמדו בקשר עם העמותה ודאגו כי תימצא חלופה ראויה

יעקב מרגי:      בימים אלה בוחן משרד הרווחה והביטחון החברתי את הבקשות לקבלת תמיכה כספית לשנת 2023 במסגרת מבחן התמיכות שפורסם, ובהן בקשת מרכז הסיוע תאיר

יעקב מרגי:  בעקבות המקרה, פעלתי מייד להעביר מקדמות של מבחן התמיכה ל-2023, בהתאם לנוהלי החשב הכללי, כשעדיין אין לנו תקציב מדינה מאושר

יעקב מרגי:  אני עדיין לא יודע מי יזכה בתמיכה, אבל על סמך העבר ביקשתי, לפחות לעמותות שזכו בעבר והגישו, למרות שעדיין לא נבדקו

יעקב מרגי:  אני לא יודע מה תהיה התוצאה, אבל ביקשתי להעביר מקדמות, כי הבנתי שמרכז תאיר – אצלו להיערך זה קיומי כרגע

יעקב מרגי:  מי שראה את התמונות, ראה איך הטיל פירק כמעט את כל המבנה

מירב בן ארי: אתה יודע בכמה משרד הרווחה מתכוון לסייע למרכזי הסיוע?     

יעקב מרגי: כפי שאמרתי, זה עוד צעד שיקל משמעותית על העמותה

יעקב מרגי:  אני אמשיך את התשובה ולאחר מכן תוכלי לשאול

יעקב מרגי:      נוסף על כך, משרדנו תומך כספית בפעילותם של 13 מרכזי סיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית ברחבי הארץ בכלל המגזרים

יעקב מרגי:  מרכזי סיוע אלה תומכים, מלווים ומעניקים סיוע ראשוני בשעת משבר לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית ולאנשים בסביבתם

יעקב מרגי:  מרכזי הסיוע אף מספקים שירותים נוספים דוגמת הפעלת קווי חירום ברחבי הארץ 24 שעות ביממה, קבוצות תמיכה וטיפולים נוספים

יעקב מרגי:      בשנתיים האחרונות עומד היקף הסיוע בתמיכות על סכום של 11,750,000 ש"ח, ומרכז הסיוע תאיר קיבל בכל אחת מהשנים 2021 ו-2022 תמיכות בסכום של כ-770,000 ש"ח עבור פעילותו למען נפגעי תקיפה מינית

יעקב מרגי:  אם אנחנו יודעים שהם קיבלו את ה-770,000 ש"ח, אז המקדמה תהיה בהתאם למה שהם קיבלו בשנים עברו

יעקב מרגי:      נוסף לכל אלו, אציין כי משרד הרווחה והביטחון החברתי מממן באופן ישיר כ-100 מרכזי טיפול ועוד עשרות שלוחות עבור קטינים ובגירים נפגעי אלימות מינית

יעקב מרגי:  מרכזים אלו מעניקים טיפול רגשי ונפשי, פרטני וקבוצתי

יעקב מרגי:  בשנה החולפת טופלו אלפי ילדים ובגירים בטיפול מקצועי ארוך טווח שנמשך שנים רבות

יעקב מרגי:      לסיכום, אני אומר, אין התקשרות חוזית בינינו לבין מרכז תאיר, אבל זה גוף נתמך, ואנחנו מברכים על כך

יעקב מרגי:  סקרתי את כל הפעילות של כלל הגופים

יעקב מרגי:  הצוותים שלנו מעורבים, יצרו קשר, יש שיתוף עם הרשות המקומית

יעקב מרגי:  הרשות המקומית – – –     

מירב בן ארי: מצאה כבר מקום

יעקב מרגי: מבנה חלופי

יעקב מרגי:  הנחינו להעביר את המקדמה, כדי לתת להם חמצן, לחדש את הפעילות שלהם, ואם יש עוד צרכים, גורמי המקצוע שלנו ודאי ימשיכו לעזור ולסייע ככל האפשר, ככל הניתן, במגבלות

מירב בן ארי: אני מבקשת שאלה נוספת לשר

אוריאל בוסו: את רוצה שאלת המשך – בבקשה

מירב בן ארי: אדוני, עכשיו כשאני לא מוגבלת ב-40 המילים שלי

אוריאל בוסו: זה עדיין לא הרצאה

מירב בן ארי: לא הרצאה, ממלא מקום היו"ר, אבל אני כן רוצה לנצל את המעמד הזה ושתגיד לנו איך משרד הרווחה לא מאפשר את העברת החוק של האיזוק האלקטרוני, כאשר ב-19 במרץ עמד השר לביטחון לאומי, השר איתמר בן גביר – אני מזכירה לכם: היום זה חודשיים שהוא עמד בוועדת השרים, אמר שהוא מביא חוק – – –     

אוריאל בוסו: מירב, שאלת המשך

מירב בן ארי: אני לא נותנת הרצאה

אוריאל בוסו: זו שאלת המשך לנושא ששאלת

מירב בן ארי: אני רק רוצה לתת את האירוע

מירב בן ארי:  תאמין לי, תן לי קרדיט מול השר הזה, יש לנו הרבה שנים ביחד

מירב בן ארי:  אדוני השר, החוק מוכן, מתוקצב, המשרד שלך היה שותף מלא במשך שנה בוועדה שעמדתי בראשותה, המשרד לביטחון פנים, וגם שר המשפטים נמצא פה, וגם המשרד שלו מעורב

מירב בן ארי:  תן לנשים, לנפגעות האלימות, איזה אופק הגיוני למצב הזה שבו חוק שמוכן ומתוקצב לא מגיע לידי מימוש

מירב בן ארי:  תודה, אדוני

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  שאלה נוספת מהצד – חבר הכנסת יעקב אשר, בבקשה

אדוני היושב-ראש, מכובדי שר הרווחה, בהמשך לפרסומים שהיו גם אתמול, אני בא לחזק את ידך בנוגע למעונות היום השיקומיים

 אני חושב שהתגלגלה אליך הזכות – – –     

מירב בן ארי: מה שמגיע, מגיע

מירב, עוד לא סיימת את הנאום?     

מירב בן ארי: רק אמרתי "כל הכבוד" מספסלי האופוזיציה

אני שוב בא ואומר: אני חושב שהתגלגלה זכות שבתחילת הקדנציה שלך תפתור את הבעיה הזאת, שמתמשכת תקופה ארוכה בזחילה איטית אבל מאוד מאוד מסוכנת

 מעונות היום השיקומיים – אנחנו לא צריכים להסביר את החשיבות שלהם, ודאי לא לך ולא לאחרים

 אני מבין שיש הסכמות, אבל זה תלוי הרבה מאוד באוצר

      אני קורא לך כאן, ואני אומר לך גם יותר מזה – אני לא יודע אם מקובל לומר את זה במליאה: אני חושב שחובתנו כולנו כיושבי-ראש ועדת והכול – את כל המשאבים שאנחנו יודעים לתת, גם בלחץ על משרד האוצר

 אני אומר לך שאני אשמח לעמוד מאחוריך כדי לתת את הגיבוי לדבר הזה, כדי שתוכל לסיים אחת ולתמיד את הנושא הכאוב הזה של מעונות היום השיקומיים

 זה הורים שאין להם חיים, זה ילדים שמפסידים איכות חיים כשהטיפול נחות, כשאין סייעות, כשאין תגמול נכון

 אני מחזק את ידך

 אשמח גם לשמוע באמת מה ההתקדמות שקורית

 שוב אני אומר: אנחנו בעניין הזה, אדוני, מאחוריך עד הסוף

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  שאלה נוספת מהצד – חבר הכנסת עודד פורר

עודד פורר: ראשית, תודה, אדוני השר, גם על ההתייחסות המהירה בהקשר של מרכז הסיוע

עודד פורר:  המבנה שנפגע שם ברחובות נפגע באופן מאוד מאוד קשה ומשמעותי

עודד פורר:  אגב, מדובר במבנה ישן שלכתחילה הוא בעייתי

אוריאל בוסו: איש רחובות

עודד פורר: אנחנו קיימנו היום דיון בוועדת העלייה והקליטה

עודד פורר:  באותו מבנה נמצא גם מוזיאון הלוחם היהודי במלחמת עולם השנייה ובמערכות ישראל

עודד פורר:  גם שם נפגעו חפצים אישיים של הרבה מאוד לוחמים שהעבירו את זה לשם

עודד פורר:       השאלה שאני רוצה לשאול היא מדוע הממשלה לא לוקחת על עצמה את כל הליך השיקום הזה, כולל מבנה חלופי, לא זמני

עודד פורר:  כי הארגון ומרכז הסיוע הזה לא נותן סיוע רק לתושבי רחובות; מרכז הסיוע הזה הוא מרכז סיוע אזורי

עודד פורר:  מכאן, אני חושב שדווקא ספציפית, בגלל הפגיעה – שהיא פגיעה כתוצאה מירי על מדינת ישראל – צריך לתת פה איזשהו תקציב מיוחד, שהוא תקציב של בינוי ממשי, כדי שהמקום יהיה גם מקום ראוי

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  בבקשה, השר

יעקב מרגי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש

יעקב מרגי:  תודה לחברי הכנסת השואלים

יעקב מרגי:  אני אתחיל ראשון ראשון, אחרון אחרון

יעקב מרגי:  חברתי מירב בן ארי, אני חושב שהפתיח שלך לא היה נכון

יעקב מרגי:  לא התכוונת, אבל אני אומר לך, קודם כול, מי שאמור ליישם את החוק הוא לא אני

יעקב מרגי:  אישור החקיקה וקידומה זה השר לביטחון הפנים

יעקב מרגי:  גורמי המקצוע שלי יישרו קו עם הצעת החוק כפי שהיא

יעקב מרגי:  נתבקשתי לתת להם רוח גבית, נתתי רוח גבית, אבל היא אבן נגף בקידום החוק, כי אם תאמרו לי ליישר קו עם השר לביטחון הפנים, מחר זה יהיה

יעקב מרגי:  אני לא מיישר קו עם השר לביטחון לאומי

מירב בן ארי: אבל אתה יודע, אנחנו חברי כנסת באופוזיציה, אתה שר בתוך הממשלה

מירב בן ארי:  צריך אותו, יש 16 נשים שצריכות – – –     

יעקב מרגי:  תני לי

יעקב מרגי:  תני לי

יעקב מרגי:  מירב, לא השלמתי את התשובה

יעקב מרגי:  אני נזהר בהרבה דיונים דומים לקחת – סליחה על המושג המושאל – בעלות על סוגיית רצח נשים, כדי לא לתת למשרד לביטחון לאומי פטור או הנחות

יעקב מרגי:  לכן, רבותיי, שימו לב, פה צריך להתנהל בשום שכל

יעקב מרגי:  אני חשבתי שהסייגים ששם השר לביטחון לאומי הם בעייתיים קצת

יעקב מרגי:  אפשר לאזן אותם, אפשר למצוא נוסחה מאזנת בין הדרכים

יעקב מרגי:  הוא מבקש את ההסכמה הגורפת שלי

יעקב מרגי:  אני לא נתתי הסכמה גורפת לסעיפים שלו

יעקב מרגי:  אני יכול לעדן חלק ובחלק לא

יעקב מרגי:  לכן, אני לא מעכב

יעקב מרגי:       אני מחכה לחוק הזה כדי לשתף פעולה וליישם אותו

יעקב מרגי:  גורמי המקצוע שלי מיישרים קו עם הרצון של ועדות הכנסת וחברי הכנסת

יעקב מרגי:  לכן, העיכוב הוא לא פה

יעקב מרגי:  אני מייחל לזה שהחוק הזה ייושם אתמול, ויחד איתכם, אנחנו מאחורי הקלעים לוחצים ומאיצים בהם

יעקב מרגי:  אני יכול לקדם אותו, להחזיר אותו לוועדה לדיונים ולמליאה, אם אני רק משחרר את – גם עומדת לו אפשרות לדלג על חוות הדעת שלי ולקדם אותה, את הצעת החוק

יעקב מרגי:  גם את זה הביאו בחשבון

יעקב מרגי:       אני חושב שסוגיית האיזוק האלקטרוני צריכה למצוא את הנוסחה המאזנת, כי זה לא בהליך פלילי או משטרתי, זה בצו הגנה

יעקב מרגי:  רבותיי, צריך לרדת לעומק הדברים

יעקב מרגי:  התכלית ראויה ב-99%

יעקב מרגי:  צריך למצוא את הנוסחה של אותם 5% או 10% שיכולים לנצל את זה למאבקים כוחניים; לא רציני

יעקב מרגי:  צריך למצוא את הנוסחה, וצריך לומר את זה ביושר, באומץ, לא לחשוש לומר את הדברים

יעקב מרגי:  צריך לומר אותם באומץ וביושר

יעקב מרגי:  תודה

יעקב מרגי:      לגבי מעונות היום השיקומיים – – –     

מירב בן ארי: שיביא לוועדה

מירב בן ארי:  שיביא – – – אני רוצה להגיד לך שאני סומכת עליך – –      

יעקב מרגי: תודה

יעקב מרגי:  אני יודע

מירב בן ארי:  – – שתדבר איתו, ושהוא בכל זאת יביא את זה לוועדה, שיהיה שיח

יעקב מרגי: מתקיים שיח

מירב בן ארי: – – – בסוף, כשחלילה – – – בסוף היא מוצאת את עצמה במשרד הרווחה

מירב בן ארי:  לפעמים גם – – –     

יעקב מרגי: ברשותך, אדוני, יש עוד סוגיה – סוגיית הטיפול בגברים אלימים

יעקב מרגי:  אנחנו בדילמות

מירב בן ארי: נכון

מירב בן ארי:  זה שלך

יעקב מרגי: נכון

יעקב מרגי:  אבל האם את יודעת למה לא מיישמים אותה? מצוקת כוח האדם והעובדים הסוציאליים במחלקות הרווחה

יעקב מרגי:  עכשיו 40 תקנים – שאני אשים אותם, והאוצר מוכן לשים אותם – אני לא אוכל לגייס אותם למחלקות שירות הרווחה

יעקב מרגי:  רוצים לעשות את זה במיקור החוץ

יעקב מרגי:  גורמי המקצוע והאיגוד שלו אומרים לי: אנחנו מעדיפים לחכות ולא לתת את הטיפול והמענה

יעקב מרגי:  חשוב שהדברים האלה ייאמרו ברבים, בפרהסיה, שנדע

יעקב מרגי:  יש דילמות

יעקב מרגי:  מבחינתי, ליישם את המודל מחר; במיקור חוץ – זה ישים

מירב בן ארי: גם זו עמדה שחשוב לשמוע

יעקב מרגי: חשוב

אוריאל בוסו: תודה

יעקב מרגי: מעונות היום השיקומיים – אתמול היינו בעין הסערה

אוריאל בוסו: יישר כוח

יעקב מרגי: הייתה אמורה להתרגש עלינו היום שביתה במעונות היום השיקומיים, שהייתה מכניסה את ההורים, שגם כך הם גדולים מהחיים והם מתמודדים יום-יום עם אתגר לא פשוט – אני רוצה להגיד לך, חבר הכנסת יעקב אשר, אין לי בעיה עם האוצר

יעקב מרגי:  מה היה הוויכוח שלי עם ארגון מעונות היום השיקומיים? קיבלתי גיבוי והסכמה משר האוצר, שהוא יודע להכיל ויודע לתקצב אותי בעלות של הסכם השכר, שדומה להסכם השכר של הסייעות, כמו בשלטון המקומי

יעקב מרגי:  כמו כל הסוגיות בחברה הישראלית, המתקיימות בחצי מידע או ברבע מידע ולא יודעים את העובדות – נדלקות פה פטריות גרעיניות

יעקב מרגי:  כדאי לדעת את העובדות

יעקב מרגי:  האוצר גיבה אותי ואמר לי: יעקב, מה הוא לא מוכן? ובצדק

יעקב מרגי:  הוא אומר לי: יעקב, אני לא עובד תחת איום בשביתה

יעקב מרגי:  אין שום סיבה

יעקב מרגי:       הבעיה נחלקת לשניים: יש את שכר הסייעות ויש שמלינים על סוגיית התעריפים

יעקב מרגי:  אז בוא אני אגלה לך סוד שלא היה ידוע לאף אחד: כמעט בכל נושא מתוך שלושת אלפים הנושאים שמוטת השליטה של משרד הרווחה נוגעת בהם יש בעיה עם עדכון תעריפים

יעקב מרגי:  אז נשבור עכשיו את הכלים ונוציא את המוגבלים מהמעונות הביתה? נוציא את הילדים שצריכים את המעונות? אז ביקשתי להתנהל בשום שכל

יעקב מרגי:       אני שמח שלאחר יום ארוך ומתיש – חטפתי עלבונות, היה קמפיין מתוזמר

יעקב מרגי:  אתם מכירים את הקמפיין ש-800 איש נותנים לך את אותה הודעה מנוסחת אחת לאחת, מתוזמנת? לא נפגעתי, חיבקתי

יעקב מרגי:  יאמרו לך ההורים, אם היו יכולים לומר לך עכשיו, שעניתי אישית

יעקב מרגי:  מתוך כמעט 800 הודעות, עניתי במהלך יום עמוס עבודה וניהול המשבר על קרוב ל-400 מהווטסאפ שלי באופן ישיר

יעקב מרגי:  אני שמח שבשעות הערב ההנהגה הבינה שזה לא נכון וסמכו על מה שאמרתי להם

יעקב מרגי:  המשבר היה מיותר, כי נפגשתי איתם ואמרתי להם: תסתכלו לי בלבן של העיניים

יעקב מרגי:  גם אם האוצר לא יגבה אותי, אני יודע להביא את המקורות מאצלי, ואני אשפה אתכם

יעקב מרגי:  אבל הם רצו כנראה להביא ריאקציה

יעקב מרגי:  לא דן אותם

לא משנה מה היה, חשוב מה יהיה עכשיו

יעקב מרגי: לא, חשוב לציבור

יעקב מרגי:  אני לא מדבר רק אליך; לפרוטוקול ולציבור

יעקב מרגי:  חשוב שידעו

יעקב מרגי:  חבר הכנסת יעקב אשר, אני מחויב שאחרי שנתקצב, עם אישור התקציב, נשפה אותם על שכר הסייעות

יעקב מרגי:  נקיים צוותי עבודה כדי לבחון את סוגיית התעריפים

יעקב מרגי:  אנחנו לא נבהלים מזה, אנחנו לא מטאטאים בעיות מתחת לשטיח, אבל רבותיי, סבלנות

יעקב מרגי:  תראו מה קורה כשרוצים לגמור ולנהל את כל המדינה הזו בשלושה חודשים

יעקב מרגי:  מה קרה? באנו לעבוד, באנו לקדנציה ארוכה, ואנחנו נעשה את זה

יעקב מרגי:      האתגרים רבים, ואנחנו מתמודדים איתם ביושר, מסתכלים בגובה העיניים על כל בעיה

יעקב מרגי:  ונדע להתמודד איתם

יעקב מרגי:  לא משנה מה הוותק ומה אורך או זקנת הגיל של אותו נושא, אני אדע להתמודד איתו, לא מעניין אותי מתי הוא התחיל

יעקב מרגי:  אנחנו נתמודד עם הבעיות

יעקב מרגי:       אני רוצה לומר לכם, תתפלאו – – –     

– – –     

יעקב מרגי: אני מכיר את הקשיים לאורך כל שירותי הרווחה, והם יועברו לך גם בבריאות ובחינוך ובעוד משרדים שנותנים שירותים

יעקב מרגי:  יש סוגיות שהתעריפים לא עודכנו בגלל צורת העבודה של המדינה

יעקב מרגי:  יש יוקר מחיה

יעקב מרגי:  יוקר המחיה לא יודע להתמודד עם אישור תקציב המדינה, הוא בועט בכל רגע נתון

יעקב מרגי:  אנחנו מתקשרים בחוזים, יש הסכמים חוזיים, יש אילוצי אוצר, אילוצי משרד

יעקב מרגי:  החוכמה היא לשבת ולדבר, להבין שהסוגיות על השולחן ומתקדמות לכדי פתרון

אוריאל בוסו: תודה

עודד פורר: – – –     

יעקב מרגי: עודד, הלוואי

יעקב מרגי:  האופטימום הוא שהמדינה עושה הכול

יעקב מרגי:  תן לי, הלוואי – קח, תבנה להם בניין, תעשה

יעקב מרגי:  אני לא שם, לצערי

יעקב מרגי:  אנחנו לא שם

עודד פורר: לא על כל אחד נורה טיל על – – –     

יעקב מרגי: רגע

יעקב מרגי:  לכן, למרות שהיא לא עמותה נתמכת, נכנסנו לפעולה

יעקב מרגי:  חרגנו, הוצאנו מקדמות, למרות שתקציב המדינה עוד לא אושר

יעקב מרגי:  אני לא יודע מה הם יקבלו השנה

יעקב מרגי:  אני אומר לך: כן, אנחנו ממשיכים ללוות את העמותה

יעקב מרגי:  אם נראה – גורמי המקצוע בקשר רציף, גם עם הרשות המקומית וגם עם העמותה

יעקב מרגי:  אם נדע ונראה שהפתרון הזמני לא מחזיר את המצב לקדמותו, לפני הטיל – קחו בחשבון שגם האוצר בתמונה, גם מס רכוש, אז אנחנו יודעים

יעקב מרגי:       בוא, מרחב הגמישות שלי במשרד הרווחה – אני מודה, שוב, רציתי לומר את זה במענה שלה

יעקב מרגי:  הלוואי שהרבה משרדים אחרים בכנסת – שיקנאו, לא אכפת לי שיקנאו – שיהיה להם קשב אוצרי כמו שיש למשרד הרווחה

יעקב מרגי:  תודה רבה לכם

אוריאל בוסו: תודה רבה לך, אדוני השר

אוריאל בוסו: אם כן, רבותיי חברי הכנסת, נעבור לנושא הבא שעל סדר-היום

אוריאל בוסו:  הנושא הבא הוא ציון יום ירושלים וציון זכרם של יהודי אתיופיה שנספו בדרכם לישראל

אוריאל בוסו:  כידוע, יום זה מצוין מדי שנה במליאת הכנסת לפי הנוהג

אוריאל בוסו:  משנת 2019 יום ירושלים אוחד כנושא הנדון בכנסת גם עם זכרם של יהודי אתיופיה שנספו בדרכם לישראל

אוריאל בוסו:  אנחנו מקדמים בברכה את מי שהגיעו כאן מהאורחים, וגם את חברי הכנסת לשעבר שנמצאים כאן, באולם המליאה

אוריאל בוסו:       אני רוצה להזמין את חבר הכנסת דן אילוז לפתוח את היום המיוחד הזה, בבקשה

דן אילוז: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, ירושלים היא לא כמו כל עיר אחרת, ירושלים היא חזון שהפך למציאות

דן אילוז:  ירושלים היא עיר שבה הקודש והחול מתערבבים ביחד – עיר ארצית, אמיתית, שהיא גם מקום אלוהי

דן אילוז:  ירושלים היא עיר שמחברת בין המזרח למערב, בין הציוויליזציות הגדולות של כל העולם, שנפגשות כאן ומוצאות בה השראה

דן אילוז:  ירושלים היא עיר שבה יהודים מכל הסוגים – דתיים, חרדים, חילונים ומסורתיים, ימנים ושמאלנים, אשכנזים וספרדים, עולים וצברים – יהודים מכל הסוגים נפגשים בה יחד וחיים חיים משותפים

דן אילוז:  ירושלים היא חיבור בין עבר, הווה ועתיד, עם היסטוריה עשירה, הווייה מרתקת ומשגשגת ועתיד מזהיר; העיר היחידה בעולם שאני מכיר, שבה קמות חברות סטרטאפ במבנים לשימור עם יסודות בני אלפי שנים

דן אילוז:      במשך אלפי שנים, מאז הגלות הנוראית, חלמו יהודים לחזור לירושלים ולהחזיר את ירושלים לעם היהודי

דן אילוז:  מכל קצוות תבל, מארצות הברית ועד אוסטרליה, דרך מרוקו, פולין, פרס ואתיופיה, יהודים מכל העולם פנו לירושלים שלוש פעמים ביום והתפללו לחזור אליה

דן אילוז:  גם אחרי נס הקמת מדינת ישראל, ירושלים נשארה מחולקת כשהלב הפועם שלה תחת שלטון זר

דן אילוז:  עם כל השמחה על הקמת מדינת היהודים, משהו היה חסר

דן אילוז:  שרשרת הדורות שהתפללו לחזור לירושלים לא נתנה מנוח בליבם של יהודים, והם המשיכו לקוות שיום יבוא וירושלים המאוחדת תהיה תחת שלטון ישראלי

דן אילוז:      לפני 56 שנה קרה נס נוסף: במלחמה שלא ביקשנו, עם ישראל חזר הביתה לירושלים

דן אילוז:  כוחות הצנחנים שחררו את העיר העתיקה בגבורה ומוטה גור צעק בקול: "הר הבית בידינו"

דן אילוז:  אני מאמין שהמשמעות העמוקה של הרגע הזה היא בלב המחלוקת על הזכות שלנו – – –     

אוריאל בוסו: שקט במליאה, חברי הכנסת

אוריאל בוסו:  לכבד את היום ואת הנואם

דן אילוז: אני מאמין שהמשמעות העמוקה של הרגע הזה היא בלב המחלוקת על הזכות שלנו על הארץ

דן אילוז:  כן, יש עדיין בין השונאים שלנו בעולם אנשים שטוענים שלמדינת ישראל אין בכלל זכות קיום

דן אילוז:  אנשים אלה, שבהם אקדמאים באוניברסיטאות בעולם, טוענים שמדינת ישראל היא פרויקט קולוניאליסטי מערבי

דן אילוז:  כשאני מסתובב בעולם בשליחות הסברתית למען ישראל, אני שומע את הטענה הזאת מהשמאל הקיצוני בעולם

דן אילוז:  הם אומרים: באתם מאירופה, הגעתם לארץ זרה והשתלטתם עליה

דן אילוז:  זה קולוניאליסטי

דן אילוז:       לצערי, גם בבית הזה יש חברי כנסת שמשמיעים טענות כאלה

דן אילוז:  עזבו רגע שמשפחתי ממרוקו ולא מאירופה

דן אילוז:  הטענה של אותם אקדמאים בורים – עם ישראל מבחינתם לא קשור לארץ ישראל אלא בא לארץ זרה כדי לפתור בעיה אירופית של אנטישמיות, ולכן ערביי ארץ ישראל הם קורבנות של קולוניאליזם – כך לטענתם

דן אילוז:  מה לעשות שזה פשוט לא נכון

דן אילוז:  איך אמר שמעון מתתיהו בספר מקבים? "לא ארץ נוכריה לקחנו ולא ברכוש נוכרים מָשָלְנו כי אם נחלת אבותינו אשר בידי אויבינו בעת מן העיתים בלא משפט נכבשה; ואנחנו כאשר הייתה לנו עת השיבונו את נחלת אבותינו"

דן אילוז:      ירושלים היא הסמל החזק ביותר לעובדה הזאת

דן אילוז:  אי-אפשר לחשוב על ההיסטוריה המפוארת של ירושלים בלי לחשוב על העם היהודי

דן אילוז:  אי-אפשר לבקר באתרים ארכיאולוגיים בירושלים בלי לראות היסטוריה יהודית ענפה, למרות כל הניסיונות למחוק אותה

דן אילוז:  לצד ירושלים, גם יהודה ושומרון הם סמלים לקשר החזק הזה

דן אילוז:  הם לב-ליבה של ארץ ישראל ההיסטורית והמקום שבו הסיפור התנ"כי התרחש

דן אילוז:  אני מזכיר לכם שבמלחמת ששת הימים גם הם שוחררו

דן אילוז:  בית אל, שכם, וחברון לצד ירושלים הם ההוכחה שמדינת ישראל היא לא פרויקט קולוניאליסטי אלא שיבת עם לארצו אחרי גירוש אלים, בסיפור ייחודי שצריך להפוך להשראה לכל העמים המדוכאים בעולם

דן אילוז:  זה לא אי-צדק אלא הצדק ההיסטורי הטהור ביותר שיש; לא רק פתרון לבעיית האנטישמיות על חשבון אחרים אלא שיבת ציון

אוריאל בוסו: לסיים

דן אילוז: זה נס גלוי, וירושלים היא ההוכחה לכך

דן אילוז:  צדקת הדרך שלנו עוברת בירושלים כי בלי ירושלים אין לנו זכות קיום אמיתית גם בתל אביב

דן אילוז:  האויבים שלנו יודעים את זה

דן אילוז:  עם ירושלים השורשים שלנו בכל חלקי ארץ ישראל ברורים

דן אילוז:  ביום ירושלים הזה אנחנו מצהירים שוב אמונים לירושלים, ומתוך כך נובעת הצהרת אמונים שלנו למדינת ישראל כולה

דן אילוז:  תודה רבה

אוריאל בוסו: תודה רבה לחבר הכנסת דן אילוז

אוריאל בוסו:  הדובר הבא – חבר הכנסת זאב אלקין, גם כן מיוזמי היום המיוחד הזה, לשעבר השר לירושלים

אוריאל בוסו:  בבקשה, אדוני, חמש דקות לרשותך

זאב אלקין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש

זאב אלקין:  אדוני השר, חבריי חברי הכנסת, באמת היום הזה, שהמדינה כולה תציין אותו החל מהיום בערב בואכה מחר, בעיקר, והכנסת מציינת אותו היום, הוא אחד מהימים המרגשים בשבילי בלוח השנה שלנו כאן, של החגים הלאומיים והחגים הדתיים של מדינת ישראל

זאב אלקין:  הוא יום מאוד מרגש לא רק בגלל שהוא יום שמדבר על חגה של עיר בירתנו, שלמעשה חוברה לה יחדיו מחדש ומשם ממשיכה להתפתח ולצמוח; הוא יום מרגש כי זה אירוע שהשפיע במידה רבה על עצם העובדה שאני עליתי לכאן, למדינת ישראל, ואני עומד כאן היום, זכיתי לעמוד כאן היום, כמו גם בשנים עברו, על דוכן הכנסת

זאב אלקין:       הניצחון הישראלי במלחמת ששת הימים שינה רבות – שינה רבות במדינת ישראל ושינה רבות גם בעולם היהודי כולו, בין השאר בעבור הקהילה היהודית, למרות שכבר לא כל כך הייתה קהילה

זאב אלקין:  בעבור מה שנקרא "יהדות הדממה" – יהדות ברית המועצות – הניצחון הזה למעשה שינה המון

זאב אלקין:  הוא הביא להקמה ולהתפתחות במהירות עצומה של התנועה היהודית במחתרת בברית המועצות על הזכות לעלות לכאן, למדינת ישראל, הביא גאווה לאומית ליהודים רבים שהרימו את ראשם

זאב אלקין:  בסופו של דבר, בזכות התנועה הזאת והמאבק הנחוש שלה, גם אני הקטן זכיתי – עוד לא נולדתי אז, ב-1967, נולדתי רק ארבע שנים לאחר מלחמת ששת הימים, אבל בזמנו, עוד כנער בתיכון, זכיתי להצטרף לתנועה הזאת, ונדבקתי ברעיונות של ציונות, חזרה ליהדות, חזרה לזהות הלאומית שלי

זאב אלקין:  לאחר מכן, בזכות הצלחת התנועה הזאת לשבור את מסך הברזל, זכיתי לעלות לכאן, למדינת ישראל

זאב אלקין:      לכן, בשבילי יום ירושלים הוא לא רק יום איחודה של ירושלים, הוא גם יום האיחוד האישי שלי עם האומה היהודית ועם היהדות הארץ ישראלית וההגעה לכאן

זאב אלקין:  לכן מרגש בשבילי שבעתיים היה לאחר מכן, דווקא כמי שבזכות היום הזה עלה לכאן וגר היום בירושלים, להיות כאן, במקומות שבהם מתקבלות ההחלטות שמשפיעות על עתידה של העיר הזאת, קודם כיושב-ראש שדולת ירושלים בכנסת במשך כמה קדנציות, לאחר מכן כשר ירושלים ומורשת פעמיים, בשתי ממשלות שונות, והיום, שוב, כיושב-ראש שדולת ירושלים יחד עם חברי חבר הכנסת דן אילוז, שדיבר כאן לפניי

זאב אלקין:  זו התרגשות עצומה להרגיש שבזכות היום הזה עלית לכאן, ועכשיו אתה תורם את תרומתך לפיתוחה של העיר הזאת ולהתמודדות עם האתגרים שלה

זאב אלקין:      אנחנו קיימנו רק עכשיו דיון מרתק בישיבת ההשקה של שדולת ירושלים עם ראש העיר ועם השר לירושלים ומסורת, וגם עם חברי מועצת העיר ונציגי גופים אחרים

זאב אלקין:  יש הרבה מאוד חדשות טובות ובשורות טובות בירושלים

זאב אלקין:  מצד שני, יש עדיין הרבה אתגרים

זאב אלקין:  למשל, הוצג לנו מאזן הגירה שלילי מאוד מירושלים

זאב אלקין:  אגב, הגירה מירושלים, בניגוד למה שאולי פעם הייתה התדמית, היא היום של כולם

זאב אלקין:  פעם דיברו על זה שחילונים ומסורתיים מהגרים מירושלים; היום 50% מההגירה היא הגירה חרדית

זאב אלקין:  אנשים עוזבים את ירושלים בגלל יוקר הדיור, למשל

זאב אלקין:  לכן, אני רוצה מכאן לברך את ראש העיר ואת כל מי שעוסק במלאכה הזאת על קידום חסר תקדים של הבנייה בירושלים בשנים האחרונות

זאב אלקין:  אני חושב שבעוד כמה שנים כאלה אנחנו נגיע למצב שבסופו של דבר המחסור הזה, שהצטבר במשך שנים רבות בירושלים, ייסגר, ואני חושב שההשפעה על מחירי הדיור תשפיע גם על העצירה של ההגירה השלילית מהעיר, ואנחנו נראה תוצאות אחרות

זאב אלקין:      עוד נושא שאי-אפשר שלא להתייחס אליו בסיום דבריי, דווקא בדיון הזה לציון איחודה של ירושלים: איחודה של ירושלים חייב להיות בפועל, ולא רק על הנייר ולא רק ברמת הצהרתית

זאב אלקין:  הממשלה – וחבריי השרים, גם שר המשפטים וגם השר לירושלים ומסורת, שנמצא פה ועוד מעט יעלה לדבר כאן – מכינה החלטת ממשלה חשובה מאוד, שנייה כבר, תוכנית חומש לפיתוח של השכונות הערביות בירושלים

זאב אלקין:  מי שמאמין בירושלים מאוחדת חייב לדאוג לכך שהחיים בירושלים הזאת, חמש דקות מהכנסת וחמש דקות מהכותל, לא ייראו כמו רצועת עזה, לכן יש פה אתגר גדול אחרי הזנחה של 50 שנה

זאב אלקין:  בזמנו הרמנו את הכפפה עם החלטת ממשלה של יותר מ-2 מיליארד שקלים השקעה בשכונות הערביות של ירושלים – אני מעדיף את הביטוי הזה מאשר הביטוי מזרחה של העיר

זאב אלקין:  אני מאוד שמח מאוד שהממשלה מכינה לקראת יום ראשון הקרוב החלטת ממשלה חדשה, עם השקעה אפילו גדולה יותר, כי מי שמאמין בירושלים מאוחדת לנצח-נצחים, חובתו גם לדאוג שהיא תיראה מאוחדת בכל חלקי העיר הזאת

זאב אלקין:  בכך באמת יבואו לידי ביטוי גם הריבונות וגם האחריות שיש לנו באזורים האלה

זאב אלקין:       תבורך הממשלה, בהנחה שבאמת תאשר את ההחלטה הזאת ביום ראשון, ותוכיח שוב את הנאמנות של מדינת ישראל לאחדותה של ירושלים ולריבונות שלנו שם, גם במעשים ובתקציבים ולא רק בדיבורים

זאב אלקין:  תודה רבה, אדוני היושב-ראש

אוריאל בוסו: תודה רבה לחבר הכנסת זאב אלקין

אוריאל בוסו:  אני רוצה להזמין את הדוברת הבאה, חברת הכנסת צגה מלקו

אוריאל בוסו:  בבקשה

אוריאל בוסו:  חמש דקות, בבקשה

צגה מלקו: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הקהילה ביתא ישראל, האורחים הנכבדים שנמצאים פה ושאר האורחים, מחר אנו מציינים את יום הזיכרון לזכר הנספים מעליית יהודי אתיופיה

צגה מלקו:  מחר אנו גם מציינים את יום שחרור ירושלים

צגה מלקו:  לכאורה, מבלבל: מה לעצבות אצל השמחה? מה עושה יום האבל הזה ביום החג? במבט ראשוני זה באמת מבלבל, אבל כשמסתכלים פנימה, מבינים שלא כך הוא

צגה מלקו:  החיבור הזה של יום הזיכרון לנספים שאיבדו את חייהם בדרכם לירושלים עם יום החג של העיר הוא כל כך מתבקש וכל כך נכון

צגה מלקו:      "אם אשכחך ירושלים תשכח ימיני", נשבעו עולי בבל לאחר חורבן הבית הראשון

צגה מלקו:  בכך הם הביעו קשר בל יינתק של העם היהודי לירושלים

צגה מלקו:  שורש העניין של עולי אתיופיה נעוץ בכמיהה לירושלים; קודם, ירושלים, (אומרת דברים באמהרית

צגה מלקו: ) באמהרית

צגה מלקו:  בדרך פלאית ונסתרת מתחבר סיפורם

צגה מלקו:       סיפורה של עליית יהודי אתיופיה הוא גם סיפורם של לוחמי ומשחררי ירושלים

צגה מלקו:  זהו סיפור של אומץ

צגה מלקו:  האומץ של לוחמים יהודים בשירות הצבא העברי להסתער קדימה ולהילחם על העיר הקדושה מגיע מאותו המקום שממנו הגיע האומץ של רבבות בני קהילת ביתא ישראל להניח מאחוריהם הכול ולצאת אל הלא-נודע בדרכם אל אותה העיר בדיוק – ירוסלם, ירושלים

צגה מלקו:  זה סיפור על נחישות ואמונה

צגה מלקו:  עם השנים נחשפתי לסיפורם של חלק מן הלוחמים על העיר, ובניגוד למה שנראה לנו במבט שטחי, זה בכלל לא היה קל, ודרש מידה של נחישות ושל אמונה בצדקת הדרך – שני ערכים שהחזיקו את יהודי אתיופיה, ביתא ישראל, שעברו את המסע המפרך מארץ הולדתם, מאתיופיה, לירושלים הקדושה

צגה מלקו:      זה גם סיפור של על אובדן, אובדנם של חברים לנשק, פקודים ומפקדים בקרבות על העיר הנכספת מזה, ואובדנם של אלפי בני הקהילה, ביתא ישראל, חברים שלהם, שכנים, בני משפחה ואף משפחות שלמות שנספו בלי להגיע לקבורה ישראלית

צגה מלקו:  בדרך, במסע, הם סבלו ממחלות, משודדים, ואפילו לא ידעו מתי קברו אותם, באיזה מקום, באיזו שעה ומי קבר אותם

צגה מלקו:  זה הסיפור של הציונות

צגה מלקו:  ירושלים היא ציון, היא שורש השם "ציונות", ובשם אותה ציונות צעדו חיילינו ופרצו את שערי ירושלים בדרכם אל הכותל; בשמה צעדו גם אלפי בני קהילת ביתא ישראל בדרכם אל ירושלים, ירוסלם

צגה מלקו:  זהו בעיקר סיפורו של חלום

צגה מלקו:  אנו זכינו להיות בדור שהגשים את חלומם של דורות על גבי דורות של יהודים מכל רחבי הגלות הקשה

צגה מלקו:  זה שזכינו, לא פוטר אותנו מאחריותנו לזכור אותם

צגה מלקו:      תרשו לי להגיד כמה מילים באמהרית

צגה מלקו:  (אומרת דברים באמהרית

צגה מלקו: ) את זה אנחנו צריכים ללמד במערכת החינוך בבית הספר, להעביר מדורות לדורות

צגה מלקו:  זו האחריות שלנו

צגה מלקו:  מערכת החינוך בישראל עדיין מתעלמת מסיפורה של יהדות אתיופיה, ביתא ישראל; המחיר ששילמנו כדי להגיע לירושלים

אוריאל בוסו: נא לסיים

צגה מלקו: זה סיפור של כל עם ישראל כולו

צגה מלקו:      לפני סיום, אני רוצה לנצל את הבמה המכובדת הזו ולקרוא לחבריי המכובדים ולכלל הציבור הישראלי להצטרף אליי ולכבד את הנספים בטקס הממלכתי שיתקיים מחר בשעה 11:00 בהר הרצל

צגה מלקו:  יהי זכרם ברוך

צגה מלקו:  תודה רבה

אוריאל בוסו: תודה רבה לחברת הכנסת צגה מלקו

אוריאל בוסו:  חבר הכנסת אלעזר שטרן, בבקשה

אלעזר שטרן: ליבנו עם אחינו יוצאי אתיופיה, שבאמת במסירות רבה מסרו נפשם על העלייה לירושלים לאורך הדורות

אלעזר שטרן:  "שיר המעלות לדוד שמחתי באֹמרים לי בית ה' נלך

אלעזר שטרן:  עֹמדות היו רגלינו בשערַיך ירושלם

אלעזר שטרן:  ירושלם הבנויה כעיר שחֻבּרה-לה יחדׇו

אלעזר שטרן:  ששם עלו שבטים שבטי יה עדות לישראל להֹדות לשם ה'

אלעזר שטרן:  כי שמה ישבו כסאות למשפט כסאות לבית דויד

אלעזר שטרן:  שאלו שלום ירושלם ישליו אֹהביך

אלעזר שטרן:  יהי שלום בחילך שלוׇה בְּאַרְמְנוֹתׇיִך

אלעזר שטרן:  למען אחַי ורֵעָי אֲדַבְּרָה-נא שלום בך

אלעזר שטרן:  למען בית ה' אלהינו אבקשה טוב לך"

אלעזר שטרן:      "ששם עלו שבטים" – בעבר עלו שבטים

אלעזר שטרן:  מי עולה לירושלים היום? מה עשינו ליום ירושלים? בוא נגיד את האמת, גם אם היא כואבת

אלעזר שטרן:  מי חוגג את ירושלים בבאר שבע, באילת, בתל אביב, בחיפה? איך לבושים אלה שעולים לירושלים? כמוני – כיפה וציצית – הם החוגגים

אלעזר שטרן:  למה? בדקנו גם הבוקר – מצעד הדגלים בהפרדה מגדרית

אלעזר שטרן:  מישהו שבא עם הבת שלו – אמרו לו: תפריד

אלעזר שטרן:  אתה רוצה יחד? לך למשפחתי, כאילו זאת בריכה מעורבת

אלעזר שטרן:  כן, ככה גם ביישוב שלי – כדי לא להגיד רחצה מעורבת אז אומרים משפחתית

אלעזר שטרן:  יש עוד גברים? בסדר

אלעזר שטרן:  יש עוד נשים? בסדר

אלעזר שטרן:       אבל האם זה מה שרצינו לעשות למצעד הדגלים? אלא אם כן רצינו לקחת לנו את ירושלים

אלעזר שטרן:  לקחת לנו, אבל גם לקחת אותה מאחרים

אלעזר שטרן:  כמו שפעם היה, כשההתיישבות העובדת עלתה לחגוג את ירושלים; שיום ירושלים לא היה שייך למגזר שמתכנס מחר בערב בבתי הכנסת ומוחרתיים בבוקר, ואומר הלל עם חולצות לבנות – כן, ככה נעשה

אלעזר שטרן:  אבל מה הרווחנו מזה? כמו מה שאנחנו עושים לכל היהדות במדינה, גם בתקציב הזה – מחזקים את מי שלא צריך חיזוק

אלעזר שטרן:  מי שיחרר את ירושלים? לכו לגדוד 66, לעצרת מחר

אלעזר שטרן:  טלי, את מכירה אותם

אלעזר שטרן:  לכו לגדוד 71, תעשו שם בדיקה איך הם היו לבושים – כן, גם כמונו, חלק עם כיפה וציצית, אבל האם רק? כבר לא אומר לכם איפה הרוב

אלעזר שטרן:       "ששם עלו שבטים" – אילו שבטים עולים היום? מתווה הכותל – העפנו את הרפורמים והקונסרבטיבים; זה לא שלכם, אתם לא שבט

אלעזר שטרן:  אתם שבט, אתם אחים בנאום ראש הממשלה בניו יורק או בוושינגטון, לא בירושלים

אלעזר שטרן:  שם אתם אחים

אלעזר שטרן:  פה? לא נתנו לכם את הכותל

אלעזר שטרן:  רצינו בצד, באתר ששייך לרשות העתיקות, ששם יהיה מקום, אולי, ושם יכולה להיות משפחה לחגוג בר-מצווה או בת-מצווה

אלעזר שטרן:  מה אמרנו? לא

אלעזר שטרן:  למה? כי אנחנו יכולים, כי הכוח אצלנו

אלעזר שטרן:  אז לא יבואו לירושלים

אלעזר שטרן:  אז לא יבואו לירושלים? אז יגידו: זאת גם לא היהדות שלנו

אלעזר שטרן:  למה? כי אנחנו חוגגים

אלעזר שטרן:  למה? כי אנחנו החזקים

אלעזר שטרן:       ובאמת, מה עובר לנו בראש עכשיו? אני אגיד לכם: איזו פרובוקציה יעשו שרי ממשלת ישראל מחר במצעד הדגלים? יש מתח, בגלל שיש לנו כבר ניסיון עם פרובוקציות במצעד הדגלים

אלעזר שטרן:  אולי, שמא תהיה גם תחרות, כמו שאנחנו התרגלנו, אני מקווה שיום יבוא, וגם הפסוק האחרון בשיר המעלות על "שמחתי באֹמרים לי בית ה' נלך" – אם רוצים שתהיה שמחה – –       

אוריאל בוסו: נא לסיים

אלעזר שטרן: – – אז שנזכור גם את הפסוק האחרון: "למען אחי ורעי אדברה נא שלום בך", בתנאי אחד: כולם, דתיים, חילונים, חרדים, רפורמים, קונסרבטיבים – כולנו אחיי ורעיי

אלעזר שטרן:  תודה

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  חברת הכנסת פנינה תמנו שטה, בבקשה

פנינה תמנו: אדוני היושב בראש, השר, שר המשפטים, חברי וחברות כנסת יקרים, אני עומדת כאן ביראת קודש לציין את היום לזכרם של יהודי אתיופיה אשר נספו בדרכם לישראל דרך סודאן

פנינה תמנו:  אין נכון יותר לציין זאת אלא ביום לציון חגה של ירושלים, כי בעבורה הם יצאו לדרך, בעבורה הם צעדו בלי להפסיק ובעבורה ובקדושתה אלפים מתו

פנינה תמנו:       מי היה מאמין ש-39 שנים חלפו מאז המסע האמיץ והקשה, יציאת מצרים של ממש של ימינו, של קהילה יהודית עתיקת יומין, ביתא ישראל, שכל חלומה היה הגשמת שיבת ציון וחזרה הביתה לירוסלם; קהילה שקמה על רגליה כאיש אחד בלב אחד וצעדה במסע בן אלפי קילומטרים להגשמת חלום בן אלפיים שנה

פנינה תמנו:       אדוני היושב-ראש, 39 שנים חלפו מאז הגשמנו חלום של דורי-דורות, אך רבים מאיתנו לא הגשימו את החלום

פנינה תמנו:  הציווי לנו, אלה שכן שרדו את המסע, הוא לא לשכוח ותמיד לזכור את מי שלא זכו להיכנס לארץ המובטחת; לא לשכוח את הקדושים הגיבורים והגיבורות שבכל פסיעה אהבו בכל מאודם את ירושלים, חלמו עליה, כפי שאמרתי, וחזו אותה לנגד עיניהם, אך לא זכו להתהלך בשעריה וכמונו לרקוד ברחובותיה ולחגוג את יומה

פנינה תמנו:  לא נשכח את אלפי הילדים שגוועו מרעב, שמתו מצמא ונפטרו ממחלה; לא נשכח את אלפי האימהות שהיו כלביאות והגנו מכל רע כל המסע על הפעוטות ועל המשפחות ובסוף נקברו באדמת ניכר; לא נשכח את אלפי האבות – אפשר שקט, בבקשה? סליחה

אוריאל בוסו: מאוד מפריע, מאוד מפריע, הדיבורים

פנינה תמנו: זה ממש מפריע

פנינה תמנו:  גם ככה זה מביש שהמליאה הזאת ריקה

פנינה תמנו:  זה לכולם, זה לא רק לך, עליזה

פנינה תמנו:      לא נשכח את אלפי האבות שהיו אמיצים כנחשון בן עמינדב, והיו הראשונים לעזוב חיים שלמים, לצאת למסע בלי לשאול מה יהיה המחיר, מה תהיה ההקרבה, רק ללכת קדימה אחר הגעגועים כדי לצמצם מרחק של אלפי שנים

פנינה תמנו:  לא נשכח את זקני העדה, שגם הם יצאו לדרך, והסבתות שבכוחן הדל נתנו את הרוח והחזון לא לעצור, לא לחשוש ולא לפחד, ולצידם הקייסים, באמונה באלוהים שאין כמותה, לקחו אחריהם קהילה שלמה

פנינה תמנו:  לא נשכח את הרוגי המלכות ואסירי ציון שהקדישו חייהם בעבור חילוץ יהודי אתיופיה, עם ישראל, בעבור כולנו

פנינה תמנו:       אני הייתי בת שלוש, אדוני היושב-ראש

פנינה תמנו:  יש לי זיכרונות בהבזקים, אך הרגעים שהיו לפני ארבעה עשורים, נדמה כאילו הם היו ממש במרחק נגיעה

פנינה תמנו:  כך בעבור רבים

פנינה תמנו:  התמזל מזלי ששרדתי במסע; כך גם בני משפחתי, על אף האירועים הקשים

פנינה תמנו:  היה לנו פיצול של המשפחה במהלך הדרך, והמדבר – מדבר קשה, וסודאן – מחנה ארור

פנינה תמנו:  ברוך השם בסוף התאחדנו כאן בארץ

פנינה תמנו:       אדוני היושב-ראש, בשבילי מבצע משה וכל המבצעים בשנות השמונים הם צוואה וציווי לזכור ולא לשכוח את ההולכים

פנינה תמנו:  בשבילי הזכות לעמוד כאן אינה יכולה להיות שלמה בלי רוח גבורתם ומורשתם של הנספים, שמלווה אותי כל העת בשליחות

פנינה תמנו:  כל כך הרבה ילדים שהזכרתי, בני גילי, נקברו במקום שאינו נודע, במות קדושים; כל כך הרבה ילדים וצעירים הגיעו ארצה יתומים; כל כך הרבה הורים קברו בנים ובנות בלי קבורה ראויה, בלי מצבה, בסודאן, ואני מאוד מקווה שתהיה פריצת דרך

פנינה תמנו:  בעזרת השם, כשיתגבש הסכם עם סודאן, אני מאוד מקווה שאנחנו נחזור למקום הארור ונדע להנציח אותם ואף אפילו לחפש את מקום קבורתם

פנינה תמנו:       אני אומר לך שמחר מציינים את היום הממלכתי לזכרם בהר הרצל

פנינה תמנו:  שם עומד גלעד עם שמות-שמות

פנינה תמנו:  זו הייתה הפעם הראשונה שהמשפחות שאין להן קבר יכולות לעמוד שם ולהזדהות

פנינה תמנו:  עד אז השתיקה רועמת, והדמעות התחילו באמת להיפרץ

פנינה תמנו:       אני יכולה להגיד לך שכשרת העלייה והקליטה – ובזה אסיים – הייתה לי הזכות לפתוח ולתת תמיכה לרשויות שמנציחות את יהודי אתיופיה

פנינה תמנו:  נפתחו עשרות חדרי הנצחה

פנינה תמנו:  לצד זה, יש דוח ומסקנות שהובלתי בהחלטת ממשלה, לסיוע למשפחות של השורדים ושל הנספים

פנינה תמנו:  אני קוראת לממשלה, ולך, השר דיכטר: אמצו את המסקנות, סייעו לאלה שעדיין בחיים

פנינה תמנו:  הם בפוסט-טראומה, יש להם הרבה קשיים, והם חיים את הכאב יום-יום

פנינה תמנו:  יהי זכרם של הנספים ברוך

פנינה תמנו:  תודה

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  הדובר הבא – חבר הכנסת ארז מלול, בבקשה

אוריאל בוסו:  צריך לציין שאת הובלת, בהיותך שרת הקליטה, את האיחוד של היום הזה עם יום ירושלים לזכרם של העולים מאתיופיה

אוריאל בוסו:  חמש דקות לרשותך, אדוני

ארז מלול: אדוני היושב-ראש, השר לענייני ירושלים, חבריי חברי הכנסת, היום יום ירושלים, היום שבו אנחנו מציינים את שחרורו של החלק המזרחי והחשוב של העיר ירושלים; היום שבו קיבלנו בחזרה את המקומות הקדושים ביותר לעם היהודי, הכותל המערבי והר הבית; היום שבו זכינו לשוב למקום שבו עמד אבי האומה אברהם אבינו והקריב את בנו

ארז מלול:      עלינו לזכור שהניצחון שהושג במלחמת ששת הימים היה נס גלוי

ארז מלול:  מורנו ורבנו הרב עובדיה יוסף, זכר צדיק וקדוש לברכה, סיפר לנו פעם על החוויות שלו במלחמה

ארז מלול:  הרב סיפר שבמלחמה הוא היה שכן של אחד מפוסקי הדור דאז, הגאון הרב בן ציון אבא שאול זצ"ל, ושניהם ירדו למקלט במהלך המלחמה ושהו במקלט ולמדו כל הזמן תורה, כשבחוץ הם שומעים את הדי ההפצצות

ארז מלול:  בסיום המלחמה, כשניתן האות לצאת מהמקלטים, אמר הרב אבא שאול לרב עובדיה יוסף: נעשה לעם ישראל נס גדול, ולכן לא נאמר תחנון

ארז מלול:  כלומר היום הזה, היום שבו הסתיימה המלחמה, הוא יום של נס, יום שכולנו מודים על הדבר הגדול שנעשה לנו, ששבנו לירושלים אחרי אלפי שנים של גלות, שיהודים מכל הארצות, מכל הגלויות, התפללו על היום שבו הם יזכו לראות את ירושלים בתפארתה

ארז מלול:       היום הזה הוא יום של שמחה אבל גם יום של אחריות

ארז מלול:  מסע של אלפי שנים, ציפייה של דורות רבים מוטלת על כתפינו

ארז מלול:  חובה עלינו לדאוג לפיקדון שהופקד בידינו

ארז מלול:  אנחנו הדור שזכה לראות את ירושלים מאוחדת; אנחנו הדור שגדל לתוך הנס הגדול הזה של תקומת ישראל ואיחוד ירושלים

ארז מלול:  אנחנו צריכים לדאוג שירושלים תפרח ותשגשג, שכל ילד בירושלים יהיה זכאי לקבל את המגיע לו, שכל ילד בירושלים יוכל לחיות בה בבטחה; להבטיח את העתיד של ירושלים ושל כל התושבים שלה ללא יוצא מן הכלל

ארז מלול:      ביום חגה של ירושלים עלינו לזכור את החשיבות של ירושלים לעם היהודי ולעולם כולו

ארז מלול:  ירושלים היא לא רק עיר, היא סמל של היסטוריה לעם היהודי, לתרבות שלנו ולזהות שלנו

ארז מלול:  ירושלים היא בירת העם היהודי למעלה משלושת אלפים שנה, וחובתנו לשמור על עיר קדושה זו לדורות הבאים

ארז מלול:      אנחנו רואים בכל העולם מדינות רבות שנאבקות לשמור על המורשת והזהות התרבותית שלהן

ארז מלול:  לנו יש מתנה מיוחדת: ירושלים, שהיא עיר שמשמרת את כל העבר וההיסטוריה שלנו

ארז מלול:  ביום חגה של ירושלים עלינו לחדש את המחויבות שלנו לעיר הגדולה הזו, לערכים שהיא מייצגת ולמורשת המפוארת של העם היהודי שנטועים בירושלים

ארז מלול:  הבה נפעל יחד לבניית עתיד ראוי להיסטוריה העשירה של ירושלים ולמען העתיד של העיר ירושלים

ארז מלול:      לסיום, אני רוצה לשבח את השר לשירותי דת, הרב מיכאל מלכיאלי, אשר עושה רבות למען שימורו של הר הזיתים, וכן לרגל יום העלייה מאתיופיה

ארז מלול:  בכוונתי לציין את פועלו של הרב של השר, ביחד עם רבה הראשי של יהדות אתיופיה, הרב ראובן וובשת, הפועלים במשרד לשירותי דת למען עדה זו, בשימור המסורת של העדה האתיופית, בשימור הרבנים, הקייסים, כל מנהגי יהדות אתיופיה, בחיזוק הכשרות, בגידול תקציב האגף

ארז מלול:  יישר כוח

ארז מלול:  תודה רבה

אוריאל בוסו: תודה רבה לחבר הכנסת ארז מלול

אוריאל בוסו:  חבר הכנסת יצחק פינדרוס, בבקשה, חמש דקות

יצחק פינדרוס: כבוד היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, השרים הנכבדים, השר לענייני ירושלים הרב פרוש, אנשי העדה האתיופית, האורחים, הכנסת מציינת היום את יום העלייה לזכר יהודי אתיופיה שנהרגו בדרך, נהרגו בדרך בעלייה לארץ ישראל, ואת יום ירושלים, ואני רוצה לומר שזה לא בכדי

יצחק פינדרוס:  אנחנו מדברים על מה שקרה לירושלים, ושמעתי דוברים קודמים לי – את חבר הכנסת אלעזר שטרן מדבר – וכשאנחנו מדברים על ירושלים, אנחנו צריכים לזכור מהי ירושלים ומה עבר העם היהודי בדרכו לירושלים, אם זה מאתיופיה, אם זה מצפון אפריקה, אם זה מאירופה, אם זה מרוסיה, אם זה מכל המקומות

יצחק פינדרוס:  אנחנו מדברים על מסירות נפש של אלפי שנים של יהודים, אלפי שנים, מכל קצות הארץ, מיציאת מצרים ועד ליהודי אתיופיה, שעדיין חלקם בדרך, במחנות, בתנאים-לא-תנאים, עדיין בדרך, עם כמיהה לציון

יצחק פינדרוס:      מהי אותה כמיהה לציון? מה זה? ממתי עם חולם? אני לא מכיר אמריקאי שיושב בלילה וחולם על וושינגטון

יצחק פינדרוס:  אני מכיר אולי צרפתי שאוהב לדבר על פריז, זה בסדר; יש מי שמדבר על לונדון

יצחק פינדרוס:  אבל כזאת כמיהה? אנשים מוכנים למות בדרך, וכולנו רוצים להגיע לאיזשהו מקום

יצחק פינדרוס:  מהו הדבר הזה? מהו החיבור הזה של העם היהודי לירושלים?     וכאן אני רוצה להתייחס למה שאמר אלעזר שטרן

יצחק פינדרוס:  אני רוצה להזכיר את סבו של השר לענייני ירושלים, הרב משה מגיד, המנהיג הראשון בירושלים שהגיע להסדר עם הטורקים, עם הערבים, ולהסדר בין היהודים כאן, החסידים והספרדים, הרב משה מגיד, שהיה סבו של השר לענייני ירושלים

יצחק פינדרוס:  השנה שבה הוא עלה לירושלים היא 1838 – אנחנו מדברים על 69 שנים לפני הרצל בבזל, לפני הקונגרס הציוני העולמי הראשון – עם כמיהה אמיתית לירושלים, במסירות נפש

יצחק פינדרוס:  כקוריוז לשר לענייני ירושלים ומירון, חנוכת הבניין הראשון הקהילתי על ידי הרב משה מגיד, סבו של הרב פרוש, הייתה בל"ג בעומר 1842, הבניין בחצר חורבת רבי יהודה החסיד, שבו נחנך 20 שנה אחר כך בית הכנסת, במסירות נפש

יצחק פינדרוס:  על מה?      ירושלים הוא מקום חיבורו של העולם הזה עם העולם הבא, מקום החיבור לשכינה

יצחק פינדרוס:  "מקדש ה' כוננו ידיך" ו"ה' ימלך לעולם ועד" – הקדושה של ירושלים, מקום החיבור

יצחק פינדרוס:  ירושלים היא לא עוד עיר הייטק, היא לא עוד עיר תעשייתית, היא לא עוד עיר היסטורית של תיירות

יצחק פינדרוס:  היא עיר של מקום חיבור, מקום של חיבור בינינו – יחד כולנו כעם יהודי אבל לאבינו שבשמיים, ואת זה צריך לזכור ביום הזה

יצחק פינדרוס:      האנשים שעוסקים בבניינה של ירושלים, השר לענייני ירושלים, ראש העיר ירושלים – תפקיד היסטורי בחיבור בינינו לירושלים של מעלה

יצחק פינדרוס:  היה אומר רבי משה מגיד, סבו של הרב פרוש: ציון "דורש אין לה – מכלל דבעי דרישה" – צריך לדרוש את ציון, בשביל מה? כחיבור בינינו לבין אבינו שבשמיים

יצחק פינדרוס:       לפני סיום, אני רוצה לומר עוד משפט אחד: עולה מדי פעם – אם יש לנו כזאת כמיהה לירושלים, למה אנחנו לא עולים להר הבית? אם יש לנו כמיהה למקום המקדש, למה אנחנו לא עולים? אני מצטט את הרב משה מגיד, שהיה אומר תמיד: אם השם לא יבנה עיר – שווא עמלו בוניו; "אם השם לא יבנה בית, שווא עמלו בוניו"; בסוף, מהחיבור שלנו לשכינה, מהחיבור שלנו בבניין ירושלים, נזכה שהקדוש ברוך הוא יבנה את בית המקדש

יצחק פינדרוס:  תודה רבה

אוריאל בוסו: תודה רבה לחבר הכנסת הרב פינדרוס

אוריאל בוסו:  חבר הכנסת משה סולומון, בבקשה, חמש דקות לרשותך

משה סולומון: אדוני היושב-ראש, שרים, חבריי חברי הכנסת, בני קהילתי שנמצאים כאן במליאה ובאו לכבד את ציון היום המיוחד כאן, חיילים שאני רואה כאן, אזרחים ואורחים יקרים, יום ירושלים, יום לזכרם של יהודי אתיופיה שנספו בדרכם לישראל בשנים 1979–1985 – יום חג שהוא גם יום זיכרון; יום זיכרון לחברים, למשפחה, מי שצעדו איתי בדרך הארוכה לישראל ולירושלים, מי שכוחם לא עמד להם, מי שנפגעו מחיות רעות, מחלות, ומי שנהרגו בידי מרצחים בדרכם לירושלים

משה סולומון:       המסע הפיזי תם

משה סולומון:  רבים לא צלחו אותו, אך רבים יותר צלחו והגיעו לירושלים המאוחדת, הקימו משפחות, וברוך השם, גם קהילה לתפארת בארץ ישראל

משה סולומון:  המסע הפיזי תם, אך המסע המהותי, המסע ללב החברה הישראלית, עוד לא הסתיים

משה סולומון:  כפי שאמרתי בנאום הבכורה שלי, הנוכחות שלי כאן, בכנסת ישראל, היא-היא הגשמת המסע והחלום לירושלים

משה סולומון:  מי העלה על דעתו אי-שם במדבריות סודאן כי אחד מבני הקבוצה שלנו לא רק שיגיע לירושלים, אלא יהיה חבר בכנסת ישראל בליבה של העיר ירושלים? ופה אני מוסיף – יחד עם חברותיי חברת הכנסת פנינה תמנו שטה, שהיא כבר ותיקה כאן, וחברת הכנסת ד"ר צגה מלקו

משה סולומון:       זה חלום, רבותיי

משה סולומון:  זה מגוף ראשון – זה רק לחלום מגוף ראשון – שלושתנו הלכנו במדבריות ואנחנו זוכים להיות כאן, בירושלים, בכנסת ישראל

משה סולומון:  זה דבר נפלא, דבר של גאולה, דבר של הגשמת חזון הנביאים

משה סולומון:  החיבור בין ירושלים, יום חגה של העיר, המצוין בעת איחודה מחדש, לבין היום לזכרם של יהודי אתיופיה שנספו בדרכם לישראל הוא לא חיבור טכני במסע לארץ לנגד עיניהם של הצועדים

משה סולומון:  לנגד עיניי עמדה מטרה אחת: ירוסלם, עיר שכולה זהב, עיר אבותינו, עיר שבה שוכן בית המקדש, שבעזרת השם, ייבנה במהרה

משה סולומון:  צעדנו אליה, חלמנו עליה, שאפנו אליה

משה סולומון:  מי שכוחו לא עמד לו התנחם בכך שמת בדרכו לירושלים, ומי שהגיע לכאן – אין מילים לתאר את ההתרגשות והשמחה מההגעה לירושלים

משה סולומון:       אחד המהלכים שאני רוצה להוביל כחלק מכנסת ישראל יחד עם שר העלייה והקליטה חברי חבר הכנסת אופיר סופר הוא הפרדת יום ירושלים מיום לזכרם יהודי אתיופיה שנספו בדרכם לישראל – ואני שמח על ההגדרה הזאת

משה סולומון:  זאת לא הפרדה מהותית, חברותיי, אלא הפרדה טכנית

משה סולומון:  אנחנו מתכוונים לעגן את היום הקודם ליום ירושלים כיום לזכרם של היהודים שנפלו בדרכם לירושלים – כפי שיום הזיכרון צמוד ליום העצמאות, כך גם יהיה סביב יום ירושלים

משה סולומון:  אני יודע שמי שקבעו את היום הזה קבעו אותו באופן מהותי, כדי שאותם נופלים שנפלו בצעדה לירושלים באמת ייזכרו דווקא ביום הזה

משה סולומון:  הוא חשוב, אבל יש עוד משהו חשוב

משה סולומון:  היום לזכרם של יהודי אתיופיה שעשו את דרכם לישראל ראוי ליום בפני עצמו, יום שבו החברה הישראלית ומערכת החינוך ילמדו, ישתתפו בפעילויות ובפרויקטים להנצחת היום ולזיכרון ירושלים

משה סולומון:  אך אל לנו להפריד את הימים, ולכן הימים יישארו סמוכים

משה סולומון:  כפי שיום הזיכרון מנציח את מי שהוביל ליום העצמאות – לחימתם והקרבת חייהם של חיילינו למען הקמת המדינה – כך גם היהודים שנלחמו על ירושלים, שמתו על ההגעה אליה, יצוינו בערב יום ירושלים

משה סולומון:       לכן, אני חושב שיש חשיבות עילאית, מצד אחד, להיות כגמד על גבי ענק

משה סולומון:  היו פה ענקים שבנו דברים נפלאים – חברינו שציינו את היום הזה

משה סולומון:  אבל כגמדים, לצעוד צעד אחד קדימה – כן להנציח את היום הזה, אבל לחבר את הקהילה שלנו, קהילת יהודי אתיופיה, ליום ירושלים הגדול, לאיחודה יחד עם כל שבטי ישראל – – –     

אוריאל בוסו: נא לסיים

משה סולומון: אני רואה בזה חשיבות גדולה מאוד

משה סולומון:       אני קורא לכם להצטרף למהלך, ללמוד וללמד על היום המיוחד הזה, ומחר, במהלך החגיגות החשובות, לא לשכוח את היהודים הללו שמתו מתוך כיסופים וציפייה גדולה להגיע לירושלים ולהתאחד עם כלל ישראל

משה סולומון:  תודה רבה

אוריאל בוסו: תודה רבה לחבר הכנסת משה סולומון

אוריאל בוסו:  חברת הכנסת לימור סון הר מלך, בבקשה

לימור סון הר-מלך: חג שמח, אדוני היושב-ראש

לימור סון הר-מלך:  כנסת נכבדה, אני מברכת על היום הזה

לימור סון הר-מלך:  יום ירושלים מבטא עבורי את האהבה והקשר ליסוד שורש קיומנו כאן, למקום שממנו אנו יונקים – העיר ירושלים ובמרכזה הר הבית

לימור סון הר-מלך:  לא סתם אנחנו משתמשים בביטוי "עולים לירושלים"

לימור סון הר-מלך:  ירושלים היא מקום שבשביל להגיע אליו צריך לעלות – לעלות גשמית ולהתעלות רוחנית

לימור סון הר-מלך:       מגיל צעיר לימדו אותי לחלום על ירושלים

לימור סון הר-מלך:  סיפרו לי עליה ועל נפלאותיה

לימור סון הר-מלך:  מספר הרב אוריאל אלעזר על המסע שלו מאתיופיה אל ארץ ישראל, לירושלים: "היינו יושבים ביחד עם בני המשפחה ושומעים את הסיפורים עליה

לימור סון הר-מלך:  בדמיוני ירושלים הייתה עשויה כולה זהב וממוקמת במקום שמיימי, שכדי להצליח להגיע אליו צריך לחצות כמה רקיעים"

לימור סון הר-מלך:  הרב אוריאל מספר כי כילד קטן עבד כרועה צאן: "את רוב השעות שביליתי בשדה העברתי במחשבה על בירת הנצח, על החלום להגיע אליה ולראות אותה בחיי

לימור סון הר-מלך:  היא הייתה נוכחת בכל שיחה ובכל מחשבה שלנו

לימור סון הר-מלך:  ירושלים הייתה המהות והמטרה"

לימור סון הר-מלך:  עד שבלילה אחד, בהיותו בן חמש, אביו ניגש אליו ואמר לו שהוא צריך ללכת לישון מוקדם, כי בבוקר הם יוצאים לירושלים

לימור סון הר-מלך:  "את הלילה הזה אני זוכר היטב

לימור סון הר-מלך:  לא הצלחתי להירדם בו מרוב התרגשות

לימור סון הר-מלך:  רק קיוויתי שנגיע אליה מהר

לימור סון הר-מלך:  לא ידעתי שזה ייקח עוד הרבה זמן"

לימור סון הר-מלך:       באתיופיה משפחתו של אוריאל נחשבה עשירה

לימור סון הר-מלך:  "אבא שלי היה הנפח האזורי, היו לנו צאן ובקר ולא חסר לנו כלום

לימור סון הר-מלך:  בבוקר קמנו מוקדם ויצאנו לדרך רק עם מעט ציוד ואוכל

לימור סון הר-מלך:  לקחנו רק את מה שיכולנו לסחוב וגיליתי שאנחנו משאירים מאחורינו את הכול

לימור סון הר-מלך:  כילד, לא דאגתי לזה – רק חשבתי על הזכות שאנו מצליחים להגשים את חלומנו

לימור סון הר-מלך:  התחלנו ללכת לעתיד בלתי ידוע"

לימור סון הר-מלך:  ואז החל המסע בן 900 הקילומטרים לגבול סודן

לימור סון הר-מלך:  "ישנו בצידי הדרכים

לימור סון הר-מלך:  לפעמים עלה בידינו לשכור אוהלים או צריפים וזכינו לשנת לילה טובה יותר

לימור סון הר-מלך:  לעיתים נאלצנו לעצור ולעבוד כדי להרוויח את פת הלחם לאותו היום ולימים הבאים

לימור סון הר-מלך:  מכרנו עצים ומים והלכנו מרחקים ארוכים כדי להרוויח כמה מעות

לימור סון הר-מלך:  אבא שלי, שהיה נכה, לא היה מסוגל לעשות הרבה, ולכן האחריות לקיים את בני משפחתי נפלה עליי, ילד בן חמש, ועל אחי, שהיה גדול ממני בכמה שנים"

לימור סון הר-מלך:      אחרי מסע שארך יותר משלוש שנים, שבו איבד אוריאל בני משפחה רבים, דודים ודודות, בני דודים וחברי משפחה, הם הגיעו לגבול סודן

לימור סון הר-מלך:  "היינו צריכים לשחד את שומרי הגבול כדי שייתנו לנו לעבור; שהינו שם במחנה פליטים

לימור סון הר-מלך:  בתחילה הצלב האדום סייע לנו, אך מהר מאוד הם אמרו לנו שאנו צריכים לדאוג לעצמנו

לימור סון הר-מלך:  רעבנו ללחם, וכילד בן תשע נאלצתי לחשוב על פתרונות יצירתיים כדי להאכיל את בני משפחתי

לימור סון הר-מלך:  במהלך התקופה הזו, ניסיתי להמשיך למכור עצים ומים בכפרים מרוחקים

לימור סון הר-מלך:  בכל בוקר פחדתי וחששתי שלא אצליח להביא אוכל הביתה

לימור סון הר-מלך:  בכל יום הלכתי רחוק ולא התעצלתי

לימור סון הר-מלך:  אפילו נתקלתי פעמיים בקניבלים שרצו להרוג אותי

לימור סון הר-מלך:  זה היה מפחיד מאוד אבל היה עוד יותר מפחיד שמשפחתי ואני נרעב ללחם ולכן המשכתי בשגרה הזו"

לימור סון הר-מלך:      אוריאל מסכם: "ירושלים הייתה ועודנה חלק נכבד מזהותי

לימור סון הר-מלך:  בליבי צרופה תמונת הנוף הראשונה שראיתי בירושלים והאהבה אליה רק גדלה לאחר שראיתי אותה

לימור סון הר-מלך:  אני מלא גאווה על כך שירושלים לא נמצאת בגדר חלום בשביל ילדיי, אלא היא ממשית

לימור סון הר-מלך:  ההצלחה הגדולה ביותר בחיי היא המציאות שבה ילדיי גדלו עם האהבה והכיסופים לעיר, אך לא היו צריכים לעבור מסע מפרך כדי להגיע אליה, אלא היא נמצאת במרחק נסיעה קצר"

לימור סון הר-מלך:      ואני שואלת אתכם, חבריי: מה יש בה, בירושלים? מה יש בה שלמענה הלכו אותם יהודים אלפי קילומטרים בדרך? מה יש בה שלמענה היו מוכנים להקריב את חייהם? מתוך עדויות של העולים שומעים משפטים כמו: תמיד הזכירו לנו שהמקום שלנו הוא לא שם, שאנחנו לא שייכים למקום הזה, ואנחנו נלך לירושלים כשיגיע הזמן

לימור סון הר-מלך:  ואחד מהם גם העיד על עצמו: אני ידעתי להגיד ירוסלם עוד לפני שידעתי להגיד את שמי

לימור סון הר-מלך:      גם כיום, למרות שירושלים איננה בנויה ופוגשים את מורכבות החיים, יש כאלה שעדיין ליבם לא גס בירושלים של החלום

לימור סון הר-מלך:  וכך מתארת אחת מהעולות לארץ: "בחג הסיגד אני הולכת להתפלל ולהתנקות מכל הבלגן

לימור סון הר-מלך:  אני רואה מולי את בית המקדש, את התקווה לשלום שיהיה בין כולם, את התפילה שתהיה פרנסה ושיהיו חיים טובים"

לימור סון הר-מלך:  יש עוד הרבה סיפורים לספר, ויש כאלה שלצערנו לעולם לא יסופרו

לימור סון הר-מלך:  אנחנו, שזכינו להיוולד ולגדול בתוך ירושלים, לעיתים ליבנו גס בירושלים, אך ליבם הטהור של עולי אתיופיה, לב מבין, ידע לחוש את עומקה ומעלתה של ירושלים

לימור סון הר-מלך:      דוד המלך, משורר ספר תהילים: "ירושלים הבנויה כעיר שחוברה לה יחדיו"; דורש על כך רבי יהושע בן לוי – מה הכוונה "חוברה לה יחדיו"? שזו העיר שעושה את כל ישראל חברים

לימור סון הר-מלך:  שנזכה כולנו במהרה בימינו, אמן

אוריאל בוסו: תודה רבה לחברת הכנסת לימור סון הר מלך

אוריאל בוסו:  הדוברת הבאה – חברת הכנסת שרון ניר, בבקשה

אוריאל בוסו:  חמש דקות לרשותך

שרון ניר: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אורחים נכבדים, יום ירושלים הוא יום חג ואחדות לעם ישראל, מועד שבו אנו מציינים את שחרור ירושלים, העיר המקודשת לעם היהודי לאורך שלושת אלפים שנה

שרון ניר:      בשנים ארוכות של גלות והיסטוריה מסועפת עם ישראל קיווה והתפלל לשוב לירושלים

שרון ניר:  מאז שחרור העיר במלחמת ששת הימים המדינה פועלת לשמור מכל משמר על אחדות ירושלים כבירתה הנצחית

שרון ניר:  ירושלים היא לא רק הלב הפועם של העם היהודי; ירושלים מהווה סמל לתקופות של גלות וחוסר יציבות, ממש ככתוב בתפילת נעילה: לשנה הבאה בירושלים הבנויה

שרון ניר:  סיירתי אתמול ברובע היהודי יחד עם חברי סיעת ישראל ביתנו

שרון ניר:  התרגשתי לפגוש ברובע היהודי את כל חלקי החברה הישראלית: דתיים, חילונים, מבוגרים, צעירים, גברים ונשים

שרון ניר:  כמו מדינת ישראל, העיר הזו חשובה לכל תושביה בלא יוצא מן הכלל

שרון ניר:      לדאבוני, בעת האחרונה אנחנו חווים קרע בחברה הישראלית בין האוכלוסיות, בין היתר גם סביב סוגיות כמו שוויון בנטל

שרון ניר:  הציבור שיוצא לעבוד ומתגייס הבין שהוא פשוט לא יכול עוד לשאת לבד בנטל

שרון ניר:  הוא צריך עזרה

שרון ניר:  במלחמת השחרור ובמלחמת ששת הימים, בתקופת המצור על ירושלים, לא דיברו על שוויון בנטל, כי זה היה המובן מאליו – כשיש איום על המדינה, כולם יוצאים להגנתה

שרון ניר:  רוב הציבור החרדי אוהב את מדינת ישראל לא פחות מכל ציבור אחר, אז למה אנחנו לא רואים אותם גם תורמים לחיזוקה והגנתה?     

קריאה: תורמים, תורמים

שרון ניר: בסיור שבו לקחתי חלק אתמול, נחשפנו לסיפור על הרב יצחק אביגדור אורנשטיין, זכרו לברכה

שרון ניר:  בתחילת המצור הערבי על ירושלים, במאי 1948, שהה הרב בירושלים החדשה, אך שב מייד לעיר העתיקה

שרון ניר:  שם שאלו אותו, את הרב: למה אתה מתעקש לרדת דווקא למקום הסכנה? ענה להם הרב: אם נגזר על מאן דהוא לעלות קורבן על קדושת ירושלים העתיקה ומקומותיה הקדושים, הרי אני מחויב בכך מכל אדם אחר

שרון ניר:      ביתו, שעמד על הגבול בין הרובע היהודי ובין הרובע הערבי ושימש עמדה לאנשי המגן, נחרב כולו ועלה באש על ספרייתו הגדולה וכתבי היד החשובים שלו

שרון ניר:  אבל הרב לא התייאש; הוא התייצב מייד בשורת ראשוני המגינים ונתמנה למנהל העניינים, כמו מפקד

שרון ניר:  במשך שלושת החודשים שבהם כיהן בתפקיד זה, הראה הרב את יכולותיו בהסדרי עבודה, בהגנה, במשטרה עברית ועידוד הרוחות בכלל, ולמעשה היה אחראי לכל שטחי החיים

שרון ניר:      יומיים לפני נופלו סייע הרב בידיו ממש להביא לידי קבורה בקבר אחים את הלוחמים מגיני הרובע שנפלו באותו שבוע, וכאבי היישוב הישן הוא אמר את הקדיש האחרון על קברם

שרון ניר:  אולם למוחרת השבת פגע בו כדור האויב, ואף אשתו הרבנית נפצעה פצעי מוות

שרון ניר:  שניהם הובאו לקבורה באותו מקום, ביחד עם שאר מגיני העיר הלוחמים

שרון ניר:  ביחד

שרון ניר:      היום אנחנו מציינים את יום הזיכרון ליהודי אתיופיה שנספו בדרכם לישראל

שרון ניר:  בשנים 1980 עד 1984 החלה יציאה המונית של יהודי אתיופיה, קהילת ביתא ישראל, מן הכפרים באזור גונדר לעבר סודן

שרון ניר:  רבים מיהודי אתיופיה, שחלמו כל השנים לעלות לישראל, הצליחו לברוח לגבול אתיופיה וסודן, ושם המתינו במחנות זמניים לעלייה לישראל

שרון ניר:  העלייה דרך סודן התאפשרה בשל הסכם שבשתיקה שפרטיו היו ידועים רק לבכירים מעטים בסודן

שרון ניר:  סוכני המוסד שהמתינו לעולים במחנות שבגבול סודן הורו להם, ליהודים, להצניע את זהותם

שרון ניר:      בדרכי הבריחה ובמחנות בסודן סבלו היהודים ממגפות, מרעב, ממעשי התנכלות, אונס ושוד רצחני

שרון ניר:  ההליכה של משפחות, קשישים וילדים נמשכה לעיתים חודשים, ולאחריה נאלצו העולים להמתין במחנות הפליטים בסודן כשנתיים עד לחילוצם ולהעלאתם לארץ

שרון ניר:  כ-4,000 מבני העדה נספו בדרכים ובמחנות בניסיונם לעלות לישראל

אוריאל בוסו: נא לסיים

שרון ניר: על פי הוראות סוכני המוסד, הצנעת הזהות היהודית הקשתה מאוד על העולים את השמירה על הלכות הכשרות והטהרה

שרון ניר:  במדבר לא היו העולים יכולים לקבור את מתיהם מפני שחששו משודדים, ואילו במחנות הם לא היו יכולים לקבור את המתים בטקס יהודי מאימת השומרים הסודנים

שרון ניר:  כדי להגיע לכאן יהודי אתיופיה עברו קשיים שקשה לדמיין

אוריאל בוסו: משפט לסיכום

שרון ניר: אחרי כל המסע הזה הגיעו יהודי אתיופיה למדינת ישראל וחשבו שהמסע נגמר

שרון ניר:  אנחנו חייבים לעשות הכול גם היום כדי לשפר את מעמדם ואורח חייהם של יהודי אתיופיה, לעשות הכול כדי לספק להם שוויון הזדמנויות

שרון ניר:  הקהילה האתיופית היא חלק בלתי נפרד מהתרבות היהודית, מהעם היהודי, ואנחנו צריכים להשתפר כדי שנוכל לגרום להם להרגיש כך באמת

שרון ניר:      כקצינה בכירה בצה"ל אני יכולה לומר לכם שככל שהצלחנו להסמיך יותר ויותר קצינים אתיופים על מגרש המסדרים בבה"ד 1, כך זכינו לצבא חזק, מגוון, שוויוני ומגובש

שרון ניר:  כך זה צריך להיות בחברה כולה

אוריאל בוסו: תודה רבה לחברת הכנסת שרון ניר

אוריאל בוסו:  חברת הכנסת נעמה לזימי, בבקשה

אוריאל בוסו:  לאחר מכן חבר הכנסת אבי מעוז, והשר מסכם

נעמה לזימי: כבוד יו"ר הכנסת, כנסת נכבדה, יום ירושלים, ירושלים בירתנו על ראש שמחתנו

נעמה לזימי:  אני אתחיל במשהו אישי: ירושלים היא גם עיר האהבה שלי

נעמה לזימי:  היא הייתה העיר שהייתי מחכה להגיע אליה ומחכה להרגיש את אווירת הקדושה כבר בכניסה אליה; עיר שגם ביום-יום הסיזיפי הניכר בה כל כך, יש רוחניות קסומה ששורה על כולה

נעמה לזימי:       כשהכרתי את בעלי, אבי, האהבה הזאת הפכה למשותפת

נעמה לזימי:  את הצעת הנישואין הוא הציע לי למרגלות חומות העיר העתיקה, חקוק לנצח עם אהבתנו אחד לשנייה ולירושלים

נעמה לזימי:  בלי שתכננו, בחתונה שלנו הרב יצחק דוד גרוסמן, שחיתן אותנו, הרקיד את כולנו ושר לירושלים

נעמה לזימי:  כשסיימנו את החופה, דודי היקר, רבי משה דהאן, עלה לשיר את "שבחי ירושלים"

נעמה לזימי:  כך אהבתנו לירושלים נשזרה בטקס נישואינו

נעמה לזימי:  היה זה רק מתבקש שהבן שלנו יחלוק את האהבה הזאת, הראל ציון ירושלים הקטן שלי

נעמה לזימי:  קראנו לו על שם סבא של אבי, אך גם על שם הכמיהה של המשפחות שלנו להגיע לציון לאורך הדורות

נעמה לזימי:       ירושלים – תקווה לחזית אחרית הימים שבה יעלו כל האנושות לעבוד את השם: "והיה באחרית הימים נכון יהיה הר בית ה' בראש ההרים ונישא מגבעות ונהרו אליו כל הגוים; והלכו עמים רבים ואמרו, לכו ונעלה אל הר ה', אל בית אלוהי יעקב וירנו מדרכיו ונלכה באורחותיו; כי מציון תצא תורה ודבר ה' מירושלם; ושפט בין הגוים והוכיח לעמים רבים; וכתתו חרבותם לאתים וחניתותיהם למזמרות; לא יישא גוי אל גוי חרב ולא ילמדו עוד מלחמה"

נעמה לזימי:  ישעיה ב' – אמן

נעמה לזימי:       אבל כבוד יו"ר הכנסת, לצד הקדושה והרוח של העיר האהובה הזאת שלנו, בירתנו, אני רוצה גם לדבר על ירושלים של מעלה ושל מטה: ירושלים כמו חיבור של ארציות, חומר של מטה וירושלים של מעלה – קדושה, עלייה לרגל, תפילה; ירושלים של מטה – הבתים והאנשים עצמם, שצריכים לחיות יחד בשלום ושלווה

נעמה לזימי:  ירושלים של מעלה היא עיר של שכינה, שממנה יוצאת תורה ונבואה, הרגש לירושלים והתפילה בין האנשים לאלוהים

נעמה לזימי:  לירושלים עולים לרגל שלוש פעמים בשנה כחיבור לאלוהים ולבית המקדש

נעמה לזימי:  בירושלים של מטה 490,000 מתושבי הבירה גרים בשכונות שמדורגות באשכול 1

נעמה לזימי:  העוני בעיר מושך למטה גם את השכונות החזקות שנמצאות במגמת ירידה בדירוג החברתי-כלכלי

נעמה לזימי:       יהודה עמיחי כתב על ירושלים: "האוויר מעל ירושלים רווי תפילות וחלומות / כמו האוויר מעל ערי תעשייה כבדה / קשה לנשום"

נעמה לזימי:  אנחנו אוהבים לאהוב את ירושלים, אבל המדיניות שאנחנו מקדמים בה לא מבטאת שום אהבה

נעמה לזימי:  בואו נפעל גם למען החיים בירושלים

נעמה לזימי:  ירושלים היא עיר שיש בה הרבה כאב, עיר של חיים שקופים ללא זכויות או משאבים, עיר המגלמת את הפער הבלתי-נתפס בין השקעה, כספים, יוקרה ומעמד ואף משרד ממשלתי מיוחד שקיבל רק עכשיו מיליונים רבים, לבין העוני, האי-שוויון והמתח הפנימי הגדול בה

נעמה לזימי:  אהבת ירושלים היא צמצום הפער הזה בין ירושלים של מעלה לירושלים של מטה, בין ירושלים המזרחית לירושלים המערבית

נעמה לזימי:       יו"ר הכנסת, תתחבר אולי גם לשורה הבאה, כי הקשיש שמחפש בפח עומד בסתירה לירושלים של מעלה

נעמה לזימי:  איזו רוחניות גבוהה אפשר לקיים מול האי-צדק הזה? ואני אומרת פה, במקום הבאמת-מדהים – אני אפילו אגיד, המקום הקדוש הזה בעיר הקדושה שלנו – שההבנה שיופייה של העיר ואהבתנו לעיר נמדדים גם במצב החיים בה, באפשרויות שהיא נותנת להם, ההבנה שהחיים בעיר צריכים להיות משותפים לכלל האוכלוסיות והדתות בכבוד ושוויון, הן צוואתה של ירושלים

נעמה לזימי:       אני רואה פה את האורחים

נעמה לזימי:  תודה שבאתם לכאן לכנסת ביום המיוחד הזה למען ירושלים

נעמה לזימי:  שנדע לראות את ירושלים הרוחנית, המשגשגת מהתורה שיש בה, אבל גם השוויונית והצודקת, שבה חיים בכבוד ורווחה, ולא באשכול 2-1 של עוני מחפיר

נעמה לזימי:  תודה רבה, רבותיי

אוריאל בוסו: תודה רבה לחברת הכנסת נעמה לזימי

אוריאל בוסו:  אחרון הדוברים – חבר הכנסת אבי מעוז, בבקשה

אבי מעוז: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, כבוד השר, אורחים מאוד נכבדים, ברוך השם, אשרינו שזכינו לעמוד פה ולציין 56 שנים לנס המופלא של מלחמת ששת הימים, שהחל היום, כ"ו באייר, ואת שחרור חבלי המולדת ובראשם ירושלים העתיקה, הכותל המערבי ומקום המקדש

אבי מעוז:       לפני קום המדינה היו בהנהגת היישוב מי שהיו מוכנים להסתפק בהמשך המנדט הבריטי

אבי מעוז:  אבל להשגחה האלוקית היו תוכניות אחרות

אבי מעוז:  השאיפות הפנימיות של עם ישראל, שבאו לידי ביטוי במאבק הנחוש והבלתי-מתפשר של לוחמי האצ"ל והלח"י והכרחים נוספים, גלגלו את המציאות לידי כך שפרצה מלחמת העצמאות ושהבריטים יעזבו את הארץ

אבי מעוז:  מדינת ישראל נולדה ונהייתה למציאות חיה וקיימת

אבי מעוז:  אבל הארץ נותרה מחולקת, וכפי שסיפר מורנו ורבנו, הרב צבי יהודה הכהן קוק, זכר צדיק לברכה, בעצרת יום העצמאות, שלושה שבועות בלבד לפני תחילת מלחמת ששת הימים, הוא לא היה מסוגל להצטרף לחוגגים ולרוקדים לאחר החלטת החלוקה של עצרת האו"ם, וכדבריו אני מצטט: "ישבתי בדד ואדום כי נטל עליי

אבי מעוז:  באותן שעות ראשונות לא יכולתי להשלים עם הנעשה, עם אותה בשורה נוראה כי אכן התקיים דבר ה' בנבואה בתרי-עשר, ואת ארצי חילקו

אבי מעוז:  איפה חברון שלנו, אנחנו שוכחים את זה? ואיפה שכם שלנו, אנחנו שוכחים את זה? ואיפה יריחו שלנו, אנחנו שוכחים את זה? ואיפה עבר הירדן? איפה כל רגב ורגב, כל חלק וחלק של ארבע האמות של ארץ ה'? הבידנו לוותר על איזה מילימטר מהן? חלילה וחס ושלום"

אבי מעוז:       לפני מלחמת ששת הימים, למרות שבסופו של דבר נפתחה על ידנו במבצע מוקד המופלא שבו הונחתה מכה מוחצת על חילות האוויר של מצרים, סוריה וירדן וגם על זה של עיראק, ממשלת ישראל ניסתה להימנע ממנה והעבירה למלך ירדן את המסר שהיא אינה רוצה במלחמה עימו, והיא לא מתכוונת ליזום שום פעולה התקפית בגזרתו

אבי מעוז:  אבל ההשגחה האלוקית תכננה אחרת

אבי מעוז:       הכרחים שונים הובילו לכך שלא היה אפשר להימנע מהמלחמה, ולכך שמלך ירדן הוטעה על ידי המצרים ונכנס למערכה, כי המציאות תובעת מעם ישראל להיות נאמן לייעודו

אבי מעוז:  ברוך השם, זכינו אז לחזור אל מרחבי ארצנו ואל הלב שלנו, ירושלים עיר קודשנו ותפארתנו

אבי מעוז:  אין לנו אפשרות להיתקע רק בשלב בניית הגוף הלאומי

אבי מעוז:  הנשמה והזהות תובעות את שלהן, להופיע במציאות

אבי מעוז:  יהודה ושומרון, ירושלים, הכותל המערבי ומקום המקדש שבהם פעלו אבותינו ואמותינו, אלו שבהם התנבאו נביאנו, שפטו שופטינו ומלכו מלכינו, נושאים ייעוד עמוק ותובעני

אבי מעוז:  אבל אי-אפשר לברוח מהייעוד של ממלכת כוהנים וגוי קדוש

אבי מעוז:      אנחנו צריכים לדעת להיות קשובים לתביעה העמוקה שהכותל המערבי קדוש לכל אורכו, כפי שפסקו גדולי הדורות האחרונים

אבי מעוז:  למסור את חלקו למי שמעוניינים להשתמש בו לטובת זיוף היהדות והמאבק שלהם כנגד זהותה היהודית של המדינה זה ההפך הגמור מנאמנות למה שהכותל תובע מאיתנו

אבי מעוז:      אותם ערגה, שקיקה וכיסופים שדחפו אותנו חזרה לירושלים ולמקום המקדש, הם אלו שבערו בליבה של קהילת ביתא ישראל במשך מאות ואלפי שנים והובילו לניסיונות העלייה ארצה, ניסיונות שקשה לתאר את עוצמת הקשיים והייסורים שהיו כרוכים בהם ושעלו בחייהם של אלפים רבים

אבי מעוז:  הערגה, השקיקה והכיסופים הללו לא חדלו ולא יחדלו, והם שיובילו אותנו, בהובלת היד האלוקית המנהלת את ההיסטוריה, עד למימוש ייעודנו הגדול של "כי מציון תצא תורה ודבר ה' מירושלים", שיביא ברכה לאנושות כולה, עד למצב של "לא ישא גוי אל גוי חרב ולא ילמדו עוד מלחמה"

אבי מעוז:      יום ירושלים שמח

אבי מעוז:  תודה

אוריאל בוסו: תודה רבה לחבר הכנסת אבי מעוז

אוריאל בוסו:  אני רוצה להזמין בבקשה את השר לירושלים ומסורת ישראל, הרב מאיר פרוש, לסכם את היום המיוחד הזה

אוריאל בוסו:  בבקשה

אוריאל בוסו:  כמה דורות בירושלים אתם, הרב פרוש?     

מאיר פרוש: דור שביעי

אוריאל בוסו: דור שביעי בירושלים – אין יותר מתאים מזה

מאיר פרוש: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אורחים נכבדים

אוריאל בוסו: חברת הכנסת לזימי, הקשיבו לך

מאיר פרוש: אני רוצה לקדם בברכה את הנציגים הנכבדים של ציבור עולי אתיופיה שנמצאים איתנו ומכבדים אותנו בנוכחותם ביציע

מאיר פרוש:      ראשית, אני רוצה לתת כמה נתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, נתונים עדכניים

מאיר פרוש:  ביום ירושלים תשפ"ג יהיו בירושלים 984,500 נפש

מאיר פרוש:  בסוף שנת הכספים 2022 היו בירושלים 60

מאיר פרוש: 8% יהודים ו-39

מאיר פרוש: 2% לא יהודים

מאיר פרוש:  אני מבקש לציין שכאשר הכותל שוחרר בתשכ"ז, 1967, אחוז היהודים בירושלים היה 72% ואחוז הלא-יהודים היה 28%

אוריאל בוסו: רגע

אוריאל בוסו:  מישהו פה – סליחה, סליחה, הדיבורים פה – – –     

מאיר פרוש: במהלך שנת הכספים 2022 גדלה אוכלוסיית ירושלים ב-13,200 תושבים

מאיר פרוש:  המספרים הם כדלהלן: 20,000 נוספו בשנת הכספים 2022 מריבוי טבעי

מאיר פרוש:  נוסף לכך, 8,500 נוספו בירושלים מהגירה בין-לאומית לעיר

מאיר פרוש:  יחד זה 28,500

מאיר פרוש:  הייתה הגירה שלילית באותה שנה של 15,500 שעברו לערים אחרות

מאיר פרוש:  מה שנשאר זה 13,200, שזה הגירה חיובית לירושלים פחות הגירה שלילית

מאיר פרוש:  עוד נתון שהוא אולי יבש, אבל אני אומר זאת: כשני שלישים, 65% מתושבי ירושלים בני 20 ומעלה, גרים בעיר מאז לידתם, כלומר 34% – דומה לממוצע הארצי – גרים פה ולא נולדו כאן, בירושלים

מאיר פרוש:      בשנת הלימודים תשפ"ב למדו בבתי הספר העבריים – אני אומר "העבריים", ואני אסביר כבר, מייד, מה זה – 85,144 תלמידים, מתוך זה 58,000 בפיקוח חרדי, 15,000 ממלכתי-דתי וכ-12,200 בממלכתי

מאיר פרוש:  כששאלתי קודם את איש הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה – או שזה מכון ירושלים – אתה כותב בחוברת: בתי הספר העבריים, שלומדים שם עברית, אבל אין לך את המספר של התלמידים שלומדים יידיש

מאיר פרוש:  אז הוא אומר: אין לי את הפטור

מאיר פרוש:  אז אני מציע, ומספר לכם שיש 85,940, או 144,000 תלמידים בפיקוח החרדי, ויש כמה אלפים טובים נוספים שגרים בירושלים, לומדים בתלמודי תורה בירושלים, לומדים בשפה יידיש

מאיר פרוש:      מאמצע שנת הכספים 2021 עד אמצע שנת הכספים 2022 נוספו 2,567 דירות, שזה גידול של 1

מאיר פרוש: 1% בירושלים, לעומת 1

מאיר פרוש: 9% בכל הארץ

מאיר פרוש:  בשנת הכספים 2022 הונפקו היתרי בנייה עבור 7,280 דירות חדשות בירושלים, ובשנת הכספים 2022 החלה בנייתן של 4,460 דירות בעיר

מאיר פרוש:  זו עלייה של כ-41% לעומת שנת הכספים 2021

מאיר פרוש:  לשם ההשוואה, בכלל הארץ הייתה עלייה בין 2021 ל-2022 של 5

מאיר פרוש: 3%

מאיר פרוש:      נתון שלכאורה צריך לשמח אותנו: 89% מהירושלמים בני 20 ומעלה מרוצים מחייהם פה בעיר, כאשר החלוקה היא ש-93% מהיהודים מרוצים, וערבים – רק 82%

מאיר פרוש:       אני רוצה לעבור קצת להיסטוריה שלנו

מאיר פרוש:  כמו שנאמר כבר על ידי רבים, ביום שישי הקרוב אנחנו נציין 56 שנה לחזרתנו לכותל המערבי

מאיר פרוש:  הכותל המערבי זה שריד בית מקדשנו

מאיר פרוש:  חזרנו אז לעיר העתיקה, לחלקים נרחבים בירושלים החדשה ולחבלי ארץ הקודש ביהודה ושומרון

מאיר פרוש:  הכותל שוחרר ביום רביעי, כ"ח באייר; יומיים לאחר מכן, ביום שישי – הייתי נער בגיל 12 – הייתי כבר בכותל המערבי בפעם הראשונה בחיי

מאיר פרוש:  אז באתי עם אבי, זיכרונו לברכה, עם סבי, זיכרונו לברכה, ועם עוד בני משפחה

מאיר פרוש:      אבל הפעם אני לא רוצה לספר לכם מה אני חוויתי באותו יום שישי, אותו יום שישי שבו עדיין הכותל צר, כמו שהוא היה לפני מלחמת השחרור

מאיר פרוש:  אני מבקש לספר לכם על הפעם השנייה שהייתי בכותל

מאיר פרוש:  אם בפעם הראשונה הייתי ביום שישי, ביום שלישי שלאחר מכן, ה' בסיוון תשכ"ז, כאשר טדי קולק, ראש עיריית ירושלים, לא נמצא וממלא המקום היה סבי, רבי משה פרוש, מועצת עיריית ירושלים יצאה למה שידוע היום ככביש הר ציון

מאיר פרוש:  למרגלות הר ציון חנכו כביש חדש שסללו בפאתי הר ציון לכיוון שער האשפות

מאיר פרוש:  מועצת העיר חנכה את הכביש הזה

מאיר פרוש:  אחרי שחנכו את הכביש הזה, באנו לתפילת שחרית בכותל המערבי ולמוחרת, יום חג השבועות – זה היה היום שבו המוני בית ישראל הורשו להגיע לכותל המערבי – צעדתי יחד עם אבי, זיכרונו לברכה, ומשפחתי, לכותל המערבי דרך אותו כביש בהר ציון לשער האשפות, ומשם לרחבה הענקית שנוצרה עם הריסת שכונת המוגרבים

מאיר פרוש:      מיותר לספר מה זה אומר ליהודי שמתפלל שלוש פעמים ביום "ותחזינה עינינו בשובך לציון ברחמים", כאשר אין לנו את בית המקדש ועדיין אפשר להתפלל ליד הכותל המערבי, מקום שהשכינה לא זזה משם

מאיר פרוש:  וככה אני נמצא בין מאות אלפים שבאים לכותל

מאיר פרוש:  אצלם זו פעם ראשונה, אצלי זו פעם שלישית

מאיר פרוש:  והיינו שם ילדים וצעירים כמוני

מאיר פרוש:  אני הייתי אז בן 12

מאיר פרוש:  הם היו פעם ראשונה בכותל, והיו שם מבוגרים יותר, שיכולנו לראות על פניהם כמה הם השתוקקו לרגע הזה, חיכו לרגע הזה בכיליון עיניים ממש

מאיר פרוש:  היו כאלה שממש רצו לחבק את האבנים הקדושות שמול קודש-הקודשים

מאיר פרוש:       וכשאנחנו היום, אחרי 56 שנה, התקדמנו, צריך תמיד לזכור ולהסתכל על ההיסטוריה של ירושלים

מאיר פרוש:  56 שנים הן כלום בשביל העיר היהודית השוקקת מזה אלפי שנים, שבהן היו בה שני בתי מקדש

מאיר פרוש:  כמו שאמרתי, אנחנו מתפללים שלוש פעמים ביום לבנייתו של בית המקדש השלישי

מאיר פרוש:  56 שנים זה מבט חטוף, אבל בשבילנו זה הרבה זמן

מאיר פרוש:  זה זמן שנוצל להפיכתה מחדש של העיר ירושלים למעצמה של רוחניות, ולהבדיל, גם של גשמיות

מאיר פרוש:      ירושלים היא העיר עם הכי הרבה מוסדות תורה בעולם; היא העיר עם הכי הרבה בתי כנסת; היא העיר עם הכי הרבה גופי חסד של כל המגזרים והקהלים

מאיר פרוש:  לא אגזים אם אומר שרוב מוחץ מיהודי העיר מתרגשים מהנתון הזה, גם אם יש אי אילו חילוקי דעות על הפרטים, אבל על העיקרון אני חושב שכולנו נסכים, או כמעט כולנו

מאיר פרוש:  כשנכנסים לירושלים רואים גם את היותה מעצמה כלכלית

מאיר פרוש:  גשר המיתרים המיתמר בשערי העיר הוא רק הקדימון לעולם כלכלי משגשג, שמשפיע לא רק כאן ולא מעט על העולם, כי יש כאן בעיר גם מיזמי הייטק שמשנים את העולם, ניתוחים רפואיים שמצילים רבבות מרחבי העולם ועוד

מאיר פרוש:      כממשלה, יש חובות נוספות, ואני אומר חובות נוספות גם ברוחניות וגם בגשמיות

מאיר פרוש:  צריך להבטיח שכל ילד בעיר, דתי או חילוני, חרדי או ערבי, יקבל את מלוא התנאים לחינוך בריא וטוב, לחינוך שיבטיח לנו דור חדש של תושבי ירושלים נפלאים, שידעו מה זה ירושלים, כמו הדורות הקודמים שפיארו את העיר

מאיר פרוש:      אנחנו מציינים ביום ירושלים גם את יום הזיכרון ליהודי אתיופיה – שנכבדיהם יושבים כאן – שנספו בדרכם לישראל

מאיר פרוש:  לא סתם היום הזה מצוין יחד עם יום ירושלים, כי אין עלייה שמסמלת יותר את ההשתוקקות של כל העם היהודי לציון מאשר האנשים שעשו את הדרך אליה בחירוף נפש, וחלקם אף שילמו על כך בחייהם

מאיר פרוש:  את הדרך המרגשת שאני עשיתי לכותל בגיל 12, בהליכה של שעה – הם, האתיופים, עשו את זה במאמץ אין-סופי שנמשך שנים על גבי שנים

מאיר פרוש:  הם ויתרו על מקום החיים הקודם שלהם בלי שיש להם מושג מה צפוי להם כאן, בלי שיש להם מושג אם יגיעו בשלום

מאיר פרוש:  הם עשו את הדרך לירושלים, כמו שאמרתי, הרבה הרבה זמן עד שהגיעו לפה

מאיר פרוש:  העלייה הזאת, יחד עם העליות האחרות של יהודי העולם לישראל, מחייבת אותנו, כי אם אנשים באים לפה מרחוק, אז אנחנו חייבים להוכיח להם שאנחנו ראויים לזה

מאיר פרוש:  כתושב ירושלים מזה שבעה דורות מצד אבי ומצד אימו של אבי 11 דורות, אני יודע בזכותם להעריך יותר את מה שזכיתי לו, וכנציג הממשלה כאן, אני יודע שאנחנו צריכים לעבוד קשה יותר למענכם, ביחד עם העבודה שלנו למען כלל ישראל

מאיר פרוש:      במשפט קצר אני רוצה להתייחס לתוכניות החומש שאנחנו אמורים להגיש לממשלה ביום ראשון הקרוב, כאשר החומש לפיתוח מזרח ירושלים מסתיים בימים האלה

מאיר פרוש:  אנחנו מגישים תוכנית חומש חדשה, שנייה, ובכותרת אני אומר: אם החומש הקודם הסתכם בחמש שנים עם תקציב של 2 מיליארד ו-100 מיליון שקל, תוכנית החומש החדשה, שאנחנו מגישים ביום ראשון, תהיה בעלת יותר מ-3 מיליארד שקל

מאיר פרוש:  שני מיליארד ו-400 מיליון שקל הם מתקציבי משרדי ממשלה, שאנחנו, בצוות היגוי של המשרד, האוצר ועיריית ירושלים, מהווים ביחד צוות היגוי בעניין הזה, והעירייה משתתפת עם 740 מיליון שקל באותו תקציב של פיתוח מזרח ירושלים

מאיר פרוש:  נוסף לכך יש תוכנית חומש חדשה שמתייחסת לאגן העיר העתיקה, והיא מטפלת יותר בתחומים שקשורים ליהודים

מאיר פרוש:  עם החומש שמסתיים עכשיו – היה לו 350 מיליון שקל, לחומש שעבר

מאיר פרוש:  תוכנית החומש החדשה, הרביעית, שאנחנו מציגים ביום ראשון, תהיה בעלות 500 מיליון ש"ח לחומש

מאיר פרוש:  תחומי הפעילות יהיו תיירות, תחבורה, ניקיון, פיתוח עסקי-כלכלי, פיתוח ושמירה על הגנים הלאומיים, חיזוק המעמד הבין-לאומי

מאיר פרוש:       אתם יודעים שגם בעבר וכך בעתיד, אנחנו חושבים לחזק דברים חשובים שקשורים לרובע היהודי, אם זה סיום בנייתו של בית הכנסת תפארת ישראל, שהגה אותו הרב הקדוש מרוז'ין, זכותו תגן עלינו, ובנו, האדמו"ר הראשון לבית סדיגורה, שהביא את הכסף הראשון; היום אנחנו משקיעים הרבה כסף כדי להשלים את הבנייה, ובתוך שנה היא תסתיים

מאיר פרוש:  כך גם בעזרה שנגיש לדברים משותפים שנתבקש על ידי רב הכותל המערבי, הרב רבינוביץ', בתחומים שנוכל להוסיף עליהם מהתקציב של אגן העיר העתיקה

מאיר פרוש:  אדוני היושב-ראש, כמו שאומרים, בקצירת האומר התייחסתי לדברים האלה, ואני רוצה לקוות שהכנסת מסתפקת בדברים שהזכרתי כעת

מאיר פרוש:  תודה לכם על כך

פנינה תמנו: – – –      

אוריאל בוסו: תודה רבה לשר ירושלים והמסורת – – –     

פנינה תמנו: אבל מה עם התקציבים – – –      

אוריאל בוסו: הוא אמר שהבשורות הן בשורות בתקציב שיעבור בשבוע הבא

מאיר פרוש: מה השאלה?     

פנינה תמנו: השאלה מה – – – האדמו"ר בתקציבים למשפחות, הסיוע

אוריאל בוסו: תקציבים למשפחות – – –      

מאיר פרוש: זה לא תקציב שלנו

מאיר פרוש:  לנו אין תקציב שאנחנו נותנים למשפחות

מאיר פרוש:  יש משרדי ממשלה, אם זה משרד הרווחה שצריך לטפל בזה או משרדים אחרים

מאיר פרוש:  זה לא תקציב שאנחנו צריכים לטפל בו

מאיר פרוש:  אנחנו מטפלים יותר בפיתוח, לא בדברים שאת מזכירה

אוריאל בוסו: תודה רבה לשר

אוריאל בוסו: [הצעת חוק פ/918/25; נספחות

אוריאל בוסו: ] 

אוריאל בוסו: אם כן, רבותיי חברי הכנסת, נעבור לנושא הבא שעל סדר-היום – הצעות חוק פרטיות לקריאה הטרומית

אוריאל בוסו:  הצעה ראשונה היא הצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (תיקון – הסדרת העיסוק בפודולוגיה), התשפ"ג–2022, של חבר הכנסת יוסף טייב, יושב-ראש ועדת החינוך, וקבוצת חברי הכנסת

אוריאל בוסו:  בבקשה, אדוני

יוסף טייב: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חבריי חברי הכנסת, אני מעלה היום בפניכם את הצעת חוק הפודולוגים

יוסף טייב:  מדובר בהצעת חוק חשובה, שיזמתי לאחר פניות רבות של פודולוגים רבים שפנו אליי – חלקם עולים וחלקם היו רוצים לעלות לישראל, אבל בעקבות זאת שהתואר שלהם לא מוכר, הם מחליטים להישאר שם

יוסף טייב:      מקצוע הפודולוגיה נלמד במדינות רבות בעולם, והמתמחים בו עוסקים במקצוע זה במתן מענה רפואי לטיפול בכף הרגל

יוסף טייב:  במדינות כמו צרפת וספרד קוראים למקצוע הזה מקצוע הפודולוגיה

יוסף טייב:  באנגליה למשל קוראים לזה פודיאטריה

יוסף טייב:  בישראל מקצוע זה אינו נלמד ואינו מוכר כאחד ממקצועות הבריאות המוסדרים בחוק, וממילא נוצרת בעיה שפודולוגים רבים העולים לישראל שבאו ממדינות שבהן למדו את המקצוע בכמה שנות לימוד – שלוש או ארבע שנים – התמחו בו ועסקו בו במשך שנים, אין הם יכולים לעסוק בו במוסדות המדינה בישראל, אלא רק במסגרת קליניקה או מרפאה פרטית

יוסף טייב:  יתרה מכך, פודולוגים רבים אשר היו שמחים לעלות לישראל ולהתיישב בה נמנעים מלעלות לישראל ונשארים בארצם מכיוון שהם יודעים בידיעה ברורה שלא יצליחו להשתלב בשוק התעסוקה הישראלי, ועם עלייתם לישראל יצטרפו למעגל האבטלה

יוסף טייב:      חברים, מקצוע הפודולוגיה דומה למקצוע הפודיאטריה

יוסף טייב:  מקצוע הפודיאטריה כלול בחוק, אבל מקצוע הפודולוגיה עדיין אינו כלול בחוק ולא הוכלל בחוק זה

יוסף טייב:  לכן אנחנו פה היום – כדי לתקן את המעוות

יוסף טייב:  למרות הדומה בין שני המקצועות הללו, הם עדיין שונים זה מזה בכמה תכנים וסמכויות, ולפיכך יש צורך להסדירם בנפרד, כמקצוע נוסף בחוק

יוסף טייב:      תיקון החוק שאני מציע בפניכם כאן היום יאפשר למאות בעלי השכלה בתחום הפודולוגיה שעלו לישראל ממדינות רבות – ובפרט מצרפת – לעסוק במקצוע ולהשתלב בשוק התעסוקה הישראלי

יוסף טייב:  זאת ועוד, חקיקת החוק תגרום לעידוד עלייה של ממש, של רבים אשר לומדים או כבר עוסקים במקצוע זה, שלמדו במדינות רבות

יוסף טייב:  הם ידעו שמדינת ישראל מכירה בתחום המקצוע הפודולוגיה, וממילא, זה יתרום גם לשוק העבודה הישראלי, שיקבל לשעריו ולשערי הרפואה הפודולוגית, שתתרום רבות לכלכלת ישראל

יוסף טייב:      אבל הדבר היותר-חשוב שנרוויח מאישור החוק הוא המענה הרפואי החשוב של רפואת כף הרגל שייפתח בישראל ויתפתח עם הסדרת המקצוע, שייתן מענה למחלות שונות בתחום

יוסף טייב:  לשם כך, מוצע בחוק שבפניכם להחיל על מקצוע זה את ההסדר הקיים בחוק לגבי הכרה והשכלה במקצועות שאינם נלמדים בישראל

יוסף טייב:  בנוסף, מוצע להחיל על המקצוע את הסדר ההכרה במקצועות שנלמדו במוסדות שאינם אקדמיים, שכן כיום מקצוע שנלמד בצרפת במוסדות שאינם אקדמיים, אינו מוכר בישראל

יוסף טייב:       תיקון חוק זה הוא לא פחות מבשורה של ממש למאות פודולוגים שכבר עלו לישראל, בפרט מצרפת, למאות פודולוגים שממתינים לעלות לישראל, שעם העברת החוק הם יצטרפו למעגל התעסוקה ויעסקו במקצוע שבו הם התמקצעו בחוץ לארץ, ויוכלו להתפרנס בכבוד כאן בישראל, להשתלב במערכת הבריאות הישראלית ולתת מענה הולם לכל אזרח בישראל

יוסף טייב:       אני קורא לחבריי חברי הכנסת, אופוזיציה וקואליציה, מכלל סיעות הבית, לתמוך בהצעה המוצעת לפניכם

יוסף טייב:  תקראו את החוק, תראו שאין ספק שאישורו ייטיב עם ציבורים גדולים בישראל

יוסף טייב:  זה ייתן מענה לעולים שכבר חיים בישראל, זה יתמרץ את אלו שעדיין לא עלו לישראל ורוצים לעלות ויגרום לצירופם למעגל התעסוקה, ויתרום רבות לכלכלה הישראלית

יוסף טייב:  מעל הכול, קידום העיסוק בתחום הבריאות הפודולוגי ייתן מענה רפואי לישראלים הסובלים ממחלות שונות בכף הרגל – בעיקר לטיפול בכף רגל סוכרתית; ימנע את כריתת הרגל

יוסף טייב:  על ידי פתיחת מכונים ועל ידי פודולוגים רבים, מומחים בתחום הפודולוגיה, נוכל לפתור בעיות רבות

יוסף טייב:  הצבעה בעד חוק זה היא הצבעה בעד העלייה, היא הצבעה בעד הכלכלה ובעד בריאות אזרחי ישראל

יוסף טייב:       אני רוצה לומר תודה לארגון "קעליטה", שבא ופנה אליי, מר אריאל קנדל, מנכ"ל העמותה; גב' אסתר בלומה יושבת פה, מנהלת תחום ההכרה בתארים בארגון "קעליטה"; גב' אריאלה מילר, פודולגית, שיושבת כאן

יוסף טייב:       חברים, מפלגת ש"ס חרטה על דגלה במשך הבחירות האחרונות לבוא ולטפל בנושא ההכרה בתארים של עולים לישראל, ובפרט עולי צרפת

יוסף טייב:  בתחומים רבים התארים עדיין לא מוכרים

יוסף טייב:  היום אנחנו נמצאים כאן באירוע של הנחת אבן הפינה

יוסף טייב:  נמשיך בעבודה זו בכל כוחנו, ונדאג להכרה בתארים של העולים לישראל בכלל והעולים מצרפת בפרט

יוסף טייב:  תודה רבה, אדוני היושב-ראש

אוריאל בוסו: תודה רבה לחבר הכנסת יוסף טייב, יושב-ראש ועדת החינוך, על הצעת החוק המצוינת הזאת

אוריאל בוסו: [הצעת חוק פ/2194/25; נספחות

אוריאל בוסו: ] 

אוריאל בוסו: להצעת החוק הזאת הוצמדה הצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (תיקון – הסדרת העיסוק בפודולוגיה), התשפ"ג–2023, 2194, של חברת הכנסת טטיאנה מזרסקי

אוריאל בוסו:  בבקשה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, יש כמה מקצועות בריאות המוכרים במדינות שונות בעולם וטרם קיבלו הסדרה בישראל

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  בשנים האחרונות הוגשו כמה הצעות חוק להסדרת מקצועות בריאות

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  חלק עברו את כל התהליך של אישור החוק, חלק נעצרו בקריאה טרומית, מסיבה כזאת או אחרת, ואפתיע אתכם שגם המקצוע של אח ואחות במערכת הבריאות, נכון להיום, הוסדר רק בתקנות ולא בחוק

טטיאנה (טניה) מזרסקי:       אתמול, בכנס שערכתי לציון יום האחים והאחיות, חווינו נחת רבה מהרמה הגבוהה של צוותי הסיעוד אשר דיברו בכנס והציגו את תפיסת עולמם המקצועית ואת ההתחדשות בתחום

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  לדעתי, הגיע הזמן לסדר את כל מקצועות הבריאות בחוק, לחדד קריטריונים למתן רישיון עיסוק בתחום, לנהל רישום מסודר ולדאוג לפיקוח יסודי של משרד הבריאות

טטיאנה (טניה) מזרסקי:       הצעת החוק שאני הגשתי וחבר הכנסת יוסף טייב מקדם וקידם גם בכנסת הקודמת מציעה להסדיר מקצוע חשוב מאוד: טיפול רפואי בכף הרגל

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  פודולוגיה היא טיפול במגוון רחב של בעיות כף הרגל, הכוללת בעיות עור וזרימת דם, הפרעות בציפורניים, דלקות וזיהומים, בעיות יציבה והפרעות אורתופדיות

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  הפודולוגים גם מוכשרים להתאמה מדויקת של אביזרי שיקום לכף הרגל ומדרסים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:       שימו לב, לא מדובר בשירות בתחום היופי

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  לא מדובר בפדיקור

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  כאשר מטפל או מטפלת בכף הרגל סיימו קורס מקצועי כפדיקוריסטים, הם אינם רשאים לייצג את עצמם כמישהי או מישהו המתמחים בפודולוגיה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  פניות לבעלי מקצוע לא מוסמכים לטיפול בלקויות שונות אשר מצריכות מומחיות בתחום ולמידה מעמיקה, יכולות ליצור מצב שעושה הבדל של שמיים וארץ, ולגרום נזק משמעותי

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  מי ניזוק? כמובן, הציבור

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  אנו מדברים על נזקים קשים לאנשים הסובלים ממחלות סוכרת, מנגעים ומתופעות שונות הפוגעות בהליכה, גורמות לכאבים ומשפיעות על איכות החיים של בן אדם

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      המקצוע הזה מוסדר ומאוד פופולרי, כפי שציין חבר כנסת יוסף טייב, ומבוקש בצרפת, ויש הרבה עולים חדשים שקיבלו הכשרה אקדמית ראויה ומוכרת במדינות שונות בעולם, והם יכולים לעבוד כאן בארץ

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  הגיע הזמן להסדיר את מקצוע הפודולוגיה, ובהמשך גם לאפשר את הלימודים בתחום בישראל

טטיאנה (טניה) מזרסקי:       אני מבקשת, חברי הכנסת וחברות הכנסת: תצביעו בעד ההסדרה בחוק, ונביא בשורה לציבור העוסקים והמטופלים בתחום

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  תודה רבה

אוריאל בוסו: תודה רבה לחברת הכנסת טטיאנה מזרסקי

אוריאל בוסו:  ישיב על ההצעות החוק הללו שר הבריאות חבר הכנסת הרב משה ארבל, בבקשה

הפנים משה ארבל: מכובדי היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, חברי הכנסת מציעי החוק, חבר הכנסת יוסי טייב, חברת הכנסת מזרסקי, חבר הכנסת בצלאל, שגם הוא נמנה עם יוזמי החוק, כנסת נכבדה, ההצעה שהובאה כאן בפני הכנסת היא עוד הזדמנות לראות באמת את היכולת שלנו, בסוגיות שנוגעות לבריאות, להתעלות מעל חילוקי דעות של קואליציה ואופוזיציה ולקדם את הטוב המשותף, וזו בשורה נהדרת

הפנים משה ארבל:       מקצוע הפודולוגיה עניינו טיפול בכף הרגל, ובכלל זה פדיקור, מדרסים ועוד

הפנים משה ארבל:  מדובר במקצוע אשר קיים ומוסדר בכמה מדינות, בין היתר בצרפת, והוא שונה ממקצוע הפודיאטריה בתכנים ובסמכויות

הפנים משה ארבל:  לדוגמה, פודולוגים אינם מורשים לבצע פעולות פולשניות וניתוחיות

הפנים משה ארבל:       במדינת ישראל מקצוע הפודולוגיה אינו נלמד ואף אינו נכלל בין המקצועות המוכרים במסגרת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, התשס"ח–2008

הפנים משה ארבל:  להבדיל מהפודיאטריה ומשאר המקצועות המוסדרים בחוק, לא מדובר במקצוע אקדמי

הפנים משה ארבל:  הצעת החוק מבקשת להסדיר מתן תעודה גם לבוגרי לימודי פודולוגיה מחוץ לארץ, ובכך ליתן בידי הציבור מידע מהימן בדבר השכלתם והכשרתם של נותני שירותים רפואיים בתחום זה

הפנים משה ארבל:       בשלב זה, תמיכת הממשלה ותמיכת משרד הבריאות היא באישור קידומה של הצעת החוק בקריאה טרומית בלבד, בכפוף לתיאום והסכמה עם משרד הבריאות טרם המשך קידום ההצעה, שכן יש עוד נושאים שונים שיש לבחון בנושא זה

הפנים משה ארבל:  בין היתר, יש לבחון את נחיצות הסדרת המקצוע, למשל, את מספר העוסקים וכדומה, ובעיקר את אופן הסדרתו, קרי, אם להכלילו בחוק הסדרת מקצועות הבריאות, אשר מתייחס למקצועות אקדמיים בלבד, או באופן אחר

הפנים משה ארבל:       לאור האמור, אבקש לתמוך ולהצביע בעד ההצעה בקריאה הטרומית, בכפוף להסכמות הנזכרות

הפנים משה ארבל:  תודה

אוריאל בוסו: תודה רבה לשר הבריאות, הרב משה ארבל

אוריאל בוסו:  מציעי ההצעה, מקובלת עליכם, כמובן, תשובת השר

אוריאל בוסו:       אם כך, חברי הכנסת, אנחנו נעבור להצבעה

אוריאל בוסו:  ההצבעה תהיה אלקטרונית

אוריאל בוסו:  תחילה נצביע על הצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (תיקון – הסדרת העיסוק בפודולוגיה), 918, של חבר הכנסת יוסף טייב וקבוצת חברי הכנסת; אגב, גם אני נמנה עימם

אוריאל בוסו: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 16 

אוריאל בוסו: נמנעים – אין 

אוריאל בוסו: חברי הכנסת, אם כך, 16 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים

אוריאל בוסו:  אני קובע שהצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (תיקון – הסדרת העיסוק בפודולוגיה), של חבר הכנסת יוסף טייב, התקבלה בקריאה הטרומית ותעבור להכנתה לקריאה הראשונה בוועדת הבריאות

אוריאל בוסו:       כעת נצביע על הצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (תיקון – הסדרת העיסוק בפודולוגיה) של חברת הכנסת טטיאנה מזרסקי, 2194

אוריאל בוסו: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 20 

אוריאל בוסו: נמנעים – אין 

אוריאל בוסו: 20 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים

אוריאל בוסו:  אני קובע שהצעת חוק הסדרת העיסוק של חברת הכנסת טטיאנה מזרסקי, 2194, אף היא התקבלה בקריאה הטרומית ותעבור להכנתה לקריאה הראשונה בוועדת הבריאות

אוריאל בוסו: [הצעת חוק פ/2639/25; נספחות

אוריאל בוסו: ] 

אוריאל בוסו: נעבור לנושא הבא בסדר-היום – הצעת חוק למניעת הטרדה מינית (תיקון – החמרת ענישה בעבירות טרור לאומני), 2639, של חברי הכנסת לימור סון הר מלך ויצחק קרויזר

אוריאל בוסו:       חברי הכנסת, נעבור לנושא הבא בסדר-היום: הצעת חוק העונשין (תיקון – איסור הנפת דגל של ישות עוינת), של חבר הכנסת אלמוג כהן – אף הוא לא נמצא

אוריאל בוסו:       נעבור לנושא הבא בסדר-היום – אני מבקש שכל מציעי החוקים יהיו פה

אוריאל בוסו:  אנחנו לא בייביסיטר של אף אחד, ומה שעובר, לא יעלה שוב

אוריאל בוסו:  הצעת חוק שירות חובה, של חבר הכנסת אביגדור ליברמן וקבוצת חברי הכנסת

אוריאל בוסו:  בבקשה, אדוני

אוריאל בוסו:  אף הוא לא נמצא

אוריאל בוסו:       נעבור לנושא הבא בסדר-היום – הצעת חוק החברות (תיקון – פרסום דוחות כספיים של מונופול), של חבר הכנסת ולדימיר בליאק וקבוצת חברי הכנסת

אוריאל בוסו:  בבקשה, אדוני, תעלה

אוריאל בוסו:  תודיעו להם שאין להם מה לרוץ

אוריאל בוסו:  חוקים שירדו כרגע לא יעלו

אוריאל בוסו:       הוא אומר שההצעה נומקה

אוריאל בוסו:  מי צריך להשיב לו? שר המשפטים נמצא כאן? חברי הכנסת צריכים לכבד את המליאה

אוריאל בוסו:  יש לוח זמנים מאוד מפורט, יש מסכים בכל החדרים ובכל הבניין, ואף אחד לא יכול – האם שר המשפטים רוצה להשיב? שר המשפטים ישיב להצעה לפני כן

אוריאל בוסו:  אני לא רץ

אוריאל בוסו:  היו פה חברי כנסת שמציעים הצעה

אוריאל בוסו:  השר בסדר, אבל מבחינת המציעים – זה גם לא תפקידן של מנהלות הסיעות לקרוא להם

אוריאל בוסו:  למה יש חבר'ה שיודעים להקדים בעשר דקות? בן אדם הציע הצעת חוק

אוריאל בוסו:  אתה – הצעת חוק החברות (פרסום דוחות כספיים של מונופול)

אוריאל בוסו:  חבר הכנסת ניר ברקת בשם שר המשפטים

אוריאל בוסו:  אם אתה – אתה

אוריאל בוסו:  הוא כבר נימק

אוריאל בוסו:  כתוב שניר ברקת משיב בשם שר המשפטים

אוריאל בוסו:       אתם תהיו פה במליאה

לימור סון הר-מלך: הייתי פה הרבה

אוריאל בוסו: מה זה משנה הרבה? תהיו פה מהבוקר עד הערב, כי זאת הצעת חוק שלך

אוריאל בוסו:  זה חשוב לך – תעקבו אחרי האולם

אוריאל בוסו:  אנחנו לא צריכים לומר לכם

אוריאל בוסו:  יש זמנים

לימור סון הר-מלך: אני מתנצלת

אוריאל בוסו: אבל זה לא עוזר

אוריאל בוסו:  בבקשה, את יכולה לעלות

אוריאל בוסו:  מנהלות סיעות, תודיעו לכל המציעים של החוקים שזאת הפעם האחרונה שמציע החוק לא נמצא ואני מאפשר לו לחזור

אוריאל בוסו:  הצעת חוק שנדלג עליה תרד מסדר-היום, והיא תעבור בפעם אחרת, וזה לא משנה אם זה על חשבון הסיעות או על חשבון המכסה

אוריאל בוסו:  בבקשה

לימור סון הר-מלך: סליחה, אני מתנצלת על האיחור הזה

לימור סון הר-מלך:       אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, כנסת נכבדה, לאה הייתה רק בת 18 באותו בוקר שבו היא עשתה את דרכה לבית הוריה בשכונת מנחת בירושלים

לימור סון הר-מלך:  ילידת הונגריה הייתה לאה, ניצולת שואה ובוגרת תנועת נוער בני עקיבא שעלתה לארץ במסגרת תנועת בית יעקב

לימור סון הר-מלך:  בדרכה לבית הוריה היא הותקפה על ידי קבוצת ערבים, והם אנסו אותה ורצחו אותה

לימור סון הר-מלך:  רק לאחר כמה שבועות נמצאה גופתה במערה סמוכה ועליה סימני אלימות קשים

לימור סון הר-מלך:  בעקבות הפיגוע יצא צה"ל לפעולת תגמול בכפר שממנו יצאה חוליית המחבלים

לימור סון הר-מלך:  לאה הוכרה כנפגעת פעולות איבה

לימור סון הר-מלך:  הסיפור הזה התרחש ב-6 בדצמבר 1951, אך הוא כמובן אינו מעשה בודד ואינו עומד לבדו

לימור סון הר-מלך:  במשך השנים שחלפו נאנסו בנות יהודיות שוב ושוב על רקע לאומני

לימור סון הר-מלך:      ביום העצמאות 2006 יצאה ליפז חימי בת התשע מביתה שבבית שמש לחגיגות במרכז העיר

לימור סון הר-מלך:  אנואר, שוהה בלתי חוקי מהכפר צוריף ופעיל בתנזים של פתח, פיתה את חימי להגיע לחדר המדרגות, ושם אנס אותה ורצח אותה בגרזן

לימור סון הר-מלך:  מאחר שהמעשה כלל גם אונס, במשרד הביטחון סירבו להכיר בחימי, זיכרונה לברכה, כנפגעת פעולת איבה

לימור סון הר-מלך:  המשפחה לא ויתרה והגישה ערעור לבית המשפט המחוזי בתל אביב

לימור סון הר-מלך:  פרקליטת המשפחה, עו"ד אלוני-סדובניק, שאלה את המחבל בדיון מדוע ביצע את המעשה, והוא השיב – תקשיבו: "הילדה הזו מחר תגדל, תתגייס לצבא ותרצח את הילדים שלנו"

לימור סון הר-מלך:  בתשובה על השאלה לשם מה הוא התאמן באימוני ירי, ענה המחבל: "כי אנחנו במצב של מלחמה"

אוריאל בוסו: סיעות, שוב מפריעים הדיבורים

אוריאל בוסו:  סדרנים, להרגיע שם בסיעות, זה מפריע מאוד כאן

לימור סון הר-מלך: בתשובה על השאלה לשם מה הוא התאמן באימוני ירי, ענה המחבל: "כי אנחנו במצב של מלחמה"

לימור סון הר-מלך:  "מלחמה בילדה בת תשע?" שאלה השופטת

לימור סון הר-מלך:  "אין אצלנו תשע שנים ואין עשר שנים", השיב הרוצח, והוסיף כי ביצע את המעשה כנקמה על הסבל של האימהות הפלסטיניות

לימור סון הר-מלך:  לאחר דיונים ממושכים קבעה השופטת דליה גנות תקדים: היא קיבלה את התביעה והורתה למשרד הביטחון להכיר בחימי ז"ל כנפגעת פעולות איבה

לימור סון הר-מלך:      עבירות טרור, כך אני יודעת ממקור ראשון, מותירות על הנפגע צלקות נפשיות שאינן מתאחות לעולם

לימור סון הר-מלך:  גם הטרדות מיניות – אני לא יכולה לצעוק

טלי גוטליב: להיות בשקט

טלי גוטליב:  תכבד

טלי גוטליב:  עומדת פה נפגעת טרור על הדוכן, כבוד – – – עכשיו שקט

לימור סון הר-מלך: עבירות טרור, כך אני יודעת ממקור ראשון, מותירות על הנפגעת צלקות נפשיות שאינן מתאחות לעולם

לימור סון הר-מלך:  גם הטרדות מיניות, כך אני יודעת, מותירות על הנפגעות צלקות נפשיות שאינן מתאחות לעולם

לימור סון הר-מלך:  שילוב של הטרדה מינית שנעשית על רקע לאומני, מותיר בנפגעות צלקת כפולה – גם את הצלקת האישית כנפגעת מין וגם כנפגעת הטרור שנעשה לה רק בגלל היותה יהודייה

לימור סון הר-מלך:  על כן אין שום סיבה שהענישה לא תהיה כפולה

לימור סון הר-מלך:      לפני כמה שנים, בדיון שיזמה חברתי חברת הכנסת יוליה מלינובסקי בוועדה לקידום מעמד האישה, נשים סיפרו כי הן מפחדות לצאת מהבית בערים מעורבות

לימור סון הר-מלך:  חלקן הוטרדו מינית והותקפו בזמן טיול עם הכלב, חלקן בזמן שחזרו הביתה מבילוי או בזמן המתנתן בתחנת אוטובוס, וחלקן בזמן שירדו לזרוק זבל מתחת לבית

לימור סון הר-מלך:  אחרות סיפרו כי הן מפחדות ללכת לבית הספר ולאוניברסיטה עקב הטרדות חוזרות ונשנות של בני מיעוטים מהאזור, וחיילות שחוזרות הביתה מהבסיס סיפרו כיצד בני מיעוטים בערים אלו מטרידים, מקללים אותן ויורקים עליהן

לימור סון הר-מלך:      בשנה האחרונה שמעתי עשרות עדויות של נשים שנוסעות יום-יום באוטובוסים באזור השומרון

לימור סון הר-מלך:  ההטרדה המינית שהן עוברות על רקע לאומני מחייבת התייחסות מחודשת של החוק

לימור סון הר-מלך:  טרור מיני, גם אם יכחישו אותו, הוא תופעה קיימת ומחרידה; אדם שפל ונתעב שיוצא מביתו במטרה אחת – לפגוע פגיעה מינית באישה על רקע היהדות שלה

לימור סון הר-מלך:  כולנו זוכרים את הפיגוע המחריד שבו נרצחה אורי אנסבכר, השם ייקום דמה, נערה צעירה, רגישה, עם לב ענק

לימור סון הר-מלך:  המחבל הארור בחר לאנוס אותה ואז לרצוח אותה

לימור סון הר-מלך:  למה? משום שהיא יהודייה

לימור סון הר-מלך:  החלאה לא רצה לפגוע רק בה; הוא רצה לפגוע בכולנו באמצעות המעשה הנתעב הזה

לימור סון הר-מלך:       לפני כמה שבועות דווח כי שופט בית המשפט העליון ח'אלד כבוב הורה לשלוח לתסקיר מבחן ולבחון אפשרות לשחרר את מוחמד טוויל, אנס ארור, למעצר בית

לימור סון הר-מלך:  לא רבים דיווחו על כך שבמהלך החקירה הוא עוד הספיק לומר שרצה לעשות את זה מזמן ליהודייה

לימור סון הר-מלך:  כן, אני יודעת שזה לא פוליטיקלי קורקט לדבר על אונס על רקע לאומני

לימור סון הר-מלך:  יש מי שיאשים אותי בלאומנות או משיחיות, אבל אני לא אירתע, כי גם כולכם, כלל היושבים במליאה, מודעים לתופעה, אך רובכם פוחדים לקרוא לה בשם

לימור סון הר-מלך:  גם החוק הבין-לאומי מכיר באונס על רקע זה כפשע מלחמה

לימור סון הר-מלך:  על כן אני מבקשת ודורשת מכל חברי הכנסת הציוניים בבית הזה להצביע בעד הנפגעות על רקע לאומני, בעד הצדק ובעד מה שנכון

לימור סון הר-מלך:  תודה רבה

אוריאל בוסו: תודה רבה לחברת הכנסת לימור סון הר מלך

אוריאל בוסו:  ישיב שר המשפטים וסגן ראש הממשלה חבר הכנסת יריב לוין, בבקשה

המשפטים יריב לוין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש

המשפטים יריב לוין:  השר, חברות וחברי הכנסת, הצעת החוק למניעת הטרדה מינית (תיקון – החמרת ענישה בעבירות טרור לאומני), שנימקה כאן חברת הכנסת לימור סון הר מלך, ושותף לה גם חבר הכנסת יצחק קרויזר, מבקשת לקבוע כי המבצע הטרדה מינית או התנכלות כמפורט בסעיף 5 לחוק למניעת הטרדה מינית ועושה זאת מתוך מניע של גזענות, דינו כפל העונש הנקוב לעבירה

המשפטים יריב לוין:  כמו כן, מוצע לקבוע שבית המשפט יוכל לפסוק כפל פיצוי ביחס לסכום שקבוע בסעיף 6(ב) לחוק ללא הוכחת נזק

המשפטים יריב לוין:      לפי דברי ההסבר – ונדמה לי שהדברים גם פורטו כאן בצורה שלא היה אפשר להישאר אדיש לה – מטרת ההצעה היא להתמודד עם תופעה של הטרדה מינית של נשים על רקע זהותן הדתית או על רקע הזהות הלאומית שלהן, ולצערי הרב, הדבר הזה הוא תופעה רווחת

המשפטים יריב לוין:  כפי שתיארה כאן היטב חברת הכנסת סון הר מלך, יש בו שילוב גם של פשיעה לאומנית וגם של פשיעה של עבירות מין, ושני הדברים האלה ביחד הם דברים שמותירים לא רק צלקת קשה אצל קורבן העבירה – אני חושב שכל אחד יכול רק לדמיין את התחושה ואת המצב כשהדבר הזה קורה

המשפטים יריב לוין:  אגב, זה קורה גם לא אחת במצבים שבהם זה נעשה על ידי חבורות של אנשים ולא של אדם אחד, שמנצלים נוכחות של בחורה או של אדם או שניים לבד, ונדמה לי שהנסיבות האלה הן בהחלט נסיבות שמצדיקות החמרה בענישה והגברת ההרתעה

המשפטים יריב לוין:      יש כמובן צורך לעשות כל מיני תיקונים והתאמות בהצעת החוק, לכן, חברי הכנסת סון הר מלך וקרויזר, רק אנא, תהיו איתי בקשר לעניין הזה

המשפטים יריב לוין:  הממשלה החליטה לתמוך כמובן בהצעת החוק החשובה הזאת בכפוף לקידומה בהסכמת משרד המשפטים ובכפוף לכך שבאופן טכני נראה שיותר נכון לשלב את ההצעה הזאת בסעיף 144ו' לחוק העונשין, התשל"ז–1977, אבל זה באמת עניין טכני שלא גורע מהמהות, כמובן

המשפטים יריב לוין:  אני רוצה לברך אתכם על ההצעה החשובה הזאת ולבקש מהכנסת כמובן לתמוך בה בקריאה הטרומית

המשפטים יריב לוין:  תודה רבה

אוריאל בוסו: תודה רבה לשר המשפטים, סגן ראש הממשלה חבר הכנסת יריב לוין

אוריאל בוסו:  ביקש להתנגד להצעת החוק הזאת חבר הכנסת עופר כסיף

אוריאל בוסו:  בבקשה

עופר כסיף: כבוד היושב-ראש, חברי הכנסת, נתחיל מהברור: אונס, תקיפה מינית, זה אחד מהדברים המחליאים ביותר שיכולים להיות, והעונש כנגד פושעי מין באשר הם צריך להיות חמור מאין כמותו

עופר כסיף:      אבל זאת לא הצעת החוק

עופר כסיף:  הצעת החוק הזאת – ועל ראש הגנב בוער הכובע – היא הצעת חוק שכולה גזענות

עופר כסיף:  המקור שלה, הבסיס שלה והמוטיבציה שלה הם לא להתמודד עם חלאות, אנסים ועברייני מין, אלא למצוא תירוץ כדי להתעמר ולהשתלח בערבים באשר הם

טלי גוטליב: המחבלים גזענים

טלי גוטליב:  המחבלים הטרוריסטים גזענים

טלי גוטליב:  הם גזענים

טלי גוטליב:  הם אונסים יהודיות

טלי גוטליב:  אונסים יהודיות – – –     

עופר כסיף: אני אומר לכם פה רק שלושה דברים – – –     

טלי גוטליב: אונס נשים יהודיות בישראל

עופר כסיף: הינה, הינה עוד אחת

וליד טאהא: היושב-ראש – – –     

עופר כסיף: סליחה, ווליד

וליד טאהא: אפילו – – –     

טלי גוטליב: אונס – – –     

עופר כסיף: תראו מי מדברת – הסנגורית של האנסים

עופר כסיף:  זאת שהתעללה בקורבנות של אונס בבתי משפט – –     

טלי גוטליב: סנגורית – עורכת דין

עופר כסיף: – – מעיזה לפתוח את הפה ולהעליל על כך שאני יוצא נגד גזענות

טלי גוטליב: טרוריסטים שאונסים יהודיות

עופר כסיף: תראו איזו אירוניה

עופר כסיף:  תראו איזו צביעות

עופר כסיף:  מעודדת האנסים – –     

טלי גוטליב: טרוריסטים שאונסים יהודיות

עופר כסיף: – – מעריצת האנסים – היא פותחת את הפה

עופר כסיף:  לאן הגענו?     

טלי גוטליב: אדוני, תרשמו אותי לזכות תגובה

עופר כסיף: חוץ מזה אני אומר – – –     

טלי גוטליב: תרשמו אותי לזכות תגובה

טלי גוטליב:  אני לא מסכימה לזה

אוריאל בוסו: חברת הכנסת גוטליב

עופר כסיף: תשימו לב

עופר כסיף:  ב-22 באוגוסט – – –     

אוריאל בוסו: חברת הכנסת גוטליב, בהצעות חוק טרומיות לא – – –     

עופר כסיף: אני יכול להמשיך?     

טלי גוטליב: אדוני, שיהיה ברור שכסיף שוכח מה זה זכות לייצוג

אוריאל בוסו: חברת הכנסת גוטליב – –     

טלי גוטליב: להבא, כשאני אכניס מחבלים לכלא, אני אדע לא לתת להם עורך דין

אוריאל בוסו: – – צריך לאפשר לו, גם אם אלו דברי הבלים, לשיטתך

טלי גוטליב: שהמחבלים שלי ישבו בכלא בלי ייצוג, זה מה שצריך

אוריאל בוסו: חברת הכנסת גוטליב, גם אם הוא מדבר דברי הבלים, לשיטתך, צריך לאפשר לו לדבר בשלוש דקות

טלי גוטליב: יש לי זכות תגובה

טלי גוטליב:  הוא קרא את השם שלי פה ודיבר עליי

עופר כסיף: אותה אחת שפותחת את הפה – –     

טלי גוטליב: יש לי זכות תגובה

עופר כסיף: – – אותה אחת שהתעמרה והתעללה בקורבנות אונס בבתי המשפט לא פעם ולא פעמיים – ויש רשימה ארוכה שבהזדמנות אני עוד אקרא פה – היא גם אמרה עכשיו בעצמה: ערבים אונסים יהודיות

טלי גוטליב: מחבלים

עופר כסיף: אין בכלל אונס של יהודים כלפי יהודיות

עופר כסיף:  אין אונס של יהודים כלפי ערביות

טלי גוטליב: מחבלים אונסים יהודיות

עופר כסיף: זה לא מעניין אותם

עופר כסיף:  זה רק חושף את הצביעות

טלי גוטליב: אדוני, אני לא מוכנה שהוא ישקר על חשבוני

טלי גוטליב:  אמרתי מחבלים, לא ערבים

עופר כסיף: תוציא אותה

עופר כסיף:  אי-אפשר ככה

וליד טאהא: – – –     

טלי גוטליב: לא ערבים, מחבלים אונסים יהודיות

אוריאל בוסו: היא אמרה "מחבלים"

עופר כסיף: ב-22 באוגוסט – – –     

טלי גוטליב: מחבלים טרוריסטים

עופר כסיף: עופי מפה, עופי מפה

טלי גוטליב: אתה לא תגיד לי לעוף

טלי גוטליב:  אתה תעוף מפה, כמו שאיימן עודה פרש

אוריאל בוסו: חבר הכנסת כסיף, היא אמרה מחבלים, היא לא אמרה ערבים

טלי גוטליב: ואמרתי מחבלים, לא ערבים

אוריאל בוסו: תודה

אוריאל בוסו:  הנקודה הובהרה

עופר כסיף: ב-22 באוגוסט – אי-אפשר ככה

עופר כסיף:  אני מבקש

קריאות:   – – –     

אוריאל בוסו: חברי הכנסת, תודה רבה, אני לא צריך עזרה

אוריאל בוסו:  תודה רבה

קריאות:   – – –     

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  חברת הכנסת טלי גוטליב, אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה

אוריאל בוסו:  חברי הכנסת, אני לא צריך עזרה

אוריאל בוסו:  בבקשה, תמשיך

עופר כסיף: ב-22 באוגוסט 1949 כתב דוד בן-גוריון על אונס מחריד, אונס סדרתי, אונס בידי חיילים רבים, כשעברה בחורה ערבייה בדואית, והוא כתב ביומנו כך: "הוחלט וקוים, רחצוה, גזזו שערותיה, אנסוה והרגוה"

עופר כסיף:  את זה בן-גוריון כותב נגד אונס של ערבייה בידי יהודים

עופר כסיף:  זה לא ייכלל בחוק הזה, כי מבחינתם, אמרו גם חברים בסיעה שלהם, אין טרור יהודי

עופר כסיף:  כנראה הם גם חושבים שאין אנסים יהודים

עופר כסיף:  זה רק חושף את הגזענות שלהם

עופר כסיף:      שני משפטים אחרונים: החוק הזה, מעבר להיותו צבוע וגזעני או צבוע בגזענות, גם אין בו צורך, משתי סיבות: א

עופר כסיף:  ב-2004 התקבל תיקון לחוק העונשין שהגדיר מה זה פשע שנאה, ואפשר בהחלט וצריך בהחלט – אם ככה הראיות מראות, כמובן – תקיפה מינית, לא משנה מי כלפי מי, אם זה על רקע לאומי לצורך העניין או דתי, היא פשע שנאה שהעונש עליו ממילא כפול

עופר כסיף:  אין צורך בחוק הזה

עופר כסיף:  זה דבר אחד; דבר שני, ובזה אני אסיים, כבוד היושב-ראש – אני הגשתי הצעת חוק שאלימות כלפי נשים תיחשב גם היא כפשע שנאה

עופר כסיף:  תצביעו בעד זה במקום

עופר כסיף:  תודה

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  האם חברת הכנסת לימור סון הר מלך רוצה להגיב על הדברים, או שאתם רוצים לעבור להצבעה? בבקשה

אוריאל בוסו:  שלוש דקות לרשותך

טלי גוטליב: בהצלחה, חברת הכנסת סון הר מלך

לימור סון הר-מלך: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לומר שזה ביזיון לכנסת ישראל שיש מי שעומד על הבימה שלה וככה מבזה את הבנות ואת הנשים בעם ישראל

לימור סון הר-מלך:  פשוט ביזיון

לימור סון הר-מלך:  להקשיב ולא להאמין שזו מציאות

לימור סון הר-מלך:  אני יושבת פה – יש רגעים שאתה באמת אומר: איפה עובר הגבול? ופה הוא נחצה מזמן

לימור סון הר-מלך:  כבר אי-אפשר להבין אם זו מציאות או שזה שקר

לימור סון הר-מלך:  אתה כבר לא יודע מה זה הדבר הזה

לימור סון הר-מלך:  להעלות על נושא כזה שהוא תופעה, הפך להיות תופעה – תתעוררו, יש תופעה כזאת

לימור סון הר-מלך:  הם מגדירים לפגוע בנשים רק כי הן יהודיות, לפגוע בהן על רקע מיני רק כי הן יהודיות

לימור סון הר-מלך:  אם נשות ישראל וכבודן של נשות ישראל חשוב לנו, אני חושבת שכל אחד מהיושבים פה צריך למחות על הדבר הזה, על סגנון כזה, על השקר הזה, שקר אחרי שקר שאותו אחד מביא פה פעם אחר פעם

לימור סון הר-מלך:  תהיו קשובים, תהיו ערניים

לימור סון הר-מלך:       לא ראיתי פה, בנקודה הזו, את כל ארגוני הנשים, שצריכות לקום ולזעוק על כבודן של הנשים

לימור סון הר-מלך:  למה? כי זה לא פופוליסטי? כי זה לא נשמע טוב? הגיע הזמן לומר את האמת, גם פה וגם במקומות אחרים

לימור סון הר-מלך:  אני אומרת את הדברים מדם ליבי, אני אומרת את הדברים מכאב שדואג ומביט ורואה תופעה של פגיעה בנשים, פגיעה וסריטה בנפש

לימור סון הר-מלך:  זה רצח

לימור סון הר-מלך:  תקשיבו, זה רצח, זה בנות שעוברות רצח

לימור סון הר-מלך:  למה? כי הן יהודיות

לימור סון הר-מלך:  אי-אפשר להגדיר את זה אחרת

לימור סון הר-מלך:  תודה רבה

עופר כסיף: – – – לא נשים מעניינות אותך – – – חבורה של גזענים – – –     

אוריאל בוסו: חבר הכנסת עופר כסיף

אלמוג כהן: אנחנו איתך

אלמוג כהן:  כל הכבוד לך

אוריאל בוסו: חבר הכנסת עופר כסיף, תודה רבה

אוריאל בוסו:  חבר הכנסת עופר כסיף, חבר הכנסת עופר כסיף, תודה רבה

אוריאל בוסו:  חבר הכנסת אלמוג כהן

אוריאל בוסו:      רבותיי, אם כך, נעבור להצבעה

קריאה:   – – –     

אוריאל בוסו: לא, אין הערות ביניים באמצע הצבעות

אוריאל בוסו:       הצעת חוק למניעת הטרדה מינית (תיקון – החמרת ענישה בעבירות טרור לאומני), התשפ"ג–2023, 2639, של חברי הכנסת לימור סון הר מלך ויצחק קרויזר – הצבעה

אוריאל בוסו: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 44 

אוריאל בוסו: נמנעים – אין 

אוריאל בוסו: אם כן, רבותיי חברי הכנסת, להלן תוצאות ההצבעה: 44 בעד, שמונה מתנגדים, אין נמנעים

אוריאל בוסו:  אני קובע שהצעת חוק למניעת הטרדה מינית (תיקון – החמרת ענישה בעבירות טרור לאומני), התקבלה בקריאה הטרומית, ותעבור להכנתה לקריאה הראשונה בוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי

קריאה: – – –     

אוריאל בוסו: תכף ייבדק

אוריאל בוסו:  אם כן, נוסיף

קריאה: אבל הייתה – – –     

אוריאל בוסו: זה יעבור לוועדת הכנסת לקביעת ועדה

אוריאל בוסו:  כך נאמר

אוריאל בוסו: [הצעת חוק פ/617/25; נספחות

אוריאל בוסו: ] 

אוריאל בוסו: הנושא הבא על סדר-היום – הצעת חוק העונשין (תיקון – איסור הנפת דגל של ישות עוינת), התשפ"ג–2022, של חבר הכנסת אלמוג כהן

אוריאל בוסו:  בבקשה

אוריאל בוסו:  מזכירות, לוודא שמציעי החוקים נמצאים באולם; לא רק בסיום הדיבורים, אלא כל הזמן

אוריאל בוסו:  הצעת חוק שתרד לא תשוב

קריאה: מה זה?     

אוריאל בוסו: חבר הכנסת בוארון, חברי כנסת לא יושבים סביב שולחן הממשלה

אוריאל בוסו:  השר יכול לעבור איתך אחורה

אלמוג כהן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, חבריי השרים, אנחנו היום מעלים הצעת חוק איסור הנפת דגל ישות עוינת, בהמשך להצעת החוק של כבוד השרה מאי גולן

אלמוג כהן:  חברים, ההצעה הזו היא בעיקר שינוי תפיסתי של המשטר במדינת ישראל

אלמוג כהן:  האמירה בו היא מאוד ברורה ופשוטה: מדינה שעוינת את מדינת ישראל, אסור יהיה להניף את דגלה בשטח המדינה

אלמוג כהן:  הדבר הזה, על פניו, אמור להיות מאוד ברור, אבל בתקופה האחרונה נוכחנו לדעת – – –     

קריאות: ישות, ישות

סימון דוידסון: רגע, זה מדינה או ישות?     

אלמוג כהן: ישות, ישות עוינת

אלמוג כהן:  סליחה, אני מתקן את עצמי: ישות עוינת

אלמוג כהן:  סליחה

אלמוג כהן:  חברים, הדבר הזה, על פניו, אמור להיות מאוד ברור ומובן מאליו

אלמוג כהן:  אבל לאחרונה התחלנו להבחין פעם אחר פעם, כאשר דרומה של מדינת ישראל מטווח באלפי טילים, כמעט מיליון אנשים נשארים במרחבים המוגנים, ובקפלן, מיעוט שאינו מייצג את אחיי לאופוזיציה, שאינו מייצג את אותה מחאה של האחים שלנו, שהיא חשובה וטובה – פתאום יש שם דגלי אש"ף

אלמוג כהן:       חברים, החשיבות של החוק הזה היא כמו החשיבות שבה נהגו ב-10 במרץ 1949, כאשר כבשו הלוחמים שלנו במלחמת העצמאות את משטרת אום אל-רשרש, משטרת אילת

אוריאל בוסו: ששש

אוריאל בוסו:  הרעשים במליאה מאוד מפריעים

אלמוג כהן: הדבר הראשון שהם עשו, לפני שהם חבשו את הפצעים, לפני שהם החליפו את החגור, לפני שהם מילאו מחדש את המחסניות – הם לקחו פיסת בד וציירו את דגל ישראל, הניפו אותו בגאון השמיימה

אלמוג כהן:  כי דגל הוא לא רק פיסת בד; דגל הוא גם ריבונות, דגל הוא גם אחיזה בקרקע, דגל הוא גם אמירה מאוד ברורה שהאדמה הזו היא שלנו

אלמוג כהן:  אין לנו כוונה להתנצל עליה

אלמוג כהן:  כל מי שמחפש את המקור, יפתח את הקושאן, את התנ"ך, ויבחין למי ניתנה האדמה הזו, למי שייכת הארץ הזו

אלמוג כהן:       אז אני מצפה, חברים, שבהצעת החוק הזו, כמו בשנת 2018, כאשר היא עלתה לקריאה – שימו לב למספר: 87 חברי כנסת תמכו בה

אלמוג כהן:  ולא בגלל שזו פיסת בד, ממש לא

אלמוג כהן:  דגל זה לא רק פיסת בד

אלמוג כהן:  עם הדגל אנחנו עוטפים את יקירינו, עם הדגל אנחנו נעטפים בעצמנו בשמחה ובצער, בכאב, ביגון, ובעתיד לבוא לעצמאותה האמיתית של מדינת ישראל

אלמוג כהן:       אני מבקש מכל חברי הבית, מכל מי שציונות זורמת בדמו – כל האנשים בבית הזה שקוראים לעצמם ציוניים ודם ציוני זורם בדמם, חייבים להצביע בעד ההצעה הזו על פי שוויון ההדדיות: מה שמקובל שם, אמור להיות גם מקובל כאן

אלמוג כהן:  ולא יכול להיות שישות עוינת תחלחל לתוך מדינת ישראל ובזמן מבצע צבאי יונפו דגלי אש"ף

אלמוג כהן:  חברים, בואו נעשה לזה סוף

אלמוג כהן:  אני מבקש לקבל את תמיכתם של אחיי לאופוזיציה, של אחיי לקואליציה ושל כל מי שציונות זורמת בדמו

אלמוג כהן:  תודה רבה לכולם

אלמוג כהן:  תודה, אדוני היושב-ראש

אוריאל בוסו: תודה רבה לחבר הכנסת אלמוג כהן

אוריאל בוסו:  ישיב שר המשפטים וסגן ראש הממשלה חבר הכנסת יריב לוין, בבקשה

אוריאל בוסו:  השרה גולן, את תוכלי אחר כך כשרה נוספת

אוריאל בוסו:  אני אקרא לך

אוריאל בוסו:  באישור היוזם אלמוג, היא תשיב אחר כך

המשפטים יריב לוין: אדוני היושב-ראש, השרים, חברות וחברי הכנסת, חבר הכנסת אלמוג כהן, אם אני לא טועה זו ההצעה הראשונה שאתה מביא בקריאה טרומית, אז ברכות גדולות

המשפטים יריב לוין:  וגם הצעה ראויה וחשובה, שבאמת עוסקת בסוגיה שמקוממת, ולפעמים נראית ממש בלתי נתפסת

המשפטים יריב לוין:  סוגיה – המיקרופון לא עובד

אוריאל בוסו: לא שומעים פה טוב

אוריאל בוסו:  אם אפשר להגביה לו

אוריאל בוסו:  מגביהים עכשיו

המשפטים יריב לוין: שומעים עכשיו? לא נראה לי שהשתנה משהו

אוריאל בוסו: הם מטפלים בזה

אוריאל בוסו:  בבקשה, השר

המשפטים יריב לוין: בכל אופן, ההצעה היא באמת הצעה שעוסקת בדבר שקשה מאוד להבין אותו – הפגנות המוניות שנעשות עם דגלי האויב באופן מתריס; אגב, לא פעם בלב קמפוסים אוניברסיטאיים, במקומות שבאמת אי-אפשר לקבל את הדבר הזה

המשפטים יריב לוין:      צריך לומר – – –     

קריאות: – – –     

המשפטים יריב לוין: מה אני אעשה?     

קריאה: כשאתה רוצה לדבר בקול רם, אתה יודע

אוריאל בוסו: מטפלים – – – אבל שומעים קצת

אוריאל בוסו:  מתקרב, בסדר

המשפטים יריב לוין: נחכה רגע, נחכה עוד דקה

אוריאל בוסו: אה, גם לא נכנס להקלטות?      

המשפטים יריב לוין: נחכה, נחכה

המשפטים יריב לוין:  הינה, עכשיו שומעים, לדעתי

המשפטים יריב לוין:  עכשיו שומעים

אוריאל בוסו: עכשיו יותר טוב

אוריאל בוסו:  תודה

המשפטים יריב לוין: בכל אופן, ברור לחלוטין, אדוני היושב-ראש, שהתופעה הזו היא תופעה שאי-אפשר לקבל אותה ואי-אפשר להשלים איתה

המשפטים יריב לוין:  מצד שני, צריך לומר, חבר הכנסת כהן, שיש אתגר לא פשוט באיך מתמודדים עם העניין הזה

המשפטים יריב לוין:  בסוף אנחנו גם לא רוצים לעשות משהו שיהפוך לאות מתה ולא יהיה אפשר לאכוף אותו ולא יהיה אפשר בסוף לממש אותו בפועל

המשפטים יריב לוין:       נדמה לי שברור לגמרי שהממשלה תומכת בהצעת החוק, אני בוודאי תומך בה, אבל היא תצטרך כמובן לעבור איזשהו דיון ואיזשהן התאמות, כדי שנוכל בסופו של דבר לעשות משהו שישיג את המטרה, ויאפשר לשוטר או למי שנמצא בשטח יכולת אכיפה אמיתית, ולא ישאיר אותו חסר אונים מול איזה אתגר שבלתי ניתן להתמודד איתו

אוריאל בוסו: מה קורה שם? סדרנים, אפשר קצת להרגיע את הרוחות? זה מאוד מפריע לנואם

אוריאל בוסו:  נא לכבד

המשפטים יריב לוין: מה שאני מציע הוא, באמת, במסגרת הכנת החוק לקריאה הראשונה, שננסה לגשר על הפערים האלה

המשפטים יריב לוין:  ככל שיהיה בכך צורך, החוק יוחזר לוועדה לפני הקריאה הראשונה לדיון נוסף בוועדת השרים לחקיקה

המשפטים יריב לוין:  יכול להיות שנוכל לייתר את העניין, אם נצליח להגיע לפתרונות מתאימים – אבל בכל אופן יישר כוח על הצעה חשובה

המשפטים יריב לוין:  זה דבר שראוי לטפל בו

המשפטים יריב לוין:  כמובן שאני מבקש מהכנסת לתמוך בהצעת החוק

המשפטים יריב לוין:       אקדים ואברך גם את השרה מאי גולן, שהייתה היוזמת המקורית של הרעיון ושל הצעת החוק הזו

המשפטים יריב לוין:  אני בטוח שהיא תאמר דברים ברורים ונחרצים אחריי

המשפטים יריב לוין:  תודה רבה

אוריאל בוסו: ביקש להתנגד – חבר הכנסת איימן עודה ביקש להתנגד להצעת החוק הזו

אוריאל בוסו:  לאחר מכן – השרה מאי גולן

אוריאל בוסו:  חבר הכנסת איימן עודה

איימן עודה: שלום, כבוד היושב-ראש

איימן עודה:  עמיתיי חברי הכנסת וחברות הכנסת, אני רואה בהצעות החוק הללו לא רק ממד פופוליסטי ופוליטי אלא עדות לחולשה

איימן עודה:  הן מעידות על אנשים שלא בטוחים בעצמם

איימן עודה:  זה דגל, זו הבעת דעה לא אלימה בכלל

איימן עודה:  אני ראיתי בהלוויה של העיתונאית שירין אבו עאקלה איך אנשי צבא רצים אחרי ילדים בגיל ארבע, חמש שנים שנושאים דגל פלסטין, רודפים אחריהם

איימן עודה:  אמרתי שהמחזה הזה, לא רק שאני דוחה אותו ממקום פוליטי, אלא שזה מעיד על חולשה, על חוסר ביטחון עצמי

איימן עודה:  אני קורא לחברי הכנסת להצביע נגד הצעת חוק זו

איימן עודה:      אני רוצה לעבור לנושא אחר, שיעלה בהצעה לסדר-היום בבוא העת, שזה נגד או קריאה לשלילת ועדת המעקב ואי-הכרה – אני לא יודע מה

איימן עודה:  אני רוצה להגיד לכם משהו: הדבר הנכון זה להכיר בוועדת המעקב

איימן עודה:  מדינת ישראל לא מכירה בוועדת המעקב – זו ועדה המייצגת את כל האוכלוסייה הערבית

איימן עודה:  ביום ראשון היא נאבקת באלימות ובפשיעה בקרב האוכלוסייה הערבית

איימן עודה:  אני קורא לאנשים שיש להם מצפון להצטרף

איימן עודה:  זו ועדה שמייצגת את האוכלוסייה שלנו, ויש להכיר בה

איימן עודה:  לא רק רוצים לא להכיר בה, אלא להוציא אותה מחוץ לחוק

איימן עודה:  זו אותה גישה של חולשה, של חוסר ביטחון עצמי – לא סובלים דעה אחרת, לא סובלים אחד שאומר משהו אחר

איימן עודה:  ועדת המעקב – המצע הפוליטי שלה הוא המצע הפוליטי של כולנו, של חד"ש-תע"ל, של רע"מ, של האנשים שנמצאים פה

איימן עודה:  ועדת המעקב מנהלת מאבק בדרך דמוקרטית שצריך לכבד אותה

איימן עודה:  היא נמצאת במקומה כבר משנת 1982

איימן עודה:  היא עשתה מעשים טובים מאוד, ראויים מאוד

איימן עודה:  יש לא רק לתמוך בה אלא להכיר בה

איימן עודה:  כל עמדה אחרת היא לא רק לא דמוקרטית, אלא מעידה על חולשה ועל דיקטטורה וחוסר רצון לשמוע דעה אחרת

איימן עודה:  צריך לדחות את כל ההצעות הללו

איימן עודה:  תודה

אוריאל בוסו: תודה לחבר הכנסת איימן עודה

אוריאל בוסו:  השרה מאי גולן, כמשיבה נוספת מטעם הממשלה, בבקשה

אוריאל בוסו:  לאחר מכן נעבור להצבעות

אוריאל בוסו:  חברי הכנסת, תפסו את מקומותיכם

מאי גולן: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני אעשה את זה קצר

מאי גולן:  אני רוצה לברך את חבר הכנסת אלמוג כהן היקר, שעושה עבודת קודש למען עם ישראל, למען הציבור שהוא מייצג, עושה באמת עבודה שמגיעה מהלב, מתוככי הלב

מאי גולן:  אני מעריכה אותך

מאי גולן:  כל הכבוד לך

מאי גולן:  תודה שלקחת את החוק הזה ואתה מגיש אותו ואתה רץ איתו

מאי גולן:       אני רק רוצה להבהיר – אמר פה חבר הכנסת איימן עודה משהו חשוב: הוא אמר שהוא רואה שוטרים שאין להם ביטחון בנו ובעצמנו באזרחים, ובגלל זה הם רצים אחרי ילדים עם דגל

מאי גולן:  עכשיו אני אומרת לו: חבר הכנסת עודה, האם לנו, בתור אזרחי מדינת ישראל, יש את הביטחון לרוץ אצלכם, בכפרים שלכם עם דגל ישראל – עזוב לרוץ, רק לעמוד; האם, האם – ואני שואלת אותך באמת – לא נחטוף לינץ' מיידי? נצא משם בחיים בצורה סבירה? הרי בסופו של יום, אתה יודע – אל תענה לי, אני רק אגיד את מה שאני רוצה להגיד – הרי בסופו של דבר אתה יודע שאין לנו שום אופציה לצאת משם בחיים

מאי גולן:  עכשיו, על אחת כמה וכמה כשיש לך מדינה סובלנית ומכילה שיש בה כל כך הרבה מאזרחי ערביי ישראל, שמקבלת דעות שונות ושמכילה את כל הדעות גם כשהן מתנגדות לעצם קיומה

מאי גולן:  אתה רואה שהדגל הזה, של ישות שהיא בסוף ישות עוינת, שלא מכירה בזכות הקיום של מדינת ישראל, מייצג את מה? מייצג את העובדה שלעם ישראל אין זכות על הבית שלו

מאי גולן:  לכן אני רוצה רק רק את חוק ההדדיות

מאי גולן:  מה שאני יכולה לעשות אצלכם – אהלן וסהלן, תפדל – תעשו גם אצלנו

מאי גולן:  אתה יודע שזה לא קיים

מאי גולן:  זה הכול

מאי גולן:  אסיים בזה

מאי גולן:  אם הוא ירצה לענות אחר כך זה עניין שלך

אוריאל בוסו: הוא לא עונה אחר כך, זה כבר – – –   

מאי גולן: אוקיי, אסיים בזה שנבחרנו כאן, מעבר לסיסמאות ימין מלא מלא – את כל הסיסמאות האלה, עזבו, זה לא אוכל את הציבור שלנו

מאי גולן:  הציבור שלנו מבין עניין

מאי גולן:  נבחרנו כדי למשול, ולמשול זה אומר לתת את הביטחון האישי הבסיסי לאזרחי המדינה שלנו

מאי גולן:  זה, החוק הזה, וגם החוק של חברת הכנסת לימור סון הר מלך – גם צדיקה שעושה עבודת קודש – הוא חוק חשוב מאוד

מאי גולן:  אני מברכת אתכם על החוקים האלה, ואני כאן מתחייבת מול הציבור שלנו, שלאחרונה עומד קצת מעורער – ואני מבינה את זה, אני מבינה את זה לחלוטין – שאנחנו כאן כדי ליישם את המדיניות שאליה נבחרנו

מאי גולן:  תודה רבה

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  ביקש להשיב מציע ההצעה, חבר הכנסת אלמוג כהן, בבקשה

אלמוג כהן: חבר הכנסת בדימוס איימן עודה, אתה דיברת על טרגדיות

אלמוג כהן:  אתה יודע מה הטרגדיה הכי גדולה? אתה הטרגדיה

אלמוג כהן:  את מי אתה מייצג? אתה מייצג עם מומצא – פלסטינים

אלמוג כהן:  בזמן שהאנשים שלך מקבלים יריות, הטרדות מיניות, פרוטקשן, המקרר שלהם ריק, אתה לכאורה מעביר מיליוני שקלים לערוצים פלסטינים

אלמוג כהן:       ביום שתייצג את החברה הערבית נאמנה כבר נפתור חצי מהבעיה, אבל יא סחבי, אתה רחוק משם

אלמוג כהן:  אתה שום דבר אחר מלבד גיס חמישי, וזאת הבעיה

אלמוג כהן:  אני מקווה שכאשר אתה הולך הביתה, כאשר אתה הולך הביתה, אני מקווה שיגיע נציג נאמן לחברה הערבית, כי אתה רחוק משם

אלמוג כהן:  איך אומרים, יא עתיק אל-עפיא

אלמוג כהן:  שלא נראה אותך יותר, אינשאללה

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  הייתי מדבר קצת אחרת בנושא

אוריאל בוסו:       חברי הכנסת, נעבור להצבעה

אוריאל בוסו:  ההצבעה היא הצבעה אלקטרונית

אוריאל בוסו:  הצעת חוק העונשין (תיקון – איסור הנפת דגל של רשות עוינת), התשפ"ג–2022, של חבר הכנסת אלמוג כהן – הצבעה

אוריאל בוסו: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 54 

אוריאל בוסו: נמנעים – אין 

אוריאל בוסו: אם כך, רבותיי חברי הכנסת, להלן תוצאות ההצבעה: 54 בעד, 16 מתנגדים, אין נמנעים

אוריאל בוסו:  אני קובע שהצעת חוק העונשין (תיקון – איסור הנפת דגל של רשות עוינת), של חבר הכנסת אלמוג כהן, התקבלה בקריאה הטרומית, ותעבור להכנתה לקריאה הראשונה לוועדת החוקה, חוק ומשפט

אוריאל בוסו: [הצעת חוק פ/2647/25; נספחות

אוריאל בוסו: ] 

אוריאל בוסו: נעבור לנושא הבא על סדר-היום – הצעת חוק שירות חובה לכול, התשפ"ג–2023, 2647, של חבר הכנסת אביגדור ליברמן וקבוצת חברי הכנסת

אוריאל בוסו:  בבקשה, אדוני

אביגדור ליברמן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, סוגיית השוויון בנטל מלווה את מדינת ישראל מיום הקמתה – מההסדר בין חזון איש לבן-גוריון, שאפשר ל-400 תלמידים חכמים להתעסק אך ורק בלימודי תורה, מה שנקרא "תורתם אומנותם", דרך חוק טל ועד לחוק שירות ביטחון כללי פה ב-2018 – ועדיין הסוגיה הזאת, שוויון בנטל, נשארה פצע פתוח בחברה הישראלית

אביגדור ליברמן:      אני מעלה את חוק שירות חובה לכול, שכולל את כולם – את היהודים, המוסלמים, הנוצרים, הצ'רקסים והדרוזים

אביגדור ליברמן:  כל צעיר בגיל 18 יהיה חייב להתגייס לצבא ההגנה לישראל או לשירות לאומי אזרחי

אביגדור ליברמן:  אני תמיד שאלתי את עצמי מה המקור של ההתנגדות מצד הממסד החרדי לשירות צבאי של צעירים שומרי מסורת

אביגדור ליברמן:  אני לא הצלחתי למצוא שום הוכחה במקורות שאסור ליהודי להיות לוחם

אביגדור ליברמן:  להפך, כל גדולי ישראל – כולם היו לוחמים

אביגדור ליברמן:  המלך דוד, יהושע בן נון, כלב בן יפונה, בר כוכבא והמכבים – כולם היו לוחמים

אביגדור ליברמן:  מעולם לא שמעתי שהם יהודים פחות טובים מגפני או מגולדקנופ

אביגדור ליברמן:  כולם כנראה היו לוחמים ממש ממש טובים

אביגדור ליברמן:      אבל גם אם אני משאיר את המקורות ואת כל ההיסטוריה, אני מנסה גם להבין במקומות שלנו, בזמן שלנו

אביגדור ליברמן:  אני לא יודע אם אתם זוכרים, ובטח שנציג ויז'ניץ זוכר, שהיה רב-סרן ויז'ניץ

אביגדור ליברמן:  אחד הוותיקים, אליעזר הגר מחיפה, היה לוחם, לוחם מצוין

אביגדור ליברמן:  אותו אדמו"ר התגייס ב-1948, לחם במלחמת תש"ח ונפצע בקרבות ברמת יוחנן; היה באמת לוחם למופת, ואפילו הציעו לו לעשות קורס קצינים ולהישאר בצבא

אביגדור ליברמן:  אגב, הוא היה גם חשמלאי במקצועו, וכנראה היה יהודי לא פחות טוב מאחרים

אביגדור ליברמן:  האדמו"ר סרן ויז'ניץ היה באמת אדמו"ר מכובד, אבל היה לוחם

אביגדור ליברמן:  אני זוכר פה את אחד המנהיגים של יהדות התורה – אתם בוודאי זוכרים, ולא בטוח שאחרים – הרב אברהם רביץ

אביגדור ליברמן:  הרב אברהם רביץ היה חבר בלח"י

אביגדור ליברמן:  אם אתה לא יודע, הוא היה חבר בלח"י

אביגדור ליברמן:  אחרי שהיה חבר בלח"י, הצטרף לצה"ל, שירת בצה"ל, לחם גם בששת הימים וגם ביום הכיפורים

אביגדור ליברמן:  לכן כל התפיסה הזאת שלפיה ליהודי אסור להיות לוחם לא ברורה לי

אביגדור ליברמן:      יתרה מזאת, אני זוכר שהרב אברהם רביץ כבר היה סגן שר השיכון בתקופתו של אריק, כשאריק היה ראש קבינט העלייה

אביגדור ליברמן:  אני עוד לא הייתי חבר כנסת, אבל השתתפתי באחד הדיונים על קליטת העלייה על הבנייה, והשיח בין אברהם רביץ לאריק – כשאברהם רביץ מסביר לאריק כמה הוא אוהב מוזיקה וכמה הוא אוהב ציור – כנראה גם הוא באמת היה יהודי טוב, גם רב וגם היה אחד המנהיגים של יהדות התורה

אביגדור ליברמן:      לכן לכל הטירוף הזה שמדבר על כך שליהודים אסור להיות לוחמים, פשוט אין שום אסמכתה בשום מקורות

אביגדור ליברמן:  זה רק מסיבה אחת: ההנהגה, הממסד החרדי, העסקנים החרדים, רוצים להחזיק כבני ערובה את אותם חבר'ה שאחר כך מצביעים להם וקושרים אותם באמצעות אותן קצבאות ומחזיקים אותם עניים ללא השכלה, בניגוד לכל מסורת יהודית

אביגדור ליברמן:  אין בזה שום דבר יהודי

אביגדור ליברמן:  כל הסיפור הזה הוא זיוף של היהדות, סילוף של היהדות, כי הדבר היחיד שמעניין את אותם עסקנים הוא לא היהדות – הוא כוח, כבוד וכסף

אביגדור ליברמן:      אני גם לא יודע מאיפה הסיקו שלנשים אסור להיות לוחמות

אביגדור ליברמן:  גם זה בניגוד להיסטוריה שלנו

אביגדור ליברמן:  דבורה הנביאה הייתה שרת ביטחון

אביגדור ליברמן:  ברק בן אבינעם היה אולי הרמטכ"ל, אבל שרת הביטחון הייתה דבורה הנביאה

אביגדור ליברמן:  בהחלט אותו ברק בן אבינעם מביס את צבא חצור, אבל בסוף מי הורג את סיסרא, את מפקד צבא חצור? יעל אשת חבר הקיני, כמובן

אביגדור ליברמן:  היא הורגת את אותו מפקד צבא חצור

אביגדור ליברמן:  אגב, בספר יהודית, הרי מי הורג? מה זה "הורגת" – מורידה את הראש למפקד הצבא של נבוכדנצר, מפקד הצבא האשורי

אביגדור ליברמן:  יהודית פשוט מורידה לו את הראש

אביגדור ליברמן:  מי אמר שלבחורות אסור לשרת בצה"ל? אני גם לוקח דוגמה מהימים שלנו, המודרניים, יותר מודרניים; מה, שרה אהרונסון או חנה סנש היו פחות יהודיות מכל התלמידות בבית יעקב? צריך להזכיר שמאז שהתחיל המאבק על ארץ ישראל, מ-1860, יותר מ-1,000 לוחמות נפלו במאבק על ארץ ישראל, אז כל זה סיפורי סבתא

אביגדור ליברמן:      אני גם רוצה להגיד מילה על ערבים: אומרים שלערבים אסור לשרת, שהם לא יכולים להיות בצה"ל

אביגדור ליברמן:  למי שלא זוכר, פעם היה פה תאופיק טובי, מס' שתיים ברשימת רק"ח אצל וילנר

אביגדור ליברמן:  על בימת הכנסת הוא נשא נאום בשנת 1956 והאשים את בן-גוריון בגזענות, כי הוא לא רוצה לגייס ערבים לצה"ל

אביגדור ליברמן:  חוץ מזה, עמוס ירקוני, עבד אל-מג'יד, גיבור ישראל, למעשה מקים חיל גששים, מפקד סיירת שקד, אחד החברים הכי טובים של רחבעם זאבי, גנדי – האיש זכה בעיטור המופת ובשלושה צל"שים

אביגדור ליברמן:  אין שום סיבה שאותם חבר'ה ערבים לא יתגייסו, אם לא לשירות צבאי, לשירות לאומי

אביגדור ליברמן:      לכן הדברים ברורים

אביגדור ליברמן:  אני יודע שהזמן תם

אביגדור ליברמן:  אני יכול לדבר פה הרבה על הסוגיה

אביגדור ליברמן:  האם אפשר להגיע להסכמות? אי-אפשר להגיע להסכמות

אביגדור ליברמן:  מהניסיון שלי, עם עסקנים חרדים אי-אפשר להגיע לשום הסכמה

אביגדור ליברמן:  כך היה בחוק ב-2018 שהעברנו – אותו חוק שבו גדי איזנקוט כרמטכ"ל ניצח באמת על חבורה של חבר'ה מקצוענים במשרד הביטחון

אביגדור ליברמן:  כשהגשנו את אותו חוק שירות ביטחון כללי ב-2018, ואחרי שהוא עבר בקריאה הראשונה בהסכמה של אותם עסקנים, הם מייד דאגו לטרפד אותו

אביגדור ליברמן:  כך היה עם מתווה ניסים; כך היה גם כמובן עם מתווה הכותל, אחרי שהממשלה הצביעה

אביגדור ליברמן:  כל מי שמדבר על כך שניתן להגיע להסכמות – לא ניתן להגיע להסכמות

אביגדור ליברמן:      בחוק הזה אנחנו אומרים בצורה ברורה: מי שלא ירצה להתגייס, אף אחד לא יכניס אותו לכלא, אבל יהיה לו רישום פלילי

אביגדור ליברמן:  כמו כל עריק הוא לא יוכל לצאת לחוץ לארץ, הוא לא יוכל לקבל שום הנחה – לא בארנונה, לא במעונות היום ולא בשום מקום; הוא לא יוכל להיות עובד מדינה ולא יוכל להיות עובד בשלטון המקומי

אביגדור ליברמן:      אני כמובן יודע שלקואליציה הזאת יש רוב, אבל מה שאתם לא יודעים הוא שרוב הציבור הישראלי, רוב מוחץ, תומך בשוויון בנטל

אביגדור ליברמן:  לא יכול להיות שרק הנכדים והילדים שלנו ישרתו בצבא, והחלק השני יתחמק

אביגדור ליברמן:  אתם רוצים באמת ליישם את החזון של גפני לחלק את עם ישראל לשניים, לאלו שילכו לצבא ולאלו שילכו לישיבות

אביגדור ליברמן:  זה לא יקרה, לא יעזור לכם כלום

אביגדור ליברמן:  ברגע שרוב הציבור, רוב מוחץ של הציבור, תומך בגישה שלנו, תומך בגיוס כללי – ואני אומר: אין פטורים, אפילו לא אחד

אביגדור ליברמן:  בגיל 18 – כולם ללא יוצא מן הכלל, ואין אפילו "תורתם אומנותם" אחד

אביגדור ליברמן:  כולם בגיל 18 או צבא או שירות לאומי

אביגדור ליברמן:  לא נסכים לפחות

אביגדור ליברמן:  אי-אפשר לחזור לנקודת ההתחלה

אוריאל בוסו: תודה

אביגדור ליברמן: אי-אפשר לחזור למתווה כזה ואחר

אביגדור ליברמן:  אני חוזר ואומר: אם אנחנו לא ניישם את זה, בסופו של דבר זה יהיה סופה של מדינת ישראל

אביגדור ליברמן:  זה יהיה סופה גם במישור החברתי, הביטחוני והכלכלי

אביגדור ליברמן:  כל מה שאתם מטפחים היום זה באמת לטפח דמוגרפיה – מדינה ציונית מממנת דמוגרפיה שתחסל את המפעל הציוני, ואנחנו לא נסכים לכך

אוריאל בוסו: תודה רבה לחבר הכנסת אביגדור ליברמן

אוריאל בוסו:  ישיב בשם הממשלה השר מאיר פרוש, השר לירושלים ומסורת ישראל

אוריאל בוסו:  בבקשה

קריאה: דווקא פרוש צריך להשיב

קריאה:  איזו בחירה של הממשלה

עודד פורר: הכי מתאים

עודד פורר:  תנו לו

עודד פורר:  זה כמו לשלוח את בן גביר – – –        

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  חברי הכנסת, נא לאפשר לשר להשיב

אוריאל בוסו:  תודה רבה

אוריאל בוסו:  בבקשה, השר

מאיר פרוש: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני חייב לומר שאני ממש נבוך

מאיר פרוש:  אני ממש נבוך לשמוע דברי תוכחה מפי צדיק הדור

מאיר פרוש:  יש לנו אדם שממש עקבי – לא מהיום, עקבי במשך שנים, שנים רבות, מאז שאני מכיר אותו כנער שליח במועצת העיר ירושלים מטעם סיעת הליכוד, אחר כך כמנכ"ל משרד ראש הממשלה

מאיר פרוש:  בכל התפקידים שבהם הוא היה אני ממש נבוך על כך שבא אדם עם דברי תוכחה, עם אותן טענות שהיה אומר תמיד

מאיר פרוש:  תמיד איווט ליברמן אמר שצריך לגייס את כולם

מאיר פרוש:  גם כשהוא ישב איתנו וביקש שנתמוך במועמד שלו למקום כזה או אחר, תמיד הוא אמר: אבל אני עושה את זה בתנאי – קודם כול תתחייבו לי שאתם הולכים לשרת בצבא

מאיר פרוש:  הוא עקבי באמת, תמיד כל הזמן הוא אומר רק את הדברים האלה

מאיר פרוש:        אבל אני רוצה קודם כול לחזור להיסטוריה

מאיר פרוש:  ההיסטוריה אומרת כך: כאשר האומות המאוחדות היו צריכות לתת את האישור להקים מדינה פה, הן דרשו מהסוכנות היהודית ומהוועד הלאומי שיביאו הסכמה שהם אכן יכולים לדבר כבאי הכוח של העם היהודי, של כל הארגונים הפוליטיים שנמצאים בארץ

מאיר פרוש:  בימים ההם היה ארגון פוליטי אחד – עוד לא היה דגל התורה ולא הייתה ש"ס – אגודת ישראל ייצגה אותם

מאיר פרוש:  אגודת ישראל הופיעה בפני האו"ם והיא נשאלה: בן-גוריון אומר שהוא רוצה להקים בית לאומי לכל יהודי כאן בארץ ישראל, והשאלה היא אליכם, נציגי אגודת ישראל: אתם מרגישים שאכן בן-גוריון הולך להקים מדינה – בית לאומי לכל יהודי

מאיר פרוש:  מהם התנאים שלכם? מתי אתם כן יכולים לחיות איתו ומתי לא? זאת אומרת שעצם – –      

אוריאל בוסו: חבר הכנסת, חברי הכנסת, השר ברקת

אוריאל בוסו:  יש פה דברים מעניינים, אני ממליץ לכולם להקשיב

מאיר פרוש: – – ההסכמה של האומות המאוחדות להקים פה את המדינה – –      

אוריאל בוסו: חברות הכנסת, אורנה ברביבאי

מאיר פרוש: – – אפשר לומר שיכולנו להילחם נגד כל העולם, אבל אנחנו יודעים שרצינו שמדינות מסוימות יכירו במדינת ישראל

מאיר פרוש:  ההכרה במדינת ישראל באה רק לאחר שבאו"ם הבינו שכאן בארץ מקבלים את בן-גוריון, שאומר: אני אקים בית לאומי לכל יהודי, גם הציבור החרדי

מאיר פרוש:  מה אפשר לעשות?      

עודד פורר: האו"ם נותן לכם הגנה

יוליה מלינובסקי: אז תפנה לאו"ם עכשיו

מאיר פרוש: מה אפשר לעשות שהציבור החרדי יש לו תנאי בל יעבור: הוא לא מתערב בצבא, ואומר לו: שמע, אני רוצה שתפטור אותי מגיל 21, תפטור אותי מגיל 23

מאיר פרוש:  יש לו תנאי אחד ויחיד, יש לו דרישה אחת ויחידה: מי שיושב ולומד – –     

עודד פורר: כל הדרישות שלכם – – –      

אוריאל בוסו: חבר הכנסת פורר, חבר הכנסת פורר

מאיר פרוש: – – מי שיושב ולומד – –     

אוריאל בוסו: חבר הכנסת פורר

אוריאל בוסו:  תודה רבה

מאיר פרוש: – – מי שיושב ולומד יקבל דחייה

מאיר פרוש:  זה התנאי

מאיר פרוש:  זה לא דבר חדש

מאיר פרוש:  נכון, ליברמן כל השנים שלו אמר: אני רוצה שישרתו

מאיר פרוש:  כל השנים, אני זוכר, כל השנים ליברמן היה זה שאמר: אני חושב שצריך לשרת

אלמוג כהן: הוא צריך אנשים להרוג את הנייה

מאיר פרוש:   לא היה רגע אחד

אלמוג כהן: הוא צריך אנשים להרוג את הנייה

מאיר פרוש: כל השנים, כל השנים ליברמן היה זה שאמר: חייבים לגייס את החרדים

מאיר פרוש:  אני זוכר את זה כמו היום

מאיר פרוש:  אבל כל הממשלות חוץ מליברמן, כל הממשלות חוץ מליברמן קיבלו את ההסדר

מאיר פרוש:  ההסדר היה מה שבן-גוריון התחייב – שמי שיושב ולומד יקבל דחייה

מאיר פרוש:       אני שמעתי שליברמן, עם כל שנות הפעילות הפוליטית שלו, הוא תמיד דרש שיגייסו לצבא

מאיר פרוש:  יש איזושהי תקופה מסוימת שאני לא יכול להיזכר מה היה אז

מאיר פרוש:  הייתה תקופה שליברמן היה שר אוצר – אני לא זוכר, לפני 40 שנה, 50 שנה

יבגני סובה: אתה מדבר על גופו של אדם

יבגני סובה:  דבר לגופו של עניין, השר פרוש

מאיר פרוש: ליברמן היה שר אוצר – מתי זה היה? חבר הכנסת אלמוג, מתי זה היה? ליברמן היה שר אוצר לא יודע, לפני 40, 50 שנה

יבגני סובה: כל הזמן לגופו של אדם

אלמוג כהן: 	 	מתי שהנייה חוסל

אלמוג כהן:  מתי שהנייה חוסל

מאיר פרוש: כשהוא היה שר אוצר, הוא סטה מהכיוון

מאיר פרוש:  כל השנים הוא אמר שכולם חייבים לשרת

מאיר פרוש:  כשהוא היה שר אוצר, הוא אמר: אני נותן 54 מיליארד שקל לאלה שלא משרתים, לערבים

מאיר פרוש:  אז הוא שינה את הדרך, אני לא יודע למה

מאיר פרוש:  אבל לפני שנה וחצי אדון ליברמן היה שר אוצר, והוא ישב על השיבר – בלעדיו לא היו יכולים להוציא שקל מהקופה הציבורית – והוא נתן חומש, הבטיח, 54 מיליארד שקל – –      

אוריאל בוסו: 53

מאיר פרוש: – – לערבים

יבגני סובה: זאת תשובת הממשלה? זאת תשובת הממשלה? תקרא את החוק

יבגני סובה:  מה זה?      

גלעד קריב: 53

מאיר פרוש: לא רק שהם לא משרתים, חברים, לא רק שערבים לא משרתים, יש בהם כאלה שאומרים: אסור לשרת

יבגני סובה: זאת לא תשובת הממשלה

מאיר פרוש: ליברמן הצדיק, שבא היום להגיד לנו מוסר, הוא היה שר האוצר, והוא אמר: אני אתן לערבים 54 מיליארד שקל

דבורה ביטון: למה נתת להם את התקציב הזה?      

מאיר פרוש: ליברמן היה שר ביטחון

קריאה: – – –      

מאיר פרוש: היום הוא מכריז: אין דבר כזה תורתו אומנתו

מאיר פרוש:  אין

מאיר פרוש:  היית שר הביטחון, אדון ליברמן

מאיר פרוש:  למה אתה מסמיק כל כך? היית שר הביטחון

מאיר פרוש:  מהו ההסדר שאתה הצעת? אתה הצעת אין תורתו אומנתו? או היום שאתה בשפל המדרגה, וכמעט ואתה לא עובר את אחוז החסימה, אתה מחפש קולות ואתה מקווה שתקבל אותם מאותם אלה ששונאים את החרדים, לא יותר מזה

מאיר פרוש:       אנחנו מעולם לא השתמשנו בנימוק, מעולם לא השתמשנו בנימוק שאנחנו לא נשרת בצבא מכיוון שהמדינה לא מתנהלת לפי חוקי התורה

מאיר פרוש:  מעולם לא אמרנו את זה

מאיר פרוש:  יכולנו גם לומר: המדינה הזו מתנהלת לא לפי חוקי התורה – לא רוצים לשרת

מאיר פרוש:  אתה, ליברמן, נמצא היום בחבורה שחלקם אומרים: אם לא יקבלו את העמדה שלנו בנושא הרפורמה, נפסיק לשרת, לא נלך למילואים

מאיר פרוש:  אתה

מאיר פרוש:  אתה נמצא בחבורה כזאת שאומרת: לא נשרת – –      

שרון ניר: – – –      

מאיר פרוש: – – נמוטט את המדינה, שלא תהיה פה מדינה

מאיר פרוש:  גם אתה אמרת קודם

מאיר פרוש:  אתה לא מתכוון למה שאמרת? אתה נמצא בחבורה שאומרת שאם לא יקבלו את העמדה שלהם ברפורמה המשפטית הם לא ישרתו

מאיר פרוש:  החרדים מעולם לא אמרו מילה כזאת

מאיר פרוש:  יכולנו ויכולים היום לומר: מאחר שהמדינה לא מתנהלת לפי חוקי התורה, אנחנו לא רוצים לשרת בצבא כזה

מאיר פרוש:  אנחנו לא אומרים דבר כזה

קריאות: – – –     

מאיר פרוש: אתה בא להטיף מוסר לחרדים? תגיד לי כמה פעמים אתה ישבת איתי לעשות עסקים, עם המשתמטים, בשביל החבר'ה שלך? בשביל החבר'ה שלך? בשביל החברים שלך

מאיר פרוש:  לא ישבת איתנו לפני מערכות בחירות? פתאום נזכרת בנו שאנחנו לא משרתים

מאיר פרוש:  הכול מהסיבה שאמרתי קודם – כי אתה מדשדש, אתה מפחד שאתה לא תעבור את אחוז החסימה

מאיר פרוש:  לכן אתה בא פה עם נאום, באת להציל את המדינה

מאיר פרוש:       היית שנה וחצי שר אוצר, הממשלה הייתה בידיים שלך, היה לך ראש ממשלה ששמע בקולך, היה לך ראש ממשלה חליפי

מאיר פרוש:  עשית איתם עסקה במשך שנה וחצי

מאיר פרוש:  למה לא הבאת את חוק הגיוס שאתם מאמינים בו, שהאמנתם בו? היה לכם יושב-ראש ועדת חוץ וביטחון של יש עתיד

מאיר פרוש:  למה לא סיימתם עם חוק הגיוס? כי גם אתם הבנתם שלא כדאי לעשות את זה

מאיר פרוש:  אתה היום בא להטיף לנו מוסר? אתה זה שמטיף לנו מוסר? אז מה, תגלגל עיניים? תספר לנו סיפורים?     כל החברים שלי ביהדות התורה, וכנראה גם בש"ס, יודעים כמה אתה רצת אחרי הציבור החרדי, שיהיו עם החברים שלך

שרון ניר:   – – –     

מאיר פרוש: חבל לי לא לנצל את ההזדמנות

שרון ניר: למה אתה לא מתייחס להצעה? תתייחס לגופה של ההצעה

מאיר פרוש: אפשר לחשוב שאתה מחפש כאלה שילכו לצבא

מאיר פרוש:  תגיד לי, למה יש פטור לדרוזיות? למה הדרוזיות פטורות מהצבא ואין פוצה פה ומצפצף? בגלל שאתם צריכים את הקולות של הדרוזים? גם יאיר לפיד הולך לקושש קולות אצל הדרוזים – למה הוא לא מבקש שילכו לצבא?      אלא מאי? יש ציבור חרדי – אפשר להכות בו

מאיר פרוש:  אפשר לשסות את הציבור בו

מאיר פרוש:  בחרת לך דרך חדשה, אך לא תצליח

מאיר פרוש:  זה לא יעזור לך

מאיר פרוש:  אלה שהחזיקו אותך כסנדק, מן השמיים התפללו שאתה לא תצליח

מאיר פרוש:  תודה רבה

אוריאל בוסו: תודה רבה לשר מאיר פרוש, השר לירושלים ומסורת ישראל

אוריאל בוסו:  רוצה להשיב על עמדת הממשלה חבר הכנסת ליברמן

אוריאל בוסו:  לאחר מכן נעבור להצבעה

אוריאל בוסו:  אנא תפסו את מקומותיכם

אוריאל בוסו:  שלוש דקות לרשותך, אדוני

אביגדור ליברמן: אדוני היושב-ראש, מאיר פרוש כמעט צודק

אביגדור ליברמן:  ב-2018 הם קיבלו הצעה הכי נדיבה שאפשר על ידי שר הביטחון והרמטכ"ל – גם שר הביטחון דאז וגם הרמטכ"ל דאז יושבים כאן

אביגדור ליברמן:  קיבלתם הצעה, וכמו תמיד רימיתם, שיקרתם – –     

מאיר פרוש: שקר

אביגדור ליברמן: – – טרפדתם הצעה – –      

מאיר פרוש: שקרן

מאיר פרוש:  שקרן

אביגדור ליברמן: – – הכי נוחה שרק היה אפשר להציע, כמו בכל המקרים האחרים – כמו שרימיתם בגיור עם מתווה ניסים, כמו שרימיתם עם מתווה הכותל, כמו שרימיתם ושיקרתם בברית הזוגיות

אביגדור ליברמן:  אי-אפשר איתכם לעשות שום דבר

אביגדור ליברמן:  נעשה את זה בכוח, לא יעזור לכם כלום

אביגדור ליברמן:  רוב הציבור איתנו

אביגדור ליברמן:  אנחנו, אגב, מדברים שפה עברית – –     

קטי קטרין שטרית: – – – איזה רוב – – –     

יוסף טייב: – – –     

אביגדור ליברמן: – – בניגוד לדעתו של הממסד החרדי

קריאות: – – –     

אביגדור ליברמן: כשהתחילו לדבר עברית, הממסד החרדי הכריז חרם – –     

אוריאל בוסו: – – –     

אביגדור ליברמן: – – על אליעזר בן יהודה, התנכל לאליעזר בן יהודה

אביגדור ליברמן:  הקמנו את מדינת ישראל בניגוד לרבנים חרדים, בניגוד לחזון איש, בניגוד לרבי מבריסק

אביגדור ליברמן:  הרי לא במקרה החזון איש נתן הוראה להתפלל – –     

התקשורת שלמה קרעי: – – – לעשות קומבינה – – –     

אביגדור ליברמן: – – באמת, זה טירוף – אותה תפילת אבל ביום העצמאות של מדינת ישראל, תפילת תחנון

אביגדור ליברמן:  עד היום הליטאים מתפללים תפילת תחנון ביום העצמאות

אביגדור ליברמן:  זה הרי טירוף

משה סעדה: מה אתה מתפלל ביום העצמאות?     

אביגדור ליברמן: לא יעזור לכם כלום

אביגדור ליברמן:  איתכם או בלעדיכם אנחנו נעביר, כי 80% מהציבור הישראלי, 70% מהציבור הישראלי, תומך בגיוס לכול, גיוס של כולם, בלי הנחות, בלי מתווה, לכולם – ליהודים, למוסלמים, לנוצרים, לדרוזים, צ'רקסים

אביגדור ליברמן:  כולם יתגייסו

אביגדור ליברמן:  וכל הסחיטה שלכם, כל הכספים, שאתם כרגע באמת עשיתם פה ביזה, שוד לאור היום, שוד לאור היום – נבטל הכול בממשלה עד לגרוש האחרון

אביגדור ליברמן:  הכול יבוטל

אביגדור ליברמן:  את כל החקיקה שלכם נבטל עד לחוק האחרון

אביגדור ליברמן:  לא יעזור לכם

אביגדור ליברמן:  תודה, אדוני היושב-ראש

אוריאל בוסו: תודה רבה, חבר הכנסת אביגדור ליברמן

אוריאל בוסו:       רבותיי חברי הכנסת, נעבור להצבעה

אוריאל בוסו:  הצעת חוק שירות חובה לכול, התשפ"ג–2023, 2647, של חבר הכנסת אביגדור ליברמן

אוריאל בוסו:  אנא תפסו את מקומותיכם

אוריאל בוסו:  הצבעה

אוריאל בוסו: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 43 

אוריאל בוסו: נמנעים – אין 

אוריאל בוסו: רבותיי חברי הכנסת, להלן תוצאות ההצבעה

קריאות: – – –     

אוריאל בוסו: חבר הכנסת אלמוג כהן

אוריאל בוסו:  חבר הכנסת אלמוג כהן

אלמוג כהן: שילמדו תורה, כמה שיותר

אלמוג כהן:  למה השנאה – – –     

אוריאל בוסו: חבר הכנסת אלמוג כהן, אני אפילו לא הקראתי את תוצאות ההצבעה ואתה צועק

אוריאל בוסו:  43 בעד, 61 מתנגדים

אוריאל בוסו:  אני קובע שהצעת החוק הזו לא עברה ולא התקבלה

אוריאל בוסו: [הצעת חוק פ/740/25; דברי הכנסת, חוב' ט"ו, ישיבה 45

אוריאל בוסו: ] 

אוריאל בוסו: נעבור לנושא הבא בסדר-היום, רבותיי חברי הכנסת – הצעת חוק החברות (תיקון – פרסום דוחות כספיים של מונופול), התשפ"ג–2022, של חבר הכנסת ולדימיר בליאק וקבוצת חברי הכנסת

אוריאל בוסו:  למעשה, ההצעה הזאת כבר נומקה, וכרגע זו רק התשובה

אוריאל בוסו:  שר הכלכלה ניר ברקת ישיב בשם הממשלה

אוריאל בוסו:  בבקשה

שרון ניר: אלמוג, לפחות תתבייש – – –     

אלמוג כהן: – – – 12 שנות שירות – – –     

אוריאל בוסו: חבר הכנסת אלמוג כהן, להירגע

אלמוג כהן: על מה אני אתבייש? אני גאה – – –     

קריאות: – – –     

אלמוג כהן: שילמדו תורה – – –     

התקשורת שלמה קרעי: יוליה, איפה שירת – – –     

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  חברת הכנסת יוליה מלינובסקי, כרגע זה לא עבר, אולי כשאתם תהיו בממשלה

אוריאל בוסו:  צריך בשביל זה רוב

אוריאל בוסו:  צריך בשביל זה רוב, זה הכול

יוליה מלינובסקי: – – –     

אוריאל בוסו: כל מה שליברמן אמר – צריך להיות רוב בכנסת ולבטל הכול

אוריאל בוסו:  בבקשה, אדוני

קריאות: – – –     

ניר ברקת: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת

אוריאל בוסו: לא לכעוס

אוריאל בוסו:  לא לכעוס

אוריאל בוסו:  יש הצבעות

אוריאל בוסו:  מצביעים וממשיכים הלאה

אוריאל בוסו:  לא לכעוס

טלי גוטליב: מזל טוב לשר ברקת

טלי גוטליב:  נולדה לו נכדה ראשונה

ניר ברקת: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת

אוריאל בוסו: רגע, מזל טוב לשר ברקת, שר הכלכלה, על היותו סבא

טלי גוטליב: מזל טוב לשר ברקת

קריאות: מזל טוב

ניר ברקת: תודה רבה

ניר ברקת:  תודה רבה

אוריאל בוסו: לא מחיאות כפיים

אוריאל בוסו:  בירכנו אותו בברכת מזל טוב

אורנה ברביבאי: גם לסגלוביץ' מזל טוב

אורנה ברביבאי:  וגם לסגלוביץ'

קריאה: לנכדה ראשונה אפשר

אוריאל בוסו: מי?      

אורנה ברביבאי: סגלוביץ' יואב

מאיר כהן: יואב סגלוביץ'

אוריאל בוסו: אה, גם יואב סגלוביץ' נהיה סבא

ניר ברקת: מזל טוב לסגלוביץ'

קריאה: גם אבי מעוז

ניר ברקת: האמת היא שאתמול קיבלתי את התואר הכי חשוב בחיים – –     

אוריאל בוסו: אבי מעוז נהיה סבא-רבא

ניר ברקת: – – סבתא, יש לי נכדה

אוריאל בוסו: ולצבי סוכות נולד בן

אוריאל בוסו:  מזל טוב

אוריאל בוסו:  שמחות במליאה

ניר ברקת: אדוני היושב-ראש, לגופו של עניין

ניר ברקת:  מכובדיי, המונופולים בישראל התרגלו להעלות מחירים, ואחד הדברים שמנחה אותם הוא איך, אם אפשר, לייצר רווח מונופוליסטי גדול ככל שניתן על גב הצרכן הישראלי

ניר ברקת:  נגמרו הימים שבהם אזרחי ישראל ישלמו הרבה יותר משאר העולם וזה רק בגלל שאפשר לגבות מהם ללא בקרה

ניר ברקת:       לכן, אנחנו במשרד הכלכלה והתעשייה מקדמים כמה נושאים וכלים שיסייעו לנו בטיפול בנושא

ניר ברקת:  אתן כמה דוגמאות

ניר ברקת:  דוגמה ראשונה היא חוק איסור פגיעה ביבוא מקביל, תיקון לחוק התחרות שהבאנו לאישור הכנסת

ניר ברקת:  החוק מקנה לרשות התחרות את היכולת לקנוס יבואנים שמפעילים פרקטיקות אסורות לחסימת יבוא מקביל, בהיקפי קנס שמגיעים ל-110 מיליון שקלים

ניר ברקת:  הדבר הזה יוסיף להרתעה ויקל על כניסת שחקנים נוספים לסקטור היבואנים לישראל

ניר ברקת:  החוק הוכן לקריאה השנייה והשלישית בוועדת הכלכלה בראשות דוד ביטן

ניר ברקת:  תודתי לדוד ביטן ולכל חברי הוועדה

ניר ברקת:      דוגמה שנייה – בימים אלה אנחנו פועלים לתקן את הפטור של הממונה על התחרות בנוגע להסדרים כובלים בהפצה בלעדית כך שייאסר לבצע Geo block בפועל

ניר ברקת:  עיקרון זה נהוג באירופה ובשווייץ, והוא מטפל בספקים ובמפיצים שמתקשרים ביניהם וקובעים כי אין אפשרות למפיץ אחר להתקשר עם ספק נוסף לשם הפצת טובין – דבר שהיום מונע מיבואנים ישראלים להתקשר עם מפיצים בחו"ל לטובת יבוא מקביל ופתיחת השוק

ניר ברקת:  התיקון הזה יקבע כי פרקטיקה פסולה זו תיחשב הסדר כובל לפי דיני התחרות, על כל המשתמע מכך, לרבות מתן קנסות כבדים למפירים אותה

ניר ברקת:      דוגמה שלישית – – אדוני היושב-ראש – – –     

אוריאל בוסו: מפריעים מאוד לשר הדיבורים במליאה

אוריאל בוסו:  חברי הכנסת, זה מפריע לשר

אוריאל בוסו:  חבר הכנסת יעקב אשר, השרה רגב

אוריאל בוסו:  השרה רגב וחבר הכנסת יעקב אשר, מפריע כאן ממול

אוריאל בוסו:  הדיבורים מפריעים

ניר ברקת: – – היא סעיף ההפצה בתחום המזון והטואלטיקה שירד מחוק ההסדרים ובכוונתי להביא אותו כהצעת חוק ממשלתית

ניר ברקת:  ההצעה תקבע כי ספק שמספק מוצרים של יצרן גדול לא יוכל לספק מוצרים של עוד יצרן גדול או של יצרן בינוני נוסף, במישרין או בעקיפין – דבר שיאפשר ליצואנים ויבואנים קטנים להתחרות טוב יותר על שטחי מדף לטובת הצרכן

ניר ברקת:      דוגמה רביעית היא מסלול הרשתות הזרות שפיתחנו, מסלול שנותן הקלות רגולטוריות לרשת זרה כשהיא מבקשת לפתוח סניפים בישראל – קרפור, ספאר, פליינג טייגר ואחרים בדרך אחריהם

ניר ברקת:  המסלול הוא הקלה רגולטורית נוספת, שצפויה למשוך רשתות זרות לישראל, והכול כחלק מהמוטו שמה שטוב לאירופה טוב לישראל

ניר ברקת:  אני רוצה לציין שהמהלך הזה מייצר תהליך תחרותי שבו גם קמעונאים ישראלים נדרשים להוריד מחירים בעקבות התחרות

ניר ברקת:  ככל שנאפשר ליותר יבואנים וליותר מוצרים להירכש במחירים זולים בחו"ל, ולהימכר בישראל במחיר זול גם כן, הרי שמטרתנו הושגה

ניר ברקת:       בנוסף, משרדנו עמל על הקלות נוספות לכלל היבואנים שיביאו לשינוי של ממש בנטל הרגולטורי – נטל שמוטל על יבואנים שמבקשים להביא מוצרים אירופיים לישראל – ובכך להוביל בסופו של דבר להגדלת התחרות, הקטנת הריכוזיות והורדת המחירים

ניר ברקת:  בין ההקלות – דוגמאות: הרחבת המעבר מבדיקות לכל מכולה בנמל לבדיקות אקראיות על המדפים, לאור הצהרה של היבואנים, ומעבר להישענות על הרגולציה האירופית, שהיא הרבה יותר פשוטה ומקילה

ניר ברקת:       לגבי הצעת החוק לפרסום דוחות כספיים של מונופול שמוצג כרגע להצבעה, ובכן, בכוונתי להביא בקרוב הצעת חוק ממשלתית רחבה יותר, אשר לא רק תחייב פרסום דוחות כספיים של מונופול, אלא גם של ספקים גדולים כהגדרתם בחוק קידום התחרות בענף המזון

ניר ברקת:  ההצעה כפי שהיא מובאת היום חסרה ואינה מביאה הסדר שלם בנושא; למשל, אין הסדרה של הסנקציה, אין הסדרה על מי האחריות לפרטים ועוד

ניר ברקת:  על כן, לאור העובדה שהצעה רחבה ומקיפה יותר תובא בקרוב לכנסת בהצעת חוק ממשלתית, אני מבקש מחברי הכנסת לדחות את הצעת החוק

ניר ברקת:  תודה רבה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  זכות התגובה – לחבר הכנסת בליאק

ישראל אייכלר:  שלוש דקות, בבקשה

ולדימיר בליאק: תודה רבה, אדוני היושב-ראש

ולדימיר בליאק:  חבריי חברי הכנסת, אדוני שר הכלכלה והתעשייה, אדוני השר, ראשית, ברכות על הולדת הנכדה

ולדימיר בליאק:  מזל טוב והרבה נחת

ולדימיר בליאק:       עכשיו להצעת החוק, וכאן אני חייב לומר, אדוני השר, כי התשובה שלך מאוד מאכזבת

ולדימיר בליאק:  אני רוצה להזכיר כי החוק הזה עבר בקריאה הטרומית בתמיכה של הדרג המקצועי של משרד המשפטים, של משרד האוצר וגם של המשרד שלך – משרד הכלכלה – בכנסת העשרים-וארבע

ולדימיר בליאק:  אגב, גם הצעת חוק של חבר הכנסת אלי כהן עברה אז

ולדימיר בליאק:  בחודש פברואר שר המשפטים ביקש כאן חודש ימים על מנת ללמוד את ההצעה

ולדימיר בליאק:  כמובן, הסכמתי ונתתי שלושה חודשים

ולדימיר בליאק:       אדוני שר הכלכלה, הממשלה, שאתה חלק ממנה, מבטיחה מדי יום להיאבק במונופולים בשוק המזון, והינה ההזדמנות שלכם להוכיח כי אלו לא רק מילים ריקות

ולדימיר בליאק:  אתה יודע כי יש כוחות חזקים בשוק המזון שהם חברות פרטיות והדוחות הכספיים שלהן חסויים לציבור

ולדימיר בליאק:  ההצעה שלי מחייבת אותם לשקף את הרווחים לאזרחים

ולדימיר בליאק:  כך נדע אם העלאות המחירים שאנחנו עדים להם מדי יום ברשתות השיווק מוצדקות או לא מוצדקות

ולדימיר בליאק:  יש תחושה בציבור שהממשלה איבדה את השליטה בתחום יוקר המחיה, שהמונופולים משחקים מול שער ריק

ולדימיר בליאק:      אדוני השר, חבריי חברי הכנסת מהקואליציה, זו ההזדמנות שלכם להוכיח את רצינות כוונתכם במאבק ביוקר המחיה למען כלל אזרחי מדינת ישראל

ולדימיר בליאק:  כן, הצעת החוק הזאת מגיעה מהאופוזיציה וממרכז האופוזיציה בוועדת הכספים, אבל אתם יודעים ואתה יודע, אדוני השר, כי אני איש מקצוע, והגישה שלי היא תמיד עניינית ומקצועית

ולדימיר בליאק:  בואו נעבור מהצהרות למעשים ונעשה יחד צעד משמעותי במאבק במונופולים בשוק המזון למען כלל אזרחי מדינת ישראל

ולדימיר בליאק:  אני יודע שההצעה הזאת – וגם בדקתי את זה – אפשר גם להחיל אותה על הספקים הגדולים בתחום המזון

ולדימיר בליאק:  אפשר לעשות את זה

ולדימיר בליאק:  אין שום סיבה מקצועית לדחות את ההצעה היום

ולדימיר בליאק:  אפשר להעביר אותה בטרומית ולהמשיך בעבודה משותפת

ולדימיר בליאק:  זה יהיה מסר חשוב מאוד לשוק, חשוב מאוד, לכל המונופולים שחוגגים היום באין מפריע

ולדימיר בליאק:  זאת ההזדמנות שלכם להוכיח כי המילים וההצהרות שלכם, שאתם באמת מתכוונים להיאבק ביוקר המחיה המשתולל, הן לא סתם הצהרות

ישראל אייכלר: תודה רבה

ולדימיר בליאק: אני קורא לכל חברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק החשובה הזאת

ולדימיר בליאק:  תודה רבה

ישראל אייכלר: תודה רבה לחבר הכנסת בליאק

ישראל אייכלר:       אנחנו ניגשים להצבעה על הצעת חוק החברות של חבר הכנסת בליאק – פרסום דוחות כספיים

ישראל אייכלר:  מי בעד? מי נגד?      

ישראל אייכלר: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 42 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין 

ישראל אייכלר: 42 בעד, 48 נגד

ישראל אייכלר:  ההצעה הוסרה מסדר-היום

ישראל אייכלר: [הצעת חוק פ/2468/25; נספחות

ישראל אייכלר: ] 

ישראל אייכלר: אנחנו עוברים לחוק הבא – הצעת חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון – שלילת האפוטרופסות הטבעית עבור נאשמים ומורשעים בעבירות אלימות במשפחה), התשפ"ג–2023, של חבר הכנסת עודד פורר וקבוצת חברי הכנסת

ישראל אייכלר:  עשר דקות, בבקשה

עודד פורר: תודה, אדוני היושב-ראש

עודד פורר:  רבותיי השרים, חבריי חברי הכנסת, לפני כשנתיים וחצי עמדתי בראשות הוועדה לקידום מעמד האישה, ובערב ראש השנה נחשף הציבור הישראלי לניסיון רצח מזעזע, כשבעלה של שירה איסקוב ניסה לרצוח אותה באלימות קשה מאוד

עודד פורר:  היא ניצלה בנס, בזכות תושיית השכנים שלה ועוצמה אישית, נפשית ופיזית בלתי רגילה שלה

עודד פורר:       אדוני היושב-ראש, אני הלכתי לבקר אותה בבית החולים אחרי ניסיון הרצח הזה, וניסיון הרצח הזה היה מזעזע

עודד פורר:  המכות שהיא חטפה, שהותירו בה צלקות פיזיות ונפשיות, היו בלתי נתפסות

עודד פורר:  בשיחה שניהלתי עם אימא שלה בבית החולים סורוקה פתאום סיפרה לי האימא שאותו זה שניסה לרצוח אותה, יושב בבית הסוהר, ומתוך בית המעצר מנהל את חייו של הילד שהיה עד לניסיון הרצח

עודד פורר:  הוא אמר: הוא לא יקבל טיפול פסיכולוגי; אי-אפשר לתת לו חיסונים

עודד פורר:  מכאן זה הוביל לאחת החקיקות החשובות שהכנסת ביצעה, ברוב מכריע, של שלילת אפוטרופסות של מי שרצח או ניסה לרצוח בתוך המשפחה

עודד פורר:       בתוך הדיונים על הצעת החוק הזאת, שהצלחנו להשיג עליה הסכמה נדירה של משרד המשפטים לאישור ההצעה, עלתה סוגיה של חבלה בנסיבות מחמירות

עודד פורר:  כעורך דין, שר המשפטים בוודאי מכיר את זה – עד כמה קשה להוכיח בבית משפט את הכוונה, בהקשר של ניסיון הרצח

עודד פורר:  העדויות שנשמעו מנשים שספגו חבלה בכוונה מחמירה – הקו בין ניסיון רצח לבין זה הוא דק מאוד

עודד פורר:  בסופו של יום, כבר אז בדיוני הוועדה – –     

טלי גוטליב: אבל אתה רוצה לקחת אפוטרופסות גם כנגד הילדים – – –     

עודד פורר: – – ציינו שנכון לתקן את זה, אבל לא רצינו לעכב את החקיקה בנוגע לרצח ולניסיון רצח – – –     

טלי גוטליב: – – –      

עודד פורר: תשמעי אותי עד הסוף ואז תדעי – – –     

טלי גוטליב: אני איתך, אבל אתה מבין למה זה לא יעבור

טלי גוטליב:  אני רוצה לשמוע, אבל זה לא יעבור ככה, כי אם החבלה היא כלפי ההורים – – –     

עודד פורר: אם תשמעי אולי תשתכנעי

טלי גוטליב: אני לא אשתכנע

טלי גוטליב:  אני בתוך התחום הזה כבר למעלה מ-20 שנה

טלי גוטליב:  לא נכון איך שהצעתם את זה

אליהו (אלי) רביבו: 22 שנה

אליהו (אלי) רביבו:  בואי נדייק

טלי גוטליב: יותר מ-20, אמרתי

עודד פורר: בסופו של דבר, אדוני היושב-ראש, אין ספק שהייתה תמימות דעים אז גם בוועדה, שצריך להרחיב את החקיקה הזו לחבלה בנסיבות מחמירות, בוודאי כשאנחנו מדברים כבר על הרשעה, גם אם זה לא במהלך המשפט, אלא כבר אחרי הרשעה

עודד פורר:  כי אחת הבעיות היא שמוגש כתב אישום על ניסיון רצח, וכדי לייצר קיצור הליכים ולא לנהל עכשיו משפט שהוא משפט ארוך, מגיעים להסכמה על חבלה בנסיבות מחמירות בתוך ההסדרים ובבית המשפט

עודד פורר:  כאן אנחנו מבקשים להרחיב את העילה לשלילת האפוטרופסות גם לאותה חבלה בנסיבות מחמירות

עודד פורר:      עכשיו תראה, אדוני, התופעה הזו של אלימות בתוך המשפחה היא רעה חולה בחברה הישראלית על כל גווניה

עודד פורר:  אלה אירועים קשים מנשוא, וכשאתה שומע את התיאור ממקור ראשון, אף עין לא יכולה להישאר יבשה כשהיא שומעת מה חוותה אישה כשמדובר על חבלה בנסיבות מחמירות, על מכות הרצח שהיא חוטפת באמצעות כלים שונים ומשונים בתוך הבית, ברמה כזאת שברור לחלוטין שזה אירוע שמי שלוקח בו חלק לא יכול גם להיות זה ששולט על הגורל של הילדים, שלצערי, הרבה פעמים הם גם עדים לאותם אירועי אלימות

עודד פורר:       מכאן באה הצעת החוק הזו

עודד פורר:  היא לא קשורה לקואליציה ואופוזיציה, היא לא קשורה לימין ושמאל, היא לא קשורה לרפורמה המשטרית או המהפכה המשטרית, איך שכל אחד ירצה לקרוא לזה

טלי גוטליב: היא קשורה לאיזון בין זכויות

עודד פורר: היא קשורה לזה שאנחנו צריכים לקבוע באיזו חברה אנחנו חיים

עודד פורר:  ובחברה שאנחנו חיים בה – כמו שיש רישיון נהיגה, אתה לא צריך לקבל רישיון כדי להיות הורה, אבל כהורה חלות עליך חובות חברתיות מסוימות ונורמות מסוימות שאתה מצפה שהורה ינהג לפיהן

עודד פורר:  אם יש מישהו או מישהי שמסוגל לנהוג באלימות בנסיבות מחמירות, כפי שאנחנו מתארים – וכדי להיות מורשע בעבירה הזאת צריכה להיות אלימות קשה ביותר בתוך המשפחה – אין שום סיבה שתהיה לו או לה הזכות לקבוע את עתידו של הילד, את גורלו, אם יקבל חיסון או לא יקבל חיסון

עודד פורר:  לאדם כזה אין שום יכולת להיות אפוטרופוס

עודד פורר:  מכאן הדרישה שלנו היא לשנות את החוק ולהוסיף את העילה הזו לשלילת האפוטרופסות

עודד פורר:      אני לא יודע כמה חוקים כבר חוקקה חברתי חברת הכנסת גוטליב בכנסת, אם היא השלימה

טלי גוטליב: מזל שההצעות הקיצוניות שלך לא מתקבלות

טלי גוטליב:  אני הייתי בבתי משפט, דיברתי על כוונת המחוקק

טלי גוטליב:  עכשיו אני מבינה שאסור לטעון את זה

עודד פורר: כשתראי חקיקה וכשתראי גם את כוונת המחוקק – ואני מניח שישבת בדיונים בוועדות – יכול להיות שיש הערות ושינויים שצריכים להיות בנוסחים של חוק מסוים, ובדרך כלל חוק שעובר בקריאה טרומית מסיים את הקריאה השנייה והשלישית אחרי הרבה מאוד שינויים נוסחיים בתוך החוק; אדוני בוודאי מכיר את זה מניסיונו הרב כאן בבית הזה

עודד פורר:  ולכן אני חושב שבאמת נכון להעביר את הצעת החוק הזו כמה שיותר מהר, להביא אותה לדיון

עודד פורר:  אני ממליץ שהדיון יהיה בוועדה לקידום מעמד האישה

עודד פורר:  הוועדה לקידום מעמד האישה יכולה לחוקק את החקיקה הזו ולטייב אותה ככל שנכון לטייב, אבל העיקרון צריך להיות ברור: גם מי שמורשע בעבירות של אלימות בנסיבות מחמירות, כשיורד הרף מניסיון הרצח, לא יוכל להיות אפוטרופוס לילדיו – –     

טלי גוטליב: אתה רוצה לקחת את האפוטרופסות שלו על הילדים שלו?     

עודד פורר: – – אם הוא מנסה לעשות את אותם דברים שמופיעים בכתב אישום של אלימות בנסיבות מחמירות – וראית כתבי אישום כאלה, ואת יודעת מה זה "בנסיבות מחמירות" – –      

טלי גוטליב: ראיתי הרבה, ולכן אתה טועה

עודד פורר: – – ולכן אחד כזה לא יכול להיות גם מי שיכריע על גורל הילדים האלה

טלי גוטליב: אבל הוא לא מכריע

טלי גוטליב:  זה מתכתב עם הליך נזקקות

עודד פורר: הניסיון שלכם להגן כל הזמן על מי שנוהג באלימות ועל מי שפוגע בתוך המשפחה – אני לא מצליח להבין אותו

עודד פורר:  על מי את מגינה? על מי את שומרת באירוע הזה?     

טלי גוטליב: אני שומרת על האפוטרופסות, על הזכות להורות

טלי גוטליב:  על זה אני מגינה

עודד פורר: ולכן אני קורא לכם, חבריי חברי הכנסת, רבותיי השרים, אדוני שר המשפטים: זאת הצעת חוק מהמוצדקות

עודד פורר:  נכון שהיא תרד לוועדה, אפשר לטייב אותה ולשנות סעיף או לתקן את הניסוחים, אבל העיקרון צריך להיות ברור: מי שמרים יד בהיקפים כאלה, בעוצמה כזאת, בוודאי שלא יכול להיות אפוטרופוס של אף אחד מהילדים

עודד פורר:  תודה, אדוני

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  ישיב שר המשפטים יריב לוין

שרון ניר: הייתה לך הזדמנות אתמול להסתכל בעיניים של נפגעות – – –     

טלי גוטליב: תקשיבי, את אולי לא יודעת משפטים

טלי גוטליב:  איך תיקחי אפוטרופסות על ילדים באלימות בין הורים? תגידי לי את

טלי גוטליב:  מה יש לכם? אתם לא יודעים זכויות אדם, ואתם יושבים פה, מחוקקים חוקים, רומסים זכויות

טלי גוטליב:  יש עוד זכויות שצריך לקחת בחשבון

טלי גוטליב:  מה קורה לכם?      

יוראי להב-הרצנו: אדוני השר, אני מציע – – – חברת הכנסת גוטליב, על רקע המומחיות שלה בנושא – – –     

קריאות: – – –     

טלי גוטליב: מה קורה לכם?     

ישראל אייכלר: אדוני השר יכול להתחיל

ישראל אייכלר:  תנו לשר להשיב

טלי גוטליב: אבא שמורשע באלימות כנגד הילדים שלו בהליך נזקקות לא יכול להחליט עליהם

טלי גוטליב:  תדעו עם מה זה מתכתב

טלי גוטליב:  יש עוד חוקים

קריאות: – – –     

טלי גוטליב: הם לא יודעים על מה הם מדברים

טלי גוטליב:  סליחה, הם לא יודעים

יוראי להב-הרצנו: טלי, את מפריעה לשר שלך לענות

טלי גוטליב: אני לא מפריעה לו

טלי גוטליב:  אל תדאג לו

קריאה: את צריכה לסגור את כאן 11 היום

קריאה:  אל תחכי

טלי גוטליב: הוא לא צריך שתסנגר עליו

טלי גוטליב:  הוא יכול ללמד אותך מה זה עוצמה

טלי גוטליב:  בבקשה, כן, השר

קריאה: היום סוגרים את 12, 13 או 11? את מי צריך לסגור היום?     

טלי גוטליב: כן, השר

טלי גוטליב:  סליחה

קריאה: כבוד היושב-ראש, אני חושבת שצריך לקחת אחריות

ישראל אייכלר: מה היושב-ראש צריך לעשות?     

קריאה: אנחנו רוצים לשמוע את כבוד השר

ישראל אייכלר: גם אני רוצה לשמוע

ישראל אייכלר:  תודה

נאור שירי: אתה יכול לקרוא קריאות

טלי גוטליב: אדוני היו"ר, לא ידעת מה לעשות

יוראי להב-הרצנו: השאלה איזה – – – אתם רוצים לסגור היום

ישראל אייכלר: אדוני שר המשפטים יכול להשיב

המשפטים יריב לוין: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, קודם כול, לפני שאני אתייחס להצעת החוק, אני מוכרח לומר לך, חבר הכנסת להב הרצנו, אתה יודע, הגיע הזמן לשים סוף להערות המבישות האלה כלפי חברת הכנסת גוטליב

המשפטים יריב לוין:  אתם, שרוממות זכויות האדם בפיכם תמיד, פתאום שוכחים כלל בסיסי – אין מערכת משפט מתוקנת בשום מדינה שבה גם לנורא שבפושעים אין ייצוג משפטי מלא לכל אורך ההליכים כדי להבטיח שייעשה איתו משפט צדק

המשפטים יריב לוין:  זה אלף-בית

יוראי להב-הרצנו: וגם לסגור כלי תקשורת? בדמוקרטיה גם סוגרים תקשורת? פוליטיקאים סוגרים כלי תקשורת במדינה חופשית?     

המשפטים יריב לוין: לצערי הרב, זה יוצר מצב – –     

יוראי להב-הרצנו: מהלכים אימים על שופטי בית המשפט העליון?     

המשפטים יריב לוין: – – זה יוצר מצב – – –     

ישראל אייכלר: חבר הכנסת הרצנו, נא לא להפריע

יוראי להב-הרצנו: הוא מדבר אליי

ישראל אייכלר: לא עוסקים בתקשורת עכשיו

יוראי להב-הרצנו: הוא מדבר אליי

ישראל אייכלר: אני יודע מה זה הערת ביניים

המשפטים יריב לוין: חבר הכנסת הרצנו, תקשיב למה שאני אומר לך, כדאי שתפנים את הדברים

המשפטים יריב לוין:  זה יוצר מצב שבו בסוף נדרשים עורכי דין שצריכים לייצג אנשים שגם הם עצמם סולדים מהם וממעשיהם – כי אחרת, אם נשאיר אותם בלי ייצוג, אנה אנו באים? ונדמה לי שזה ברור לכולם

המשפטים יריב לוין:  לכן מדינת ישראל דאגה שאפילו לנוראים והגרועים שבפושעים הנאצים שהובאו לכאן למשפט יהיה ייצוג, ומי שתקף את מי שייצג אותם, לא הבין מה הוא עושה ואיזה נזק הוא גורם

המשפטים יריב לוין:  גאוותנו על כך שגם לצורר הנורא – –     

יוראי להב-הרצנו: מה הקשר?     

המשפטים יריב לוין: – – שהעמדנו כאן לדין, אותו אייכמן, גם לו התנהל משפט מסודר, משפט צדק, והיה לו ייצוג מלא

יוראי להב-הרצנו: מה הקשר בין מה שאמרתי למה שאתה אומר?     

המשפטים יריב לוין: ולכן אני חושב שהגיע הזמן להפסיק עם דברי הבלע האלה ועם הניסיון לזהות את עורך הדין עם המעשים של לקוחותיו

יוראי להב-הרצנו: אבל זה לא מה שאמרתי

המשפטים יריב לוין: במקום להביע דווקא הערכה למי שמוכן לעמוד ולעשות את המלאכה המאוד-לא נעימה הזאת בשביל כולנו – –     

יוראי להב-הרצנו: למי שקורא לסגור כלי תקשורת?     

המשפטים יריב לוין: – – כדי שתהיה לנו מערכת משפט מתוקנת שעושה צדק – –     

יוראי להב-הרצנו: שמהלכת אימים על שופטים בבית המשפט העליון – על זה אתה מגן? זה מייצג אותך?     

המשפטים יריב לוין: – – ולא מערכת משפט שבה אנשים לא מקבלים ייצוג

המשפטים יריב לוין:  נדמה לי שכל אחד מבין את זה

המשפטים יריב לוין:  מספיק כבר עם זה

המשפטים יריב לוין:  זה כל כך לא מכובד, כל כך לא ראוי, גם כל כך לא הוגן

המשפטים יריב לוין:  אפשר לבקר, אפשר להתווכח בינינו על הרבה דברים

יוראי להב-הרצנו: על לסגור כלי תקשורת על ידי שרים בממשלה?     

המשפטים יריב לוין: דבר פשוט לא ראוי, חבר הכנסת להב הרצנו

יוראי להב-הרצנו: על להלך אימים על שופטים בבית המשפט העליון? על זה אתה מגן?     

ישראל אייכלר: אל תהלך אימים על אלה שמבקרים את התקשורת

המשפטים יריב לוין: פשוט דבר לא ראוי

יוראי להב-הרצנו: לא ראוי לאיים לסגור כלי תקשורת במדינה דמוקרטית

המשפטים יריב לוין: ואני אשמח גם להגיד לך כמה דברים מהניסיון האישי שלי בחודשים האחרונים על מה שאתה מכנה "התקשורת", אבל אנחנו נעשה את זה בהזדמנות אחרת, כי אני רוצה להשיב – –      

יוראי להב-הרצנו: אתה מגן על הקריאה של טלי גוטליב לסגור כלי תקשורת?     

ישראל אייכלר: חבר הכנסת הרצנו, אני קורא אותך לסדר קריאה ראשונה

המשפטים יריב לוין: – – על הדברים של חבר הכנסת פורר

יוראי להב-הרצנו: אני בקריאה ראשונה? הוא מדבר איתי

ישראל אייכלר: קריאה ראשונה, ואם תמשיך להפריע לשר, אתה תגיע לשנייה והחוצה

יוראי להב-הרצנו: השר פונה אליי

יוראי להב-הרצנו:  ואל תאיים עליי

ישראל אייכלר: אתה מאיים כל הזמן, שומעים את האיומים שלך כל הזמן, אבל אף אחד לא מפחד ממך, זה העניין

יוראי להב-הרצנו: אתה יושב-ראש הישיבה, ואתה לא תדבר אליי ככה

ישראל אייכלר: אני אדבר אליך ואזהיר אותך שלא תפריע לשר

יוראי להב-הרצנו: אתה לא מאיים עליי

המשפטים יריב לוין: חבר הכנסת פורר בהחלט מביא לכאן נושא חשוב שמחייב התייחסות

המשפטים יריב לוין:  בהחלט

המשפטים יריב לוין:  אבל צר לי לומר גם, אדוני היושב-ראש, שהוא המשך ישיר למסורת שנוצרה כאן מדי שבוע, שבה חברי כנסת של ישראל ביתנו – זה לא סוד שאני רוחש להם הערכה אמיתית, לכל אחד ואחד מהם, ואני לא אומר את זה בציניות; אגב, רוחש הערכה לא רק ליכולות שלהם ולמקצועיות שלהם, אלא אני גם חושב שיש לנו זהות בלא מעט עמדות, רק שהדבר הזה נעצר משום מה בפתח אולם המליאה, וכשהם באים לכאן, הם פועלים בדיוק הפוך מהדברים שהם מאמינים בהם; פעם אחר פעם, בכל שבוע, מצביעים על כשלי עומק שקיימים במערכת המשפט ותומכים בהנצחת המצב הקיים

המשפטים יריב לוין:  במקום לעזור לי לשנות אותו, נאבקים כדי לשמר אותו, ואז – –      

שרון ניר: מה הקשר?     

המשפטים יריב לוין: – – ואז ממשיכים בשורה של הצעות וגם בהצעה הזאת, במגמה הזו של לבוא – – –      

אביגדור ליברמן: יריב, האם ראש הממשלה תומך בהמשך הרפורמה?     

המשפטים יריב לוין: אני מבטיח לך, חבר הכנסת ליברמן, שתינתן לך הזדמנות להצביע כאן במליאה בעד הרפורמה

המשפטים יריב לוין:  הלוואי שתעשה את זה

אביגדור ליברמן: ואם לא, אז מה?     

המשפטים יריב לוין: למה אם לא? למה לעסוק ב"לא"? בוא נהיה חיוביים

המשפטים יריב לוין:  אבל אני בהחלט רושם בפניי את בקשתו של חבר הכנסת ליברמן שהרפורמה תובא לכאן במהרה ושתינתן לו ההזדמנות לבטא את עמדתו האמיתית והצודקת וארוכת השנים ולתמוך בה

המשפטים יריב לוין:       אבל אני אחזור רגע לנושא

המשפטים יריב לוין:  רבותיי, לכן אני באמת אומר עוד פעם, הדרך הזאת של להגיד: בואו, יש לנו בעיה עם מערכת המשפט, אז מה שנעשה הוא לקבוע באופן אוטומטי כל מיני קביעות שלא ניתנות לערעור ובעצם מכתיבות את שיקול הדעת, ובדרך הזאת נתגבר על הבעיות – אני חושב שהדבר הזה הוא לא נכון

המשפטים יריב לוין:  במסגרת הזאת הצעת החוק הזאת היא ענף מסוים של אותו רעיון ואותה תפיסה

המשפטים יריב לוין:       תראה, חבר הכנסת פורר, סעיף 27(א), שהוסף לחוק לפני כשנתיים, קבע שלילת אפוטרופסות של הורה באופן אוטומטי במקרים שבהם ההורה הואשם או הורשע ברצח או בניסיון לרצח של ילדו או של ההורה האחר ובעבירות אינוס ומעשה סדום בילדו

המשפטים יריב לוין:  ההסדר הזה, שהוא הסדר מרחיק לכת, נקבע לנוכח החומרה המיוחדת של מעשה העבירה, ובעצם הצעת החוק הזו מבקשת להרחיב את סעיף השלילה האוטומטית ולהוסיף לו שני מרכיבים נוספים

המשפטים יריב לוין:  אני חושב שהסעיף במתכונתו הקיימת, שגם הוא, צריך להודות, מעורר לא מעט קשיים כשחושבים על זה לעומק מעבר להסתכלות הראשונית, נותן מענה למקרי קיצון בעבירות חמורות

המשפטים יריב לוין:  העבירות שאתה מבקש להוסיף הן עבירות שאני לא מזלזל בעוצמתן ובחשיבותן, אבל אני חושב שלא במקרה, אחרי דיונים מעמיקים שנעשו בהצעת החוק הזו ואחרי הרבה התלבטויות, הוחלט בשעתו לצמצם את ההסדר להסדר הקיים היום ולא להרחיב אותו

המשפטים יריב לוין:      צריך גם לומר שהעבירות האלה כוללות מנעד רחב של התנהגויות, וחלק מתוכן לא נמצאות ברף הגבוה של העבירות

המשפטים יריב לוין:  לכן אני חושב שלאור העובדה שאנחנו נמצאים בהסדר שעומד בתוקפו בקושי שנתיים, בעיניי הרבה יותר נכון לחכות איזשהו פרק זמן, לראות אם ההסדר הזה הוא בכלל נכון ומוכיח את עצמו

המשפטים יריב לוין:  האם נכון להשאיר אותו על כנו? בוודאי; האם נכון להרחיב אותו? זו שאלה שכדי לענות עליה כדאי שנחכה ונראה את התוצאות

המשפטים יריב לוין:      אני מוכרח לומר דבר נוסף

המשפטים יריב לוין:  חבר הכנסת פורר, השיקול אולי הכי חשוב במקרים המסובכים האלה הוא טובת הילד

המשפטים יריב לוין:  אני חושב שבעניין הזה המצב שבו אנחנו שוללים מבית המשפט ומהשופט שעוסק בנושאים האלה באופן תדיר את היכולת לתת מענה לטובת הילד בכל מקרה ספציפי הוא דבר שבעיניי צריך – בוא נאמר בלשון המעטה – להיזהר ממנו מאוד

המשפטים יריב לוין:       צריך להגיד עוד דבר: להצעה שאתה מציע עלולות להיות גם השלכות שליליות על עצם קיום ההליך הפלילי, להוות אפקט מצנן על הילד וההורה אם להגיש תלונה נגד ההורה הפוגע בגלל ההשלכה השלילית האוטומטית על התא המשפחתי

המשפטים יריב לוין:  זה גם עלול להרתיע את ההורים שמוכנים ורוצים לקבל טיפול מונע ולעשות תיקון ולעבור לדרך אחרת מלהיכנס לתהליך הזה, נוכח העובדה שבאופן אוטומטי הם ימצאו את עצמם תחת סנקציה דרמטית וחמורה כזאת

המשפטים יריב לוין:      מצד שני, אני בהחלט מסכים איתך – יכול להיות שאם יתברר שההסדר הקיים, כפי שנעשה באופן יותר מצומצם, מביא תוצאות טובות, יש מקום באמת לבחון ולשקול הרחבה כזאת

המשפטים יריב לוין:  לכן אני מציע שנמתין בעניין הזה, ניתן עוד איזשהו פרק זמן כדי לראות אם ההסדר הזה עובד או לא, ואחר כך נידרש לסוגיה של הרחבתו

המשפטים יריב לוין:  לכן הצעתי לדחות את הדיון בעניין הזה לפרק זמן משמעותי כדי לאפשר את בחינת ההסדר הזה לעומק

המשפטים יריב לוין:  כמובן, זכותך לא להסכים ולעמוד על כך שהנושא הזה יידון עכשיו, כפי שעשית, אבל בנסיבות האלה ונוכח הנימוקים כפי שפירטתי לעיל, הממשלה מתנגדת להצעת החוק, ואנחנו נבקש מהכנסת להצביע נגדה

המשפטים יריב לוין:  תודה רבה

ישראל אייכלר: זכות התגובה לחבר הכנסת פורר

ישראל אייכלר:  שלוש דקות

עודד פורר: אדוני השר, חבריי חברי הכנסת, אני חייב לומר, צריך להבין על מה אנחנו מדברים פה ומהי חבלה בנסיבות מחמירות

עודד פורר:  ראשית, כמה דברים שאמרת פשוט לא נכונים

עודד פורר:  לא באנו וביקשנו ענישת מינימום

עודד פורר:  צריך לזכור שההחלטה הזו היא דווקא כן רברסבילית, וכן יש סמכות לבית המשפט לשלול אותה

עודד פורר:  אחר כך, בערעור, זה עובר לדיון בבית משפט אחר

עודד פורר:  הרי אתה יודע שההרשעה באלימות היא לא בבית משפט לענייני משפחה, זה הליך פלילי מול שופט פלילי שלא דן בנושאים שקשורים באפוטרופסות באופן שוטף, לכן שלילת האפוטרופסות מתבצעת מייד עם רשות ערעור במקרה הזה; אגב, שייכת גם במקרים אחרים, אבל גם במקרה הזה עם רשות ערעור

עודד פורר:  לכן זה לא שביקשתי לשלול את שיקול דעתו של בית המשפט, שבגלל זה אמרת: לך לרפורמה המשפטית

עודד פורר:  גם ברפורמה המשפטית שלך אני לא חושב שהיית רוצה לשלול את שיקול דעתו של בית המשפט

עודד פורר:  אני רוצה בית משפט עצמאי עם שיקול דעת

עודד פורר:      אבל לעניין עצמו, אני סומך על שיקול דעתם של השופטים, ואני כן רוצה שהציבור יבין מהי אלימות בנסיבות מחמירות

עודד פורר:  על מה אנחנו מדברים כשאתה אומר: בוא נשמור על זכות של אותה אפוטרופסות על הילד? אז חיפשתי את המקרה האחרון של הרשעה באלימות בנסיבות מחמירות בין בני הזוג, ואולי כדאי שחברי הכנסת ישמעו דוגמה אחת על מהי גרימת חבלה

עודד פורר:      על פי כתב אישום, במערכת זוגית של כארבעה חודשים שבמהלכם הייתה אלימות פיזית ומילולית כלפי בת הזוג, במהלך ויכוח חיטט הנאשם במכשיר הטלפון של המתלוננת, צעק וקילל והצמיד אותו לפניה באופן מאיים

עודד פורר:  לאחר שהמתלוננת חשה מותקפת וסטרה לו, הוא היכה אותה באגרוף בפניה בכוח כה רב, עד שגרם לה לערפול ההכרה ושטף דם מסביב לעיניים שלה

עודד פורר:  זאת אומרת אותו אחד, אותו נאשם, לא יכול לומר: התפרצתי

עודד פורר:  לאחר כמה ימים נתן לה שוב שתי סטירות בראשה בצורה אלימה כל כך, עד שנגרמו לה נקבים בעור התוף בשתי האוזניים

עודד פורר:  במועד מאוחר יותר, כאשר נתקעו במעלית, היכה אותה בראש באופן שגרם לה לערפול הכרה

עודד פורר:  לאחר שנפרדו, שוב חזר ושוב ניסה והיכה אותה

עודד פורר:  זה האדם שאתם אומרים שאסור לשלול את האפוטרופסות שלו, שיישאר אפוטרופוס על הילד, הוא יכול להיות אפוטרופוס על הילד

עודד פורר:  אדם שנוקט אלימות כל כך קשה בנסיבות מחמירות, צריך לשלול את האפוטרופסות שלו

עודד פורר:  ירצה – יערער לבית משפט; אם בית המשפט לענייני משפחה, שיש לו את הכלים המקצועיים, יקבע שצריך לחזור ברברס ולתת לו את האפוטרופסות – בסדר

עודד פורר:  אבל במקרה הזה אין נכון יותר מאשר להרחיב את תחולת החקיקה הזו

עודד פורר:      לכן אני עדיין קורא לחבריי בקואליציה, או לפחות לאלה שחשוב להם המאבק באלימות במשפחה, לתמוך בהצעת החוק

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:       אנחנו ניגש להצבעה על הצעת חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות של חבר הכנסת עודד פורר

ישראל אייכלר:  מי בעד? מי נגד? מי נמנע?     

ישראל אייכלר: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 34 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין 

ישראל אייכלר: 34 בעד, 47 נגד

ישראל אייכלר:  ההצעה הוסרה מסדר-היום

ישראל אייכלר: [הצעת חוק פ/3172/25; נספחות

ישראל אייכלר: ] 

ישראל אייכלר: אנחנו עוברים להצעה הבאה בסדר-היום, של חבר הכנסת גדעון סער

ישראל אייכלר:  תשובה והצבעה במועד אחר, אני מבין, כן? אז בבקשה, גדעון סער, חוק הפרות מינהליות ואכיפתן

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, כפי שציינת, סוכם ביני לבין הקואליציה שתשובת הממשלה וההצבעה על הצעת החוק יתקיימו במועד אחר

גדעון סער:  הצעת החוק עוסקת בנושא מאוד מאוד יסודי ועקרוני למערכת המשפט

גדעון סער:  אציג קודם את הבעיה

גדעון סער:  הבעיה: היקף אדיר של כתבי אישום שמוגשים נגד אזרחי ישראל

גדעון סער:  בעצם ישראל מובילה במספר כתבי האישום שהמדינה מגישה נגד אזרחיה

גדעון סער:  חלק ניכר מהאישומים האלה הם אישומים של זוטי דברים, הם אישומים שלא צריך שתהיה חקירה בגינם, אישום, הכתמת אדם כעבריין פלילי וכדומה

גדעון סער:      התפיסה שעומדת ביסוד המשפט הפלילי היא שהמשפט הפלילי נועד לעסוק בסטיות חמורות מהנורמה החברתית, בפשעים הכבדים, בעוונות המשמעותיים

גדעון סער:  אם ניקח הרבה מאוד – בעצם, היום כמעט כל הצעת חוק שרגילים להביא, לא משנה איזה משרד ממשלתי, תמיד יהיה סעיף של אחריות פלילית

גדעון סער:  אני מזכיר כמה עבירות פליליות חדשות נקבעו בתקופת הקורונה, בשעה שרוב הדברים הללו – אתה יכול להפוך אותם לעבירה מינהלית, עם תשלום קנס

גדעון סער:  אתה לא צריך להעמיס על מערכת המשפט, אתה לא צריך לשלוח בן אדם לאירוע ארוך, שבסופו של דבר גם פוגע ביכולת של מערכת המשפט לעשות משפט צדק עם הפושעים האמיתיים, כי ברגע שבתי המשפט מפוצצים ועמוסים בדיונים בעבירות קלות, אז ההליכים שבהם היינו מצפים ורוצים שבית המשפט יתרכז, מתמשכים פרקי זמן מאוד ארוכים

טלי גוטליב: זו עבירה של אחריות קפידה, זאת הבעיה

טלי גוטליב:  אתה צריך להיזהר

גדעון סער: הצעת החוק שאני מביא היום היא חוק מסגרת שיאפשר למשרדי הממשלה מכוחו להפוך את העבירות הפליליות לעבירות מינהליות

גדעון סער:  אני אתן עוד דוגמה בשביל לסבר את האוזן

גדעון סער:  בואו ניקח את חוק רישוי עסקים

גדעון סער:  כיום, כשאדם רוצה לפתוח עסק, הוא צריך ללכת לשש או שבע רשויות שונות

גדעון סער:  כל רשות יש לה דרישות משל עצמה במה הוא צריך לעמוד; לפעמים, אגב, הדרישות האלה סותרות אחת את השנייה

גדעון סער:  אבל הוא חשוף לעבירה פלילית

גדעון סער:       זאת אומרת, האדם בא להתפרנס, הוא לא אדם עם רצון להפר את החוק; הוא רוצה להתפרנס, ועל ידי זה שהוא עובר עבירה טכנית, הוא הופך לעבריין

גדעון סער:  זה גם יכול להיות עבירה קלה – לא כל העבירות בחוק התכנון והבנייה הן כאלה, אבל יש עבירות פעוטות

גדעון סער:  כמובן צריך לדון איפה עובר קו הגבול, אבל בגדול, מי שרוצה להוריד את היקף כתבי האישום, ואת היקף ההליכים הפליליים, ואת העומס על בתי המשפט, ואת עינוי הדין, הוא צריך לטפל בזה קודם כול

גדעון סער:  יש גם איך לטפל בזה במישור של המשפט האזרחי, אני לא נכנס לזה כרגע, אבל במישור של המשפט הפלילי – פשוט חיתוך הליכים

גדעון סער:      עכשיו, יש תופעות שתורמות לזה

גדעון סער:  התביעה המשטרתית היא עצמאית, היא לא כפופה לפרקליטות

גדעון סער:  היא מנהלת היום 90% מההליכים הפליליים במדינת ישראל

גדעון סער:  לא הפרקליטות מנהלת – התביעה המשטרתית מנהלת

טלי גוטליב: היא מגישה כמות בלתי רגילה

גדעון סער: שם הכמות קובעת

גדעון סער:  אומרים לך: הגשנו השנה x תביעות

גדעון סער:  אני לא רוצה לפגוע באף אחד – הרבה מאוד פעמים באמת על זוטי דברים

טלי גוטליב: על 20 כתבי אישום הם מקבלים יום חופש

גדעון סער: אני אתן דוגמה שאני זוכר בעברי הרחוק כעורך דין פרטי

גדעון סער:  למשרדי יום אחד נכנסה עם הוריה סטודנטית שהתפרנסה בזמן לימודיה כברמנית בבר מסוים, ומכרה בקבוק בירה לצעיר בן 16 ו-9 חודשים

גדעון סער:  הגיל המותר הוא 18

גדעון סער:  יכול להיות שהוא נראה יותר גדול מכפי גילו או שהיא לא ביקשה תעודת זהות, אבל כל אחד, בחוש הצדק, מבין שזה לא מקרה לחקירה פלילית ולאישום פלילי ולהרוס חיים של בן אדם

גדעון סער:      לכן יש צעדים נוספים שצריך לנקוט

גדעון סער:  אנחנו הצגנו אותם במחנה הממלכתי כתוכנית שנועדה לבוא לטובת האזרחים

גדעון סער:  אחד היסודות הוא הכפפת התביעה המשטרתית לתביעה הכללית, ואני חושב שהדבר הזה הוא חשוב גם כשלעצמו

טלי גוטליב: צריך גם שלא יהיה רישום, אדוני – – – במכלול של ההצעה שגם לא יהיה רישום של העבירות המינהליות האלה

גדעון סער: נכון מאוד

טלי גוטליב: בכלל לא לפתוח את הפונקציה הזאת במשטרה, כי אז לא עשינו כלום

גדעון סער: נכון, נכון מאוד

גדעון סער:  יש מקרים שבהם יכול להיות רציונל לרישום העבירה המינהלית, צריך לשקול, אבל אני מסכים איתך שיש עבירות מינהליות שגם אין שום סיבה שיירשמו

גדעון סער:      עכשיו, כשנכנסתי לתפקידי כשר המשפטים, מיניתי ועדה שעסקה בנושא הזה כמעט שנה תמימה בראשות מנכ"ל משרד המשפטים דאז עו"ד ערן דוידי

גדעון סער:  היא עשתה עבודת מטה מאוד מאוד יסודית

גדעון סער:  הוצאנו תזכיר חוק לקראת סוף תקופת הכהונה

גדעון סער:  הצגתי את תזכיר החוק גם בחפיפה עם שר המשפטים הנוכחי

גדעון סער:  אני גם אומר שאם הממשלה הייתה מביאה את הצעת החוק כהצעת חוק ממשלתית, אנחנו בוודאי היינו תומכים בה

גדעון סער:  אבל הנושא הזה, בגדול, הוא נושא בשל

גדעון סער:  היו גם מחלוקות מסוימות; הייתה מחלוקת מסוימת שלי עם התביעה, ואני הכרעתי בה כנגד עמדת התביעה

גדעון סער:  כל דבר אפשר לפתוח ולדון בו עוד כמה שנים, אבל ככה לא יהיה שינוי בדבר הזה של העומס על בתי המשפט

גדעון סער:      אני יכול להוסיף ולציין עוד דבר אחד, אדוני היושב-ראש – ואני לא יכול להיכנס לתוכן של השיחות שמתקיימות בחסות בית הנשיא, אבל הצגנו את זה גם שם, ואני רק יכול להגיד את הדבר הבא: הייתה הסכמה גם מצד נציגי הקואליציה שהדבר הזה הוא דבר נכון ושצריך לקדם אותו

גדעון סער:  לכן, אני מצטער, אדוני שר המשפטים, שוועדת שרים לחקיקה לא הביעה תמיכה בהצעת החוק, כי בסופו של דבר הייתם יכולים גם עם התניות – שיהיה תיאום בהמשך הליכי החקיקה

גדעון סער:  כמובן שאני הייתי מתאם את המשך הליכי החקיקה עם משרד המשפטים – ממילא ועדת החוקה, חוק ומשפט היא בשליטתכם – והיינו יוצאים לדרך עם הנושא הזה כי הוא נושא אסטרטגי למערכת המשפט

גדעון סער:      אני חייב גם לציין שזה לא היה פשוט להביא את משרדי הממשלה לנקודה שהם מבינים שהם צריכים לוותר על חלק מהסמכויות שנמסרו להם בתחום הפלילי

גדעון סער:  בכל התקופה שאני הייתי, כל משרד ממשלתי שהיה מביא הצעת חוק – הביאו הצעת חוק בנושא של מיזוג אוויר והסדרת הנושא של מי שמטפל בזה – בכל דבר מכניסים את הסנקציות העונשיות הפליליות

גדעון סער:  ולכן, אדוני היושב-ראש, מאחר שהחלטת ועדת השרים לחקיקה, לצערי, בשלב זה היא לדחות את הנושא – – –     

טלי גוטליב: צריך לחשוב על זה – – – צריך לראות אילו עבירות

טלי גוטליב:  זה מורכב

גדעון סער: אבל הוא שאמרתי, חברת הכנסת גוטליב

גדעון סער:  הצעת החוק היא הצעת חוק מסגרת

גדעון סער:  החוק הזה יפתח את הפתח לרפורמה ענקית, וכמובן שבפרטיו נצטרך לדון בוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, אבל אני חשוב שחשוב מאוד לצאת לדרך בנושא הזה

גדעון סער:       על כל פנים, מאחר שלעת עתה הממשלה ביקשה להמתין עם עמדתה – או לא להמתין, אלא להגיד שהיא רוצה להביא את החוק כיוזמה ממשלתית ואז, במקביל היא תקבע עמדה בנושא הפרטי – לצערי הרב, אני לא חושב שזה היה צריך להיות ככה, וזה גם לא היה ככה, אבל אני החלטתי היום, החלטה להיום, לא להפוך את זה היום לנושא של קטטה

גדעון סער:  אני אמתין: או שהממשלה תחליט להביא את זה כהצעת חוק ממשלתית או שאני אנסה לשכנע את שר המשפטים שאפשר לתמוך בינתיים בהצעה פרטית, או אם יכלו כל הקיצים – באיזשהו שלב להביא את זה להצבעה ולהכרעת המליאה, אבל היום לא נעשה זאת

גדעון סער:  תודה רבה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  היות שהתשובה וההצבעה במועד אחר, אנחנו עוברים לסעיף הבא

ישראל אייכלר: [הצעת חוק פ/1531/25; נספחות

ישראל אייכלר: ] 

ישראל אייכלר: הצעת חוק זכאות לאבחון לקויות למידה לילדים ממשפחות מעוטות יכולת, של חבר הכנסת מאיר כהן

ישראל אייכלר:  ינמק את החוק חבר הכנסת מאיר כהן

ישראל אייכלר:  עשר דקות

מאיר כהן: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי כנסת נכבדים, אדוני השר, אני מבקש מכם להקשיב עד כמה שאפשר להצעת החוק, כי אני מדבר על הצעת החוק

מאיר כהן:  אני לא מקנטר ולא מתגרה, אבל זאת הצעת החוק

מאיר כהן:  אופיר, כדאי שגם אתה תשמע

מאיר כהן:      הצעת החוק זכאות לאבחון לקויות למידה לילדים ממשפחות מעוטות יכולת היא הצעת חוק פשוטה

מאיר כהן:  לא מדובר – קרעי, השר – לא מדובר ברפורמה גדולה או בשינויים מבניים

מאיר כהן:  הצעת החוק מבקשת לקבוע את זכאותם של ילדים ממשפחות מועטות יכולת לאבחון לקויות למידה

מאיר כהן:  אני חוזר, חברי מהקואליציה: ההצעה אומרת שילד למשפחה מעוטת יכולת, תהיה לו הזכות לעבור אבחון שלו – – –     

טלי גוטליב: אבל זה קיים

מאיר כהן: לא, טלי, לא

מאיר כהן:  טלי, אני מבקש ממך לא להפריע לי

ישראל אייכלר: שאלת – הוא ישיב לך

מאיר כהן: שאלת – אני אשיב

טלי גוטליב: אני יודעת, אבל זה לא – – – יש ברשויות – – –     

מאיר כהן: ניהלתי בית ספר 25 שנים מחיי

מאיר כהן:  האמיני לי, האמיני לי, זה לא – – –     

טלי גוטליב: אני יודעת, אבל – – –      

מאיר כהן: טלי, הצעת החוק הזאת, לא הייתי מעלה אותה

מאיר כהן:  אני לא מקנטר אף אחד

טלי גוטליב: לא, רק אומרת

מאיר כהן: טלי, הצעת החוק אמורה לעניין אותך

מאיר כהן:  היום אבחון למידה אתה יכול לעשות רק אם חלילה יש לך או אתה מזהה שיש בעיה על רצף כזה או אחר, אבל אבחון לקויות למידה שבגללן, למשל, נותנים הנחות בבחינות בגרות או תוספות זמן, יש לך כסף – תעשה

מאיר כהן:  יש ניסיונות כאלה ואחרים לוקאליים, אבל אין החלטת חוק

מאיר כהן:  כל מה שמונע את שוויון ההזדמנויות בחינוך זה שאתם מתעקשים

מאיר כהן:       הצעת החוק הזאת הועלתה על ידי חבר'ה מש"ס, מהליכוד, לאורך כל השנים שאני נמצא כאן

מאיר כהן:  בכל השנים האלה, אגב, אני תמכתי בהצעת החוק הזאת גם כשהייתי בקואליציה

מאיר כהן:  אני חייב לומר את האמת – זאת הצעת חוק שהיוזם שלה בשנת 2015 היה שר העבודה הנוכחי, יואב בן צור

מאיר כהן:  הוא הבין עד כמה זה חשוב והעלה את הסוגיה לסדר-היום

מאיר כהן:  אני ניהלתי את הישיבה כשהצעת החוק הזאת עלתה כסגן יושב-ראש הכנסת וההצעה התקבלה, טלי, פה אחד, קואליציה ואופוזיציה

מאיר כהן:  פה אחד

מאיר כהן:  יותר מזה, אני זוכר שבכנסת הקודמת, השר כיום וחבר הכנסת בן צור הגיש שוב את ההצעה, ושוב אנחנו כולנו הצבענו בעד ההצעה, קואליציה ואופוזיציה כאחד

מאיר כהן:  למה? כי אנחנו יודעים – אנחנו צריכים לדעת כולנו שיש נושאים ותחומים שכל מטרתם היא אך ורק לטובת הציבור, שאסור שיהיה בהם עניינים של קואליציה ואופוזיציה

מאיר כהן:      חבריא, ראו מי הצביע

מאיר כהן:  אני אזכיר מי הצביע בעד ההצעה הזאת: משה אבוטבול, יולי אדלשטיין, ינון אזולאי, ישראל אייכלר – אדוני, אתה הצבעת, דודי אמסלם, אופיר אקוניס, משה ארבל, יעקב אשר, אוריאל בוסו, יואב בן צור, משה גפני, יוסי טייב, יעקב טסלר, אופיר כץ, מיכאל מלכיאלי, בצלאל סמוטריץ', אתי עטייה, יצחק פינדרוס, מאיר פרוש, שמחה רוטמן, עמיחי שיקלי

מאיר כהן:  גם שר החינוך היום, שאני לא מבין למה הוא לא בא לענות על ההצעה הזאת, יואב קיש – לא נמצא כאן, הוא לא בא לענות – גם הוא הצביע, השר הרלוונטי, הצביע בעד ההצעה

מאיר כהן:      אני רוצה להזכיר לכם – חברי שלמה, אדוני השר, תקשיב

מאיר כהן:  אני רוצה להזכיר לך, אדוני השר – סעיף מס' 45 בהסכם הקואליציוני שאתם חתומים עליו: הממשלה תפעל לקידום שוויוניות בחינוך בכל המגזרים

מאיר כהן:  אתם חתומים על זה עכשיו

מאיר כהן:  אתם לצערי שכחתם את המשפחות מעוטות היכולת

מאיר כהן:  נכון שהוספתם כסף כאן והוספתם כסף כאן, אבל זה קריטי וזה חשוב, זה חשוב להפנות כסף ולתת אפשרויות לראשי הערים

מאיר כהן:  הם לא צריכים ללכת ולפשוט יד ולחפש פילנתרופיה

מאיר כהן:  המדינה צריכה לקחת אחריות ולתת להם קרן שפונה למנהלי בתי הספר

מאיר כהן:  מנהלי בתי הספר יודעים לקחת את הילדים האלה, מהמשפחות מעוטות היכולת, ולטפל בהם

מאיר כהן:      אני רק רוצה לתת לכם נתונים

מאיר כהן:  למרות שניהלתי בית ספר בדימונה, ומערכת החינוך בדימונה היא מהטובות ביותר בארץ – ואני עומד מאחורי המילה שלי, תבדקו, אבל זו לא מנת חלקה של שאר הפריפריה

מאיר כהן:  בשנת 2020 קיבלו תלמידים בערי המרכז תעודות בגרות בהצטיינות פי 20, וחלק מהתלמידים בפריפריה יכלו לקבל את אותן תעודות, את אותה הצטיינות, אם ההורים שלהם יכלו לאבחן אותם בגיל צעיר

מאיר כהן:  זה לא קורה כי אין להם כסף

מאיר כהן:  אותן משפחות זקוקות לכל אמצעי ולכל כלי שיצמצם את הפערים בחינוך

מאיר כהן:  מגיע להם

מאיר כהן:  הם לא יושבים כאן

מאיר כהן:  הם לא יושבים סביב שולחן הממשלה; הם לא יושבים סביב המשא ומתן הקואליציוני, אבל כל אחד מאיתנו הנציג שלהם, במיוחד אתם

מאיר כהן:       בתחילת הקדנציה שלו שר החינוך קיש – אני מצטט – הציג בוועדת הכספים תוספת של 600 מיליון שקלים לצמצום פערים ולעידוד הישגיות

מאיר כהן:  זה הדבר שאותו צריך – אמרתי לו את זה – לאפשר לילדים ממשפחות מעוטות יכולת לעשות מבחן בלי שההורים יחזרו אחר הפתחים ובלי שמנהלי בתי ספר יחפשו פילנתרופיה

מאיר כהן:  זו הזכות הבסיסית שלי; אם אני רוצה לצמצם פערים, אני צריך לקבל את האפשרות הזאת

מאיר כהן:  חבריא, כשאתה בודק כמה תלמידים מקבלים הארכה והתחשבות במבחני הבגרות – ככל שהם מסוציו-אקונומי גבוה הם מקבלים יותר, כי ההורים שלהם יכולים לקחת אותם לעשות מבדקים, וההורים האחרים, מעוטי היכולת, לא יכולים לעשות את זה

מאיר כהן:      אני רק אחזור: 1

מאיר כהן: 1 מיליארד שקל תוספת שכר במוסדות החינוך החרדיים; 2

מאיר כהן: 5 מיליארד שקלים תמיכה בישיבות לאברכים; 160 מיליון שקל לתגבור החינוך החרדי ועוד ועוד ועוד

מאיר כהן:  למה אי-אפשר למצוא 20 מיליון שקל לכך שילדים מעוטי יכולת יוכלו לעשות מבדקים, שההורים שלהם, שממילא נאנקים תחת יוקר המחיה וכו' וכו'?      עכשיו, למה אתם בקואליציה, שמרימים את הדגל: אנחנו דואגים לפריפריה, דואגים לעניים – למה הם לא נמצאים כאן? למה הילדים האלה לא מקבלים כסף כדי שיוכלו להתקדם במערכת החינוך כמו שצריך? למה נגזר על ילדים ממשפחות מעוטות יכולת, למה נגזר עליהם לא לעבור בדיקה או מבדק או מבחן, אם יש תחושה שהוא צריך הקלות כאלה והקלות אחרות ומסלול כזה ומסלול אחר? למה המדינה הזאת, שאתם שולטים בה היום, הפכה להיות מדינה שנותנת רק לצד אחד? למה אתם לא מסתכלים על הילדים האלה? אבל אתם טובלים ושרץ בידכם

מאיר כהן:  אתם אומרים: אנחנו דואגים לכולם, אתם אומרים: אנחנו דואגים לפריפריה, אבל הדבר הפשוט הזה נעלם מעיניכם

מאיר כהן:  נעלם מעיניכם

מאיר כהן:       קרן הארנונה – אתם יכולים לעשות מה שאתם רוצים עם הקרן הזאת, אבל היא לא מיועדת לילדים האלה, היא לא מיועדת להורים שאין להם כסף שרוצים לאבחן את הילדים שלהם

מאיר כהן:  יואב קיש, חבל שאתה לא נמצא כאן

מאיר כהן:  אני חושב שזו סוגיה בליבת מערכת החינוך הישראלית

מאיר כהן:  צמצום הפערים הוא הדבר הבוער, הוא הדבר שצריך לשים על השולחן שלך יום-יום ולטפל בו

מאיר כהן:  היה ראוי שהיית מגיע לכאן ואומר שמתקציב של 56 או 60 מיליארד שקלים אתה לוקח על עצמך כשר למצוא את אותם 20 מיליון ולתקצב, ובמקום זה אתה לא נמצא כאן

מאיר כהן:  אני לא רוצה להגיד דברים בגנותך, אדוני השר, אבל זה שאתה לא נמצא ולא עונה על הצעת החוק הזאת זה לא לזכותך

מאיר כהן:  תודה רבה

ישראל אייכלר: תודה רבה לחבר הכנסת מאיר כהן

ישראל אייכלר: [הצעת חוק פ/1397/25; נספחות

ישראל אייכלר: ] 

ישראל אייכלר: הוצמדה הצעת חוק נוספת להצעה הזאת, של חבר הכנסת מיכאל מרדכי ביטון

ישראל אייכלר:       חבר הכנסת כהן, שמחתי לשמוע שאמרת ש-1

ישראל אייכלר: 5 מיליארד בלבד הייתה התוספת לחינוך החרדי של הפטור, הקואליציוני, בשעה שבתקשורת אומרים 14 מיליארד

מאיר כהן: אני ציינתי לחינוך

ישראל אייכלר: לחינוך, אני מדבר על החינוך

ישראל אייכלר:  1

ישראל אייכלר: 5 מיליארד בלבד, כמו שאמרת, מתוך טריליון שקל

מאיר כהן: זה רק לישיבות

ישראל אייכלר: לא, לא לישיבות

מאיר כהן: אם אתה רוצה, אני אעלה

מאיר כהן:  תן לי זמן, אני אגיד לך, אפרט את כל 13 המיליארד

ישראל אייכלר: הכול גלוי ומודפס

ישראל אייכלר:  אתמול הבנתי מרואה חשבון שכל הקואליציוני האמיתי זה 4

ישראל אייכלר: 5 מיליארד, ומזה על החרדים – זה מאות אלפי ילדים – 1

ישראל אייכלר: 5 מיליארד תוספת לחינוך

ישראל אייכלר:  תודה

ישראל אייכלר:       חבר הכנסת ביטון, יש לך שלוש דקות

מיכאל ביטון: אדוני היושב-ראש, אני שמח לדבר אחר שר הרווחה לשעבר וראש העיר דימונה, חברי מאיר כהן

מיכאל ביטון:  הוא יליד ירוחם מהבלוק בגבעה, ונהיה מורה דגול ומנהל בית ספר דגול

מיכאל ביטון:  אני צמוד אליו בהצעת החוק הזאת

מיכאל ביטון:  הוא אמר את רוב הדברים, אז אני אנסה להגיד דברים שהוא לא אמר

מיכאל ביטון:       אנחנו מדברים על חינוך שוויוני בישראל, ויש לחינוך השוויוני בישראל רוצחים שקטים

מיכאל ביטון:  רוצח שקט אחד הוא תשלומי הורים

מיכאל ביטון:  אומרים לך חוק חינוך חינם, והילד צריך לשלם על ספרים ולשלם על טיול ועל מסיבת כיתה, ואם הוא לא משלם, הוא לא משתתף בדברים הכי חשובים, אז אין באמת חינוך חינם בישראל

מיכאל ביטון:  הדברים הקטנים האלה של תשלומי רשות מונעים את השוויון בחינוך

מיכאל ביטון:  אבל זה פרט אחד

מיכאל ביטון:       יש עוד רוצח שקט של שוויון הזדמנויות בחינוך, והוא האפליה בין הורים שיש להם כסף ומודעות לעשות אבחון פסיכו-דידקטי – עליזה, אני רוצה שתקשיבי לי

מיכאל ביטון:  בדרך כלל אני מבקש מח"כים; הפעם אני רוצה שאת תקשיבי לי

קריאה: צודק

מיכאל ביטון: יש רוצח שקט של השוויון בחינוך, והוא האבחון הפסיכו-דידקטי של ילדים

מיכאל ביטון:  הורים שיש להם כסף עושים אבחון כבר בגיל ארבע, בגיל חמש

מיכאל ביטון:  מה עושה האבחון הזה, שעולה 2,000 שקל, 3,000 שקל? נותן להם זכויות: שיעורים פרטיים, מורה ללקויות למידה, ניצן

מיכאל ביטון:       הורה שלא מאבחן את הילד שלו לא מקבל כלום

מיכאל ביטון:  ההורה צריך לשלם 2,000 שקל בשביל אבחון פסיכו-דידקטי

מיכאל ביטון:  מה קרה במדינת ישראל? ההורים המבוססים הלכו לאבחון יתר

מיכאל ביטון:  גם לילד שלא צריך אבחון פסיכו-דידקטי עושים אבחון, נותנים לו הקלות במבחנים, הארכות, הקראה במבחן, תנאים כאלה, תנאים אחרים, והילד שזקוק לתנאים הלימודיים האלה של לקות למידה לא מקבל אותם כי הוא לא עבר אבחון

מיכאל ביטון:       אנחנו בירוחם, כמו קופת צדקה הלכנו כעירייה למצוא כסף מתורמים לעשות אבחונים פסיכו-דידקטיים לילדים כבר בגיל הרך כדי לטפל בהם במרכז ניצן

מיכאל ביטון:  אבל האם הגורל של ילד ייקבע על ידי תורמים? האם אין חובה ששר החינוך יאפשר למורים ולגננות לבצע אבחון פסיכו-דידקטי מוקדם ככל האפשר ולתת את הזכויות הללו לילד? אז אלה שיש להם כסף – באבחון יתר ובזכויות יתר ובהקלות במבחנים; אלה שאין להם כסף לא זוכים להקלות וגומרים את בית הספר כאילו הם לא חכמים, אבל אם היו עושים להם אבחון והתייחסות והקלות לימודיות, היו מגיעים לקו הסיום

מיכאל ביטון:       אני קורא לשר קיש לעשות את זה, כי אני שמעתי את הנאום שלו בפרס ישראל, הוא בעד שוויון בחינוך – נאום חזק מאוד – ועכשיו זה זמן למעשים

מיכאל ביטון:  תודה רבה

ישראל אייכלר: תודה רבה

מיכאל ביטון:  ואני גם מבקש מהקואליציה להצביע

מיכאל ביטון:  לא נורא, יעבור קריאה ראשונה – נדבר אחר כך

מיכאל ביטון:  לא לפחד

מיכאל ביטון:  להצביע

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  ישיב השר שלמה קרעי, בבקשה

ישראל אייכלר:  עשר דקות

התקשורת שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, מכובדי השר – –      

קריאה: השר קרעי, יש שלושה שרי חינוך ואף אחד לא יכול לעלות

התקשורת שלמה קרעי: – – כנסת נכבדה – מאיר, כשאתה עולה ומדבר על ילדים שקשה להם, עם קשיי למידה, אני באמת עומד כאן ביראת כבוד ובכובד ראש, להבדיל – – –      

אורנה ברביבאי: אז תצביעו בעד

אורנה ברביבאי:  יש לך הרבה זמן לדבר

אורנה ברביבאי:  תצביעו בעד

התקשורת שלמה קרעי: אורנה, יש לי עשר דקות, זאת אומרת שאני צריך אותן כדי לנמק את מה שאני רוצה לומר

אורנה ברביבאי: יש לך הרבה זמן לדבר, אז תצביעו בעד

התקשורת שלמה קרעי: למשל, עמד כאן קודם אביגדור ליברמן ודיבר כביכול על שוויון ושוויון בנטל וכל הקשקושים שלו

עודד פורר: מה קשקושים? זה שוויון בנטל

עודד פורר:  מה קשקושים – – –      

התקשורת שלמה קרעי: אין לי בעיה לעלות ולהגיד לו: אתה עומד כאן רק כדי להטיף שנאה והסתה

התקשורת שלמה קרעי:  כתוב בפסוק: "נזם זהב באף חזיר, אִשה יפה וסרת טעם"

התקשורת שלמה קרעי:  גם אם אתה בא עם נזם זהב – תלוי מי אומר את זה

התקשורת שלמה קרעי:  אתה יודע מה ראשי התיבות "אִשה יפה וסרת טעם"? איוֵ"ט

התקשורת שלמה קרעי:  כשהוא בא ומדבר על שוויון, הוא בא רק כדי להסית וכדי להגביר את השנאה בעם ישראל

התקשורת שלמה קרעי:  אבל זה – 1

שרון ניר: – – –      

התקשורת שלמה קרעי: הינה, "אִשה יפה וסרת טעם" זה ראשי תיבות איוֵ"ט, שכולכם תדעו

יאיר לפיד: איוט זה בשתי וי"וים

התקשורת שלמה קרעי: לא, זה בוי"ו אחת – תלוי אם זה בניקוד או בלי ניקוד

שרון ניר: – – –      

התקשורת שלמה קרעי: מאיר, אבל כשאתה עולה לכאן ומדבר על ילדים עם קשיי למידה, אני עולה לכאן ושוקל טוב טוב מה להשיב, למרות שיש לי את המסר, את התשובה של שר החינוך

התקשורת שלמה קרעי:  אני אומר לך, תוך כדי שאני אקריא עכשיו את התשובה, יש דיונים שמתקיימים, למרות שלכאורה אין כל כך צורך כרגע וזה לא בשל

התקשורת שלמה קרעי:  אני אקריא את התשובה, אבל יכול להיות שבסוף אנחנו נצטרף אליכם, בסדר? אני לא יודע כרגע לומר לך מה התשובה – –      

אורנה ברביבאי: תצביעו בעד הילדים

התקשורת שלמה קרעי: – – יש עוד כמה דקות לקבל תשובה

התקשורת שלמה קרעי:  אז אני רוצה להקריא את התשובה

התקשורת שלמה קרעי:  הצעת החוק שבנדון – – –      

קריאה: – – –      

התקשורת שלמה קרעי: אז קודם כול, אני אתן לך את המסקנה – אנחנו בעד, מאיר

התקשורת שלמה קרעי:  כמו שאמרתי לך, כשאתה עולה לכאן, אנחנו מתייחסים אחרת לדברים

ישראל אייכלר: תודה רבה ליושב-ראש הקואליציה

ישראל אייכלר:  הייתי נבוך, כי בפעם הקודמת הצבעתי בעד, אז רציתי גם הפעם – – –      

התקשורת שלמה קרעי:  בהחלט תודה ליושב-ראש הקואליציה, שעשה בדיקה עכשיו, והגענו למסקנה שנצביע בעד החוק, למרות שיש כאן מסמך מאוד מפורט ומנומק של שר החינוך שמדבר על כך שיש מענה לרוב המטרות שנמצאות בהצעת החוק, וגם אם יש תיקונים – יאיר לפיד, ראש האופוזיציה, אתה לא רוצה את הזכות להצביע בעד הצעת חוק כזאת?      

יאיר לפיד: אני פה

התקשורת שלמה קרעי: אתה פה, אוקיי

התקשורת שלמה קרעי:  אז מכיוון שההחלטה – – –      

קריאה: – – –      

התקשורת שלמה קרעי: אני סגרתי את זה

התקשורת שלמה קרעי:  מכיוון שההחלטה של הקואליציה להצטרף להצעה ולהצביע בעד, אני אומר שאנחנו – – –      

עודד פורר: למה? אין לכם רוב? מה קרה?      

התקשורת שלמה קרעי: עודד פורר, רק לפני כמה דקות נפלתם פעם אחר פעם עם ההצעות שלכם, כי כשאנחנו רוצים להפיל הצעה, אנחנו מפילים, במיוחד כשהיא באה מתוך כוונה לנקר את עיני הציבור התורני, שאתם מאוד מאוד לא אוהבים

התקשורת שלמה קרעי:  חברים, אני קורא לקואליציה ולאופוזיציה כאחד להצביע בעד, ותודה לחבר הכנסת מאיר כהן על היוזמה ועל הפעילות בעניין הזה

התקשורת שלמה קרעי:  תודה רבה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:       היות שיש הסכמה בין הקואליציה לאופוזיציה להצביע בעד, אנחנו נעשה את זה בהצבעה אלקטרונית

ישראל אייכלר:  אני קורא לכולם: מי שרוצה להצביע, שישב במקומו

ישראל אייכלר:  נצביע על שתי הצעות החוק, גם של מאיר כהן וגם של מיכאל מרדכי

התקשורת שלמה קרעי: אני קורא, כמובן, להצביע בעד הצעת החוק של חבר הכנסת ביטון שמוצמדת להצעת החוק הזאת

ישראל אייכלר: נוסף לזו של מאיר כהן

ישראל אייכלר:  הצבעה על הצעת החוק של מאיר כהן

ישראל אייכלר: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 53 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין 

ישראל אייכלר: 53 חברי כנסת הצביעו בעד הצעתו של חבר הכנסת מאיר כהן, אין מתנגדים, אין נמנעים

ישראל אייכלר:  לפיכך, ההצעה תועבר לוועדת החינוך לגיבוש לקריאה ראשונה

ישראל אייכלר:       עכשיו נצביע על הצעת החוק הדומה, של מיכאל מרדכי ביטון

ישראל אייכלר:  מי בעד? מי נגד? מי נמנע?      

ישראל אייכלר: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 52 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין 

ישראל אייכלר: 52 חברים הצביעו בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים

ישראל אייכלר:  הצעת החוק התקבלה, והיא תועבר לוועדת החינוך להכנה לקריאה ראשונה

ישראל אייכלר: [הצעת חוק פ/2726/25; נספחות

ישראל אייכלר: ] 

ישראל אייכלר: רבותיי, אנחנו עוברים לסעיף הבא – הצעת חוק התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות במעונות יום, של חברת הכנסת יפעת שאשא ביטון וקבוצת חברי הכנסת

ישראל אייכלר:  תנמק את ההצעה חברת הכנסת יפעת שאשא ביטון

יפעת שאשא ביטון: אדוני היושב-ראש, תודה רבה

יפעת שאשא ביטון:  חבריי חברי הכנסת, אני מעלה כאן להצבעה הצעת חוק שעוסקת במצלמות במעונות היום

יפעת שאשא ביטון:  רק בשביל להסביר את המסגרת הכוללת אומר שהצעת החוק הזאת היא בעצם המשך של החוק שעבר כאן ב-2018

יפעת שאשא ביטון:  הבאנו הצעה מאוד גדולה ורחבה שמתייחסת להגנה על כל חסרי הישע, גם פעוטות בגילי לידה עד שש

יפעת שאשא ביטון:  אגב, אני חושבת שגם בגני הילדים הייתה צריכה להיות לכך התייחסות, וגם כמובן הקשישים, אנשים שהרבה מאוד פעמים באמת לא יכולים להגן על עצמם

יפעת שאשא ביטון:  לכן במוסדות שלהם דרשנו שתהיה השגחה בדמות מצלמות

יפעת שאשא ביטון:       לצערי הרב אבל לשמחתנו הרבה, בסופו של דבר גם על החלק הקטן הזה הצלחנו להעביר כאן את חוק המצלמות לגיל לידה עד שלוש בכל מעונות היום

יפעת שאשא ביטון:  הייתה איתי באותה תקופה גם חברת הכנסת קארין אלהרר, שנלחמה בוועדה לזכויות הילד יחד איתי

יפעת שאשא ביטון:  אני רק אזכיר לכם מהדיון שהיה כאן, שהייתה התנגדות נחרצת להתפשר באותה הצעת חוק, בטענה שיהיה אפשר להביא את הכול

יפעת שאשא ביטון:  אנחנו אמרנו: קודם נשים רגל בדלת, ואחר כך אנחנו נוכל להמשיך ולהגן על הפעוטות שלנו

יפעת שאשא ביטון:       למה אני מספרת את כל זה? כי כשאנחנו אישרנו בזמנו את ההצעה הזאת, אנחנו כללנו וולונטריות בשנה הראשונה וחובת התקנה מהשנה השנייה; והינה, ראה זה פלא, אדוני היושב-ראש, אנחנו נמצאים כבר עמוק עמוק בתוך תקופה שבה המצלמות במוסדות החינוך של ילדי לידה עד שלוש היא חובה, והילדים שלנו מוגנים

יפעת שאשא ביטון:  עכשיו אנחנו יכולים לעבור לצעד הבא, ולראות איך אנחנו מרחיבים את אפשרות הצפייה במצלמות לא רק לגורמי משטרה, כמו שנקבע בהצעה – דבר שידענו שהוא חשוב בתור התחלה, אבל יוצר די סרבול ברמת השטח, לא תמיד מאפשר באמת לעשות את העבודה בצורה אפקטיבית; אגב, לא כי המשטרה לא אפקטיבית, אלא כי נדרשים להגיש תלונה, ואחר כך המשטרה באה ולוקחת את המצלמות, ועד שהיא בודקת, ועד שהיא מחזירה תשובה, בינתיים יש גם עננה על המטפלות, ולפעמים זה מסתיים – לשמחתנו, אגב – בכך שאין כלום ואפשר לחזור לשגרה, ויצא שכל האירוע המאוד-קשה סביב זה יכול היה להיחסך

יפעת שאשא ביטון:       בהמשך אפשרנו למפקחות של משרד החינוך כן לפתוח את המצלמות, והיום אנחנו רוצים שכל מי שאחראי, כל מי שנמצא בתקן שאחראי לגיל הרך ברשות המקומית, יוכל להגיע ולצפות במצלמות בדרך של שגרה – לא רק כשיש חשד סביר, אלא כחלק מהעבודה השוטפת של ביקורת ופיקוח – וכך גם צפייה בשידור חי למנהלות המעון

יפעת שאשא ביטון:  זאת דרישה שעלתה מהשטח

יפעת שאשא ביטון:  הן לא תוכלנה לגעת במצלמות, לא להעביר אחורה, לא לפתוח אותן, כי אנחנו לא רוצים שיהיו שיבושים, אבל הן כן תוכלנה לצפות ב-live, לעקוב אחר מה שקורה במעון שלהן

יפעת שאשא ביטון:  אם חלילה יש משהו – אגב, לא תמיד זה צריך להיות פלילי, לפעמים זאת פשוט התנהגות לא מותאמת או משהו שאנחנו רוצים לחסוך מהילדים – אותה מנהלת תוכל לפעול בצורה מקצועית ולעשות את מה שצריך לעשות כמי שמובילה את אותו מוסד חינוכי

יפעת שאשא ביטון:       לכן, חבריי חברי הכנסת, מאוד חשוב שאנחנו כולנו נתמוך בהצעה הזאת

יפעת שאשא ביטון:  האנשים שיושבים בצד הזה, בקואליציה – אופיר, אני יודעת שאתה עובד על הצעת חוק רחבה יותר, שתכניס גם את גילי שלוש עד שש, שזה בעצם ממשיך את הצעת החוק הגדולה שהגשנו ב-2018, אבל אין טעם לדחות את החלק הפעוט הזה

יפעת שאשא ביטון:  הדבר הזה כבר אושר על ידי הייעוץ המשפטי של משרד החינוך

יפעת שאשא ביטון:  כשהייתי שרת החינוך הכנו את זה כתזכיר חוק

יפעת שאשא ביטון:  אם אנחנו היינו נשארים עוד חודשיים בממשלה, הצעת החוק הזאת כבר הייתה עוברת כהצעת חוק ממשלתית

יפעת שאשא ביטון:       לכן אני באמת מאוד מבקשת, תתמכו בהצעה הזאת

יפעת שאשא ביטון:  אחר כך אני מוכנה לחכות, לעשות את הדברים יחד איתכם בתיאום

יפעת שאשא ביטון:  יש הסכמה של המשרד

אופיר כץ: שר המשפטים ביקש ממני לחכות – – –     

יפעת שאשא ביטון: אני רואה שאף אחד לא ביקש שנחכה, ואני גם אגיד לך מה – אני לא מוכנה לחכות יותר מדי, כי היום בשטח הילדים ובמיוחד ההורים מצפים שאנחנו נעשה מעשה; שאנחנו כן נרחיב את הצעת החוק ונביא את הפתרון שנכון, אגב, עבור כולם, כולל ההורים

יפעת שאשא ביטון:  ההורים נמצאים במצוקה איומה

יפעת שאשא ביטון:  פעם אחת – התחושה הזאת של חוסר ביטחון, כשלפעמים קורה משהו, חוסר היכולת שלהם לדעת את האמת ולהבין מה באמת קורה עם הילדים שלהם

יפעת שאשא ביטון:  מנהלות המעון עומדות מולם חסרות אונים

יפעת שאשא ביטון:  הן רוצות להראות שהכול היה בסדר, הן רוצות לפתוח את זה ולהראות שהדברים הם באמת כאלה – בואו, ילדים נפצעים בתוך המעון וקורים דברים גם בלי עזרה שלנו, המבוגרים

יפעת שאשא ביטון:       אני חושבת שאנחנו חייבים את זה להם

יפעת שאשא ביטון:  אופיר, אני באמת נותנת אפשרות נוספת

יפעת שאשא ביטון:  תעבירו בטרומית, ואחר כך אני מוכנה לחכות עם המשך החקיקה, כדי שיהיה אפשר לקדם את זה – אופיר, חבל שאתה לא מקשיב – אף על פי שאני חושבת שמדובר בשתי הצעות חוק שונות

יפעת שאשא ביטון:  זאת הצעת חוק מאוד נקודתית, מאושרת כבר על ידי משרד החינוך, וחבל לא להעביר את זה

יפעת שאשא ביטון:  אם השר קיש היה נאות להגיע הנה ולמלא את עבודתו ולענות על הדבר הזה, הוא היה רואה שהוא היה מקבל מסמך מהמשרד שמאשר את זה שהצעת החוק הזאת כבר עברה את כל התהליך שנדרש, כולל מול משרד המשפטים; כבר אושרה כתזכיר חוק

יפעת שאשא ביטון:  מה לעשות שלרוע מזלנו, לדעתי, לא אנחנו שם כדי להמשיך ולקדם את הצעת החוק הזאת, או לא נשארנו מספיק זמן כדי להמשיך ולקדם אותה

יפעת שאשא ביטון:       אני מבקשת מחברי הכנסת את תמיכתם, ואני מקווה שגם בצד הזה ייאותו להבין עד כמה זה חשוב לכולם – ילדים, הורים, מטפלות

טלי גוטליב: חברתי, רק שנייה, אם אפשר שנייה, רגע אחד

טלי גוטליב:  אנחנו עובדים על הצעה שקשורה לסעיף 7, שתאפשר צפייה לא רק כמו שאת מציעה, בזמן אמת, אלא צפייה עקרונית גם של ההורים, גם של הצוותים

טלי גוטליב:  אני אומרת במלוא הצניעות שכדאי לחכות, כי ההצעה שלך חשובה

טלי גוטליב:  היא לא מספיק מהודקת, במלוא הצניעות, כי צריך לאפשר לא רק בשידור חי, כמו שאת כתבת, אלא גם בכלל, כשיש טענה – לבוא, להגיע למקום

טלי גוטליב:  אני חושבת שגם נאור שירי נמצא בתוך העניין הזה ומאוד פועל לטובת שמירת כבודם – – –     

נאור שירי: טלי, זה לא נוגד

טלי גוטליב: אבל זה לא מספיק

טלי גוטליב:  אנחנו לא סתם מצביעים – – –     

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת גוטליב, ראשית, אני מוכנה לשמוע את כל מה שתגידי, רק שתי הערות: האחת – את לא יכולה להגיד שההצעה הזאת לא מהודקת

יפעת שאשא ביטון:  במחילה ועם כל הכבוד, אני עוסקת בזה שנים

טלי גוטליב: היא מצומצמת מאוד

יפעת שאשא ביטון: רגע

יפעת שאשא ביטון:  מי שנתן ומי שניסח אותה משפטית ועזר באמת להדק ולעשות את כל מה שצריך הוא משרד המשפטים יחד עם משרד החינוך, אז מהודקת היא כן

טלי גוטליב: אבל אני אימא לילדה נכה, אני יודעת מה צריך להיות כתוב פה

טלי גוטליב:  זה לא מספיק

יפעת שאשא ביטון: מבחינת ההרחבה, אני רוצה לספר לך משהו

טלי גוטליב: רק שנייה

טלי גוטליב:  אם אפשר, רק דקה

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת גוטליב, ראשית, אני רוצה להגיד לך משהו לגבי הצפייה של ההורים

יפעת שאשא ביטון:  אני יודעת שההורים רוצים לצפות און-ליין

יפעת שאשא ביטון:  הסוגיה הזאת לא תעבור בשום צורה ודרך – –     

טלי גוטליב: לא הצעתי און-ליין, הצעתי לבוא למעון

יפעת שאשא ביטון: רגע, אני אומר לך

יפעת שאשא ביטון:  – – מכמה טעמים: האחד הוא שיש את כל העניין של הגנה על הפרטיות, ואת מכירה את זה, והיה לנו מאוד קשה לעבור את המחסום הזה ולהביא בכלל את ההצעה כפי שהיא עברה ב-2018

יפעת שאשא ביטון:  לא סתם אמרתי: קודם כול בואו נתחיל, אחר כך יהיה אפשר לבנות על זה הרבה, וצדקנו במהלך הזה ועשינו את זה

יפעת שאשא ביטון:  במשך שנים ניסו להוביל את המהלכים האלה, והם תמיד נחסמו ונעצרו

טלי גוטליב: אבל בזמן אמת זה לא מגן על הילדים

יפעת שאשא ביטון: שנייה

יפעת שאשא ביטון:  דבר שני – –      

טלי גוטליב: לא צריך, אני הצעתי

ישראל אייכלר: תני לנואמת לסיים

יפעת שאשא ביטון: – – אני לא חושבת שזה בריא להורים שתהיה להם גישה און-ליין בלייב כל הזמן

יפעת שאשא ביטון:  זה לא נכון להם, זה לא נכון לצוותים

טלי גוטליב: גברתי, מה שאנחנו מבקשים הוא לא צפייה און-ליין

טלי גוטליב:  ההצעה שהולכת להיות היא צפייה בתוך המעון עצמו

טלי גוטליב:  זה לא און-ליין

יפעת שאשא ביטון: תעבירי את ההצעה הזאת

יפעת שאשא ביטון:  טלי, אם אתם באמת רוצים – – –     

נאור שירי: – – –     

טלי גוטליב: אי-אפשר

טלי גוטליב:  לא תצליח למנוע – – –     

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת גוטליב, תיכנסי רגע לקליטה ותעצרי את השידור

יפעת שאשא ביטון:  שנייה

טלי גוטליב: אני קולטת ומשדרת תוך כדי, ברוך השם

יפעת שאשא ביטון: זיהיתי את זה

יפעת שאשא ביטון:  תשתדלי רגע להיות רק בקליטה

טלי גוטליב: אני לא אפריע יותר

טלי גוטליב:  בסדר

טלי גוטליב:  הכול טוב

יפעת שאשא ביטון: אין פה סתירה בין הדברים, וכמו שאמרתי גם קודם, לפעמים צריך לעשות את הצעד הראשון כדי שאחר כך יהיה אפשר לשבת ולהרחיב

יפעת שאשא ביטון:  כולנו יודעים – – –     

טלי גוטליב: יש הצעה

יפעת שאשא ביטון: כולנו יודעים שהצעות החוק שנכנסות לוועדות לא יוצאות כמו שהן נכנסו

יפעת שאשא ביטון:  תמיד יש שיח על הדברים, יש את הדברים שאנחנו רוצים להרחיב, לפעמים גם מצמצמים, אבל יש תהליך של חקיקה

יפעת שאשא ביטון:  ולכן אני אומרת, אם זה באמת חשוב לכם, תצביעו על זה, כדי שנוכל להביא את זה לוועדה, או לחלופין – – –     

טלי גוטליב: בסך הכול דחייה של חודשיים

טלי גוטליב:  חבל

יפעת שאשא ביטון: חודשיים זה המון זמן

יפעת שאשא ביטון:  אם היה לי רק עוד חודש אחד, לא הייתי עומדת פה היום, כי ההצעה הזאת כבר הייתה מאושרת והייתה עוברת ובא לציון גואל

ישראל אייכלר: תודה רבה

יפעת שאשא ביטון: אבל אנחנו יודעים שכל רגע במקום הזה הוא קריטי, וזה קריטי לילדים, ולכן, אם באמת חשוב לכם, וזה לא בשביל הפוליטיקה, כדי לראות מי מביא ואיך מביא, תעבירו את זה עכשיו

יפעת שאשא ביטון:  שחבר הכנסת אופיר כץ ייצמד – – –     

קריאה: במועד אחר

יפעת שאשא ביטון: מה זה מועד אחר? שבועיים? אני מוכנה לחכות שבועיים

טלי גוטליב: את לא יכולה לחכות שבועיים, זה לא הגיוני

טלי גוטליב:  היית פה, את יודעת איך זה עובד

יפעת שאשא ביטון: לפרוטוקול, וגם בגלל שהנושא הזה מאוד מאוד חשוב, אני מוכנה שיהיו תשובה והצבעה בעוד שבועיים, ואני מקווה שבתוך שבועיים תתגבשו, תוכל להגיש יחד איתי, נלך יחד לוועדה ונעשה את כל ההתאמות הניסוחיות שצריך

יפעת שאשא ביטון:  האם זה בסדר, אדוני היושב-ראש?     

ישראל אייכלר: אני אשאל את יושב-ראש הקואליציה

ישראל אייכלר:  אתם מסכימים לשבועיים או לחודש?     

קריאה: חודש

יפעת שאשא ביטון: שבועיים

טלי גוטליב: לא, צריך חודש

אופיר כץ: יש עבודה

טלי גוטליב: זה ייפול

יפעת שאשא ביטון: זה לא ייפול לנו, חברת הכנסת גוטליב

יפעת שאשא ביטון:  זה ייפול לילדים במדינת ישראל, זה ייפול להורים, זה ייפול לצוותים החינוכיים

יפעת שאשא ביטון:  חלאס עם הפוליטיקה

יפעת שאשא ביטון:  או שאנחנו דוחים ויהיו תשובה והצבעה בעוד שבועיים, או שמבחינתי זה מובא להצבעה

יפעת שאשא ביטון:  לשיקולכם

סימון דוידסון: היום, היום

ישראל אייכלר: ישיב על הצעת החוק יושב-ראש הקואליציה

יפעת שאשא ביטון: כבר דחו לי את זה בוועדת השרים לענייני חקיקה, כי כנראה זה לא מספיק חשוב

ישראל אייכלר: קודם כול, תודה רבה לך

יפעת שאשא ביטון: אני קוראת להצבעה

יפעת שאשא ביטון:  אני מביאה את זה להצבעה

יפעת שאשא ביטון:  תודה רבה

ישראל אייכלר: ישיב שר התקשורת שלמה קרעי, בבקשה

התקשורת שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני לא יודע אם אזרחי ישראל שמו לב לרחש-בחש ולמה שקרה כאן עכשיו

התקשורת שלמה קרעי:  באה הקואליציה ובאחריות מבקשת חודש כדי להשלים את מה שנדרש ולהעביר

התקשורת שלמה קרעי:  אנחנו עוד בדיונים אם זה חודש או שבועיים, ובאים בעלי עצות אחיתופל מהאופוזיציה ואומרים בשקט בשקט לחברת הכנסת שאשא ביטון: הינה, יש לנו הזדמנות לתקוע להם נעץ בעיניים; הינה, אנחנו יכולים היום בתקשורת לפתוח מהדורה ולהגיד שהקואליציה הצביעה נגד חוק חשוב כזה

התקשורת שלמה קרעי:  את הביזיון הזה אף אחד כבר לא אוכל

התקשורת שלמה קרעי:  אף אחד כבר לא מאמין לשקר ולביזיון שלכם

קריאות: – – –     

ישראל אייכלר: נא להירגע

התקשורת שלמה קרעי: נכון

התקשורת שלמה קרעי:  יש לכם כמה מפלגות על-דמוקרטיות בשירותכם: מפלגת המשפטנים, מפלגת התקשורת

התקשורת שלמה קרעי:  יש לכם כמה מפלגות על-דמוקרטיות שנמצאות בשירות שלכם, והן יאכלו כל ספין שתאכילו אותן בו

קריאות: – – –     

התקשורת שלמה קרעי: ולכן, אם אתם אופוזיציה – מתי כשאנחנו היינו באופוזיציה באתם אלינו עם הצעות והטבות כל כך מפליגות של חוק שיעבור בהסכמה בעוד חודש? מתי זה קרה? פעם אחר פעם הצבעתם נגד חוקים טובים לאזרחי ישראל

התקשורת שלמה קרעי:      הינה, החוק הקודם היה חוק טוב

התקשורת שלמה קרעי:  לפני שעליתי להשיב, ביקשתי מיושב-ראש הקואליציה לבדוק ולבחון את זה מחדש, והצבענו בעד, כי אמרנו שאפשר

סימון דוידסון: תתחנן

סימון דוידסון:  תתחנן שלא נצביע

התקשורת שלמה קרעי: לא

התקשורת שלמה קרעי:  אנחנו לא מתרגשים, חבר'ה

התקשורת שלמה קרעי:  הכול בסדר

התקשורת שלמה קרעי:  הציבור שלח אתכם לאופוזיציה, וזו הדמוקרטיה האמיתית

סימון דוידסון: אין לכם רוב

סימון דוידסון:  תגיד שאין לכם רוב

התקשורת שלמה קרעי: אז בתקשורת יציגו ספין שעשיתם: הינה, הקואליציה הצביעה נגד

התקשורת שלמה קרעי:  כן, כי בדיוק ניהלנו כאן משא ומתן כמה צריך, שבועיים או חודש, כדי שהממשלה תגבש את זה

התקשורת שלמה קרעי:      חברת הכנסת שאשא ביטון, אני לא רוצה להגיד שזה לא מתאים לך, כי זה מאוד מתאים לכם

התקשורת שלמה קרעי:  אתם נהנים, אתם פורחים מהספינים האלה שאתם עושים

התקשורת שלמה קרעי:  כל מה שחשוב לכם הוא סלפי שיוצג בתקשורת אחר כך, אז הכול בסדר

עידן רול: קרעי, כמה זה "מפסידים" בגימטרייה?     

התקשורת שלמה קרעי: ועכשיו לגופו של עניין

התקשורת שלמה קרעי:  אני רוצה להקריא את תשובתו של שר החינוך

התקשורת שלמה קרעי:  הצעת החוק שבנדון מבקשת לקבוע שלוש הרחבות שאינן קיימות כיום בחוק התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות במעונות יום לפעוטות

התקשורת שלמה קרעי:  במסגרת הצעת החוק מוצע כי הממונה, מפקח לפי חוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות ומפקח לפי חוק מעונות יום שיקומיים יהיו רשאים לצפות בצילומים ולהשתמש בהם בכל מקרה ואירוע, ולא כפי שקיים כיום בחוק; היום בחוק קיים שרק במקרה של חשד לפגיעה בשלומם הגופני או הנפשי של פעוטות יהיה אפשר

התקשורת שלמה קרעי:  זה דבר אחד

התקשורת שלמה קרעי:      תוספת שנייה – מנהלי יחידות הגיל הרך של הרשות המקומית יהיו רשאים לצפות בצילומים ולהשתמש בהם במקרה של חשד לפגיעה בשלומם הגופני או הנפשי של פעוטות השוהים במעון בלבד

התקשורת שלמה קרעי:  גורמים אלו, שהם מנהלי יחידות הגיל הרך, לא מורשים כיום לצפות ולהשתמש במצלמות

התקשורת שלמה קרעי:  מוצע בנוסף כי מנהלי מעונות היום לפעוטות יהיו רשאים לצפות בצילומים בשידור חי לשם פיקוח ובקרה על המתרחש במעון

התקשורת שלמה קרעי:  אציין כי גורמים אלו אינם מורשים לפי החוק כיום לצפות במצלמות

התקשורת שלמה קרעי:      הצעת החוק בנוסחה הנוכחי, הגם שעומדת מאחוריה מטרה ראויה, אינה בשלה דייה לקידומה ומעוררת קשיים ביישומה

התקשורת שלמה קרעי:  במסגרת תזכיר חוק שקידם משרד החינוך לתיקון חוק המצלמות בממשלה הקודמת, ביקש המשרד להרחיב את סמכויות הממונה והמפקחים המורשים לצפות בצילומים לצורך פיקוח שוטף, ולא רק לשם מניעת אלימות

התקשורת שלמה קרעי:  בשיחות שהתקיימו עם משרד המשפטים בהתייחס לסוגיה זו, היה נראה כי יש נכונות לתמוך בכך, ובכל זאת, היה נראה כי יש קושי משפטי משמעותי בהתייחס להרחבת מעגל הצופים בצילומי המעון גם למנהלי יחידות הגיל הרך או קב"טים של הרשות המקומית

התקשורת שלמה קרעי:       כאמור, מפקחים מטעם הרשות המקומית אינם יכולים לצפות ולעשות שימוש בצילומים

התקשורת שלמה קרעי:  יתרה מזו, כאשר מדובר על צפייה בצילומים על ידי מנהלי המעונות, הקושי המשפטי מתייחס אל הפרת האיזון הראוי בין השמירה על הפרטיות ובין מניעת האלימות כלפי הפעוטות במעונות

התקשורת שלמה קרעי:  חוק המצלמות בנוסחו כיום משקף את האיזון שיצר המחוקק בין הצורך להגן על שלומם של הפעוטות השוהים במעון יום לפעוטות מפני פגיעה בהם ובין הפגיעה בפרטיותם של הפעוטות, העובדים במעון וכל אדם אחר הנמצא במעון

התקשורת שלמה קרעי:  איזון זה בא לידי ביטוי גם בסעיף 7 – שהזכירה חברת הכנסת גוטליב קודם – הקובע מיהם הגורמים הרשאים לצפות ולעשות שימוש בצילומי מצלמות המעון

התקשורת שלמה קרעי:       בסעיף נמנים מספר גורמים מצומצם הרשאים לצפות ולעשות שימוש בצילומים: 1

התקשורת שלמה קרעי:  משטרת ישראל ורשויות התביעה, רשאיות להשתמש בצילומים לשם מניעת ביצוע עבירה; 2

התקשורת שלמה קרעי:  הממונה, מפקח לפי חוק הפיקוח על מעונות יום, ומשטרת ישראל גם תאפשר להורה של פעוט לצפות בצילומים כאלה

התקשורת שלמה קרעי:       בימים אלה – אני מסכם – עוסקים הגורמים המקצועיים במשרד החינוך בשלבי גיבוש מדיניות בסוגיה, ואחריה יוחלט אם יתוקן חוק המצלמות וכיצד, תוך התחשבות באיזונים הנדרשים

התקשורת שלמה קרעי:  מאחר שחברי הקואליציה מנסים רק לעשות ספין קטן, ולא באמת לקדם את הנושא החשוב הזה – – –     

קריאה: אופוזיציה – – –     

התקשורת שלמה קרעי: אופוזיציה, אופוזיציה

התקשורת שלמה קרעי:  הקואליציה לשעבר, אותה קואליציה שלא העבירה את התיקון הזה בקדנציה הקודמת שלה

התקשורת שלמה קרעי:  על כל פנים, הצעת החוק נדונה בוועדת השרים לענייני חקיקה בישיבתה מיום 30 באפריל, וההחלטה הייתה לדחות את המשך הדיון בהצעת החוק בשלושה חודשים

התקשורת שלמה קרעי:  כרגע עמדנו כאן וניסינו להגיע להסכמה לדחות בחודש, שלא תגידו ששלושה חודשים זה בעצם דוחה את זה למושב הבא, למושב הכנסת הבא, אחרי החגים

התקשורת שלמה קרעי:  לא

התקשורת שלמה קרעי:  חודש זה עדיין בתוך הכנס הנוכחי, ואפשר להגיע להסכמות

התקשורת שלמה קרעי:      אבל כמו שאזרחי ישראל ראו, כולם, באו כאן יועצי אחיתופל – טופורובסקי, סימון ועוד אחרים – ולחשו ליפעת שאשא ביטון בשקט בשקט, אבל לא מספיק: בואי, תרדי

התקשורת שלמה קרעי:  לא, אל תגיעי איתם להסכמות

התקשורת שלמה קרעי:  אנחנו צריכים את הספין הזה

התקשורת שלמה קרעי:  אז תקבלו את הספין שלכם, אבל הפעוטות במעונות לא יקבלו את הקידום הדחוף יותר של ההישג האמיתי שיכולת להגיע אליו כאן, חברת הכנסת שאשא ביטון

התקשורת שלמה קרעי:  אנחנו נדאג באמת לפעוטות במעונות, ואנחנו דואגים

התקשורת שלמה קרעי:  הדבר הזה קורה ומטופל במשרד החינוך

התקשורת שלמה קרעי:  יושבים על המדוכה כבר היום ובימים הקרובים במשרד החינוך

התקשורת שלמה קרעי:  אני יכול לומר לכם שעל שר החינוך הנוכחי אפשר לסמוך את שתי ידינו שיגיע וימצא את הפתרון וימצא את האיזון בין טובת הפעוטות לבין החשש לפגיעה בפרטיותם של העובדים והפעוטות והשוהים במעון

התקשורת שלמה קרעי:      לכן, בהתאם לסעיף 66(ה) לתקנון הממשלה, הצעות חוק פרטיות שיובאו לדיון במליאת הכנסת בטרם קבעה לגביהן ועדת השרים עמדה כנדרש, תהיה עמדת הממשלה להתנגד להן

התקשורת שלמה קרעי:  לנוכח האמור, ומהנימוקים שצוינו, ומהמופע שראינו כאן קודם, של ניסיון לייצר כאן ספין חלול ולא באמת לדאוג לטובת אזרחי ישראל והפעוטות שלהם, אני מציע לחברי הכנסת להצטרף לעמדת הממשלה ולהתנגד להצעת החוק

סימון דוידסון: – – – להעביר את זה גם – – – איך אתם לא מתביישים – – –     

דבורה ביטון: – – – אני לא יודעת איך אתם ישנים בשקט

דבורה ביטון:  אני לא יודעת איך – – –     

התקשורת שלמה קרעי: ואני רוצה – – –     

קריאות: – – –     

התקשורת שלמה קרעי: אזרחי ישראל כבר לא מאמינים לספינים שלכם

התקשורת שלמה קרעי:  אזרחי ישראל שלחו אתכם הביתה כי הם ראו שכל מה שעשיתם כאן בשנת כהונתכם היה רק ניסיון לייצר ספינים חלולים, לפגוע באוכלוסיות חלשות, שיוקר המחיה ישתולל במשמרת שלכם עד כדי כך שאנחנו נאבקים בכל הכוח ביוקר המחיה, בירושה שהשארתם לנו

יסמין פרידמן: לפחות תוריד את הכיפה כשאתה משקר במצח נחושה כזאת

התקשורת שלמה קרעי: ראש הממשלה נתניהו וממשלת ישראל קיבלו ירושה קשה מכם – קיבלו בורות, קיבלו ביטחון כושל, קיבלו כלכלה כושלת קיבלו יוקר מחיה – אבל אנחנו בעזרת השם מתקנים

דבורה ביטון: – – – מה קשור ליוקר המחיה – – –     

התקשורת שלמה קרעי: אם היית מקשיבה לכל המשפט, חברת הכנסת ביטון, היית יודעת מה הקשר

התקשורת שלמה קרעי:  הסברתי את ההקשר

דבורה ביטון: – – – על כן, אתה לא יכול לבוא ולהגיד – – – זו עבודה שלנו

התקשורת שלמה קרעי: ולכן, מכיוון שאנחנו כאן רוצים לדאוג לשלומם של אזרחי ישראל – –     

קריאות: זהו – – – שמענו מספיק

דבורה ביטון: נגמר הזמן – – –     

התקשורת שלמה קרעי: – – אנחנו לא ניתן לפעוטות להיכשל דרך הספינים שאת, חברת הכנסת שאשא ביטון, וחברייך, מנסים לעשות כאן על חשבון אזרחי ישראל

ישראל אייכלר: תודה רבה

התקשורת שלמה קרעי: ואת הדאגה שלך לאזרחי ישראל ראינו בקדנציה הקודמת, ואת העמקת האי-שוויון שגרמת בקדנציה שלך לאוכלוסיות חלשות

ישראל אייכלר: תודה רבה, כבוד השר

ישראל אייכלר:  יש זכות לחבר הכנסת ביטון להופיע בשלוש דקות

ישראל אייכלר:  חברת הכנסת שאשא ביטון, את רוצה לעלות?     

קריאות: לא

קריאות:  להצביע

ישראל אייכלר: חברת הכנסת שאשא ביטון – אתם לא תשיבו בשמה – את רוצה עכשיו או הצבעה?     

יפעת שאשא ביטון: להצביע, להצביע

ישראל אייכלר: את רוצה עכשיו הצבעה

ישראל אייכלר:       אז אנחנו ניגש להצבעה

ישראל אייכלר:  כולם לשבת במקומות

ישראל אייכלר:  ההצבעה היא אלקטרונית

ישראל אייכלר:  אנחנו נעשה עכשיו הצבעה

ישראל אייכלר:  מי בעד? מי נגד? ומי נמנע?     

ישראל אייכלר: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 44 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין 

ישראל אייכלר: 44 בעד, 49 נגד

ישראל אייכלר:  ההצעה הוסרה מסדר-היום

ישראל אייכלר: [הצעת חוק פ/2055/25; נספחות

ישראל אייכלר: ] 

ישראל אייכלר: אנחנו עוברים להצעת חוק הבאה – הצעת חוק לתיקון פקודת העדה הדתית (המרה), של חבר הכנסת אלעזר שטרן

ישראל אייכלר:  מנמק – חבר הכנסת שטרן

אלעזר שטרן: אדוני ראש הממשלה, השרים, חברי הכנסת, ראש הממשלה, זו סוגיה באמת אסטרטגית

אלעזר שטרן:  שר המשפטים יריב, שר המשפטים, אנחנו נפגשים עוד פעם, כל שנה, על זה

אלעזר שטרן:  למה אתה קם? אני רציתי לשאול אותך: איך לא רעדה לך היד? יריב, אזכיר לך את מה שאנחנו מדברים פה כל שנה על סוגיית הגיור

אלעזר שטרן:  אתה יודע את זה, חבל שאתה יוצא, אבל אני מבין אותך

אלעזר שטרן:  אני אגיד לכם למה שר המשפטים יצא

מאי גולן: – – – יש לו פגישה

אלעזר שטרן: ב-2003, כשהעליתי את נושא הגיור, אמר לי יושב-ראש הקואליציה דאז יריב לוין: זו הצעת החוק הכי חשובה

אלעזר שטרן:  הוא אמר לי: אלעזר, אתה עם הילדים והנכדים שלך מסודר

אלעזר שטרן:  אני לא בטוח מסודר

אלעזר שטרן:  כשאנחנו מגבירים פה התבוללות, אז אני לא בטוח מסודר

אלעזר שטרן:  אז אני אגיד לכם מה קרה מאז

אלעזר שטרן:  מאז שאמר לי את זה השר לוין, והפיל את זה בגלל החברים החרדים, לצערי הרב, נוספו במדינת ישראל 52,147 תינוקות שאינם רשומים כיהודים

אלעזר שטרן:  אדוני ראש הממשלה, אתה שומע? אתה מכיר את המספרים האלה

אלעזר שטרן:  אל תנפחו לנו את השכל על מדינה יהודית

אלעזר שטרן:  אתם תורמים להתבוללות כאן

אלעזר שטרן:       אני אתן לכם את החליפה

אלעזר שטרן:  באותה תקופה בדיוק, בצה"ל, בקורס נתיב שהייתה לי הזכות להוביל, התגיירו 8,000 חיילות וחיילים, 6,000 מתוכם חיילות

אלעזר שטרן:  אני אספר לך סיפור, חברת הכנסת טלי גוטליב: באחד מגופי הביטחון שאני הולך אליהם שואלים אותי, משורה 5 בערך: תגיד, הרבנות מקבלת את זה? אמרתי להם שאני, לפני שהתחלתי עם זה, הלכתי לרב עובדיה הביתה, ישבתי עם הרב עובדיה בבית והרב אמר לי: זה חשוב, תלכו על זה

אלעזר שטרן:  אז הלכנו על זה

אלעזר שטרן:  השר מרגי שומע

אלעזר שטרן:  והלכתי לרב דרוקמן

אלעזר שטרן:  ואני צריך להגיד משהו – אלה שני ענקים לפני שחלק מהפוליטיקאים הפילו אותם בשיקולים פוליטיים זרים שמרחיקים

טלי גוטליב: מה אתה מציע?      

אלעזר שטרן: טלי, אני אגיד לך מה אני מציע

אלעזר שטרן:  אני אגיד לך מה אני מציע

טלי גוטליב: אתה לא תעשה את זה כדין – – –     

אלעזר שטרן: כל רב עיר – קראת את החוק? שאלת – אני אגיד לך

טלי גוטליב: אני גם מול הפקודה, באמת

אלעזר שטרן: כל רב עיר – זה החוק, זה החוק

טלי גוטליב: אני מול פקודת – – –     

אלעזר שטרן: כל רב עיר שקיבל אישור כרב עיר על ידי הרבנות הראשית לישראל, יוכל לצרף אליו עוד שני רבנים שקיבלו אישור על ידי הרבנות הראשית לישראל ושאחד מהם הוא דיין או דיין גיור לשעבר

אלעזר שטרן:  הם יוכלו לגייר, לא אני – אני לא מגייר

אלעזר שטרן:  אבל מה המשמעות? כל יום נולדים פה 15 תינוקות לא יהודים

אלעזר שטרן:  מה הצביעות הזאת שלכם על מדינה יהודית? מה אתם חושבים, שכספים קואליציוניים של 3

אלעזר שטרן: 5 מיליארד או 12 או 13 מיליארד זה הופך מדינה ליהודית? כספים למערת המכפלה אולי צריך, ולמורשת יהודית אולי צריך, אבל אם כל יום נולדים פה בגללכם, רק בגללכם, בגלל שהאלטרנטיבה לגיור מתחשב – –     

טלי גוטליב: הגיור הזה – – – אתה לא תוכל להתחתן ככה

אלעזר שטרן: – – זאת התבוללות, זאת התבוללות – – –      

טלי גוטליב: אתה צריך שהגיור יהיה כזה שלא יפגע במתגיירים

אלעזר שטרן: זה מה שאתם עושים

אלעזר שטרן:  אתם גורמים להתבוללות

אלעזר שטרן:       אני אשאל אתכם יותר: יש בינינו משפחות – וזאת האמת – שההורים שניהם מאותו מין

אלעזר שטרן:  יש גם פה בכנסת כאלה

אלעזר שטרן:  מי יגייר את הילדים שלהם? אני אגיד לכם: אף אחד

אלעזר שטרן:  גם ברבנות הראשית, במערך הגיור היה מערך גיור לקטינים וסגרו אותו

אלעזר שטרן:  אני שואל אותך, אני שואל אתכם – כן, יש פה חברי כנסת שיש להם ילדים בפונדקאות, והם לא יכולים להתגייר

אלעזר שטרן:  הם לא יכולים להתגייר

אלעזר שטרן:  אתם מבינים? מה זה נקרא, הם לא יהיה בארץ? הם יהיו בארץ

טלי גוטליב: אתה לא צודק – – –     

אלעזר שטרן: אבל מה יהיה? הם יתחתנו עם הנכדים של טלי

טלי גוטליב: אתה לא צודק

אלעזר שטרן: מה יעשו?     

טלי גוטליב: אין אדם שלא יכול להתגייר גיור כהלכה

אלעזר שטרן: טלי, אני מבין בזה יותר ממך

אלעזר שטרן:  לא כדאי לך להתחיל איתי

אלעזר שטרן:  לא כדאי לך

טלי גוטליב: זה לא משנה, אתה טועה, מטעה

טלי גוטליב:  יהיו כאן רשימות, יהיו כאן רשימות, לא יאפשרו נישואין – – –     

אלעזר שטרן: יש כאן כזאת אווירה – –      

טלי גוטליב: מזיק – – –     

אלעזר שטרן: – – בקואליציה הזו, פעם אחר פעם, של "אכול ושתה כי מחר נמות"

אלעזר שטרן:  ניתן מיליארדים לשם, לחיזוק הישיבות

אלעזר שטרן:  מה זה משנה אם אין מקצועות ליבה? מה זה משנה אם כל גורמי הכלכלה והחברה אומרים: אתם פוגעים בעתיד של הילדים החרדים וגם בעתיד של הילדים שלנו? מי יפרנס אותם? מאיפה יהיו המיליארדים האלה בעוד כמה שנים? מי אתם רוצים שיפרנס אותם, אלה שאתם לא מגיירים היום? הרי אתם יודעים שזאת עלייה שהצילה אותנו – כן, עיקר המתגיירים יוצאי חבר המדינות

אלעזר שטרן:  זאת עלייה שהצילה אותנו מכל הבחינות: זאת עלייה שהצילה אותנו מבחינת המשבר הכלכלי שהיינו; כראש אכ"א לשעבר אני יכול להגיד לכם שזאת עלייה שהצילה אותנו מבחינת החיילים בכל היחידות בצה"ל; זאת עלייה שהצילה אותנו ותרמה רבות בעולם ההייטק, בעולם התרבות ולכלכלה

אלעזר שטרן:  הם לא אחים שלנו? מי יגייר אותם? זה שקורא לי "יהודון" – הוא יחליט?      הפקדנו, או ליתר דיוק הפקרנו, את מפתחות הכניסה לעם היהודי בידי כאלה שרק רוצים לחלוב את המדינה

אלעזר שטרן:  חלקם לא מאמינים שישראל צריכה להיות מדינה יהודית ודמוקרטית, הם גם לא מניפים את הדגל ביום העצמאות, אבל הם קובעים לנו מי יהודי

אלעזר שטרן:  זה לא מספיק שאתה מוכן לשרת בגולני ולהגיד: אני רוצה להיות חלק מהעם היהודי

אלעזר שטרן:  הינה, שבועות בעוד שבוע

אלעזר שטרן:  אתם יודעים איך התגיירה סבתא-רבתא של דוד המלך: "עמך עמי ואלהיך אלהי" – ככה, בסדר הזה

אלעזר שטרן:  הם לא מכירים בזה

אלעזר שטרן:  בשבילם אנחנו יהודונים

קריאה: גפני לא גייר אותה?     

אלעזר שטרן: בשבילו אני יהודון, אז פלא שאותם הם לא רוצים לגייר?      אבל מה קורה לכל הקואליציה הזאת? מדינה יהודית, מדינה יהודית

אלעזר שטרן:  תיקחו מיליארדים, תיקחו עשרות מיליארדים

אלעזר שטרן:  מי יפרנס אתכם בעוד עשר שנים? אם לא יהיו מקצועות ליבה, אם האנשים האלה – תגידו להם: אתם לא חלק מאיתנו, ואם אתם רוצים להיות חלק מאיתנו, אז נעשה לכם דרך כזאת שלא משנה – אין שאלה במהלך הגיור שלהם מה אתה מוכן לעשות לעם היהודי

אלעזר שטרן:  אין שאלה כזאת, זה לא מעניין

אלעזר שטרן:  תגיד, אתה מוכן להקריב את החיים שלך בשביל העם היהודי? זה לא מעניין, אין דבר כזה

אלעזר שטרן:  זה, אם תמות, נגיד "קידוש השם", אבל בשביל לקבל אותך כיהודי זה לא מספיק

אלעזר שטרן:  ואני אומר לכם, אני מכיר, אני הייתי בלוויות שרק בזכות זה – –     

ישראל אייכלר: נא לסיים

אלעזר שטרן: – – שהרב רונצקי זצ"ל בא איתי לאותה לוויה, הסכימו לקבור את אותו חלל, שנהרג – –     

ישראל אייכלר: זמנך תם

אלעזר שטרן: – – יחד עם הבן של מרים פרץ – –      

ישראל אייכלר: נא לרדת

אלעזר שטרן: – – בחלקה של יהודים

אלעזר שטרן:  אני יודע שאתה רוצה שאני ארד

ישראל אייכלר: זמנך תם

ישראל אייכלר: לא דיברתי עליך

ישראל אייכלר:  בשבילך כולנו יהודונים

ישראל אייכלר: מייד תרד, ואם לא תרד, נוריד אותך עם סדרנים

אלעזר שטרן: באמת?     

ישראל אייכלר: כן

אלעזר שטרן: אתה תוריד אותי? עוד אחד שיוריד אותי

ישראל אייכלר: כן, כן

אלעזר שטרן: בושה שאתה יושב על הכיסא הזה

ישראל אייכלר: אתה תרד עכשיו

אלעזר שטרן: אתה בושה

ישראל אייכלר: תרד מייד

ישראל אייכלר:  בושה וחרפה, עוד הולך עם כיפה

יוראי להב-הרצנו: אל תדבר ככה אל חבר כנסת

ישראל אייכלר: אתה לא תגיד לי על מה לדבר

ישראל אייכלר:  אתה והוא אותו דבר

יוראי להב-הרצנו: אתה לא תדבר ככה אל חברי כנסת

ישראל אייכלר: כן, בושה וחרפה

יוראי להב-הרצנו: אתה בושה וחרפה

ישראל אייכלר: מחרף ומגדף את היהודים שלומדים תורה וחובש כיפה

יוראי להב-הרצנו: אתה לא תדבר ככה אל אלוף אלעזר שטרן

יוראי להב-הרצנו:  מי אתה בכלל?      

ישראל אייכלר: תשיב השרה – – –      

יוראי להב-הרצנו: מי אתה בכלל?     

ישראל אייכלר: אתה תלמד מי אני

יוראי להב-הרצנו: אתה תלמד – – –     

ישראל אייכלר: אתה תלמד הרבה כדי שתדע להבין את שיחת החולין שלנו

ישראל אייכלר:       השרה מירי רגב תשיב

יוראי להב-הרצנו: מי אתה שתדבר ככה אל אלעזר שטרן?      

מירי רגב: כבוד היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני מקריאה את תגובת שר הביטחון, השר גלנט

מירי רגב:  אני חייבת להגיד שסוגיית ההתבוללות היא סוגיה שבוודאי מטרידה את כולנו וכולנו מחויבים לה, אופוזיציה וקואליציה כאחד, גם כמובן בארץ וגם בעולם

מירי רגב:  שר הביטחון איננו כאן

אלעזר שטרן: אבל זו לא שאלה אליו

מירי רגב: אז של מי התשובה? של השר הרלוונטי

ישראל אייכלר: אדוני יושב-ראש הקואליציה, מי משיב בשם הממשלה על ההצעה הזאת?      

מירי רגב: אני, אני

אופיר כץ: השרה

ישראל אייכלר: אז מה השאלה?      

מירי רגב: זה לא שר הביטחון, התשובה הזאת?      

דבורה ביטון: מה קשור שר הביטחון – – –      

מירי רגב: זה גיור בתוך – – – אבל השר המקשר אמור להשיב בשם מי?     

מירב בן ארי: מי זה השר המקשר?     

אופיר כץ: דודי אמסלם

מירי רגב: בשם מי?      

מירב בן ארי: הוא נורבגי, לא?      

אופיר כץ: – – – להשיב על הצעת חוק

מירב בן ארי: מה קשור שר הביטחון – – –     

מירי רגב: התשובה הזאת היא של מי?     

מירב בן ארי: מה זה, מירי? זה מוזר

מירי רגב: רגע, מירב, לא קרה כלום

מירי רגב:  רגע, שקט, שקט, תירגעי, הכול בסדר

מירי רגב:  קודם כול, תודה, מירב

מירב בן ארי: אני דואגת לך

מירי רגב: תודה

מירב בן ארי: חבל

מירי רגב: תודה, תודה, מותק

מירי רגב:  תודה רבה

קטי קטרין שטרית: מירי, תספרי לנו על הפרויקטים האדירים שאת – – –     

מירי רגב: תכף נדבר גם על הפרויקטים, אבל אני רוצה קודם כול להציג את תשובת השר

קטי קטרין שטרית: – – – ביהודה ושומרון

מירי רגב: של מי התשובה הזאת?     

מירב בן ארי: זה לא קשור, קטי, לא – – – היא צריכה לתת תשובה, מה לעשות?      

מירי רגב: אוקיי, אוקיי

מירי רגב:  חבר הכנסת שטרן מציע הצעה, וחברתי מירב, אכןף התשובה הזאת מלשכת רוה"מ

מירב בן ארי: את רוצה לספר על הרכבת הקלה בינתיים?     

מירי רגב: בטח, בטח

מירי רגב:  נדבר על הרכבת הקלה וגם על הכבדה – –     

מירב בן ארי: ספרי על הרכבת

מירב בן ארי:  חברים שלי בלחץ על הקו האדום

מירי רגב: – – וגם על חיבור מדינת ישראל מקריית שמונה ועד אילת, אבל לפני כן ניתן לשטרן את תשובת הממשלה

מירב בן ארי: הממשלה

מירי רגב: תשובת הממשלה

מירי רגב:  שטרן, אתה רוצה לשמוע את התשובה?     

מירב בן ארי: כולנו

מירי רגב: קודם כול, סוגיית ההתבוללות היא סוגיה שמחייבת כמובן את כולנו, אופוזיציה וקואליציה, גם בארץ וגם בעולם

מירי רגב:  תשובת הממשלה והשר הרלוונטי – – –     

ישראל אייכלר: חברת הכנסת בן ארי, יש מקום לשבת

מירב בן ארי: אני רוצה להקשיב

ישראל אייכלר: לשבת, לשבת

מירב בן ארי: אני לא מפריעה

מירב בן ארי:  אני יכולה לעמוד

מירי רגב: תשובת הממשלה אומרת דבר פשוט: שינוי בפקודת ההמרה הוא פגיעה בסמכותו של ראש העדה הדתית הרלוונטית – –     

ישראל אייכלר: את לא רוצה לשבת? אבל המנהג פה זה לשבת

מירב בן ארי: אני לא מדברת, אני מקשיבה

מירי רגב: – – הרב הראשי לישראל ונשיא בית הדין הרבני הגדול

מירי רגב:  כיום, מתוקף פקודת ההמרה והחלטות הממשלה, ממונה נשיא בית הדין הגדול על מערך הגיור הממלכתי

מירי רגב:  קבלת ההצעה במתכונת שלך, שטרן, תפריט את הגיור במדינת ישראל ותפגע באחדות העם, לכן בעצם הממשלה מתנגדת להצעה שלך

מירי רגב:       משום שאני חושבת שכולנו רוצים למנוע את עניין ההתבוללות, וכולנו רוצים שיהיה גיור כהלכתו – בוודאי גם אתה כחובש כיפה מבין את המשמעות של גיור כהלכתו – אני מציעה לך לשבת עם השר הרלוונטי והגורם המקצועי ולהגיע לעמדה מקובלת על כולם

מירי רגב:  אני חושבת שהנושא הזה הוא נושא חשוב ברמה האישית

מירי רגב:  גם שמעתי את מה שאמרת כאן וגם קראתי את תגובת הממשלה

מירי רגב:  אני חושבת שבשילוב ידיים אפשר להגיע למתכונת שתהיה מקובלת על כולם, אבל אין ספק שאסור לנו לפגוע בסטטוס קוו, ואין ספק שאי-אפשר לתת לכל רב עיר לגייר, אלא צריכה להיות באמת החלטה של איך מגיירים, מי נותן את החלטת הגיור, מה הנכונות ואיך אנחנו פועלים ביחד

מירי רגב:       אם אנחנו נפריט את נושא הגיור, תהיה כאן בעיה אמיתית באחדות העם

מירי רגב:  אני אומרת לך את זה גם כי אני שוחחתי על זה בעבר גם עם הרבנים הראשיים, גם עם הרב הספרדי וגם עם הרב האשכנזי, ששניהם חושבים אותו הדבר: את סוגיית הגיור אסור להפריט

מירי רגב:  אבל אני חושבת שאפשר להגיע לאיזושהי הבנה

מירי רגב:  תשב עם הגורם המקצועי ותנסו להגיע להבנה

מירי רגב:  כרגע התשובה היא שהממשלה דוחה את ההצעה שלך, כי ההצעה שלך בעצם מפריטה את מערך הגיור ומביאה למצב של פגיעה באחדות העם

מירי רגב:      אני רוצה לנצל את הבמה הזאת

מירי רגב:  אנחנו עומדים לפני יום ירושלים, יום שבו כולנו חוגגים ומציינים את ירושלים, בירת העם היהודי המאוחד, בירתנו המאוחדת

מירי רגב:  ביום חמישי יהיה מצעד הדגלים, שכמובן ייערך על פי המתכונת שלו בכל שנה ועל פי התוואי שלו

מירי רגב:  אני בוודאי אקח חלק במצעד הדגלים, כפי שאני עושה בכל שנה

מירי רגב:  אני מזמינה את הציבור הישראלי לבוא ולחגוג את יום ההולדת של ירושלים, לבוא למצעד הדגלים וכמובן לקחת חלק בטקסים הממלכתיים שאנחנו עושים – טקס ממלכתי בגבעת התחמושת, שבו יופיעו גם נשיא המדינה וגם ראש הממשלה, וכמובן שמוזמנים גם חברי הכנסת וסגל א' לבוא יחד עם ראש העיר של ירושלים ולחגוג את ירושלים

מירי רגב:       בואו נעלה את ירושלים על ראש שמחתנו

מירי רגב:  נשים בצד את כל הוויכוחים האלה והאחרים שאנחנו נהנים להתווכח במהלך היום-יום, ובאמת נהיה מאוחדים כולנו סביב ירושלים

מירי רגב:  אני גם מזמינה אתכם, את כולכם, לטקס הממלכתי ביום חמישי בגבעת התחמושת

מירי רגב:  מי שלא קיבל הזמנות, אז בבקשה לעדכן אותנו

מירי רגב:  נעביר הזמנה מסודרת לעוזרים שלכם כדי שתבואו ותהיו חלק מהטקס בגבעת התחמושת

מירב בן ארי: מה עם הקו האדום? תגידי משהו על הקו האדום

מירי רגב: אני רוצה להגיד לך משהו לגבי הקו האדום

מירב בן ארי: אני לא יודעת מה לעשות פה

מירב בן ארי:  אני במשבר עם הקו האדום

מירב בן ארי:  הבטיחו לי אותו לפני שנתיים

מירי רגב: צודקת

מירב בן ארי: אז מה קורה?     

מירי רגב: אני יורדת, אני יורדת

מירי רגב:  רק אענה למירב על הקו האדום

מירי רגב:  קודם כול, חברת נת"ע פועלת כדי לקדם את הקו האדום, את הקו הסגול וגם את הקו הירוק, אבל אין ספק שעל המציאות שבה שנה וחצי יש עיכוב בקו האדום וחריגה של 3 מיליארד שקלים אני לא יכולה לעבור לסדר-היום

מירי רגב:  לפני שבועיים עשיתי ביקור בקו האדום

מירי רגב:  הקו האדום, כרגע, יש בו כל מיני היבטים של בטיחות, ואני לא יכולה והמשרד לא יכול לאשר את פתיחת הקו

מירי רגב:  אני מקווה מאוד שבקרוב נוכל לפתוח את הקו האדום

מירי רגב:  זו הסיבה שחשוב לי שחברת נת"ע תתעסק כרגע רק ברק"לים, כדי לקדם את פתיחת הקווים, האדום, הירוק והחום, כדי להביא בשורה אמיתית לגוש דן

מירי רגב:       דעי לי שברגע שהקווים יעבדו, יחד עם האופנידן, אין ספק שזה יקל באופן משמעותי על הפקקים בגוש דן

מירי רגב:  עם רכבת שראש הממשלה אישר מקריית שמונה ועד אילת אנחנו נביא גם להקלה בפקקים, גם לפיזור תעסוקה, גם לפיזור האוכלוסייה, וזה יביא מזור אמיתי למדינת ישראל

מירב בן ארי: מתקנים את התקלות? הם מתקנים אותן?     

מירי רגב: הם בהחלט מתקנים, מה נראה לך?     

מירב בן ארי: שנה וחצי – – – מה הם עושים?     

מירי רגב: מה נראה לך, שעם שרת תחבורה כמוני הם לא יתקנו את התקלות?     

מירב בן ארי: מה הם עושים? יש לך דדליין?     

מירי רגב: מתקנים את התקלות, ואני מקווה שבקרוב מאוד נוכל לבוא ולהגיד שמבחינה בטיחותית אנחנו נמצאים אחרי העניין הזה, ואז נוכל לבוא לציבור בתל אביב עם בשורה בעניין הזה

ישראל אייכלר: תודה לשרת התחבורה מירי רגב

ישראל אייכלר:  זכות התגובה לחבר הכנסת שטרן

ישראל אייכלר:  שלוש דקות

מירי רגב: תשבו עם הגורם המקצועי – – –       

אלעזר שטרן: אדוני ראש הממשלה, אני שמח שבסוף התשובה הופנתה ממשרדך – זה מה שאמרה פה שרת התחבורה

אלעזר שטרן:  אני אומר שאני שמח כיוון שאני בטוח שזה נושא אסטרטגי

אלעזר שטרן:  אני רוצה להגיד לך עוד משהו – אני באמת ישבתי על זה עם כל ראשי הממשלות שהבינו את חשיבות העניין, מאריק שרון

אלעזר שטרן:       אני אגיד עוד דבר שאני לא אוהב להגיד אבל אני יכול להגיד

אלעזר שטרן:  באחד מגופי הביטחון שכפופים אליך ישירות, כשהייתי שם, קמה מישהי ואמרה לי: אני פעם ראשונה פוגשת אותך

אלעזר שטרן:  אלעזר, אני רוצה להגיד לך תודה שבזכותך הילדים שלי יהודים

אלעזר שטרן:  אמרתי לה: איך? היא אמרה לי: הייתי חיילת בצה"ל והציבו אותי בגוף הביטחוני הזה, וכאן, בגלל שהייתי חיילת, הציעו לי את קורס נתיב

אלעזר שטרן:  יותר מאוחר הכרתי פה את בעלי, ולכן הילדים שלנו יהודים

אלעזר שטרן:      אמרתי קודם, אדוני, ואתה לא שמעת: כל יום נולדים לנו 15 תינוקות לא יהודים; לא דרוזים, לא נוצרים, לא – משלנו, מהילדים שלנו שמתחתנים

אלעזר שטרן:  אני עוד לא שמתי פה את הנישואים החד-מיניים, שזה אתגר בפני עצמו

אלעזר שטרן:       אני חושב שהאירוע הזה, אנחנו כל הזמן דוחים אותו, אבל מאז שהשר לוין אמר לי שזו ההחלטה הכי חשובה עד היום נולדו כאן בישראל – ואמרתי את זה כבר קודם – בכל שנה, זאת אומרת רק בתקופה הזאת של עשר השנים, כ-80,000 תינוקות לא יהודים; סליחה, ליתר דיוק, לא רשומים כיהודים

אלעזר שטרן:  אתה יודע כמוני, אדוני, שזו אוכלוסייה שהצילה אותנו

אלעזר שטרן:      השרה מציעה שניפגש על זה

אלעזר שטרן:  אני אשמח

אלעזר שטרן:  אני מוכן לרדת מההצבעה הזאת אם אתה, ראש הממשלה, תיכנס לזה אישית

אלעזר שטרן:  אבל אני יודע שאתה מינית את השר נסים, והוא עשה עבודה רצינית, ועוד פעם לקחו אותך בשבי גורמים קיצוניים, שזה לא מעניין אותם; הם לילדים שלהם דואגים

טלי גוטליב: מה הקשר? אבל זה באותו בית דין – – – לא יודע על מה הוא מדבר

אלעזר שטרן: אבל אני הייתי על זה בבית – אמרתי קודם – אצל הרב עובדיה, והייתי אצל הרב דרוקמן בבית

אלעזר שטרן:  ככה התחלנו

אלעזר שטרן:      שרת התחבורה, אני רוצה להגיד לך, מה שאני מציע פה – שלושה רבנים של הרבנות הראשית

התקשורת שלמה קרעי: לא – – – בבית

טלי גוטליב: שלמה, הוא לא יודע על מה הוא מדבר – – –     

אלעזר שטרן: לא גופים פרטיים – רבני ערים שהוסמכו על ידי הרבנות הראשית

טלי גוטליב: יש רבנים שמוסמכים לגיור

טלי גוטליב:  מה יש לכם?     

רון כץ: – – – האירוע הזה – – –     

מירי רגב: אני אומרת שוב: אתה גם יודע – – – זה לא תחת אחריותי

מירי רגב:  אני – – – המשרד הרלוונטי

אלעזר שטרן: אבל אני יודע הכול

מירי רגב: אני אומרת שהרבנים הראשיים – אתה יכול לשבת גם עם הרב לאו, גם עם הרב הספרדי וגם עם בית הדין לנושא של גיורים

טלי גוטליב: יש בתי דין מיוחדים לזה

אלעזר שטרן: אני אגלה לך משהו: אני ישבתי עם הרבנים הראשיים

ישראל אייכלר: השרה רגב, נא לשבת

ישראל אייכלר:  השרה רגב, נא לשבת

אלעזר שטרן: אני ישבתי עם הרבנים הראשיים, וכשחזרתי לכאן הם הפילו את זה

אלעזר שטרן:  אמרתי שאם ראש הממשלה יגיד שהוא נכנס לזה עוד פעם, רק בגלל החשיבות אני מוכן לתת לזה סיכוי

מירי רגב: – – –     

אלעזר שטרן: אני אחרי זה אגיד לך איך זה נפל

אלעזר שטרן:  זה לא נפל ככה

ישראל אייכלר: זמנך תם

ישראל אייכלר:  נא לרדת

ישראל אייכלר:  נא לרדת

ישראל אייכלר:  זמנך תם

אלעזר שטרן: אתם מביאים התבוללות

ישראל אייכלר: נא לרדת

אלעזר שטרן: אתם תעשו הצגות של מדינה יהודית, ואתם פוגעים ביהדות של המדינה הזאת – –     

ישראל אייכלר: חבר הכנסת שטרן, אני מזהיר אותך לרדת

אלעזר שטרן: – – בילדים שלנו, בנכדים שלנו ושלכם

מירי רגב: – – –     

ישראל אייכלר: נא לרדת מייד

טלי גוטליב: אדוני היו"ר, הם לא מבינים שיש רבנים שזו המומחיות שלהם – לגייר

ישראל אייכלר: רבותיי, אנחנו ניגשים להצבעה

מירי רגב: – – –     

ישראל אייכלר: ההצבעה תהיה אלקטרונית

ישראל אייכלר:  כל אחד שיישב במקומו

ישראל אייכלר:  אנחנו ניגשים להצבעה

ישראל אייכלר:  מי בעד? מי נגד? מי נמנע?     

ישראל אייכלר: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 37 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין 

ישראל אייכלר: תוצאות ההצבעה: 37 בעד, 50 נגד

ישראל אייכלר:  ההצעה הוסרה מסדר-היום

משה אבוטבול: שטרן, הביתה – – – הנעליים

משה אבוטבול:  הביתה, שטרן

משה אבוטבול: [הצעת חוק פ/1369/25; נספחות

משה אבוטבול: ] 

ישראל אייכלר: אנחנו עוברים, אנחנו עוברים, בבקשה, ברשותכם, להצעת חוק זאב ז'בוטינסקי, של חבר הכנסת אליהו רביבו וקבוצת חברי הכנסת

ישראל אייכלר:  אליהו רביבו, חבר הכנסת רביבו, רוצה לעלות? הבמה שלך

ישראל אייכלר:  עשר דקות, בבקשה

אליהו (אלי) רביבו: אדוני ראש הממשלה, אדוני יושב-ראש הישיבה, מכובדיי השרים, חבריי חברי הכנסת, כחבר כנסת שנבחר מטעם מפלגת הליכוד יש לי הזכות, ברוך השם, לקדם מטרות המהדהדות את הערכים והשאיפות של עם ישראל

אליהו (אלי) רביבו:  אני מופיע בפניכם היום על מנת לתמוך במטרה שהיא לא רק יקרה לליבי, אלא בעלת משמעות עצומה עבור עם ישראל: שימור והנצחת מורשתו של מנהיג בעל שיעור קומה וחזון

אליהו (אלי) רביבו:  אני כמובן מדבר על מורשתו של זאב ז'בוטינסקי

אליהו (אלי) רביבו:       לפני שנעמיק בחשיבותו של תקצוב מרכז מורשת זאב ז'בוטינסקי, המהווה חלק ממכון ז'בוטינסקי, הבה נקדיש רגע להרהר בחייו ובתרומותיו המדהימות של אדם יוצא דופן זה

אליהו (אלי) רביבו:  זאב ז'בוטינסקי הוא דמות לחיקוי בדברי ימי העם היהודי, ציוני נלהב ותומך אדוק בזכויות העם היהודי להגדרה עצמית

אליהו (אלי) רביבו:       ז'בוטינסקי נולד באודסה ב-1880, הקדיש את חייו למען המפעל הציוני ופעל ללא לאות להקמת מדינה יהודית במולדת אבותינו

אליהו (אלי) רביבו:  הוא היה איש חזון, נואם ומנהיג בעל יכולת ייחודית לעורר השראה ולגייס אנשים לרקימת חלום משותף

אליהו (אלי) רביבו:  באמצעות כתביו הפוריים, נאומיו הדינמיים והמחויבות הבלתי-מעורערת שלו, התגלה ז'בוטינסקי כמגדלור של תקווה לעם היהודי, מפיח חיים בשאיפותיו ומעניק לו תחושת מטרה וכיוון

אליהו (אלי) רביבו:       כיום, 83 שנים לאחר מותו, מחובתנו לוודא שמורשתו של זאב ז'בוטינסקי לא תעלה אבק בספרי ההיסטוריה אלא תשמש אור מנחה לדורות הבאים

אליהו (אלי) רביבו:  אכן, אדוני ראש הממשלה, הוחלט בעבר לתקצב בחקיקה את הקמת המרכז למורשת זאב ז'בוטינסקי, שישמר את זכרו, כתביו והגותו למען כולם

אליהו (אלי) רביבו:  עם זאת, על מנת שמרכז מורשת ז'בוטינסקי יגשים את מטרותיו החשובות, מובן מאליו שיש צורך בתקצוב שוטף

אליהו (אלי) רביבו:  לאחר עבודה מקצועית של מומחה מוזיאונים מטעם משרד המורשת, יחד עם צוות מכון ז'בוטינסקי ואנשי מקצוע נוספים, נקבע כי בהקצאת תקציב שנתי של 5 מיליון ש"ח יוכל מרכז מורשת ז'בוטינסקי לממש את ייעודו, וזו הצעת החוק העומדת כעת לפתחנו

אליהו (אלי) רביבו:  יתרה מזו, מימון מרכז מורשת זאב ז'בוטינסקי אינו רק השקעה בעבר אלא גם בעתיד: אנו מבטיחים שמורשתו של ז'בוטינסקי תישמר רלוונטית ונגישה לדורות הבאים, אנו מקדמים אחדות בקרב האוכלוסייה המגוונת שיש לנו במדינה, ואנו מסייעים להחלפת רעיונות דמוקרטיים ולהצמחת דור איכותי וערכי

אליהו (אלי) רביבו:       לסיום, אני קורא לכל חברי הבית הנכבד הזה לתמוך בהצעת חוק זו ולהצטרף אליי לכבד את מורשתו של אחד מגדולי אומתנו

אליהו (אלי) רביבו:  בתיקון לחוק זה אין ימין ושמאל, אין אופוזיציה וקואליציה

אליהו (אלי) רביבו:  בתיקון לחוק זה קיימים ערכים שעליהם חונכנו וגדלנו כולנו, ערכים שמייצגים תרבות, חינוך, מורשת, ציונות והגות

אליהו (אלי) רביבו:       לקראת סיום, ברצוני להודות לחבריי המכובדים שסייעו לי בגיבוש וקידום הצעת החוק, שר התפוצות עמיחי שיקלי, שר החוץ אלי כהן, שר המדע, החדשנות והטכנולוגיה אופיר אקוניס, שר המורשת הרב עמיחי אליהו, שר החינוך יואב קיש ושר התרבות והספורט מיקי זוהר

אליהו (אלי) רביבו:  אני סמוך ובטוח שביחד נמשיך לקדם, בעזרת השם, נושא חשוב זה ונושאים חשובים נוספים למען עתיד מדינת ישראל

אליהו (אלי) רביבו:  תודה רבה

ישראל אייכלר: תודה רבה, חבר הכנסת רביבו

ישראל אייכלר:  אנחנו נקבל את תשובת הממשלה מפי שר התקשורת שלמה קרעי

התקשורת שלמה קרעי: נענה ממש בקצרה

התקשורת שלמה קרעי:  הנושא נדון בוועדת שרים לענייני חקיקה, הצעת החוק של חבר הכנסת רביבו, והממשלה תומכת ברעיון הכללי של החוק

התקשורת שלמה קרעי:  לאחר האישור בקריאה טרומית תיעשה עבודה על מנת לגבש מתווה מעשי למימוש

התקשורת שלמה קרעי:       רק בדקה אחת אני רוצה, ברשותך, ראש הממשלה, להתייחס למה שהיה כאן עם חבר הכנסת שטרן קודם

התקשורת שלמה קרעי:  הוא רוצה לתת גם לאנשים שלא מוסמכים, שלא מבינים בכל דבר, לטפל בכל דבר – בכל מה שקשור ליהדות הכול בסדר, אפשר להיות חאפרים

התקשורת שלמה קרעי:  אז אנחנו נקרא בפרשה בשבת: "שאו את ראש כל עדת בני ישראל למשפחתם לבית אבתם – – – ושמו אותם איש איש על עבודתו ואל מסעו"

התקשורת שלמה קרעי:  פעם שאל רב את תלמידיו: מי הוא בעל החיים המוצלח ביותר? ניסו לענות כל מיני תשובות, ואז הוא אמר להם: הברווז

התקשורת שלמה קרעי:  למה? כי הברווז גם שוחה, גם הולך וגם עף

התקשורת שלמה קרעי:  אז צחקו כל התלמידים

התקשורת שלמה קרעי:  הוא אמר להם: למה אתם צוחקים? אמרו לו: השחייה שלו לא שחייה, לעוף – הוא לא באמת יודע לעוף למרחקים, וגם ההליכה שלו – הליכה של ברווז

התקשורת שלמה קרעי:  הוא אמר להם: זה בדיוק "ושמו אותם איש איש על עבודתו ואל מסעו" – כדי שהאדם, יהיה אפשר להטיל עליו אחריות, בטח בנושא של גיור, למשפחותיהם, לבית אבותם, צריך שהוא יהיה באמת מבין, ולא לכל אחד אפשר לתת את האחריות הזו לגורל העם היהודי

התקשורת שלמה קרעי:  תודה רבה

ישראל אייכלר: תודה רבה

מירי רגב: יישר כוח

ישראל אייכלר: אנחנו ניגשים להצבעה

ישראל אייכלר:  מי בעד הצעתו של חבר הכנסת אליהו רביבו, הצעת חוק זאב ז'בוטינסקי? מי נגד? מי נמנע?   

ישראל אייכלר: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 20 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין 

ישראל אייכלר: 20 בעד, מתנגד אחד

ישראל אייכלר:  ההצעה אושרה ותועבר לוועדת החינוך לגיבוש לקריאה ראשונה

ישראל אייכלר: [הצעת חוק פ25//2396; נספחות

ישראל אייכלר: ] 

ישראל אייכלר: ההצעה הבאה, של חבר הכנסת יואב סגלוביץ', הצעת חוק הבטחת הכנסה – תשובה והצבעה במועד אחר

ישראל אייכלר:  חבר הכנסת סגלוביץ' – חבר הכנסת סגלוביץ' איננו? אז אנחנו נעבור לנושא הבא

טלי גוטליב: מירב, סגלוביץ' – – –      

ישראל אייכלר: הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי, של חבר הכנסת רון כץ – גם רון כץ איננו?     

מירב בן ארי: רגע, שנייה, שנייה, הקראת את החוק של סגלוביץ'?     

ישראל אייכלר: הקראתי את סגלוביץ' והוא לא פה

אוריאל בוסו: לא, היא הוצמדה, אני עולה

ישראל אייכלר: הוא לא צריך להיות פה?      

מירב בן ארי: לא, אבל יש לך מוצמדת

מירב בן ארי:  איך הפכת את זה?     

אוריאל בוסו: הינה הוא

אוריאל בוסו:  יואב פה

ישראל אייכלר: יש פה רק סגלוביץ'

מירב בן ארי: סגלוביץ' פה

ישראל אייכלר: סגלוביץ' פה

ישראל אייכלר:  נו, אז בוא תעלה

מירב בן ארי: איפה הנאום שלך? מוכן? אתה לא צריך נאום? אוקיי, אז קודם סגלוביץ'

מירב בן ארי:  ולמי הוא מוצמד, בוסו?      

ישראל אייכלר: רון כץ

מירב בן ארי: אוקיי, אז קודם – – –     

ישראל אייכלר: רגע, בסדר? רון כץ

ישראל אייכלר:  אז אחרי זה אתה

אוריאל בוסו: רון כץ כבר נימק

אוריאל בוסו:  אני מוצמד

ישראל אייכלר: אז אחרי זה אתה – אה, אתה נצמד

אוריאל בוסו: אני מוצמד, ואז תשובת שר

ישראל אייכלר: אז אחרי סגלוביץ' אתה תעלה

ישראל אייכלר:  סגלוביץ' רוצה לעלות? כן

מירב בן ארי: סגלוביץ', רון כץ ואתה

אוריאל בוסו: רון כץ כבר נימק

מירב בן ארי: רון כץ נימק, אתה נצמד – – –     

ישראל אייכלר: אז עכשיו ההצעה של סגלוביץ'

ישראל אייכלר:  בסדר

מירב בן ארי: ותשובה והצבעה במועד אחר

ישראל אייכלר: במועד אחר

ישראל אייכלר:  בבקשה

יואב סגלוביץ': אדוני היושב בראש, חבריי חברי הכנסת, הנושא הזה שעולה פה בהצעת החוק הזאת, אני אגע בו, אבל אני אתן פרספקטיבה קצת יותר רחבה

יואב סגלוביץ':  הנושא הוא אלימות כנגד נשים בהיבט הרחב, ואנחנו מגיעים פה לנקודה אחת מטיפול במכלול של רצף טיפולים, וכמו בבעיה מורכבת, הפתרונות הם לא חד-ממדיים

יואב סגלוביץ':       אני אומר את הדברים האלה כי הנושא הזה של אלימות כנגד נשים, בבסיסו, במהותו, הוא לא נושא פוליטי במובן המפלגתי; הוא בוודאי נושא פוליטי, כי הוא נמצא בשיח שדורש קשב, התייחסות, תקציבים, תהליכים, חקיקה, אבל הוא לא נושא פוליטי במובן המפלגתי

יואב סגלוביץ':  יכולות להיות בו דעות שונות לגבי דברים שונים, אבל דבר אחד בטוח – שאלימות כנגד נשים היא תופעה חברתית קשה, חמורה, בעלת ממדים שונים ורבים, בכל רובדי האוכלוסייה, בכל מקום בחברה בישראל, ועל מנת לטפל בה טיפול רחב חייבים להסתכל על כל השרשרת, כדי א

יואב סגלוביץ':  למנוע; ב

יואב סגלוביץ':  במקום שיש פגיעה – להגן, לייצר הרתעה, אבל לגבי נפגעות, בהמשך הדרך צריך גם להיכנס לתהליך שיקום

יואב סגלוביץ':       מה שחסר הרבה מאוד פעמים זה אותה ראייה כוללת של טיפול בבעיה המורכבת; כל פעם מטפלים באיזשהו נתח אחד

יואב סגלוביץ':  אני, כשנכנסתי לכנסת ב-2019, הייתי אז כחבר לא מן המניין בוועדה למעמד האישה בהקשרים האלה

יואב סגלוביץ':  כשהגעתי לאחר מכן, אחרי כמה כנסות, למשרד לביטחון הפנים כסגן שר לביטחון פנים, עסקתי בנושא של האיזוק האלקטרוני

יואב סגלוביץ':  כחבר כנסת באופוזיציה אז הגשנו הצעת חוק פרטית, וכולנו יודעים שהצעת חוק פרטית, לעיתים היא מייצרת טריגר לממשלה לנוע, לזוע

יואב סגלוביץ':  הרבה מאוד הצעות קודמות היו על ידי הרבה מאוד חברות כנסת כאן בכנסת הזו, אבל הייתה לי את ההזדמנות לקחת חלק גם בעיצוב אותו חוק איזוק אלקטרוני שהוגש בממשלה הקודמת ולא זכה לדין רציפות, למרות העובדה שאני חושב שבתוך-תוכם כל חבריי, כולל חלק גדול מהחברים בקואליציה דהיום, היו מצביעים בעד

יואב סגלוביץ':      משיקולים בלתי ענייניים – ואני אומר פה בצורה אחראית ומקצועית: בלתי ענייניים – השר איתמר בן גביר לא העביר את ההצעה הזאת דין רציפות

יואב סגלוביץ':  בזמנו גדעון סער הניח פה את אותה הצעה, אמרו שייקח שבוע, לא הניח אותה, ועד עכשיו למעשה הנושא הזה לא עלה, לא תוקן, לא חוקק, למרות דיונים רבים והסכמות מאוד רבות שהיו כאן במהלך החקיקה הזאת

יואב סגלוביץ':  הדבר הזה הוא דבר שערורייתי בצורה בלתי רגילה, ואני אגיד כמה מילים גם על זה

יואב סגלוביץ':  כאשר מדובר – מביאים את מקרי הרצח שהם אותם מקרי קצה, אבל הרעיון המסדר המרכזי של אותו איזוק אלקטרוני הוא לייצר לאישה את הדבר הכי מרכזי, ומדובר פה על עשרות אלפי נשים בישראל, לא אחת, לא שתיים, לא עשר ולא מאה

נאור שירי: אין שר במליאה

יואב סגלוביץ': עשרות אלפי נשים בישראל חיות בפחד, בחשש, בתנועה היום-יומית שלהן, בכל מקום שהן הולכות, אם זה להצגה, אם זה לסרט או לסופר, והדבר הזה יכול היה להימנע

יואב סגלוביץ':  גם הטענות שנשמעות מדי פעם – – –     

בועז טופורובסקי: רגע, רגע, אדוני, אין שר במליאה – – –     

מיקי לוי: שימשיך לנאום עד אין-סוף

ישראל אייכלר: זכותו להמשיך

בועז טופורובסקי: הוא יכול להמשיך

בועז טופורובסקי:  כן?     

ישראל אייכלר: כן

ישראל אייכלר:  תמשיך

נאור שירי: חובתך לדאוג שיהיה שר

בועז טופורובסקי: אין מישהו מהממשלה – – –      

ישראל אייכלר: תלמד אותי את חובותיי

טלי גוטליב: אז אני אקרא לו

יואב סגלוביץ': בכל מקרה, הצעת החוק הזו מסוכלת כל הזמן על ידי שר סורר, מתלהם, בלתי כשיר, מסוכן למדינת ישראל; שמו איתמר בן גביר

יואב סגלוביץ':  זה שראש הממשלה לא לקח אותו באוזניו והוציא אותו מהממשלה, זה תקלה של ראש הממשלה, אבל זה שאין איזוק אלקטרוני היום במדינת ישראל זה תקלה של הקואליציה, של כל חבר כנסת בכנסת ישראל, כי הדבר הזה היה מוכן, בשל, מאורגן, כל משרדי הממשלה היו בעד, ועכשיו הגאון התורן איתמר בן גביר ממציא דבר חדש

יואב סגלוביץ':       אז זה רק חלק מהמכלול, כי לא על זה יקום וייפול דבר

טלי גוטליב: השר נכנס

יואב סגלוביץ': ההצעה הזאת שאני הנחתי כאן בכנסת היא הצעה שכבר הונחה על ידי בכנסות קודמות; גם חברת הכנסת אבתיסאם מראענה, כשהייתה פה חברת כנסת, הגישה אותה, וגם מרב מיכאלי

יואב סגלוביץ':  היא נוגעת בפלח מאוד מסוים, באותם מקרי קצה, שנשים כבר מאוימות ומוכות, שהמוצא האחרון, גם אם הוא נורא והוא לא נכון – במקום להרחיק את הגבר, האישה מגיעה, בדרך כלל גם עם ילדיה, למעון לנשים מוכות

יואב סגלוביץ':  אני ביקרתי כמעט בכולם

יואב סגלוביץ':      מדינת ישראל משקיעה אנרגיות, ממון, אכפתיות, באותה אחזקה של מרכזים – לא מספיק, צריך יותר, אבל המדינה עוסקת בתחום הזה

יואב סגלוביץ':  אבל מה קורה דקה אחרי? ההצעה הזאת היא עוד נדבך במה שקורה דקה אחרי

יואב סגלוביץ':  מה שקורה דקה אחרי – הרעיון הוא מאוד מאוד פשוט, כי הבעיה היא מאוד גדולה לאותן נשים שיצאו מהמעון לנשים מוכות, ולאחר מכן הבעיה הגדולה ביותר היא איך לשקם את עצמן כלכלית, לבנות מחדש בית, משפחה, אחרי טראומה מאוד מאוד גדולה

יואב סגלוביץ':  הדרך שאנחנו מציעים היא לעזור לייצר איתנות כלכלית – עוד פעם, זה לא בשמיים, לא נהיים מיליונרים מזה – לייצר איזושהי איתנות כלכלית עם איזשהו גרייס, שאותה אישה תוכל לפתוח איזשהו דף חדש

יואב סגלוביץ':      ולכן, ההצעה היא פשוטה: במשך שנתיים, האישה, כאשר עברה מעון – ואני אתן קצת מספרים: מדובר בכ-600, 650 נשים כל שנה

יואב סגלוביץ':  אני מדבר פה על שנתיים, ובשנתיים האלה האישה לא תיפגע מכל מיני כללים פנימיים, נכונים יותר או נכונים פחות, של הביטוח הלאומי, וגם אם היא עובדת היא תהיה זכאית לקבל הבטחת הכנסה

יואב סגלוביץ':  כל זה – כדי לייצר לה ביטחון ואפשרות למעשה להמשיך ולבנות מחדש, ללא צורך – כי הרבה מאוד מהנשים חוזרות בסוף לאותו אזור אלים שממנו ניסו לברוח בגלל הבעיה הכלכלית

יואב סגלוביץ':       זה הוגש

יואב סגלוביץ':  אני שוחחתי היום עם השר בן צור

יואב סגלוביץ':  נדברנו בינינו שאנחנו לא נקיים את ההצבעה היום

יואב סגלוביץ':  ביקשתי ממנו לבדוק עוד פעם את המספרים

יואב סגלוביץ':  דיברנו ובשיחה הוא אמר לי מה המספרים שאמרו לו, שהם מאוד גדולים, ואמרתי שאני מכיר מספרים אחרים, ולכן, מאחר שגם לו אין התנגדות עקרונית לדבר הזה – כי אי-אפשר שתהיה התנגדות עקרונית; לכולנו יש משפחות ולכולנו יש נשים, בנות, ילדות, אחיות – השר בן צור אמר שהוא יבחן את העניין הזה, יבדוק שנית את המספרים, ולאחר מכן אנחנו נקיים את ההתייחסות של הממשלה ואת ההצבעה

יואב סגלוביץ':       אבל חשוב לי מאוד שבאותו פרק זמן שהשר בן צור בוחן את הדברים – אני מאוד אשמח אם חברי כנסת נוספים מהקואליציה יבואו וידברו איתו בעניין הזה, מאחר שהעניין הזה באמת, הוא פוליטי כי הוא פה בכנסת, אבל הוא לפני הכול עניין חברתי

יואב סגלוביץ':  חשוב בעת הזו – ואני פונה דווקא לחבריי בקואליציה, ואני רוצה רגע לנקות, לפחות ככל שאני מסוגל, את האירוע ששמענו על הכספים שעפו פה מצד לצד בשבועות האחרונים בוועדת הכספים ובכלל

יואב סגלוביץ':  אני חושב שאם לעשות משהו זה לעשות בימים האלה בזמן הזה, על מנת שכולנו נלך קדימה ונדע שלנשים ולנפגעות שנמצאות באמת בקצה הרצף, שאין להן שום מקום אחר ללכת אליו – גם כנסת ישראל התגייסה ועשתה את המשהו של המעבר על מנת לתת להן את היכולת לצאת עם איזושהי עוצמה יותר גדולה, אחרי טראומה כל כך גדולה שהן עברו

יואב סגלוביץ':  תודה רבה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר: [הצעת חוק פ/2628/25; דברי הכנסת, חוב' כ"ג, ישיבה 66

ישראל אייכלר: ] 

ישראל אייכלר: << הצח >> הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – העברת תיק רפואי במעבר בין קופות), התשפ"ג–2022 << הצח >>    [הצעת חוק פ/956/25; נספחות

ישראל אייכלר: ] 

ישראל אייכלר: עכשיו אנחנו עוברים להצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – העברת מידע מלא בעת מעבר בין קופות החולים), של חבר הכנסת רון כץ

ישראל אייכלר:  רון כץ כבר נימק את הצעתו, ולכן להצעה זו הוצמדה הצעת חוק בריאות ממלכתי של חבר הכנסת אוריאל בוסו, והוא ינמק את הדברים שלו

ישראל אייכלר:  בכבוד, חבר הכנסת אוריאל בוסו

ישראל אייכלר:  שלוש דקות

אוריאל בוסו: אדוני היושב-ראש, מכובדי השר, חבריי חברי הכנסת, הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – העברת תיק רפואי במעבר בין קופות)

אוריאל בוסו:  חוק בריאות ממלכתי, התשנ"ד–1994, מאפשר למעשה לכל מבוטח לבטל את חברותו בקופת חולים שבה הוא מבוטח ולהירשם בקופת חולים אחרת על פי בחירתו

אוריאל בוסו:  על מנת לממש את המדיניות המוצהרת ולהגביר את התחרות, במערכת הבריאות הוסרו חסמים רבים

אוריאל בוסו:  בין היתר הוגדל מספר מועדי המעבר האפשריים בין הקופות, הוותק, תוכניות שירותי בריאות נלווים ועוד

אוריאל בוסו:      דא עקא, שהחסם הבסיסי ביותר זה העברה של המידע בין קופה לקופה, וגם היום, בשנת 2023, הנושא הזה מעוכב לחלוטין

אוריאל בוסו:  אדוני השר, למעשה הצעת החוק הזו היא חלק ראשון בתהליך שאני רוצה להוביל בוועדת הבריאות יחד עם משרד הבריאות

אוריאל בוסו:  מבחינתי, השלב הבא זה תיק רפואי שיהיה לכל אדם ואדם, דיגיטלי, שירוץ איתו מגיל אפס עד 120, כולל בתי החולים

אוריאל בוסו:  לא מזמן דיבר איתי מישהו: אישה אחת התקשרה אליי בשיחה ואומרת לי: הייתה לי סדרה של בדיקות ואני לא מוצאת את כל מה שעשיתי

אוריאל בוסו:  איך אני מוציאה את זה מהקופה? מתקשר – יומיים לקח לנו למצוא בן אדם

אוריאל בוסו:      היום, כמובן, צריך להיות מאובטח

אוריאל בוסו:  לכל אדם יש תיק פנסיוני, יש כסף, יש על הכול מידע – שיהיה תיק אחד דיגיטלי רפואי של קופות חולים, בתי חולים

אוריאל בוסו:  כשאתה רוצה לעבור עושים העברה מקצה לקצה, עם כל מה שיש – אילו ביקורים הוא עשה, אילו בדיקות, ההיסטוריה, מה ההיסטוריה המשפחתית – ואז זה יקל על אנשים בדרך שלהם

אוריאל בוסו:  זה בהמשך למדיניות – – –     

ישראל אייכלר: סליחה, חבר הכנסת בוסו, זה יחייב גם את בתי החולים להוציא?      

אוריאל בוסו: הכול

אוריאל בוסו:  זאת המטרה

אוריאל בוסו:  כרגע זה מעבר בין הקופות, אבל המטרה שלי בהמשך, בתיאום עם משרד הבריאות, זה לעשות תיק מידע רפואי לכל אדם, עם סנכרון גם בין בתי החולים – –     

ישראל אייכלר: חשוב מאוד

אוריאל בוסו: – – ביקרת פעם פה, פעם פה, פעם במחלקה הזאת, ואז זה הולך איתך ואין לך בעיה

אוריאל בוסו:  זה המשך לפעולות שאנחנו עושים בוועדת הבריאות להסרת חסמים, להנגיש לבן אדם את הדבר הכי חשוב – המידע הרפואי

אוריאל בוסו:      אני רוצה להודות גם לחברי חבר הכנסת רון כץ, אבי הבת – מזל טוב – שהגיש את הצעת החוק, שנימק אותה

אוריאל בוסו:  אני רוצה להודות לך, שר הבריאות, שראית את טובת האזרח, כרגיל, שאנחנו מחפשים להקל על אנשים והעברת את ההחלטה

אוריאל בוסו:  תהיה כרגע תמיכה

אוריאל בוסו:  כמובן, אנחנו נתאם את זה מול משרד הבריאות ומול ועדת הבריאות ככל שנצטרך

אוריאל בוסו:  תודה רבה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  ישיב שר הבריאות חבר הכנסת משה ארבל

הבריאות משה ארבל: מכובדי היושב-ראש, חבר הכנסת, כנסת נכבדה, יושב-ראש ועדת הבריאות, הצעת החוק דנן מבקשת להטיל חובה על קופות החולים להעביר את כלל המידע הרפואי של מבוטח לקופה הקולטת בעת מעבר מקופת חולים לקופת חולים

הבריאות משה ארבל:  כיום, בעת מעבר מקופה לקופה מועבר מידע תמציתי שהיקפו ואופן העברתו הוסדרו בחוזרי משרד הבריאות

הבריאות משה ארבל:  לאור שינויים תכופים בטכנולוגיות ובהיקפי המידע, וכדי לתת מענה יעיל לנושא יחד עם נושאים אחרים הקשורים בניוד מידע, גובש במשרד הבריאות תזכיר חוק ניוד מידע בריאות והופץ להערות ציבור, ובימים אלה נעשית עבודה רבה עליו לצורך קידום טיוטת החוק

הבריאות משה ארבל:       מדובר בהצעת חוק ראויה בתכליתה, המקדמת את האינטרסים של המבוטחים בקופות

הבריאות משה ארבל:  אני מברך את המציעים ויודע כמה חשובה להם סוגיה זו

הבריאות משה ארבל:  למרות זאת, דרך המלך לקידום הפתרון היא באמצעות הצעת חוק ממשלתית, אשר כאמור, מקודמת בימים אלה על ידי המשרד מתוך ראייה רחבה והוליסטית, ותוך הקצאת המשאבים המתאימים הדרושים ליישומה של ההצעה

הבריאות משה ארבל:       למרות האמור, החליטה ועדת השרים לתמוך בהצעת החוק של חבר הכנסת רון כץ ושל חבר הכנסת אוריאל בוסו

הבריאות משה ארבל:  זאת הזדמנות נפלאה לומר מילה טובה לעיר פתח תקווה, שספגה הרבה השמצות ובדיחות

הבריאות משה ארבל:  הינה, החוט המשולש לא במהרה יינתק: שלושה פתח תקוואים שיוזמים כאן יוזמה נהדרת, לעשות טוב להרבה מאוד אזרחים, שרוצים את הניוד הזה, את החופש הזה

הבריאות משה ארבל:       זה נעשה בעבר גם בבנקים

הבריאות משה ארבל:  אדם רוצה לעבור היום מבנק לבנק – זה נעשה בקלות, בצורה יעילה

הבריאות משה ארבל:  באותה צורה זה גם צריך להיעשות בקופות החולים

הבריאות משה ארבל:  על אחת כמה וכמה, אם על ממונו של אדם אפשרו כאן את הניוד, על הבריאות שלנו אין מקום להתפשרות

הבריאות משה ארבל:  לכן אני מבקש מחברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק בקריאה טרומית, כפוף להתחייבות המציעים שהליכי חקיקה לא יקודמו אלא בתיאום ובהסכמה עם משרד הבריאות, עם משרד המשפטים ועם משרד האוצר

הבריאות משה ארבל:  המשך החקיקה ימתין לסיום העבודה על הצעת החוק הממשלתית, אשר התזכיר שלה, כאמור, כבר הופץ להערות הציבור, ותמוזג יחד איתה

הבריאות משה ארבל:  תודה רבה

ישראל אייכלר: אדוני השר, אני רוצה לבקש – אני חושב שחבר הכנסת בוסו כבר אמר שזה יהיה – שזה יכלול את בתי החולים

ישראל אייכלר:  אדם עושה בדיקות רבות בבית חולים – הוא עובר לבית חולים אחר בנושא אחר, הוא לא יכול לקבל את הבדיקות

ישראל אייכלר:  אפילו קופת חולים – – –     

הבריאות משה ארבל: בהחלט

הבריאות משה ארבל:  גם באמצעות התזכיר הממשלתי ואני גם סומך על יושב-ראש ועדת הבריאות, שהחוק יגיע אליו, שהוא יטייב את הנוסח בצורה כזאת שגם בתי החולים יהיו מחויבים לתהליך הזה

הבריאות משה ארבל:  בסוף, אותן רשומות רפואיות שייכות לאזרח שעשה את הבדיקות, ואנחנו צריכים לתת לו את השירות הטוב ביותר שיכול להיות

הבריאות משה ארבל:  תודה רבה

יוליה מלינובסקי: אתה צודק במאתיים אחוז – – – יושב-ראש הכנסת

ישראל אייכלר: תודה רבה

יוליה מלינובסקי: צודק במאתיים אחוז

ישראל אייכלר: אבל מה עם הפתח תקוואים, עם האחדות הזאת שאמרת

ישראל אייכלר:  אני שומע שרון כץ רוצה להתנגד לחברו אוריאל בוסו

ישראל אייכלר:  אולי הוא שכן שלו – –     

רון כץ: תשמע את ההתנגדות – – –     

ישראל אייכלר: – – אבל זכותך להתנגד

ישראל אייכלר:  תעלה להתנגד

רון כץ: אל תדאגו

רון כץ:  כל כך הרבה ניסו להפריד בינינו בעבר

רון כץ:       תודה רבה, אדוני

רון כץ:  כנסת נכבדה, אני רוצה לפנות מפה לשר הבריאות, שנמצא פה

רון כץ:  קודם כול אני רוצה לומר יישר כוח גדול

רון כץ:  זה לא מובן מאליו

רון כץ:  הצעת החוק הזאת באמת חוצה מפלגות ומעבר למחלוקות הפוליטיות

רון כץ:  אבל אני כן אבקש ממך לזרז את הטיפול בנושא, כי בסופו של דבר מדובר בנושא טכני

רון כץ:  בנושאים טכניים צריך לקצוב זמנים

רון כץ:  אני יודע שאתה יודע להוביל פרויקטים בצורה טובה, אז אני מבקש את זה ממך גם בצורה רשמית

רון כץ:       אני גם רוצה להודות לחברי יו"ר הוועדה אוריאל בוסו

רון כץ:  גם ממך אני רוצה לבקש שנריץ את הדיונים האלה כמה שיותר מהר ונקצוב אותם בזמן

עידית סילמן: הצעת החוק הזאת – – –     

רון כץ: אז הינה, אפילו לא ידעתי שהייתה הצעה כזאת, ואני מודה גם לך, עידית

פנינה תמנו: – – – פתח תקוואים

רון כץ: אנחנו חבורה גדולה, פנינה

רון כץ:  אני כן רוצה לומר שההצעה הזאת יוצרת צדק אמיתי לגופו של אדם – – –     

ישראל אייכלר: אבל אסור לך לתמוך בדיבורים בהצעתו של בוסו

ישראל אייכלר:  אתה מכיר את התקנון?      

רון כץ: כן, כן, אני אדבר על שלי

ישראל אייכלר: דבר רק על שלך

רון כץ: אני רוצה לומר שההצעה הזאת יוצרת רצף אמיתי וזכויות אמיתיות לגופו של אדם

רון כץ:  לא ייתכן היום שאדם יכול לעבור מקופת חולים לקופת חולים, אבל ברגע שהוא עובר התיק הרפואי שלו נחסם, ובעצם אין לו אפשרות אמיתית לעבור בין קופות החולים

רון כץ:  זאת המציאות שלנו היום

רון כץ:       לאחר שנשלים את החקיקה הזאת, ובעזרת משרד הבריאות ושר הבריאות, אדם יוכל להחליט איפה הוא חושב שהוא יקבל את הטיפול הרפואי הטוב ביותר

רון כץ:  זה ייתן תמריץ אמיתי גם לקופות החולים להתחרות בצורה טובה יותר, לתת שירות טוב יותר, ובסופו של דבר תחרות אמיתית יוצרת הזדמנויות טובות יותר

רון כץ:  בזכות הצעת החוק הזאת אזרחי מדינת ישראל ייהנו מטיפול רפואי טוב יותר

רון כץ:  אני מבקש מכולכם, כולנו יחד – זאת הצעה שצריכה לעבור פה אחד

רון כץ:  תודה רבה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:       אנחנו עוברים עכשיו לשתי הצבעות צמודות זו אחר זו

ישראל אייכלר:  הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי של חבר הכנסת רון כץ – מי בעד? מי נגד?      

ישראל אייכלר: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 26 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין  

ישראל אייכלר: 26 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים

ישראל אייכלר:  ההצעה של חבר הכנסת רון כץ תעבור לוועדת הבריאות להכנה לקריאה ראשונה

ישראל אייכלר:       עכשיו נצביע על הצעת החוק של חבר הכנסת אוריאל בוסו באותו עניין

ישראל אייכלר:  מי בעד? מי נגד? מי נמנע?      

ישראל אייכלר: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 26 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין  

ישראל אייכלר: בעד – 26, אין מתנגדים, אין נמנעים

ישראל אייכלר:  שתי ההצעות תועברנה לוועדת הבריאות להכנה לקריאה ראשונה

ישראל אייכלר: [הצעת חוק פ/2108/25; נספחות

ישראל אייכלר: ] 

ישראל אייכלר: עכשיו אנחנו נעבור להצעת חוק שמירת הניקיון (תיקון – איסור הנחת דברי פרסומת בתיבות דואר ופיצויים לדוגמה), של חבר הכנסת נאור שירי

ישראל אייכלר:  ינמק חבר הכנסת שירי, בבקשה

ישראל אייכלר:  יש לך עשר דקות ארוכות

ישראל אייכלר:  אתה יכול לדבר כמה שאתה רוצה

נאור שירי: נעשה את זה קצר

נאור שירי:  אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, קודם כול אני רוצה להציע אלטרנטיבה למשבר הקואליציוני התורן וההתבכיינות ה-5,248 של השר בן גביר

נאור שירי:  אני חושב שאולי נתנו לו קנס אתמול

נאור שירי:  הוא אמר: עד שלא מבטלים לי את הקנס, אין הצבעות

נאור שירי:  אני גם שוקל להציע הצעת חוק – סימון, אולי תצטרף אליי – שבן גביר יכול לחנות איפה שהוא רוצה

נאור שירי:  בסוף, תדע לך, זה משמעותי, זה חשוב

נאור שירי:  זה פוגע במבצעיות של השר ושל ראש המטה שלו, מה גם ששמעתי שהיה טיעון ביטחוני

נאור שירי:  שמעתם את זה? ביטחוני-בטיחותי

נאור שירי:  פשוט עדיין לא ראיתי טסלה משוריינת, שזה גם היה יפה

נאור שירי:       לפני שאציג את הצעת החוק, אני רוצה לנצל את העובדה שהשרה ויושבת-ראש הקואליציה לשעבר – או שמא נאמר קואליציוש – נמצאת במשכן, ולומר לה תודה

נאור שירי:  אני רוצה להודות לך על זה שתקציב מיגון הצפון נחתך בחצי; על זה שמחיר העוף עלה ב-30% – – –     

אביגדור ליברמן: 80%

נאור שירי: 80%

נאור שירי:  מאז שכתבתי את זה כנראה העלו בעוד 30%, כי צריך עכשיו להעביר עוד 650 מיליון שקל ליהדות התורה

נאור שירי:  תפוח אדמה עלה ב-30%; החלב עלה ב-9%; ירקות ופירות ב-4%; שמן זית – ב-34%; מוצרי ניקיון – ב-17%; הפסטה עלתה ב-4

נאור שירי: 5%; מזון לתינוקות – 6

נאור שירי: 2%; אורז – 10%; טונה – 10%

נאור שירי:  יש 8% ירידה בתוצר

נאור שירי:  האוצר צפה 6

נאור שירי: 7 טריליון שקל אובדן הכנסות למדינת ישראל עקב התקציב הנהדר

נאור שירי:      אגב, זה היה מחזה מאוד יפה – אספר לכם, חבריי חברי הכנסת: לוועדת הכספים הגיע שר האוצר סמוטריץ', והייתה שמחת בית השואבה בצורה שאתם לא ראיתם שמחה כזאת מימיכם

נאור שירי:  על מה? על חוק הארנונה, על קרן הארנונה

נאור שירי:  אנחנו נדבר על זה עוד מעט

נאור שירי:  יש צפי של 70 מיליארד פחות בהכנסות בחמש השנים הבאות

נאור שירי:  נעבור לביטחון הפנים, כי שם ההישגים, לדעתי, מקדמים אותנו בחזית המלחמה בארגוני הפשיעה בעולם, אם לא בגלקסיה – 65% יותר נרצחים

נאור שירי:  אני רוצה באמת להודות לך, גברתי השרה, על שיקום יחסי החוץ של מדינת ישראל

נאור שירי:  תודה גם על הקפאת הריבית של המשכנתאות – זה היה משהו חשוב

נאור שירי:  אני רוצה להודות לך גם על הבטחת הבחירות שלכם לירידה במחירי הארנונה

נאור שירי:      אני חושב שהתודה הסופית היא על התפקוד המדהים שלך בקדנציה הקודמת בתור יושבת-ראש הקואליציוש, ששדרג אותך בגלל כישורייך והאיכות שבה ניהלת את הקואליציה לעמדה משפיעה של שרה להגנת הסביבה

נאור שירי:  אני רוצה לברך אותך

נאור שירי:  אני חושב שזה תפקיד חשוב, וזכית בו ביושר

נאור שירי:      עכשיו אנחנו בשבוע של קרנות

נאור שירי:  לא יודע את שמעתם

יסמין פרידמן: שוד הקרנות?     

נאור שירי: אנחנו בשבוע כזה של קרן

נאור שירי:  הקרן הראשונה שאנחנו צריכים לדבר עליה היא יוניקורן

נאור שירי:  זו קרן

נאור שירי:  זה המבוא לשבוע הקרנות

נאור שירי:  אני רוצה מפה גם לשלוח ברכות למי שבאמת עשתה עבודה טובה, נועה קירל, עם השיר

נאור שירי:  זה באמת היה טוב

נאור שירי:  אני חייב להגיד שלא ראיתי אותו – זה סופר-מאוחר, אני לא מבין את הקטע הזה בכלל, אבל זה משהו אחר

נאור שירי:      הקרן השנייה שנעסוק בה – ולאט-לאט אנחנו מתקרבים, גברתי השרה, לחוק המאוד-חשוב או לאיזו רלוונטיות לחקיקה – היא קרן הניקיון

נאור שירי:  מכירה? אני בטוח שאת מכירה

נאור שירי:  אז קרן הניקיון, אני אספר לכם, הייתה רעיון מדהים

נאור שירי:  ב-1985 באה הממשלה – תשמעו סיפור ותגידו לי אם זה מוכר – ואמרה לשלטון המקומי: אנחנו צריכים לתמרץ אתכם בהטמנה

נאור שירי:  אם אתם לא מטמינים אשפה בצורה טובה, אנחנו ניקח מכם כספים

נאור שירי:  אתם תשלמו היטל הטמנה, ואנחנו נדאג לבנות מתקני מחזור, ואנחנו נדאג להוריד את אחוז ההטמנה, שידוע שזה סופר-לא-ירוק

נאור שירי:      אבל נחשו מה? וזה מדוח המבקר ב-2022 – כעבור די הרבה שנים לא נבנה אפילו לא מתקן אחד

נאור שירי:  זאת אומרת, בא האוצר ואמר: תנו לנו את הכסף, אנחנו נקים קרן

נאור שירי:  זה באמת צדק הטמנתי

נאור שירי:  אם קרן הארנונה היא צדק חלוקתי מדהים, אז זה צדק הטמנתי, אבל שום דבר לא נעשה

נאור שירי:  מה כן נעשה? הגדירו בחוק בגדול מה אפשר לקחת מהקרן, למה נועדה הקרן

נאור שירי:  בחוק הגדירו

יסמין פרידמן: הלוואות למדינה

נאור שירי: לא

נאור שירי:  זה לא בחוק

נאור שירי:  הקרן שהקימו, יש לה ייעודים ספציפיים שאמורים לשרת את הסביבה – בכל זאת, באה רשות מקומית, משלמת היטל הטמנה, יש רעיון מסודר

נאור שירי:  אבל זה לא קורה

נאור שירי:  77% מהפסולת שאנחנו מייצרים – וברוך השם, אנחנו מייצרים – – –     

עידית סילמן: 78%

נאור שירי: מעולה

נאור שירי:  בקדנציה הבאה, בגלל שתיקנת אותי ב-1% – שרת התחבורה

נאור שירי:  זה חשוב, אלא אם כן, אני לא יודע – טוב, נדבר על זה אחרי, על ההישגים, אז תודה רבה על התיקון באחוז

נאור שירי:  זה מאוד משמעותי

נאור שירי:  זה בטח ישפיע על השימוש בקרן הניקיון

עידית סילמן: זה משפיע

נאור שירי: מאוד

נאור שירי:  אז תודה שגם קטעת אותי

נאור שירי:      הרעיון המרכזי היה שצריך לייצר לרשויות תמריץ

נאור שירי:  אממה, אין שום תמריץ

נאור שירי:  אבל מה האוצר כן עושה? לוקח הלוואות מהקרן הזו, והוא גם לא מייצר איזושהי הבנה איך הוא הולך להחזיר את ההלוואות – ואגב, בניגוד לחוק, עם דוח מבקר

נאור שירי:  יש לי חשש קטן שאולי גם בקרן הארנונה, אנחנו בעוד שנה, שנתיים, שלוש, נגלה שלוקחים משם כסף או הלוואות, גם בניגוד לחוק

נאור שירי:  אבל קרן הניקיון באופן כללי זה רעיון טוב

נאור שירי:      עכשיו נעבור קצת לדבר על הצעת החוק עצמה

נאור שירי:  השארתי לזה באמת את כמה הדקות האחרונות, לא כי מישהו מסתכל פה על מהות במשכן – יש באמת דברים הרבה הרבה יותר משמעותיים שצריך להעביר

נאור שירי:  צריך לשסע ולפרק את החברה הישראלית

נאור שירי:  אני חושב שזה באג'נדה הגדולה

נאור שירי:  אבל אני רוצה לשאול את הקהל שיושב, או את חברי הכנסת, מי שבא לו לומר ולהשתתף בדיון: כמה מעצבן אתכם, הקהל שיושב ביציע, שאתם באים לתיבת הדואר והיא מפורקת בדברי פרסומת? כמה נייר – כמה פעמים הגעתם לתיבת הדואר ואמרתם: בוא'נה, התיבה שלי מפוצצת, אני זורק הכול לפח

נאור שירי:  נכון?     המדינה באה ואמרה: במיילים, בסמ"סים; היא יצרה סט של רגולציה שאומרת: אני מונעת מכם לתת לי ספאם

נאור שירי:  אבל בשימוש בנייר – ברוך השם

נאור שירי:  שוב, אנחנו משתמשים בהרבה נייר, נכון? לא רק שאנחנו משתמשים – דברי הפרסומת, בתיבות דואר – אני אספר לכם, כי אתם לא מכירים את החוק

נאור שירי:  מה שרציתי זה שאם אני שם נגיד מדבקה שאומרת: אני לא מעוניין בדברי דואר, אל תיתן לי דברי דואר, פרסומת

נאור שירי:  את החשבון של החשמל אני אשלם, את חשבון הארנונה אני אשלם, אבל בדברי פרסומת אני לא מעוניין

נאור שירי:  כמובן שהממשלה מתנגדת לחוק, כי זה באמת חוק נוראי, והולך להשפיע בצורה מאוד מאוד קיצונית על יעדי המחזור שהציבה לעצמה מדינת ישראל

נאור שירי:  רוצים לדעת מתי? כנסת ירוקה וכזה, ממשלה ירוקה – בשנת 2009

נאור שירי:  מאז אף משרד לא עומד ביעד, אבל מדינת ישראל יודעת בהחלט – ודווקא המשרד להגנת הסביבה, לא רק באשמת או חלק מעבודתה של השרה, אף פעם לא עומד ביעדים שהוא מציב לעצמו

נאור שירי:  אבל בסדר, זו הסוגיה

נאור שירי:      אני מניח שאנחנו נשמע עכשיו את עמדת הממשלה, שהיא באמת לא ראה שום חשיבות – מה?     

יסמין פרידמן: את תירוצי הממשלה

נאור שירי: בסדר, את עמדת הממשלה

נאור שירי:  אני חושב שזה די מתנגש – מה שתגידי יתנגש עם האמרה במחזור שאנחנו צריכים to think global and act local, אנחנו צריכים למחזר בנקודה הראשונה

נאור שירי:  את הצגת לנו את זה באופן כל כך יפה בתחילת עבודתך במשרד, בשבתך כשרה, כשהגעת לוועדת הפנים והגנת הסביבה

נאור שירי:  הצגת מצגת ושקף שמדבר בדיוק על זה – על היכולת שלנו למחזר או לצמצם את השימוש בנייר במקום

ישראל אייכלר: נאור

נאור שירי: משפט אחרון?     

ישראל אייכלר: כן

נאור שירי: איתי אתה מאוד דייקן

ישראל אייכלר: תמיד

נאור שירי: אותך ליוראי

נאור שירי:  בסדר גמור

נאור שירי:  טוב, אז תודה רבה שהקשבתם

נאור שירי:  אני מאחל באמת הצלחה למשרד להגנת הסביבה

נאור שירי:  ראינו בחוק ההסדרים, אגב, שעשיתם עבודה מעולה, ובאמת אני רוצה להודות ליעקב אשר ויוראי להב הרצנו, שהצלחנו יחד, חברי הכנסת, לצמצם את הנזק שהוגש אלינו בחוק ההסדרים בכל נושא החוף, הבנייה, יועצי הסביבה, אבל על זה כבר אני אענה לך אחרי שתיתני פה את משנתך לגבי המחזור ואיך את תורמת לסביבה ולעולם

נאור שירי:  תודה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  תשיב השרה להגנת הסביבה חברת הכנסת סילמן

ישראל אייכלר:       אני רוצה להגיד לך, נאור, אתה הזכרת את יהדות התורה – –     

נאור שירי: אמרתי יעקב אשר, לא אמרתי יהדות התורה

ישראל אייכלר: לא, בתחילת הנאום

ישראל אייכלר:  – – שצריך עוד 650 מיליון ליהדות התורה

נאור שירי: אה, יכול להיות שהתבלבלתי בסיעה

ישראל אייכלר: אז נזכרתי במאמר חז"ל: "כל העולם כולו ניזון בשביל חנינא בני, וחנינא בני די לו בקב חרובים מערב שבת לערב שבת"

נאור שירי: אמן

ישראל אייכלר: תודה

עידית סילמן: אז קודם כול, חבר כנסת נאור שירי, אני רוצה לפתוח בזה שאני כן מאוד מאוד שמחה שהגשת הצעת חוק שהעניין שלה הגנה על הסביבה

עידית סילמן:  אני חייבת קודם כול לפרגן בזה, לא רק לך

עידית סילמן:  יש הרבה חברי כנסת, גם בסיעתך וגם בסיעות אחרות, שהם חברי כנסת שהסביבה מאוד חשובה להם – –      

סימון דוידסון: איזה סיעות?     

עידית סילמן: שנייה

עידית סילמן:  סימון, אני אדבר, ואחר כך אין בעיה, תוכל לשאול כל שאלה

עידית סילמן:  אני פה עשר דקות ואני אענה לכם

עידית סילמן:  – – שבאמת עניינם סביבה וגם עוזרים לנו ושותפים לנו

עידית סילמן:  יש את השדולה הסביבתית שמובילים נעמה לזימי ויוראי

עידית סילמן:  הם היו אצלי במשרד וחשבנו ביחד

עידית סילמן:  הם מובילים את השדולה עם עוד הרבה חברי כנסת מהקואליציה והאופוזיציה

עידית סילמן:  אני חושבת שאם יש נושא אחד שכולם מסכימים עליו וחושבים שהוא חוצה מגזרים, דת, לאום, גזע, צבע, מה שלא יהיה, זה נושא הסביבה, כי זה המים, זה האוויר של כולנו וזה משהו ששייך לכולנו, ואנחנו דואגים לשמור אותו עבורנו ועבור הדורות הבאים

עידית סילמן:       אז קודם כול אני רוצה לברך על זה שאתם מגישים חקיקה שהיא חקיקה שנוגעת בסביבה

עידית סילמן:  דבר שני – יש אצלי במשרד הרבה גורמי מקצוע מאוד מאוד טובים

עידית סילמן:  גם אני לא הכרתי את ההיבטים הסביבתיים

עידית סילמן:  גם אני, כשנכנסתי והייתי חברת כנסת, וגם היום, כשאני מגישה חקיקה, אני מתייעצת איתם, בעיקר על הנושאים האלה, כדי לחשוב איך אפשר לעשות את זה בצורה הטובה ביותר – יכול להיות שבתקנות, יכול להיות שבשינוי חוק האריזות, יכול להיות שבשינוי חוק הפיקדון בצורה כזאת או אחרת או בהכנסת סעיפים כאלה ואחרים – כדי באמת לצמצם את השלכת הפסולת

עידית סילמן:      אתה אומר: שום דבר לא נעשה בקרן הניקיון

עידית סילמן:  קודם כול, אתה צודק, כי אני, כשנכנסתי למשרד, קיבלתי באמת מצג מאוד מאוד גרוע על מצב הפסולת בישראל

עידית סילמן:  ציינת נכון – כמעט 80% מהפסולת שלנו הולכת להטמנה, בניגוד לכל המדינות המפותחות, וחלקה – –     

נאור שירי: 44% ב-OECD

עידית סילמן: לא, הולכת להטמנה

עידית סילמן:  – – לעומת מדינות מפותחות, שכבר עשו את תנועת המספריים ומתחילות לעשות waste to energy ובאמת מפסיקות להטמין

עידית סילמן:  אנחנו יודעים שלהטמנה יש השלכות מאוד מאוד קשות על גזי חממה שמשתחררים, מתאן, שאנחנו יודעים שהם אפילו מסרטנים, ואנחנו מעוניינים להפחית את הצריכה בהם

עידית סילמן:      עם זאת, כשאני הגעתי למשרד, ראיתי שמתקני הקצה לטיפול בפסולת – כמעט אין

עידית סילמן:  יגיד לך את זה גם מי שעומד מאחוריך, שהיה השר להגנת הסביבה בעבר, חבר הכנסת זאב אלקין, שמבין את האירוע הזה ויודע שהפתרון לפסולת זה מתקני קצה

עידית סילמן:  במקום לכתוב אסטרטגיות גדולות ולייצר ניירות עמדה, שהם רבים במשרד שלנו – כל שר שהגיע בנה רפורמה בתחום הפסולת, אבל כמעט אף רפורמה לא יושמה הלכה למעשה, ולא הצליחו להביא מתקני קצה

עידית סילמן:  מה שעשיתי מאז כניסתי לתפקיד זה לייצר פתרון הלכה למעשה, פתרונות קצה

עידית סילמן:      אני שמחה להגיד לך כי בדיוק ביום חמישי האחרון חתמנו – חתמנו כבר מזמן, אבל יצאנו; יוראי, זה גם בשבילך – ביום חמישי האחרון יצאנו למכרז, ביחד עם החשכ"ל מהאוצר, למתקן קצה בנאות חובב, מתקן קצה waste to energy שיהפוך זבל לזהב

עידית סילמן:  אצלי במשרד לא אוהבים שאני משתמשת במונח זבל, כי יפה לקרוא לו פסולת, אז מפסולת לזהב

עידית סילמן:  זאת האסטרטגיה של המשרד שלי עכשיו – לייצר פתרונות הלכה למעשה

עידית סילמן:  הלכתי ויצרתי הרבה מתקני קצה וקולות קוראים למתקני קצה, והקולות הקוראים האחרונים היו לבקבוקי זכוכית, שגם אותם – אתה יודע, בסוף אנחנו יכולים לדבר על להפריד פסולת, ואתה מדבר על הפרדת פסולת, הפסולת הפרסומית שמגיעה, ובסוף, כשכל הפסולת מתכנסת לאותו זבל, לאותה מכלית אשפה, אז אנחנו לא יכולים לעבוד על הציבור שהפרדנו פסולת

עידית סילמן:  צריך מתקנים של מיון והפרדה ומתקני קצה לכל פסולת

עידית סילמן:  על זה אנחנו עמלים במשרד

עידית סילמן:      אז ביום חמישי האחרון חתמנו על מתקן קצה בנאות חובב

עידית סילמן:  אנחנו יוצאים למכרז יחד עם החשכ"ל, ובעזרת השם זה יחליף את מטמנת דודאים, וכל אזור באר שבע יפסיק להטמין זבל

עידית סילמן:  מבחינתנו, בעצם היציאה למכרז, מתחיל להיות תום עידן ההטמנה בבאר שבע והסביבה

עידית סילמן:  זאת באמת בשורה חשובה

עידית סילמן:  זה המכרז הראשון שיצאנו אליו, ואנחנו עמלים על שורה של מכרזים

נאור שירי: את בעד?     

עידית סילמן: רגע, אמרת שלא עשו כלום עם קרן הניקיון

עידית סילמן:  לזה מיועדת קרן הניקיון וזה הכסף שבה, אז את זה אנחנו עושים ועשינו ונמשיך לעשות

עידית סילמן:      לעניין הצעת החוק שלך, שהגשת כאן, אתה מדבר על הזבל הפרסומי, בעצם על כל הניירות והמעטפות שנכנסות לתיבת הדואר או יושבות מעל כלי הרכב, ואתה מעוניין לחוקק עבורם חוק מיוחד

עידית סילמן:  הצעת החוק שלך מציעה לתקן את חוק שמירת ניקיון באופן שירחיב את האיסור של גרימת לכלוך שלא כדין במקרקעין של הזולת גם לגבי כלי רכב

עידית סילמן:  בנוסף, מוצע בהצעת החוק שלך להוסיף הסדר מיוחד ולקבוע מנגנון בולט על גבי תיבות הדואר שלפיו ייאסר על אדם להניח דברי פרסומת בתיבת דואר שבעליה הצמיד לה הודעה האוסרת הנחת דברי פרסומת בתיבה

עידית סילמן:  כמו כן מומלץ להורות לשר להגנת הסביבה להתקין תקנות לעניין הדבקת שלט או הודעה כאמור, לרבות עניין גודלם, צורתם, צבעם, תוכנם ואופן ניסוחם

עידית סילמן:  נוסף על כך מוצע להוסיף מנגנון של פיצויים – בסדר? אתה מערב פה – אני לא אומרת שזה לא נכון; בעולם אוטופי זה באמת מצוין וזה גם חשוב – פיצויים לדוגמה שבית המשפט יהיה רשאי לפסוק באופן שיאפשר פיצוי ללא הוכחת נזק לבעלים של מקרקעין – –      

נאור שירי: כמו חוק הספאם

עידית סילמן: – – או של כלי רכב שהושלכה בהם פסולת שלא כדין, דפי הנייר, במטרה לעודד אכיפת ביצוע הוראות החוק ולהרתיע את העוברים על הוראותיה

עידית סילמן:  תשלום סכום הפיצויים לדוגמה שבית המשפט יהיה רשאי לפסוק לא יעלה, לפי הצעת החוק שלך, על 1,000 שקלים, ולא יהיה בו כדי לגרוע מזכות הנפגע לכל סעד אחר בשל ההפרה

עידית סילמן:       בהתאם לדברי ההסבר, עוסקים רבים נוהגים לפרסם את מרכולתם ואת שירותיהם באמצעות מידע פרסומי המופץ בבתים ובכלי רכב באופן שגורם לטרדה וטרחה רבה, לכאורה, לבעלי מקרקעין וכלי הרכב אשר לעיתים אינם מעוניינים לקבל את הדואר הפרסומי הזה

עידית סילמן:  משום כך, הם משליכים אותו ישירות לאשפה באופן שבאמת יוצר מפגע סביבתי חמור בדמות עשרות דברי פרסום המודפסים לחינם ומתפזרים לכל עבר

עידית סילמן:      גורמי המקצוע במשרדי – – –      

סימון דוידסון: זה לא מפגע סביבתי, מה שמחלקים פה?     

עידית סילמן: לא, הביאו לכם גם טאבלטים

עידית סילמן:  יש בוועדות טאבלטים, אז הינה, אפשר גם פה

סימון דוידסון: למה צריך את הדפים האלה? כל חמש דקות מחליפים דפים

עידית סילמן: אפשר לעשות שינוי ולהשתמש בטאבלטים

עידית סילמן:  עשו את זה בוועדות

עידית סילמן:  בוועדות יש טאבלטים, בואו

סימון דוידסון: – – –      

עידית סילמן: אבל כאן אתה לא מדבר על זה, אתה מדבר על תיבות דואר וכלי רכב

עידית סילמן:  הצעת החוק שלו מדברת על תיבות דואר וכלי רכב

עידית סילמן:  בואו נתכנס, בסדר?     לגבי מה שאתה אומר עכשיו, אני מסכימה איתך שאפשר לעבור לאמצעים דיגיטליים וחובה לעבור פה, במקומות האלה

נאור שירי: – – –     

עידית סילמן: הצעת החוק שלך מדברת על תיבות הדואר ועל הנחה על כלי רכב, בסדר?     גורמי המקצוע במשרדי שישבתי איתם אומרים שבאמת הצעת החוק שבנדון היא כרגע לא במוקד של הפעילות שלנו

עידית סילמן:  היא חשובה, למחזר זה חשוב – אנחנו מתעסקים גם במחזור של פלסטיק וזכוכיות ועוד הרבה – אבל מדובר מבחינתם בסוגיה שהיא צרכנית ופרסומית, וצריך לעבור אותה גם ולבדוק אותה בעניינים צרכניים ופרסומיים

עידית סילמן:  אומנם ייתכן שיש בהצעה כדי להפחית מאותה השלכת פסולת במרחב הציבורי, אלא שבצד התועלת הזאת צריך לראות כי אתם מטילים גם על המשרד אחריות, כולל חובת התקנת תקנות, ללא תוספת משאבים – שלא מצוינת בהצעת החוק

עידית סילמן:  אתם מסיטים גם הרבה מהקשב ואותם משאבים שלנו כמשרד לנושאים אחרים – שהם לא לא-חשובים

עידית סילמן:       לכן אני אמרתי שיכול להיות שכדאי, חבר הכנסת נאור שירי – ואני בכללי מציעה את זה, כי זה בעיניי דבר חשוב: אפשר לשבת עם גורמי המקצוע במשרד אצלנו ולראות אם צריך הצעת חוק

נאור שירי: אם הייתם עונים ולא מתעלמים, אז היינו יושבים איתכם

עידית סילמן: נאור שירי, אתה לא כתבת לי פעם אחת לווטסאפ: כבוד השרה, האם אפשר להיפגש ולשבת על הצעת חוק שיש לי? מבטיחה לך, אני זאת שבדרך כלל מזמינה חברי כנסת, אופוזיציה וקואליציה כאחד, אליי למשרד כדי לשבת על חקיקה

עידית סילמן:  לכן אני אומרת לך שאם היית פונה אליי באופן אישי, הייתי מזמינה אותך לצוות המקצועי שבמשרד כדי לחשוב יחד – אולי אפשר לשנות בתוך חקיקה קיימת או לעשות תיקונים כאלה ואחרים כדי לתת מענה למה שאתה מציע כאן, ולא לחוקק חוק שלם מחדש, שמטיל עלינו הרבה אחריות ללא משאבים

נאור שירי: איזה משאבים?     

עידית סילמן: מה זאת אומרת? לכל חוק יש השלכות תקציביות, מה לעשות? לכל חוק, בוודאי, כי צריך לזה אכיפה

עידית סילמן:  מי יאכוף? מי אוכף את זה?     הינה, אומרים לי להמשיך לדבר

עידית סילמן:  אני אמשיך לדבר

ישראל אייכלר: אבל את לא יכולה להמשיך

עידית סילמן: מי אוכף את הנושא של אותו כלי רכב או חברה פרסומית?     

ישראל אייכלר: חברת הכנסת בראשי, היא לא יכולה להמשיך

עידית סילמן: לכן אנחנו היינו שמחים שתשב ותתאם איתנו, ויכול להיות שנוכל להגיע להסדרים אחרים, אבל בנוסח המוצע הזה אנחנו לא יכולים לאשר את הצעת החוק הנוכחית, כפי שהיא כתובה ככה, הלכה למעשה

ישראל אייכלר: נא לסכם

עידית סילמן: עכשיו אנחנו נבדוק אם חברי הקואליציה צריכים עוד כמה דקות או אם אפשר לרדת

עידית סילמן:  יו"ר הקואליציה אופיר כץ

ישראל אייכלר: נאור שירי – – –     

נאור שירי: – – –     

ישראל אייכלר: אתה רוצה להגיב?     

נאור שירי: רוצה הצבעה – – –     

עידית סילמן: יו"ר הקואליציה? יו"ר הקואליציה אופיר כץ?     

ישראל אייכלר: יש לך זכות להגיב, אל תצעק

ישראל אייכלר:  לא רוצה? שב במקומך

עידית סילמן: יו"ר הקואליציה

קריאות: – – –     

ישראל אייכלר: את צריכה לסיים

ישראל אייכלר:  את צריכה לסיים

יוליה מלינובסקי: – – – תקנון – – –     

עידית סילמן: הם מבקשים הצבעה שמית

ישראל אייכלר: את צריכה לסיים

ישראל אייכלר:  ההצבעה תהיה שמית, לבקשת הממשלה

ישראל אייכלר:  תקבל הצבעה, הירגע

קריאות: – – –     

ישראל אייכלר: רבותיי, אנחנו עוברים להצבעה שמית לבקשת הממשלה

קריאות: לא שמית – – –     

ישראל אייכלר: הממשלה צריכה להחליט

ישראל אייכלר:  יש לכם זכות לבקש שמית

ישראל אייכלר:  אתם רוצים אלקטרונית? תודה

ישראל אייכלר:  חסכתם את זמן הכנסת

ישראל אייכלר:       אנחנו עוברים להצבעה על החוק של חבר הכנסת נאור שירי

ישראל אייכלר:  מי בעד? מי נגד? מי נמנע?     

ישראל אייכלר: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 37 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין 

ישראל אייכלר: לא עובד? אנחנו נבקש מהטכנאים לבדוק אצל חברי הכנסת אלקין וביטון

ישראל אייכלר:  אה, ביטון מכובה, אז את ביטון מוסיפים

ישראל אייכלר:  טוב, אז אני מוסיף את ביטון

ישראל אייכלר:  לגבי אלקין אנחנו נעשה בדיקה

ישראל אייכלר:      התוצאות: 38 בעד, והוספתי את חבר הכנסת ביטון, 41 נגד

ישראל אייכלר:  גם אצלו הטכנאים יבדקו את ההצבעה של חבר הכנסת – – –     

קריאות: – – –     

ישראל אייכלר: ביטון נקלט, אז לא להוסיף

ישראל אייכלר:  אני לא מוסיף

ישראל אייכלר:  לפי הוראת המזכיר, אתה נקלטת, ביטון

ישראל אייכלר:  אז התוצאה היא כזאת: 37 בעד, 41 נגד

ישראל אייכלר:  אנחנו נבדוק את המקום של אלקין ושל – – –     

זאב אלקין: – – –     

ישראל אייכלר: ביטון נקלט

ישראל אייכלר:  המזכיר אומר שההצבעה שלך נקלטה

קריאות: – – –     

ישראל אייכלר: אז להוסיף אותו? אם כך, המזכיר חזר בו ואומר שאני אוסיף אותך

ישראל אייכלר:  38 בעד, 41 נגד

ישראל אייכלר:  ההצעה הוסרה

ישראל אייכלר:  תודה

ישראל אייכלר: הודעה לסגנית מזכיר הכנסת

אלינור ימין: תודה

אלינור ימין:  ברשות יושב-ראש הישיבה, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת מסקנות ועדת הפנים והגנת הסביבה בעקבות דיון מהיר בהצעתם של חברי הכנסת יונתן מישרקי, משה רוט, דן אילוז ויצחק קרויזר בנושא: זיהום אוויר חמור שנגרם כתוצאה של שרפת פלסטיק בשטח המועצה האזורית מגילות ים המלח, מדבר יהודה וגוש עציון

אלינור ימין:  תודה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר: [הצעת חוק פ/624/25; נספחות

ישראל אייכלר: ] 

ישראל אייכלר: אנחנו עוברים להצעת החוק הבאה – הצעת חוק שמירת הסביבה החופית, של חבר הכנסת יוראי להב הרצנו

ישראל אייכלר:  בבקשה, עשר דקות

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה, אדוני

ישראל אייכלר: כשתתחיל לדבר, אני אפעיל

ישראל אייכלר: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, מי מאיתנו לא אוהב לנפוש בחופי המדינה הנהדרת שלנו

ישראל אייכלר:  יש פה מישהו שלא נהנה בחופים של מדינת ישראל?     

קטי קטרין שטרית: יש כאלה שלא נותנים להם

יוראי להב-הרצנו: זאת בעיה אחרת

קטי קטרין שטרית: אתה יודע למה – – –     

יוראי להב-הרצנו: אבל קטי, קטי, אנחנו – – –     

ישראל אייכלר: ההערה נשמעה

ישראל אייכלר:  לא להפריע

יוראי להב-הרצנו: יש כאן מי מחברי הכנסת שלא נהנה בחופי המדינה הנהדרת שלנו?     

קריאות: – – –     

יוראי להב-הרצנו: התשובה היא לא

יוראי להב-הרצנו:  אדוני, שמור על זכותי

ישראל אייכלר: אני אתן לך מהתחלה

ישראל אייכלר:  אני מאפס

ישראל אייכלר:  אני מבקש שקט, ואני מאפס את השעון, וחבר הכנסת הרצנו יתחיל מהתחלה בגלל ההפרעות שלכם

יוראי להב-הרצנו: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אשאל בפעם השנייה: האם יש מישהו באולם הזה שלא נהנה לבלות בחופי מדינת ישראל? אף יד לא באוויר

יוראי להב-הרצנו:  אני מניח שכולנו נהנים מהחופים הנהדרים שלנו

יוראי להב-הרצנו:      חבריי חברי הכנסת, יש לכל אזרח במדינת ישראל רק סנטימטר וחצי של רצועת חוף

יוראי להב-הרצנו:  רק סנטימטר וחצי

יוראי להב-הרצנו:  בעוד 30 שנה, כשאוכלוסיית ישראל תכפיל את עצמה, יהיה לכל אחת ואחד מאיתנו פחות מסנטימטר אחד של רצועת חוף

יוראי להב-הרצנו:  מדובר במשאב מוגבל, מוגבל מדי, רגיש מאוד, שפשוט אין לנו מספיק ממנו

יוראי להב-הרצנו:  הרציונל הזה הביא ב-2004 את השרה להגנת הסביבה יהודית נאות, יחד עם חבר הכנסת עוזי לנדאו מהליכוד, לחוקק את חוק החופים, שמגן על הסביבה החופית בישראל

קריאות: – – –     

יוראי להב-הרצנו: אני נותן גם – סיעת ישראל ביתנו והליכוד בעבר חוקקו את חוק החופים, שמאפשר הגנה על הסביבה החופית, קובע ההגבלות ומגבלות על היכולת לבנות על החוף

יוראי להב-הרצנו:  אסור לבנות עד 100 מטרים מקו המים, ואם רוצים לבנות בין 100 מטרים ל-300 מטרים מקו המים, נדרש אישור של הוול"חוף – ועדה מיוחדת שהוקמה, שתפקידה לבחון איזה דיוקים צריכים להתבצע בתוכניות הבנייה על מנת שהנזק לחוף שלנו לא יהיה גדול מדי

יוראי להב-הרצנו:      הבעיה בהצעת החוק הזו היא שתוכניות בנייה ישנות שאושרו לפני 2004 לא נכללות בה

יוראי להב-הרצנו:  התיקון שלפנינו כאן, חברות וחברי הכנסת, הוא פשוט: לקחת את עשרות תוכניות הבנייה שאושרו לפני חוק החופים, לבדוק אותן שנית ולקבוע: או שהן יישארו כפי שהן או שהן יותאמו לסטנדרטים המודרניים שנהוגים היום, שלא פוגעים בסביבה החופית

יוראי להב-הרצנו:  אם יתבצע שינוי שכזה, אז כמובן שהיזמים ייהנו מניוד זכויות או פיצוי כספי בעבור מה שהם נדרשים לשנות

יוראי להב-הרצנו:      לפי סקירה שבוצע ב-2022, בשנה שעברה, על ידי המשרד להגנת הסביבה – השרה יושבת כאן עכשיו – מדובר ב-30 תוכניות שנתקבלו לפני חוק החופים של 2004, ונדרשות, לפי החוק הזה המוצע, לעבור בדיקה מחודשת כדי לוודא שהן אכן עומדות בסטנדרטים המודרניים

יוראי להב-הרצנו:  שמונה מההצעות על פניו לא דורשות שום שינוי, תשע תוכניות דורשות שינויים קטנים או בינוניים, ו-13 תוכניות נדרשות לעבור שינויים משמעותיים – ביטול או בהחלט שינוי שלא בא ברגל

יוראי להב-הרצנו:      אני רוצה לתת לכם כמה דוגמאות – כי לא מדובר רק בחוף אחד אלא ממש בכמעט כל רצועת החוף של מדינת ישראל: אם ניקח לדוגמה את נהריה, בשנת 1969, לפני למעלה מ-50 שנה, אושרה תוכנית בנייה על קו החוף הצפוני שמסכנת את רצועת החוף הנהדרת שם; בעכו אושרה בשנת 2000 תוכנית בנייה שמציבה מתקנים הנדסיים ומסחריים בתחום חוף הים

יוראי להב-הרצנו:  במרכזה של אותה תוכנית בנייה – תוכנית מגורים בצפיפות גדולה ברצועת החוף שנחשבת בעלת חשיבות כעורף חופי; בקריית ים אושרה ב-1964 תוכנית בנייה שכוללת בינוי על חוף הים; בחדרה אושרה ב-1985 תוכנית שמאפשרת בינוי של מבני ציבור בתחום החוף

יוראי להב-הרצנו:  חלק מהתוכנית נמצא בתוך 100 מטרים מקו הים – פשוט בלתי נתפס בקריטריונים של היום; באשדוד אושרה ב-1967 תוכנית בנייה שנותנת זכויות בנייה לבנייה צפופה גם לשימושים שלא קשורים בכלל לחוף

יוראי להב-הרצנו:  אני יכול להמשיך: בנתניה ובתל אביב ובחוף בצת ובחוף הכרמל ובגבעת אולגה ובנחל אלכסנדר ובהרצליה ובאשקלון – תוכניות בנייה שמסכנות את החוף שלנו

יוראי להב-הרצנו:      הצעת החוק הזאת חשובה לי במיוחד גם כי אני אוהב את החוף שלנו, אבל גם בגלל שהיום נורא יקר לבלות עם המשפחה

יוראי להב-הרצנו:  כמעט אין הוצאה או בילוי משפחתי שלא יורדים מ-200 שקל

יוראי להב-הרצנו:  חוף הים נותר אולי המקום היחיד שאתה יכול לקחת את המשפחה שלך, את החברים שלך, מגבת, אולי קופסה עם פירות טריים, בקבוק מים צונן, וליהנות בחינם

יוראי להב-הרצנו:  ליהנות בחינם

יוראי להב-הרצנו:  כל תוכנית בנייה כזאת, שלא עומדת בסטנדרטים המודרניים, שמאיימת לקחת את החופים שלנו, לבנות עליהם בטון, מפקיעה מהציבור את הגישה לאותם אזורי חוף

יוראי להב-הרצנו:  שימו בצד את הפגיעה במגוון האקולוגי, ברגישות המיוחדת של החופים שלנו כמשאב טבע

יוראי להב-הרצנו:  התייחסו לעובדה שמדובר במשאב טבע שכיף להיות בו, שחינם להיות בו, שמאפשר לנו להתאוורר מצרות היום-יום, לנשום אוויר צח וליהנות מהמדינה יפהפייה שלנו

יוראי להב-הרצנו:       על כן, חברות וחברי הכנסת, אני קורא לכם לאשר את הצעת החוק הזאת, שמה שהיא עושה זה מגינה על חופי מדינת ישראל

יוראי להב-הרצנו:  תודה רבה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  תשיב השרה להגנת הסביבה עידית סילמן

עידית סילמן: טוב, אז קודם כול, יוראי, אני רוצה להגיד לך שכפי שאתה כבר יודע, אני מאוד בעד הצעת החוק הזאת

עידית סילמן:  אתה יודע שהמשרד שלי – ואני חייבת לומר שאתה הגעת אלינו לפגישה, ואתה גם מעלה הרבה סוגיות סביבתיות, וגם זכינו להיפגש כמה פעמים בוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, וכן, אני רואה בך שותף, כי אתה יושב שם ומגן על האינטרסים של אזרחי מדינת ישראל בהיבטים הסביבתיים שלהם

עידית סילמן:  זה לא מעט, זה לא מעט עבור רשויות מוניציפליות וראשי ערים, שעומדים למבחן כולם על פי הסביבה ובריאות הסביבה והגנת הסביבה לטובת התושבים שלהם

עידית סילמן:      אתה יודע בדיוק כמוני שזה מה שעומד במרכזן של מערכות בחירות מוניציפליות: כמה הם שומרים על החופים שלהם, על הערים שלהם, על זיהום האוויר שלהם

עידית סילמן:  בסוף, כל בן אדם רוצה לקום בבוקר, לפתוח את החלון ולהרגיש שהוא נושם אוויר נקי ולדעת שהוא חי בבריאות איתנה שלא מזהמת אותו, ובסוף תחומי הגנת הסביבה מאוד חשובים ברמה האישית, המוניציפלית, וטוב שאתם עושים מעקב אחרי זה בוועדה

עידית סילמן:  זה לא מובן מאליו, כי באמת, גם אתה וגם נעמה הגעתם אליי למשרד וישבתם איתי, עם השדולה הסביבתית שאתם מובילים, ואנחנו רואים עין בעין הרבה נושאים סביבתיים חשובים, ביחד עם עוד הרבה חברים מהקואליציה והאופוזיציה כאחד

עידית סילמן:      בנושא של שמירת הסביבה החופית, החקיקה שלך מבטאת את עקרון ההגנה על הסביבה ומניעה וצמצום ככל האפשר של הפגיעה בה

עידית סילמן:  רק עכשיו יצאנו עם מדד ניקיון חופים; רק עכשיו ראינו גם מצוקים של חופים שקורסים, כי מה לעשות? חלק מהערים שלנו בנויות על מצוקים, ואנחנו צריכים להגן על החוף; שמענו על נושאים של עליית מפלס פני הים, והיית שותף בדיונים כאלה

עידית סילמן:      החוק קובע כי אין בו כדי לפגוע בתוכניות בנייה שקדמו לו והיו תקפות במועד חקיקתו

עידית סילמן:  תוכניות בנייה ישנות אלה אינן תואמות לצרכים החדשים ומנוגדות למגמות התכנון החדשות שביסוד החוק

עידית סילמן:  פעמים רבות הן מאפשרות הוצאה של היתרי בנייה חדשים שאינם נבדקים לפי תכליות החוק, ומימושם מהווה פגיעה משמעותית ברצועת החוף

עידית סילמן:  הצעת החוק שלך מציעה כי הוועדות המחוזיות ירכזו את כל התוכניות הישנות, כמו שציינת, שקיימות בתחומן, ויעביר אותן לבחינת הוועדה לשמירת הסביבה החופית, הוולחו"ף, לעיון מחדש

עידית סילמן:  הוולחו"ף תבחן אם התוכניות האלה תואמות את החוק ואת התוכניות אשר גבוהות ממנה בהיררכיות; אם יימצא שהן תואמות, ניתן יהיה להמשיך בביצוע אותן תוכניות, ואם לא, יבוצעו התאמות נדרשות באמצעות הגשת תוכניות חדשות לאותם אזורים, שיגבילו את הבנייה שתוכננה באזורי החוף

עידית סילמן:      בנוסף, הצעת החוק קובעת תנאים למתן היתרי בנייה ושימוש בתקופת הביניים, תקופת האסדרה, עד לסיום תקופת בחינתה של תוכנית מסוימת

עידית סילמן:  כמו כן, היא קובעת הסדרים לניוד זכויות במקרקעין למניעת פגיעה בקניין של אדם לפי תוכנית קיימת, נוסף לאמצעי הפיצוי הקיימים בחוק התכנון והבנייה

עידית סילמן:      הצעת החוק קובעת הוראת שעה של עד חמש שנים שלפיה במשך תקופה זו מוסדות התכנון יבחנו, יתקינו ויתאימו תוכניות החלות במלואן או בחלקן בתחום הסביבה החופית אשר אושרו לפני מועד כניסתו לתוקף של החוק

עידית סילמן:  זאת אומרת, בחוק שלך קיימת הוראת שעה שתוכל לעשות את ההתאמות הנדרשות

עידית סילמן:  ואולם, אם הורתה הוולחו"ף על הכנת תוכנית חדשה לפי הצעת החוק, ימשיכו לחול על אותה תוכנית הוראות הצעת החוק גם לאחר חמש השנים

עידית סילמן:      הצעת החוק שלך מביעה גישה סביבתית חיובית, שנועדה להשיג מטרות חברתיות לצד האקולוגיות, וציינת אותן

עידית סילמן:  החופים פתוחים, והם של כולנו

עידית סילמן:  התכנון בסביבה החופית יצר לא מעט מאבקים ציבוריים בעבר, שנסובו על שמירה של הזכויות החברתיות והסביבתיות של הציבור, ובהן זכות הציבור ליהנות מרצועת החוף ומחלוקה הוגנת של משאבי הטבע

עידית סילמן:  על רקע גידול האוכלוסייה והצפיפות הרבה במדינת ישראל, קיים משנה חשיבות להגנה על החוף, כמשאב מוגבל, עבור הציבור וגם עבור הדורות הבאים

עידית סילמן:  יתר על כן – אתם יודעים, כי עשיתם על זה דיונים – שינויי האקלים מתעצמים וההשפעות הולכות ומתחזקות, ובכלל זה על הסביבה החופית

עידית סילמן:  התגברות אירועי קיצון ועליית מפלס פני הים אף הם עלולים לצמצם עוד יותר את רוחב החופים, ובכך מתחזק הצורך לבחון תוכניות ישנות ולא ממומשות אשר מאפשרות בנייה משמעותית בתחום חוף הים

עידית סילמן:      למען שלמות התמונה, יצוין כי הצעת חוק זו הונחה בפני הכנסת בעבר – והצעות חוק נוספות ברוח זו עלו בממשלה השלושים-וארבע ועוד – ולגביה הוחלט בוועדת שרים לענייני חקיקה דאז על הקמת צוות בין-משרדי לבחינתה

עידית סילמן:  הצוות קיים כמה דיונים בנושא הצעת החוק, והתייחסות המשרד הועברה ליושב-ראש הצוות הבין-משרדי

טלי גוטליב: – – –      

עידית סילמן: אני יודעת

עידית סילמן:  פעילות הצוות הופסקה בשל התפזרות הכנסת והבחירות

עידית סילמן:       כולם דואגים פה

עידית סילמן:  אל תדאג, יהיה בסדר

עידית סילמן:  דואגים, דואגים

עידית סילמן:  הכול טוב

עידית סילמן:       בתמצית, המשרד הציע בהתייחסות שהועברה לצוות שבחן את הצעת החוק לבחון באופן יזום וחד-פעמי את כל התוכניות, לרבות תוכניות תשתיתיות שאושרו טרם כניסת החוק לתוקף, ככל שלא נבחנו על ידי הוולחו"ף

עידית סילמן:  כמו כן הוצע, לנוכח התנגדותו של משרד האנרגיה דאז, להקים מנגנון מסנן, הוועדה הממיינת של הוולחו"ף, שתחליט ביחס לכל תוכנית תשתית אם יש להעלותה לאישור מחדש במחוז, בכפוף לקריטריונים שיוגדרו לעניין זה על בסיס הקריטריונים המוצעים בהצעת החוק: האם התוכנית עומדת בסתירה למטרות החוק; האם ישנה דחיפות, חיוניות או סיבה אחרת שמצדיקה אישור ללא בחינה יזומה על ידי הוולחו"ף

עידית סילמן:      הצעת החוק שבנדון הטמיעה את עמדתו העקרונית של המשרד במובן זה שיוטלו החובות על מוסדות התכנון לבצע בחינה, תיקונים והתאמות לתוכניות ישנות בהתאם למגמות התכנון העדכניות כיום

עידית סילמן:  המשרד להגנת הסביבה שמח לתמוך בהצעת החוק בכפוף לכל ההסכמות עם כל המשרדים שייעשו בהמשך, ואנחנו רוצים לומר – ואני רוצה לומר לך שבאמת גם הגשת את ההצעה, דיברת עליה, אבל אנחנו תומכים בהצעה שלך, ואני מבקשת מהמליאה כולה להצביע בעד

עידית סילמן:  תודה

ניסים ואטורי: חבר הכנסת ווליד טאהא במקום יוראי להב הרצנו

ניסים ואטורי:  רגע, רגע, סליחה

ניסים ואטורי:  יש תמיכה של הממשלה

קריאות: – – –      

ניסים ואטורי: בבקשה

וליד טאהא: כבוד היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אני רוצה לנצל את הנוכחות של השרה להגנת הסביבה עידית סילמן, שותפתי לקואליציה הקודמת

וליד טאהא:  יחד איתך גיבשנו תוכנית כלכלית, תוכנית חומש לחברה הערבית, והתחלנו ליישם אותה, כי אולי, באמצעות יישום התוכנית, נתחיל לעזור ליישובים הערביים

וליד טאהא:  בימים האחרונים – השרה עידית סילמן, אני מבקש להקשיב לי, השרה עידית סילמן

וליד טאהא:  בימים האחרונים, השרה עידית סילמן, יש פרסומים ש-100 מיליון שקל מתוכנית החומש, התוכנית הכלכלית המיועדת לחברה הערבית במשרד שלך, הולכים להיות מיועדים למקומות אחרים

וליד טאהא:  אני לא רוצה להזכיר את המקומות האחרים, כי לא מעניין אותי לאן זה צריך להיות מועבר

וליד טאהא:  זה פשוט לא צריך להיות מועבר לאף גורם אחר זולת הייעוד שהכסף הזה יועד עבורו

וליד טאהא:      על כן, אני הייתי שמח לשמוע ממך האם זה פרסום מופרך

וליד טאהא:  האם זה נכון? האם זה לא נכון? אם זה נכון, זה מסוכן מאוד, כי זה אומר שהממשלה מגלה אוזלת יד מוחלטת במלחמה בפשיעה

וליד טאהא:  כל יום מתווספים הרוגים, נרצחים חדשים

וליד טאהא:  יש שר שאין לו מושג איך עושים את זה – איך מחזירים את הביטחון האישי לאזרחים; הוא עסוק בציוצים, הוא עסוק בטיקטוק ובשאר רשתות חברתיות

וליד טאהא:  ועל כן אני אומר, אם מוסיפים על הפשיעה ואוזלת היד של הממשלה גם גזילת כספים המיועדים לחברה הערבית מתוקף הסכם שאושר בממשלה, אז זה אומר שזו ממשלה שהכריזה מלחמה כנגד החברה הערבית כולה במדינת ישראל

ניסים ואטורי: תודה

ניסים ואטורי:       נעבור להצבעה

ניסים ואטורי:  ההצבעה אלקטרונית

ניסים ואטורי:  כולם לשבת במקום, בבקשה

ניסים ואטורי:  הצבעה

ניסים ואטורי: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 54 

ניסים ואטורי: נמנעים – אין  

ניסים ואטורי: בעד – 54, ואני מוסיף את חבר הכנסת מיכאל ביטון – זה 55, אין מתנגדים

ניסים ואטורי:  אני מודיע שהצעת חוק שמירת הטבע החופית (בחינה ועדכון של תוכניות), התשפ"ג–2022, של חבר הכנסת יוראי להב הרצנו וקבוצת חברי הכנסת, עברה

ניסים ואטורי:  לאיזו ועדה להעביר את זה? אנחנו נעביר את זה לוועדת הכנסת לקביעת וועדה

ניסים ואטורי:  תודה

ניסים ואטורי: [הצעת חוק פ/3088/25; נספחות

ניסים ואטורי: ]  

ניסים ואטורי: אנחנו עוברים לנושא הבא – הצעת חוק שמירת הניקיון (תיקון – טיפול בפסולת בניין), התשפ"ג–2023, של חבר הכנסת זאב אלקין

ניסים ואטורי:  אני מזמין את חבר הכנסת זאב אלקין לנמק

זאב אלקין: אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, חבריי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא לכנסת את הצעת חוק שמירת הניקיון (טיפול בפסולת בניין) לקריאה טרומית

זאב אלקין:  הצעת החוק הזאת אמורה, למעשה, להצטרף להצעת חוק ממשלתית שהגיעה לכאן במסגרת חוק ההסדרים – ולכן, כמובן, לא יכולתי להצמיד, כי זה היה חלק מחוק ההסדרים

זאב אלקין:  לאחר מכן החליטה ועדת הכנסת לפצל את הצעת החוק הממשלתית ולהשאיר אותה בוועדת הפנים להליך חקיקה נפרד

זאב אלקין:  עכשיו, ברגע שתעבור הצעת החוק הפרטית בקריאה טרומית, יהיה ניתן למזג אותן ולהוביל אותן ביחד במסגרת ועדת הפנים

זאב אלקין:      מדובר למעשה באחת הבעיות הסביבתיות הגדולות ביותר במדינת ישראל

זאב אלקין:  כל מי שנוסע בכבישי הארץ, ובמיוחד באזורים מסוימים, מכיר היטב את הכמות העצומה של פסולת בניין שמושלכת, ולמעשה גם מזהמת את הקרקע וגם מהווה מטרד מאוד מאוד בעייתי

זאב אלקין:  רק כדי שתדעו להעריך, אנחנו יודעים בערך כמה פסולת בניין נוצרת במדינת ישראל, אנחנו יודעים די במדויק כמה מטופל במתקנים מסודרים, ואז יוצא – כשמשמיעים את שני המספרים האלה מקבלים שלמעשה, בין טונה ל-3

זאב אלקין: 5 טונות של פסולת בניין למעשה לא מטופלת במדינת ישראל בצורה חוקית ומושלכת לצידי הדרכים כל שנה

זאב אלקין:  זו כמות מטורפת שבוודאי ובוודאי פוגעת מאוד בסביבה, במדינת ישראל כולה, ובטח בתושבים ובמקומות שבהם פסולת הבניין הזאת נערמת, וכמובן, לעתיד זו הוצאה עצומה של המדינה, כי מתישהו מישהו יצטרך לטפל בזה ולפנות את הפסולת הזאת

זאב אלקין:  לכן, בזמנו, עוד כשכיהנתי כשר להגנת הסביבה, התקבלה החלטה שאין מנוס אלא לשנות את החקיקה הקיימת לטיפול בפסולת בניין, כדי לייצר מנגנון והרתעה אמיתית שתמנע את התהליך הזה של השלכה לצידי הדרך

זאב אלקין:       היום עלות טיפול בפסולת בניין היא יקרה

זאב אלקין:  משאית שנוסעת ושופכת את הפסולת במקום אסור, הכי רע שיקרה לה הוא שמקסימום יקנסו אותה, או הכי גרוע יחלטו את המשאית

זאב אלקין:  הרווחים, עד שיעצרו משאית כזאת ממוצעת, הם כל כך גדולים, שלמסיעי פסולת שווה לקחת את הסיכון הזה

זאב אלקין:  המשרד להגנת הסביבה, גם אם זה יהיה הדבר היחידי שהוא יעשה וירדוף אחרי כל משאית שנוסעת בשטחי מדינת ישראל, אין לו שום סיכוי בחיים לתפוס את כמות הפסולת שמושלכת פה בצידי הדרכים

זאב אלקין:  לכן, המנגנון הכלכלי הפועל היום, למעשה מעודד את האנשים להיות עבריינים ולהשליך את הפסולת לצידי הדרכים, והיה ברור שצריך לשנות את החקיקה

זאב אלקין:       המשרד לקח את זה כאחד מהדגלים שלו בזמנו, הביא הצעת חוק בקריאה ראשונה שעברה כאן, במליאת הכנסת, והייתה בדיונים אינטנסיביים בוועדת הפנים – נדמה לי שהשר יואב קיש עמד אז בראשות ועדת הפנים – והייתה קרובה להשלמה של הליך החקיקה, אבל אז התרחשו הבחירות, והצעת החוק הזאת לא הושלמה

זאב אלקין:  לצערי, לאחר מכן השרים שבאו אחריי, לא היה להם עניין להמשיך את תהליך החקיקה, והיא איכשהו שקעה ולא חלה עליה רציפות

זאב אלקין:       לכן אני רוצה לברך אותך, גברתי השרה להגנת הסביבה, על כך שהרמת מחדש את הדגל הזה

זאב אלקין:  זה באמת אחד מהמפגעים הסביבתיים הקשים ביותר במדינת ישראל

זאב אלקין:  אני שמח מאוד שהמשרד עכשיו הרים את הדגל הזה חזק, הצליח להכניס את זה לחוק ההסדרים

זאב אלקין:  אני מניח שהיה לא פשוט

זאב אלקין:  מהיכרותי את המאבקים על הכנסת דברים לחוק ההסדרים, בדרך כלל אתה נאבק להוציא דברים; להכניס את הדברים זה עוד יותר קשה

זאב אלקין:       אני מאוד מאוד שמח שהצעת החוק הזאת מתקדמת בכנסת, ואני מאוד מאוד מקווה שוועדת הפנים תתעדף את הטיפול בהצעה הזאת

זאב אלקין:  מצידי, כחבר ועדת הפנים, גם מתכוון לפנות ליושב-ראש הוועדה ולבקש ממנו לתת לזה עדיפות גבוהה, כי יפה שעה אחת קודם

זאב אלקין:  כמה שיותר מוקדם שנשנה את המנגנון, כך יוטב לסביבה במדינת ישראל, ויהיה ניתן למעשה לטפל באחד מהמפגעים הסביבתיים הקשים ביותר שקיימים במדינה

זאב אלקין:       המנגנון שמוצע בהצעת החוק הוא מנגנון המאפשר למעשה להעביר את האחריות – ועל ידי זה את הפיקוח – למספר קטן יחסית של שחקנים, אתרים מורשים לטיפול בפסולת בניין

זאב אלקין:  למעשה, מי שיצטרך להיות אחראי להסעות הוא אתר כזה, ואז זה כבר סיפור אחר, כי פה מתהפכת המשוואה

זאב אלקין:  אם משאית כזאת שהוזמנה על ידי אתר נוסעת ושופכת את הפסולת במקום לא חוקי, היא מסכנת את כל האתר, למעשה, בסגירתו – וזה כבר הפסד כספי מאוד מאוד משמעותי, שאני מקווה מאוד שבעלי האתרים לא יסתכנו בו, ויהיה מספיק רק למצוא מספר קטן של עבריינים כאלה ולהוכיח שהמשרד – ברגע שהוא תופס כזה – סוגר את האתר, למען יראו וייראו

זאב אלקין:  כך אף אחד אחר לא יסתכן בזה

זאב אלקין:  למעשה, כך תהיה אפשרות לסדר את כל המנגנון, באמצעות זה שמי שעכשיו ייקנס, הוא ייקנס בצורה משמעותית, כמו שאמרתי, עד לאובדן הרישיון וקנסות גדולים שמופיעים כאן במסגרת הזאת

זאב אלקין:  מובילי פסולת הבניין יהיו למעשה כמו יד ארוכה של אותם אתרים

זאב אלקין:  עוד דבר אחד שיקרה – כל העלות של הטיפול באתר הרי כבר תהיה משולמת מראש, אז גם אין כל כך אינסנטיב – אינטרס כספי – לזרוק את הפסולת בצידי דרכים או באתרים לא מורשים

זאב אלקין:  כל המשוואה מתהפכת בצורה כזאת

זאב אלקין:      לאחר מכן, ברגע שתעבור הצעת החוק והיא תשנה את המציאות, אני מניח שאז האתגר של המשרד להגנת הסביבה יהיה לצאת לאיזשהו מבצע חד-פעמי משמעותי ברחבי הארץ לפינוי פסולת בניין, כדי לפנות את השטחים הפתוחים מהמפגע הזה

זאב אלקין:  כיום אין כמעט טעם לעשות את זה, כי כל מה שייאסף, במקומו תבוא ועוד ועוד ועוד פסולת בניין, ואנחנו נהיה במעגל סגור מהסוג הזה

זאב אלקין:  לכן, הצעת החוק הזאת גם תאפשר למשרד לטפל במפגע הקיים היום, ולא רק למנוע את המפגעים העתידיים, שנערמים פה בקצב מטורף כל שנה – כמה שאנחנו יותר בונים, כך למעשה גדלה הכמות של פסולת הבניין

זאב אלקין:       הצעת החוק מאפשרת לרשות המקומית לבנות, אם תרצה, מנגנון אחר – לא המנגנון הבסיסי שמציעה פה הצעת החוק בשם המדינה

זאב אלקין:  אם יש רשות מקומית שבחוק עזר מסוים תרצה לבנות מנגנון אחר שגם הוא יבטיח, הרמטית, שהפסולת לא תושלך בצידי הדרכים, אז שמורה פה האופציה לאותו ראש עיר להביא חוק עזר

זאב אלקין:  הוא יצטרך לעבור אישור של שר – או שרה להגנת הסביבה, במקרה הזה – ושל שר הפנים, ולאחר מכן המנגנון האלטרנטיבי יוכל לעבוד, בהנחה שהוא יעמוד בדרישות שהחקיקה הזאת מביאה

זאב אלקין:       גם זה משהו שמאוד יפה בחקיקה הזאת – היא למעשה לא מנסה לדרוש מהשלטון המקומי לעבוד באיזשהו מודל אחיד, ואם ראש עיר מעוניין, הוא יכול לפתח מודל משלו

זאב אלקין:  המדינה רק – – –      

עודד פורר: – – –     

זאב אלקין: תכף, אני תכף מסיים

זאב אלקין:  אני שומע את הקולות של חברי הכנסת, הם הבינו במדויק איך המנגנון הזה עובד, ולא צריך להוסיף עוד הסברים

זאב אלקין:       בסיום דבריי אני רוצה להודות לשרה להגנת הסביבה על התמיכה שלה גם בהצעת החוק הפרטית וגם בקידום הנושא הזה והצבה שלו במקום גבוה בסדרי העדיפויות של המשרד

זאב אלקין:  אני רוצה להודות לשר המשפטים, יושב-ראש ועדת שרים לחקיקה, על התמיכה בהצעת החוק, ולחברי ועדת השרים

זאב אלקין:  אני מאוד מאוד מקווה שברגע שהצעות החוק האלה יאוגדו להצעת חוק אחת, נדע להביא את החוק הזה לגמר המלאכה כמה שיותר מהר במאמצים משותפים באמת חוצי מחנות בין קואליציה לאופוזיציה, והכנסת הזאת תדע לסמן הישג סביבתי גדול מאוד בקדנציה הזאת

זאב אלקין:  תודה רבה

זאב אלקין:  אני כמובן מבקש מחברי הכנסת מכל צידי הבית לתמוך בהצעת החוק

ניסים ואטורי: תודה רבה

ניסים ואטורי:  תשיב השרה להגנת הסביבה עידית סילמן, בבקשה

עידית סילמן: זה חוק שני של הגנת הסביבה שהולכים לאשר פה היום בכנסת, חבר הכנסת חילי טרופר

עידית סילמן:  זה לא מובן מאליו

עידית סילמן:  אלה הישגים גדולים לסביבה

עידית סילמן:  כדי לתמצת אני אגיד דבר כזה: קודם כול, חבר הכנסת זאב אלקין, אתה צודק, זה הישג חשוב ומשמעותי

עידית סילמן:  כשאתה היית השר להגנת הסביבה, אתה הבנת את זה, וגם היום כחבר כנסת

עידית סילמן:  אנחנו שמנו את זה בחוק ההסדרים, ולא היה פשוט

עידית סילמן:  אתה מכיר את העבודה של חוק ההסדרים והתקציב, ואתה יודע איך זה עובד

עידית סילמן:  באמת, זאת הייתה מלחמה עצומה להכניס את זה

עידית סילמן:  זה חוק משמעותי והוא עבר בקריאה ראשונה, והוא ימשיך להתנהל בוועדה

עידית סילמן:  אני בטוחה שגם עכשיו, כשאתה חבר בוועדה, וגם כשר להגנת הסביבה לשעבר, תוכל לסייע לנו הרבה משם

עידית סילמן:       אני חייבת לומר שהמשרד להגנת הסביבה מנסה להניע היום תהליכים; לא רק להיות רגולטור גדול שיודע להגיד מה לא, אלא להגיד איך כן ואיך נכון לשמור על הסביבה שלנו, לאור כל האתגרים הלא-פשוטים – שטח פתוח לעומת פיתוח וכדומה

עידית סילמן:  אחד האתגרים הגדולים ביותר הוא השטחים הפתוחים של מדינת ישראל, וגם השטחים בערים שמתמלאים בפסולת בניין – מעל מיליון טונות של פסולת בניין בשנה שנשפכת בצורה פיראטית, לא חוקית, בשטחים הפתוחים של מדינת ישראל

עידית סילמן:       אנחנו רוצים להיות רלוונטיים לאזרח הפשוט, שהאזרח הפשוט יבין שהמשרד להגנת הסביבה נוגע בו ושומר על הסביבה שבה הוא חי וגר

עידית סילמן:  כחלק מזה אנחנו יוצאים בקמפיין שנקרא "ישראל נקייה"

עידית סילמן:  יש אולי רק שני קמפיינים שבעבר הצליחו באמת לשנות התנהגות של אנשים

עידית סילמן:  אחד היה "לא קוטפים את פרחי הבר"

עידית סילמן:  נכון לומר שהיום רובנו לא קוטפים פרחי בר, וזה עובר מדור לדור, גם הדורות הבאים יודעים שלא עושים את זה; "ישראל מתייבשת" היה עוד קמפיין טוב – לא משאירים את הברזים פתוחים

עידית סילמן:       אנחנו חושבים היום על הקמפיין הבא שישנה התנהגות של צרכנים, וישמור על מדינת ישראל נקייה

עידית סילמן:  אנחנו נוסעים בכל מקום ואנחנו רואים גם זבל ברחובות, באתרים הלאומיים ובפארקים

עידית סילמן:  פסולת הבניין, שהיא הפסולת הקשה, המורכבת לפינוי, שעלות הפינוי שלה מוערכת במיליארדים בכל המדינה, היא מפגע סביבתי חזק וגדול

עידית סילמן:  אני יכולה לומר לך שאסטרטגיית הפסולת היא האסטרטגיה המרכזית של המשרד שלנו

עידית סילמן:  כתוצאה מזה הכנסנו יחד עם החשב הכללי את מתקני הקצה לטיפול בפסולת לחוק ההסדרים; כתוצאה מכך הכנסנו את הפיכת הפסולת לאנרגיה, הסדרה תעריפית לחשמל מפסולת

עידית סילמן:  זאת ממש האסטרטגיה שלנו – להפוך זבל לזהב

עידית סילמן:  לא אוהבים שאני משתמשת במילה זבל, אז אני אגיד מפסולת לזהב, וזה באמת נכון

עידית סילמן:  היום ייצרנו הסדרה תעריפית של חשמל מפסולת לאותם מתקני קצה, שמביאים ודאות משקית לאותם משקיעים, לאותם יזמים, ואנחנו נפסיק עם הטמנת הפסולת במדינת ישראל

עידית סילמן:  ציינתי שרק ביום חמישי האחרון יצאנו למכרז ביחד עם החשב הכללי על מתקן קצה בנאות חובב, וזה חלק ממתקני קצה רבים שאנחנו נצא אליהם

עידית סילמן:  אנחנו ממש עושים תנועת מספריים למעלה כדי לצמצם את ההטמנה, כדי שייגמר עידן ההטמנה הלכה למעשה

עידית סילמן:       כחלק מזה גם הכנסנו בחוק ההסדרים את חוק פסולת בניין, ואתה מבין את החשיבות שלו

עידית סילמן:  כל רשות שאני מגיעה אליה מציינת שזה אחד המפגעים המשמעותיים ביותר

עידית סילמן:  בשנת 2022 נוצרו בישראל כ-7

עידית סילמן: 3 מיליון טונות פסולת בנייה שמקורה בפרויקטים של בנייה חדשה והריסת מבנים

עידית סילמן:  שיפוצים של מבנים, הקמת כבישים ותשתיות אחרות גם כלולים בזה, אבל נכון להיום רק כ-6

עידית סילמן: 2 מיליון באמת מגיעים לאותם אתרי קצה מסודרים של טיפול בפסולת

עידית סילמן:  ככה למעשה, כמו שציינתי, קרוב למיליון טונות מושלכות ברחובות, בפארקים, באתרים, במקומות לא מוסדרים

עידית סילמן:  אלה שטחים פתוחים, וההשלכה בלתי חוקית

עידית סילמן:       אתה יודע שהתהליך של האיסוף הוא תהליך קשה, הוא יקר עד כמעט בלתי אפשרי

עידית סילמן:  זה להשתמש לא רק בכל קרן הניקיון – עוד הרבה מעבר לה, כדי לנסות לנקות את מדינת ישראל מפסולת הבניין בשטחים הפתוחים

עידית סילמן:  במצב הנוכחי מרכיבים רבים בתהליך האיסוף והפינוי לא מוסדרים באופן מלא, והמעקב והבקרה מאוד מאוד קשים ולוקים בחסר

עידית סילמן:  אנחנו רוצים לחסוך בעלויות ושהדבר הזה יגיע בצורה חוקית

עידית סילמן:  אנחנו מאמינים שרק בהתערבות רגולטורית אנחנו נוכל לשנות בצורה מבנית את שוק הפסולת של הבנייה

עידית סילמן:       כמו שציינת, עיקרי הצעת החוק הם תפיסה במקור של פסולת בנייה כבר באתר שבו היא נוצרת

עידית סילמן:  דיברנו על צ'יפים במשאיות – אנחנו נדע כשמשאית יוצאת מאתר וצריכה להגיע לאתר קצה

עידית סילמן:  באתרי הקצה נהיה רגולטורים ונבדוק שבאמת כל המשאיות מגיעות לשם

עידית סילמן:  ניתן כלים לצמצום ומניעה של בעיית השלכת הפסולת ברשות הרבים

עידית סילמן:  גם נגביר פיקוח, גם נסמן כל עצירה של פסולת בניין, גם בשילוב הרשות המקומית, ולשר יש גם אמצעי סמכות לקבוע אמצעי זיהוי, סימון, מעקב ובקרה

עידית סילמן:  אנחנו גם נגדיל את סכומי הקנסות והעיצומים על משליכים פיראטיים בלתי חוקיים של פסולת בנייה

עידית סילמן:       אני רוצה לומר שכל האמור לעיל הוא הצעה זהה לזו שהונחה על ידי משרדי במסגרת חוק ההסדרים, עברה בקריאה ראשונה, ופוצלה בהסדרים להמשך דיונים בוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת

עידית סילמן:  על כן, גם אני כשרה וגם כל צוות משרדי תומכים בהצעת החוק, בכפוף להצמדה ולקידום יחד עם הצעת החוק הממשלתית

עידית סילמן:  אני רוצה לברך אותך, השר לשעבר להגנת הסביבה, חבר הכנסת, חבר ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת – שגם יסייע לנו

עידית סילמן:  זו הצעה סביבתית שנייה שעוברת היום

עידית סילמן:        חבר הכנסת ווליד טאהא, אני מבינה

עידית סילמן:  אני רוצה להגיד לך שהחשיבה שלנו הייתה שאנחנו רוצים לייצר את "זה נהנה וזה לא חסר"

עידית סילמן:  אנחנו לא רוצים לגרוע מאף אחד

עידית סילמן:  רצינו לאפשר גם פעילות בתוך המגזר החרדי והקהילה החרדית ובמגזרים נוספים – החברה הדרוזית ועוד – פעילות שמדברת על אסדרה של כל הנושא של פסולת והגנת הסביבה בתחום ההגנות

וליד טאהא: – – –     

עידית סילמן: אני מוכנה לשבת איתכם יחד, ואמרתי את זה לכולם

עידית סילמן:  אנחנו עדיין לא הסטנו אף שקל

עידית סילמן:  אף שקל לא הוסט, לא הזזנו כספים

עידית סילמן:  קודם כול אנחנו דואגים שהתקציב יעבור

וליד טאהא: אנחנו בעד

עידית סילמן: הבנתי, אני מכירה

עידית סילמן:  אני רק אגיד שגם במסגרת התוכנית הזאת של התקדום הגיעו 250 מהאוצר, אבל היו 300 מיליון שקל שהמשרד שלי השקיע בתוכניות האלה

עידית סילמן:  אני רק רוצה לומר שאין זה גורע מהעבודה שלנו היום בכל המגזרים, בכל החברות, כדי לשמור על ישראל נקייה

עידית סילמן:  זה מה שאנחנו עושים, ואנחנו לא מבדילים בין אחד לשני

עידית סילמן:  אני מזמינה גם אתכם כחברי כנסת, וזאת באמת האוכלוסייה שחשובה לכם, להיות שותפים לתוכניות שנעשות במשרד כדי לדאוג באמת שהסביבה תשומר בכל מקום

עידית סילמן:  זה היעד שלנו

עידית סילמן:       כבר אמרתי בהתחלה שאם יש משהו שמחבר בין כולנו זה האוויר, הסביבה שלנו והשמירה עליהם עבורנו ועבור הדורות הבאים

עידית סילמן:  אומרים בקהלת רבה: תן דעתך שלא תקלקל ותחריב את עולמי, שאם קלקלת, אין מי שיבוא ויתקן אחריך

עידית סילמן:  אז שנזכה, בעזרת השם

ניסים ואטורי: אנחנו נעבור להצבעה

ניסים ואטורי:  כולם יושבים? הצבעה

ניסים ואטורי: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 22 

ניסים ואטורי: נמנעים – אין 

ניסים ואטורי: בעד – 22, אין מתנגדים

ניסים ואטורי:  הוועדה המוסמכת לדון בהצעת החוק היא ועדת הפנים והגנת הסביבה

ניסים ואטורי:  אוקיי, זה יעבור לוועדה כאמור

ניסים ואטורי:  << הלסי >> דרישה להוציא את ועדת המעקב העליונה מחוץ לחוק ולזמן לחקירה את ראשי הוועדה בגין תמיכה בטרור << הלסי >>        

ניסים ואטורי: אנחנו עוברים להצעות דחופות ורגילות לסדר-היום

ניסים ואטורי:  הצעה ראשונה – הצעה דחופה לסדר-היום היום בנושא: דרישה להוציא את ועדת המעקב העליונה מחוץ לחוק ולזמן לחקירה את ראשי הוועדה בגין תמיכה בטרור

ניסים ואטורי:  ראשון הדוברים – עמית הלוי

עמית הלוי: אדוני היושב בראש, כבוד שר המשפטים, חברותיי וחבריי לכנסת, אזרחי ישראל, הדיון הדחוף הזה שיזמתי הוא על משהו ועל מישהו שאתם לא מכירים

עמית הלוי:  אני אתחיל במה שאתם מכירים, כולנו מכירים וזוכרים, כי זה צרב את כולנו

עמית הלוי:  אתם מכירים את יגאל יהושע, השם ייקום דמו, שנרצח בלינץ' אכזרי בלוד; אתם מכירים את פרופ' אבי הר-אבן, חתן פרס ישראל, שנשרף חי במלון אפנדי בעכו; את דסטאו ביסט, השם ייקום דמו, שנדרס באכזריות ברמלה; אתם גם מכירים את שורדי הלינצ'ים הנוראיים בטמרה, בעכו, בשיח' דנון, ביפו, במקומות נוספים

עמית הלוי:  אתם מכירים, אנחנו מכירים, כי כולנו היינו כאן בפרעות ההן של מאי 2021

עמית הלוי:  ראינו בעינינו אלפי פורעים, מאות אזרחים ושוטרים פצועים, ונדליזם, הרס של כבישים, עשרות מכוניות וניידות שרופות, מוסדות חינוך, בתי כנסת, יערות מוצתים, צירי תנועה מרכזיים חסומים, מצור על יישובים, נזקים ב-60 מיליון שקל

עמית הלוי:      את הטרוריסטים האלה אתם מכירים, אבל אתם לא מכירים, אדוני היושב-ראש, את הטרוריסט במסכה

עמית הלוי:  אנחנו לא מזהים מי מאחורי המסכה, למרות שאנחנו שומעים את הקולות, את קולות ההסתה והג'יהאד, אבל הוא במסכה

עמית הלוי:  אז תרשו לי, אזרחי ישראל, להכיר לכם את ועדת המעקב העליונה של ערביי ישראל, והינה ציטוט אחד של יושב-ראש הוועדה, מוחמד ברכה, שלבושתנו היה פעם חבר בבית הזה, ציטוט אחד מהסיכום של הפרעות, כפי שהוא כתב, שיסיר את המסכה עבור כולנו

עמית הלוי:  והוא כותב ככה, אדוני היושב-ראש: "ועדת המעקב ופעילותה המאוחדת בימים הקשים ההם הוכיחה את יכולתה להוביל את התגובה העממית הלאומית הלגיטימית לעמנו

עמית הלוי:  ועדת המעקב התכנסה באופן קבוע באותם ימים, שכן הוועדות העממיות בכפרים ובערים שלנו ביצעו פעילויות נרחבות בכל כפר ועיר"

עמית הלוי:       אז מה הפעילויות הנרחבות שהם ביצעו בערים ובכפרים – את זה ציינתי קודם; אבל מי ביצע? את זה מגלה לנו ברכה

עמית הלוי:  מי ביצע? לא אזרחים שיצאו להפגנה, לא משהו ספונטני

עמית הלוי:  אלה ועדות לאומיות שקמו, שהוקמו מראש על ידי הוועדה העליונה, בכל עיר ובכל כפר, מאורגנות, מוכנות לפעולה, הופעלו בזמן אמת על ידי מטה ראשי, וכמו שאמר ברכה, התכנסו באופן קבוע

עמית הלוי:  הוועדה העליונה הזאת יצרה את התשתית הטרוריסטית הזאת לפני הפרעות, הסיתה וארגנה בפרעות, ואחר כך תמכה בגאון ברוצחים השפלים האלה אחרי הפרעות בהליכים המשפטיים

יוסף עטאונה: המדיניות וההסתה שלכם היא שהובילה לזה

עמית הלוי: זו לא פעם ראשונה – – –     

יוסף עטאונה: ההסתה שאתם מובילים הביאה לאירועים האלה

יוסף עטאונה:  זו לא ועדת המעקב

עמית הלוי: איזו הסתה?     

יוסף עטאונה: ההסתה שלכם לגבי הנושא הערבי

עמית הלוי: איזו הסתה?     

יוסף עטאונה: ההסתה שלכם כלפי האוכלוסייה הערבית

עמית הלוי: היה צריך לקרוא לזה ברכה, כי הרי למדינת ישראל – – –     

יוסף עטאונה: כל מסע הדה-לגיטימציה שלכם לאוכלוסייה הערבית

עמית הלוי: לא נכבה – יום אל-ברכה הוא היה צריך לומר

יוסף עטאונה: אתם שמסיתים

עמית הלוי: איזה ברכה הבאנו פה לכולם?     

יוסף עטאונה: כל ההסתה נגד המגזר הערבי

עמית הלוי: איזה ברכה הבאנו? מישהו מגביל אותך?     

יוסף עטאונה: אתה יודע מה זה ועדת מעקב?      

עמית הלוי: מישהו מסית נגדך?      

יוסף עטאונה: זה שני מיליון פלסטינים, זה שני מיליון ערבים פלסטינים – – –     

עמית הלוי: אנחנו הרי מציעים לך להיות אזרח הגון כאן בארץ

ניסים ואטורי: אני מבקש לא להפריע

עמית הלוי: אתה חבר פרלמנט בארץ הזאת

ניסים ואטורי: חבר הכנסת יוסף עטאונה

יוסף עטאונה: שני מיליון ערבים פלסטינים בוועדת מעקב

עמית הלוי: יוסף, אתה חבר פרלמנט פה בארץ

ניסים ואטורי: יוסף עטאונה, קריאה ראשונה

יוסף עטאונה: כל מה שאתה – – – זה ועדת מעקב

ניסים ואטורי: חבר הכנסת יוסף עטאונה, יש לכם – – –     

עמית הלוי: אדוני היושב-ראש – – –     

ניסים ואטורי: הכול בסדר

ניסים ואטורי:  סליחה, עמית, רגע

ניסים ואטורי:  יש לכם זכות דיבור בסוף

ניסים ואטורי:  אם אתם רוצים להמשיך לצעוק, אולי נוותר על זה

ניסים ואטורי:  קדימה, תמשיך

יוסף עטאונה: אתה לא יכול לבטל את זה, זו זכות שלנו לדבר

ניסים ואטורי: אז תפסיק להפריע

ניסים ואטורי:  אני יכול להוציא אותך

יוסף עטאונה: יש לנו זכות לדבר

ניסים ואטורי: יש לי זכות להוציא אותך החוצה

עמית הלוי: אדוני היושב-ראש, זו לא הפעם הראשונה שיש פרעות ביהודים

עמית הלוי:  זו לא הפעם הראשונה שיש ועד עליון לאויבי ישראל מקרב הציבור הערבי

עמית הלוי:  כבר היה כזה, קראו לו "הוועד הערבי העליון"

עמית הלוי:  חבר הכנסת יוסף, ועדת המעקב העליונה היא היורשת החוקית של הוועד הערבי העליון ההוא; הוא לא בת חורגת, זה לא דומה, זה לא בערך – זה בדיוק אותו דבר, אותה שיטה: ועדות עממיות בכל עיר, שביתות, הסתות, כמו בתרצ"ו

עמית הלוי:  ובדיוק כמו שהוועדה היא הבת החוקית של הוועד העליון ההוא, גם היושב-ראש מוחמד ברכה הוא "בן ממשיך", אנחנו קוראים לזה היום, של היושב-ראש ההוא, יושב-ראש נאצי היה

עמית הלוי:  נאצי – –     

יוסף עטאונה: כל הפעילות של ועדת המעקב היא בתגובה על המדיניות

עמית הלוי:  – – החבר הטוב של היטלר, שגייס – – –     

יוסף עטאונה: כל הפעילות שלה היא פעילות של אבטחה, של הגנה מגזענות

עמית הלוי:  – – – גייס חיילים מוסלמים לאס

עמית הלוי: אס באירופה, תכנן להקים כאן משרפות, עופר, בעמק דותן ליהודים, לך ולי

עמית הלוי:  זה מה שהוא תכנן

ניסים ואטורי: נגמר הזמן

קריאות: – – –     

עמית הלוי: אני מסיים, אדוני היושב-ראש

ניסים ואטורי: יוסף עטאונה, קריאה שנייה

עמית הלוי: יש הבדל אחד – – –     

וליד טאהא: – – – תתבייש לך

עמית הלוי: יש הבדל אחד בין אז להיום, הבדל אחד שאני מבקש לבטל כאן בדיון, אז אני מסיים: כשהבריטים הבינו – באיחור, אגב – מהו הוועד העליון, הם הוציאו אותו מחוץ לחוק, הם הגלו את אנשיו; לעומתם, אנחנו מאפשרים לו לפעול באין מפריע

עמית הלוי:  זה חייב להיפסק

עמית הלוי:      אדוני היושב-ראש, כשאנחנו מאפשרים לוועדת המעקב להמשיך לפעול תחת מיצג – – –     

יוסף עטאונה: – – – אתה לא יכול להוציא שני מיליון ערבים פלסטינים מחוץ לחוק

יוסף עטאונה:  תוציא שני מיליון

ניסים ואטורי: תודה רבה

עמית הלוי: אני רוצה להפסיק, אבל אני לא מצליח להשלים

ניסים ואטורי: תסיים

ניסים ואטורי:  משפט אחרון

עמית הלוי: כשאנחנו מאפשרים לוועדת המעקב להמשיך לפעול, אנחנו נותנים יד להפוך אותם למה שהם קוראים ":ממשלת הפנים הפלסטינית"

עמית הלוי:  הם נהיים עותר ציבורי בבג"ץ, הם נהיים אורחים מכובדים

עמית הלוי:  ומה אנחנו עושים בזה? אדוני היושב-ראש, אני מסיים

עמית הלוי:  אנחנו מחזקים את הרעים

עמית הלוי:  מה אנחנו מצפים מהנוער הערבי כשהוא רואה שאנחנו מאפשרים לברכה ולראאד סלאח – מה אנחנו מצפים מהם?     

קריאות: – – –     

עמית הלוי: אם אנחנו לא נילחם – – –     

ניסים ואטורי: עופר כסיף, קריאה ראשונה

ניסים ואטורי:  עמית – – –     

עמית הלוי: לכן אני מבקש משר המשפטים ומהשר לביטחון לאומי לעיין בדוחות שהוציאו ארגון ערי ישראל ולהגדיר את ועדת המעקב כוועדה – –     

ניסים ואטורי: עמית, תודה

עמית הלוי: – – שהיא התאגדות אסורה על פי חוק – –     

ניסים ואטורי: חבר הכנסת עמית הלוי, תודה רבה

עמית הלוי: – – ולהוציא אותה מהחוק

עמית הלוי:  וגם, אגב, אדוני היושב-ראש, לחקור את ההתבטאויות של השבוע שעבר בעת הלחימה, התבטאויות חמורות מאוד של ראשי ועדת המעקב העליונה, ולהביא אותם לחקירה

עמית הלוי:  אני מבקש להעביר את זה לוועדה לביטחון לאומי להמשך דיון

עמית הלוי:  תודה

ניסים ואטורי: תודה רבה

ניסים ואטורי:  אני מבקש שתהיו גדי איזנקוט, הוא יורד על השנייה

ניסים ואטורי:  תודה רבה

ניסים ואטורי:  חברת הכנסת לימור סון הר מלך, בבקשה

וליד טאהא: – – – אין להם מה לעשות

וליד טאהא:  ל-40% מהנוער אין מה לעשות

וליד טאהא:  אתה זורק אותם לעזאזל, לסמים, לנשירה – – –     

ניסים ואטורי: חבר הכנסת ווליד טאהא, קריאה ראשונה

וליד טאהא: למה? מה עשיתי? היא עוד לא התחילה

ניסים ואטורי: לא עשית כלום

וליד טאהא: תבטל את הקריאה

ניסים ואטורי: אני מבקש מהדוברים, אם יש צעקות, אפשר לעצור שנייה, אני גם אעצור את הזמן

ניסים ואטורי:  בבקשה, שלוש דקות

לימור סון הר-מלך: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, חבר הכנסת עמית הלוי ואנוכי מניחים לפניכם הצעה דחופה לסדר-היום במטרה שנוכל לדון בה יחד איתכם, חברי הכנסת

לימור סון הר-מלך:      ארגון ערי ישראל בדק בכמה תחקירים וחשף ממצאים מטרידים לגבי חלקה של ועדת המעקב העליונה של ערביי ישראל בפרעות שומר החומות ביום ירושלים לפני שנתיים

וליד טאהא: אין ערביי ישראל

וליד טאהא:  יש האזרחים הערבים

וליד טאהא:  מה זה ערביי ישראל? יש יהודי ישראל? יש אזרחים ערבים במדינת ישראל

לימור סון הר-מלך: גם כעת – – –     

ניסים ואטורי: חבר הכנסת ווליד טאהא, אני מבין שאתה רוצה לצאת

ניסים ואטורי:  אתה רוצה שאני אעזור לך, כאילו

וליד טאהא: ערבים פלסטינים במדינת ישראל

ניסים ואטורי: אתה רוצה שאני אוציא אותך בגלל הפריימריז, אני מבין

וליד טאהא: לא

וליד טאהא:  אני יוצא לבד

וליד טאהא:  הכול בסדר

לימור סון הר-מלך: גם כעת, במהלך מבצע מגן וחץ, חברי הנהגת ועדת המעקב היו שותפים ומובילים בתהלוכה שבמהלכה נשמעו קריאות הסתה כנגד ישראל ודברי הלל ושבח למחבלים הארורים

לימור סון הר-מלך:  ארגון זה גם חשף את מעורבותו והשתתפותו של יו"ר ועדת המעקב מוחמד ברכה באירוע ברמאללה לציון יום השנה להקמת הפתח ב-29 בדצמבר האחרון, שבמהלכו נשא נאום מלא הסתה נגד ממשלת ישראל והשווה אותה למשטר הנאצי וכלל דברי שבח ואהדה למחבלים ואסירים ביטחוניים

לימור סון הר-מלך:      ועדת המעקב היא בעלת מבנה ארגוני מוכח המשמשת מעין ממשלה פלסטינית של ערביי ישראל

לימור סון הר-מלך:  היא פועלת נגד קיומה של מדינת ישראל, נגד מוסדותיה ונגד העיקרון שלפיו מדינת ישראל היא מדינת העם היהודי

לימור סון הר-מלך:  ממחקר של ארגון ערי ישראל עולה בבירור שפרעות שומר החומות לא היו אירועי אלימות ספונטניים

לימור סון הר-מלך:  ועדת המעקב, שבמסגרתה פועלות המפלגות הערביות והרשויות המקומיות הערביות, ארגנה את הפעולות בשטח, עודדה את המתפרעים והבטיחה להם סיוע משפטי

לימור סון הר-מלך:  ועדת המעקב קראה לוועדי היישובים השונים לצאת לרחובות להפגנות שהיו תחילתן של התפרעויות שקשה היה למגר אותן לאחר מכן

לימור סון הר-מלך:      הממונה מטעם ועדת המעקב על ועדי העם שייצרו את המהומות הנ"ל הייתה מפלגת רע"מ

יוסף עטאונה: את בבית הזה – – – בדברים שאת אומרת – – –     

לימור סון הר-מלך: לא, אתם תקשיבו, כי – – –     

יוסף עטאונה: בהצעה שלך את ממשיכה להסית – – –     

לימור סון הר-מלך: אתה תקשיב לעובדות, גם אם – – –     

ניסים ואטורי: אני עוצר את הזמן

ניסים ואטורי:  חבר הכנסת עטאונה, אתה בקריאה שנייה

יוסף עטאונה: – – – נגד – – – של מיעוט לאומי של שני מיליון ערבים פלסטינים

ניסים ואטורי: אתם מוזמנים לעשות שירות לאומי

לימור סון הר-מלך:   מניתוח האירועים רואים בצורה מובהקת כיצד בכירי הנהגת ועדת המעקב מחממים את השטח ומסיתים להתפרעויות בשטח בצורה מתוכננת ומאורגנת

לימור סון הר-מלך:  שבוע וחצי לפני פרעות מאי 2021, שפרצו לקראת סיומו של חודש הרמדאן, הגיעה משלחת של ועדת המעקב לפגישה עם ראשי הווקף בהר הבית

לימור סון הר-מלך:  לא נזכיר כאן את כל השמות, רק נאמר שבין נציגי הוועדה היו גם היושב-ראש מוחמד ברכה, ראש עיריית אום אל-פחם סמיר מחאמיד וחבר הכנסת אוסאמה סעדי מתע"ל

לימור סון הר-מלך:  ההודעה שיצאה מהמפגש הזה עודדה להגדרתם "את גבורתם של בני ירושלים ואת עמידתו ההירואית של הנוער במאבקם בכיבוש"

לימור סון הר-מלך:  מוחמד ברכה הזכיר שלא מדובר רק במאבק בירושלים אלא גם ביפו, בגליל, במשולש ובנגב

לימור סון הר-מלך:      זה לא נגמר בכך

לימור סון הר-מלך:  ב-10 במאי, יום ירושלים, הגיעו אלפי מוסלמים להר הבית במטרה למנוע עליית יהודים

לימור סון הר-מלך:  הם יידו אבנים וירו זיקוקים לעבר השוטרים

לימור סון הר-מלך:  גם חבר הכנסת אחמד טיבי היה שם וגם יושב-ראש ועדת המעקב מוחמד ברכה

לימור סון הר-מלך:  במאמץ לשלהב את הציבור הערבי ברכה פרסם פוסט המשבח את המתפרעים שהצליחו לפגוע בעליית היהודים להר

לימור סון הר-מלך:  "הכיבוש מובס ואנשינו מנצחים", כתב

לימור סון הר-מלך:  עוד באותו יום פרסמה ועדת המעקב קריאה להפגנות בכל רחבי הארץ

לימור סון הר-מלך:      בכל פעם שבה עצרה המשטרה מי מהמתפרעים, דרשה הוועדה לשחרר אותם ולהפסיק את כל ההליכים המשפטיים נגדם

לימור סון הר-מלך:  בהודעה שיצאה במהלך יום השביתה הכללית נאמר: "ועדת המעקב העליונה גאה בכל אנשינו שעשו את היום המפואר הזה: צעירים וצעירות, ילדים, גברים ונשים בגליל, במשולש, בנגב ובחוף

לימור סון הר-מלך:  אנו גאים באנשינו בערים ההיסטוריות יפו, לוד, רמלה, חיפה ועכו, שהתמודדו עם דיכוי, הסתה ואיומים, וכתבו את שורותיהם הבהירות באפוס הלאומי"

לימור סון הר-מלך:  אלו המילים שלהם, תבינו

לימור סון הר-מלך:  בואו נתעורר

לימור סון הר-מלך:      לא רק בפרעות עוסקת הוועדה העליונה הזו, אלא יש לה חלק אקטיבי במיתוגה של ישראל כפלסטין

לימור סון הר-מלך:  כמה חודשים לאחר הפרעות קשר מוחמד ברכה בין האירועים האלימים במאי בערים המעורבות לבין המאבק הפלסטיני הכללי, ותיאר את אותן ערים כחלק בלתי נפרד מפלסטין

לימור סון הר-מלך:  אני חייבת לציין שאלו קריאות חמורות

ניסים ואטורי: צריך לסיים

לימור סון הר-מלך: כן, פשוט הפריעו לי

ניסים ואטורי: עצרתי את הזמן כשהפריעו

לימור סון הר-מלך: אוקיי, סליחה

לימור סון הר-מלך:  אני חייבת לציין שההתראה על מסוכנותה של ועדת המעקב של ערביי ישראל והדרישה להוציאה אל מחוץ לחוק כבר הובאה בפני הכנסת – השר משה ארנס ואחריו אביגדור ליברמן ואחריו אמיר אוחנה

לימור סון הר-מלך:  אנו רוצים שהפעם המהלך לא ירד מסדר-היום עד אשר יקבל מענה, והתופעה המסוכנת הזו המכונה "הוועדה העליונה למעקב של ערביי ישראל" תמוגר

לימור סון הר-מלך:  לא מדובר באירועים נקודתיים, כפי שמנסים להציג אותם, אלא במערכה מאורגנת, מתוכננת ומתוזמרת

לימור סון הר-מלך:  לנוכח הנתונים, אנו דורשים שהמשטרה והפרקליטות, שבסמכותן לעשות כן, יכריזו עליה כהתאגדות אסורה לפי סעיף 145 לחוק העונשין

לימור סון הר-מלך:      אני מבקשת מיושב-ראש הכנסת להעביר את הנושא לוועדה לביטחון לאומי על מנת לפקח שכל תהליך ההכרזה והמשמעויות הנגזרות ממנו אכן מתקיימים על המתרחש, ובעת הצורך נדע גם לדפוק על השולחן

לימור סון הר-מלך:  תודה רבה

ניסים ואטורי: תודה רבה

ניסים ואטורי:  אני מזמין את – – –     

וליד טאהא: – – – את והחבורה שלך מפעילים טרור נגד הפלסטינים

וליד טאהא:  את מטיפה מוסר? את – – –     

קריאה: – – –     

ניסים ואטורי: אני מבקש

ניסים ואטורי:  חבר הכנסת ווליד טאהא, קריאה שנייה

ניסים ואטורי:  חבר הכנסת עופר כסיף ישיב בשם הסיעה שמעורבת בוועדת המעקב על פי תקנון הכנסת

וליד טאהא: אני רק מזכיר ליושב-ראש שלא אמרתי כלום

וליד טאהא:  אני מזכיר לה מה היא עושה

עופר כסיף: עשר דקות

ניסים ואטורי: רשמתי

ניסים ואטורי:  כבר מתחיל לספור

ניסים ואטורי:  עברה דקה

עופר כסיף: כבוד היושב-ראש, חברי הכנסת, אני רוצה להתחיל דווקא מציטוט של מישהו שבלשון המעטה אני לא ממש מסכים עם עמדותיו, אחד מאבות הציונות, אחד העם

עופר כסיף:  אחד העם נשלח בזמנו, בשנת 1891, לפלסטינה, וכתב מאמר שהוא קרא לו "אמת מארץ ישראל"

עופר כסיף:  תשימו לב מה הוא כותב באותו חיבור, "אמת מארץ ישראל", ואני מצטט מילה במילה

עופר כסיף:  הוא כותב כך: "עבדים היו בארץ גלותם" – הוא מדבר על היהודים שהגיעו לפה, הציונים שהגיעו לפה בעלייה הראשונה, מה שנקרא, והוא כותב עליהם כך: "עבדים היו בארץ גלותם, ופתאום הם מוצאים את עצמם בחירות ללא גבול, חירות פרועה – – – כאשר יקרה תמיד ל'עבד כי ימלוך', והינם מתהלכים עם הערביים באיבה ובאכזריות, משיגים את גבולם ללא צדק"

עופר כסיף:  והוא ממשיך וכותב באותו חיבור: טועים החושבים כי ארץ ישראל עתה "כולה שוממה, מדבר לא זרוע"; טועים אלה הסבורים "כי הערביים הם כולם פראי מדבר, עם הדומה לחמור, ואינם מבינים את הנעשה מסביב להם"

עופר כסיף:  אחד העם כותב: נהפוך הוא – "רואים ומבינים הערביים, ובייחוד יושבי הערים, את מעשינו בארץ – – – אם תבוא עת" – תקשיבו לי, חברים, ווליד

עופר כסיף:  "אם תבוא עת", כותב אחד העם, "אשר חיי בני עמנו בארץ ישראל יתפתחו כל כך, עד שידחקו – – –את רגלי עם הארץ" – עם הארץ; אחד העם מתייחס לפלסטינים ב-1891 כעם הארץ, העם הילידי

עופר כסיף:  כותב אחד העם: "אם תבוא עת אשר חיי בני עמנו בארץ ישראל יתפתחו כל כך, עד שידחקו את רגלי עם הארץ, אז לא על נקלה יניח זה את מקומו"

עופר כסיף:       ב-1891 צופה אחד העם את הגזענות הפרימיטיבית, האכזרית, הרצחנית, הבהמית, של הכנופיה שיושבת פה, ושמענו לפני כמה רגעים חלק מדובריה

עופר כסיף:  יש פה עם

עופר כסיף:  יש פה את העם הפלסטיני, שחי במולדת שלו, באדמה שלו, בזכות ולא בחסד של איש

עופר כסיף:  הוא יניף את דגלו, ולא יעזור לאיש

עופר כסיף:  הוא יילחם על הזכויות שלו על אפם וחמתם של הפולשים הגזענים

עופר כסיף:  הוא ידבר וילמד ויחנך את ילדיו בשפת ההורים שלו על אפם וחמתם של הגזענים

עופר כסיף:  הוא ישגשג ויפרח, ירבה ויפרוץ גם כאשר חברי כנופיית המתנחלים ועוזריהם ינסו לעשות אחרת

עופר כסיף:       ההצעה לסדר-היום הנבזית הזו קוראת להוציא מחוץ לחוק את ועדת המעקב העליונה של הערבים הפלסטינים החיים במדינת ישראל כאזרחים ולזמן לחקירה את ראשיה

קריאה: – – –     

עופר כסיף: זהו חלק מהכרזת המלחמה הטוטלית של ממשלת הדם, הגזע והדמעות ושל הקואליציה על העם הפלסטיני כולו, על הזהות שלו, וממילא, כמובן, גם על שרידי המרחב הדמוקרטי שממשלת הפשיזם טרם הכחידה

עופר כסיף:       בזמנו – תרשו לי, אני לא אמרתי את זה אף פעם בכל ארבע השנים שאני כאן

עופר כסיף:  במקרה הדוקטורט שלי עסק בהיסטוריה ובפילוסופיה של הלאומיות בכלל, לא לאומיות ספציפית

עופר כסיף:  אחד הדברים שמאפיינים את – מי שיודע קצת מהי לאומיות – אני לא מדבר על הטיפוסים שמברברים פה: אין עם פלסטיני כי אין לו היסטוריה ואין לו מטבע, וכן הלאה – בלי להיכנס לשאלה אם זה נכון היסטורית או לא; זו לא השאלה בכלל, זו פשוט לא הגדרה של עם

עופר כסיף:  בסדר, מותר להיות בורים ועמי ארצות ולהיבחר לכנסת, את זה אף אחד עוד לא פסל

עופר כסיף:  כאן מנסים לעשות פסילה על בסיס זהות, לא על בסיס של השכלה

עופר כסיף:  כי אם זה היה על בסיס של השכלה, אני חושב שרבים פה, בעיקר מצד מאוד מסוים של הבניין הזה, לא היו נמצאים

עופר כסיף:  ואני לא בעד זה

עופר כסיף:      בקיצורו של דבר, אחד מהחוקרים החשובים של הלאומיות, אדם בשם יו סטון ווטסון, כתב כך: עם היא קבוצה המתנהגת כאילו הייתה עם

עופר כסיף:  מה זה בעצם אומר? זה נשמע כמו, מה שנקרא, טאוטולוגיה, אמירה מעגלית שהיא תמיד נכונה

עופר כסיף:  לא

עופר כסיף:  מה הכוונה ב"עם היא קבוצה של אנשים המתנהגים כאילו היו עם?" בראש וראשונה הכוונה היא לקבוצה שפועלת באופן קולקטיבי כדי לזכות ולהגן על הגדרה עצמית, כדי ליהנות מעצמאות לאומית

עופר כסיף:      ועדת המעקב של האזרחים הערבים הפלסטינים בישראל היא בדיוק דוגמה – כמובן, לצד גורמים שנמצאים בעולם הפלסטיני, כולל בשטחים הפלסטינים הכבושים, אבל העם הפלסטיני בתוך ישראל, ועדת המעקב שמייצגת אותו היא בדיוק הגוף שמבטא את היות הפלסטינים בישראל עם

עופר כסיף:  ועדת המעקב היא גוף ותיק, שפועל כבר משנת 1982, והקמתו הייתה שיאו של תהליך ההתארגנות הפוליטית של האזרחים הערבים הפלסטינים בישראל לאחר ביטול המשטר הצבאי האכזרי

עופר כסיף:  זהו הארגון היציג של האוכלוסייה הערבית, וחברים בו ראשי רשויות ערביות יחד עם כלל התנועות, המפלגות והפלגים הפוליטיים של הציבור הערבי בישראל על כל גווניו ומרכיביו, כולל תנועתי שלי, חד"ש, שבה אני גאה לומר שחבר גם חברי היקר והאהוב מוחמד ברכה, אבו סעיד

עופר כסיף:  איש לא יחנך אותנו ואותו מה הוא מאבק לשוויון, לצדק, לדמוקרטיה ולחיים משותפים

עופר כסיף:  איש לא יחנך, ושום השמצה, שום השמצה לא תועיל

עופר כסיף:      הניסיון הנואל להוציא את הוועדה מחוץ לחוק הוא ניסיון להוציא מחוץ לחוק את החברה הערבית כולה; למחוק את עצם קיומו של העם הפלסטיני כעם

עופר כסיף:  זהו עוד נדבך במלחמה הטוטלית על עצם הקיום של העם הפלסטיני באדמתו ובמולדתו שממשלת הדמים הכריזה עליה

עופר כסיף:  זה חלק מהמלחמה הטוטלית שבאה לידי ביטוי לא רק ברצחנות בעזה ובגדה המערבית וההרס בירושלים המזרחית הכבושות, אלא גם בניסיון למחוק את הסמלים הפלסטינים, לאסור את הנפת הדגל, לאסור סמלים שונים של העם הפלסטיני כעם; ניסיון עכשיו להוציא מחוץ לחוק ועוד לזמן לחקירה את מנהיגי ועדת המעקב העליונה – גוף שעיקר פעילותו הוא מאבק באפליה בקרקעות, בתכנון, בחינוך, בתרבות, בכלכלה, בתשתיות, מאבק עיקש ולגיטימי ודמוקרטי לשוויון מהותי ומימוש הזכויות האישיות, הקולקטיביות, האזרחיות והלאומיות של הציבור הערבי-פלסטיני בישראל

עופר כסיף:       ועדת המעקב מממשת את החירות הדמוקרטית הבסיסית של כל אזרח בקבוצה הלאומית להתאגד ולפעול במשותף, וזה בדיוק מה שמפחיד את ממשלת הדמים הזאת והקואליציה שמסביבה – פעולה משותפת, קולקטיבית, יחד עם יהודים, למען שוויון, חירות ושלום

עופר כסיף:  תזכרו, כל אלה שרוממות הדמוקרטיה בגרונם, תזכרו: אין דמוקרטיה מהותית ושלמה בלי זכויות שוות למיעוט

עופר כסיף:       אני רוצה לומר עוד דבר

עופר כסיף:  את הקיום של העם הפלסטיני הערבי במולדתו כחלק מהותי, אינטגרלי, בלתי נפרד מהעם הפלסטיני כולו ומהאומה הערבית, הממשלה הזאת, כאמור, שואפת למחוק

עופר כסיף:  לא יעזור לה

עופר כסיף:  לא ניתן לה, לקואליציית הדם, הגזע והדמעות, שבה חברה מפלגת טרור המתנחלים, שבה יש חבר כנסת שהצית מסגד, שר שהורשע בתמיכה בטרור, ראש ממשלה נאשם בפלילים, והיא מבקשת לחזור למשטרי העריצות מההיסטוריה השחורה

עופר כסיף:      שימו לב לדבר הבא, לפני שאני מסיים

עופר כסיף:  תן לי, בבקשה, היושב-ראש, עוד 20 שניות

עופר כסיף:  ב-2 בינואר 1782 – – –     

ניסים ואטורי: היו לך עשר דקות, תנסה לסיים בהקדם

ניסים ואטורי:  תודה

עופר כסיף: ב-2 בינואר 1782 הוציא הקיסר יוזף השני את כתב הסובלנות, שכלל הקלות רבות ליהודים בענייני פרנסה, חינוך, מגורים ועוד

עופר כסיף:  מנגד, לצד זכויות אינדיבידואליות כללו צווי הקיסר פגיעה ביהודים כקהילה בעלת זהות משלה וסירוב להכיר בהם כקהילה דתית

עופר כסיף:  באותם צווים כתב הקיסר כך: אין הם – אני לא מוצא את הציטוט, מה יהיה?     

ניסים ואטורי: תאלתר, תאלתר

עופר כסיף: אה, רגע, סליחה

עופר כסיף:  "אין הם מהווים קהילה ממש בהנהגתו של ראש מבני אומתם – –"      

ניסים ואטורי: אני מבקש לסיים

עופר כסיף: אני מסיים עוד שנייה

עופר כסיף:  "– – אלא כל משפחה לחוד תיהנה בשלווה מהגנת חוקי המדינה לפי הסובלנות שניתנת לה על ידי הממשלה של אוסטריה התחתית"

עופר כסיף:  זה מה שאתם רוצים לעשות

עופר כסיף:  מה שעשה ג'וזף השני ליהודים זה זכויות אינדיבידואליות ודיכוי קולקטיבי

עופר כסיף:  אתם רוצים גם דיכוי קולקטיבי וגם דיכוי אינדיבידואלי

עופר כסיף:  לא ניתן לכם

ניסים ואטורי: תודה

ניסים ואטורי:  חבר הכנסת יריב לוין, שר המשפטים, בבקשה

ניסים ואטורי:  תן לו, הוא ישיב לך מהדוכן

המשפטים יריב לוין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש

המשפטים יריב לוין:  חברות וחברי הכנסת, חבר הכנסת כסיף שאל אותי בדרך לדוכן מה אני מלין על דבריו, אז אני אגיד לך, חבר הכנסת כסיף: על דבר אחד אני מלין ועל דבר אחד אין מה להלין, כי הוא פשוט מופרך, אז אפילו לא צריך להיבהל ממנו

המשפטים יריב לוין:  אתחיל ממה שמופרך

המשפטים יריב לוין:  תראה, חבר הכנסת כסיף, ההרצאה הייתה בקול גדול ובצעקות חזקות, אבל מנותקת כמובן מכל אמת ומכל מציאות

המשפטים יריב לוין:  מה לעשות, ארץ ישראל נקראת ארץ ישראל כי אין ברירה, היא שייכת לעם ישראל

המשפטים יריב לוין:  כך היה, כך הווה וכך יהיה

עופר כסיף: זה לא נכון

המשפטים יריב לוין: הדבר הזה לא ישתנה לעולם

המשפטים יריב לוין:  שום – – –     

עופר כסיף: – – –      

המשפטים יריב לוין: אתה יודע, שום צעקה, לא מעל הדוכן ולא מספסלי המליאה, ושום החלטה – –      

עמית הלוי: כל מוסלמי אמיתי שקורא קוראן יגיד לך את זה

המשפטים יריב לוין: – – גזענית במוסד בין-לאומי כזה או אחר לא תוכל לשנות את האמת הפשוטה הזאת

המשפטים יריב לוין:  אני חושב שהמפעל הציוני – ואת זה צריך לומר – הביא ברכה גדולה גם – – –     

עופר כסיף: את זה כל קולוניאליסט יגיד, בהודו, בקניה, בכל מקום

המשפטים יריב לוין: המפעל הציוני הביא, אני חושב, ברכה גדולה בהרבה מאוד מובנים לאנושות כולה, בטח לעם היהודי, וצריך לומר שגם לרבים מאזרחי ישראל מבני המיעוטים שמרגישים שותפים, מרגישים אזרחים

המשפטים יריב לוין:  ואני חושב שבסך הכול יש להם את הזכות, כפי שלנו יש את הזכות, לחיות במדינה שהיא מדינה מתקדמת, מודרנית, עם שירותי בריאות ורווחה והרבה מאוד דברים שהם לא מובנים מאליהם בכלל

המשפטים יריב לוין:  ולכן אני מציע להפסיק לנסות לסלף את ההיסטוריה, ולחפש את הדרכים כדי באמת לחיות כאן ביחד ולעשות את הדברים שיהיו טובים למען כלל ישראל, כפי שאנחנו לפחות מנסים לעשות

המשפטים יריב לוין:       הדבר השני – ועליו אני מלין באמת, כי אני חייב לומר שהוא מדהים אותי כל פעם מחדש – זה הפער העצום בין הרטוריקה של השמאל לבין, הייתי אומר, זו אפילו לא גזענות, זו מן תחושת עליונות והתנשאות מבישה שכל פעם פורצת החוצה בצורה אחרת

המשפטים יריב לוין:  אתה יודע מה, אפילו לא הרגשת מה אמרת

עופר כסיף: אני יודע בדיוק מה אמרתי ואני יודע בדיוק למי התכוונתי – – –      

המשפטים יריב לוין: איך אמרת, חבר הכנסת כסיף? שאין מבחן השכלה להיכנס לכנסת, אבל אם היו עושים מבחן השכלה, אז הייתה בעיה לאנשים דווקא מצד מסוים

המשפטים יריב לוין:  אני מציע שתלך לבדוק את העובדות

המשפטים יריב לוין:  תגלה שהמציאות היא אחרת לגמרי – –      

עופר כסיף: ומה אמרתי בהמשך?     

המשפטים יריב לוין: – – אחרת לגמרי, ואנחנו לא צריכים את האישור שלך כדי להיות ראויים להיבחר על ידי אזרחי ישראל לבית הזה

המשפטים יריב לוין:  אני יכול לומר לך שזה בדיוק, אתה יודע, בדיוק המשך של אותו קו שהנחיל לכם נשיא בית המשפט העליון בדימוס אהרן ברק, שיש ציבורים שהם נחותים כאלה, לא ראויים, אין בקרבם משכילים ומבינים מספיק להימנות על אצולת בית המשפט העליון, או אולי נהפוך את הכנסת לאיזה בית לורדים שבו פשוטי העם כמונו, בעלי השקפת העולם, רחמנא לצלן, הלאומית, יודרו ממנו, כי אנחנו לא מספיק, אני לא יודע מה, משכילים לשיטתך

המשפטים יריב לוין:  אני אומר לך, חבר הכנסת כסיף, באמת מספיק עם זה

המשפטים יריב לוין:  זה לא מכבד אותך, זה לא מכבד אף אחד

עופר כסיף: אני לא חוזר בי, ויש עובדות

עופר כסיף:  יש עובדות

עופר כסיף:  יש עובדות – – –     

המשפטים יריב לוין: אני לא מצפה שתחזור בך

המשפטים יריב לוין:  הרי, חבר הכנסת – – –     

עופר כסיף: זה לא קשור לעדה

עופר כסיף:  אני הייתי – – –     

ניסים ואטורי: חבר הכנסת עופר כסיף, דיברת המון

עופר כסיף: 25 שנה זה לא היה ככה

עופר כסיף:  אתם יצרתם את זה

המשפטים יריב לוין: הרי, חבר הכנסת כסיף, אתה באמת לא מצפה שאני אאמין או מצפה שאתה תחזור בך, משום שאז אתה תגיד שאני משיחי, כי אני מאמין בביאת המשיח

עופר כסיף: – – – אני אגיד את זה בכל מקרה – – –     

המשפטים יריב לוין: אז עזוב

המשפטים יריב לוין:  אני, אתה יודע, אל תייחס לי את זה

המשפטים יריב לוין:  אני לא מצפה שתחזור בך

המשפטים יריב לוין:  אני כן מצפה שבינך לבין עצמך, אולי, איך אומרים, לפחות תימנע בעתיד מלחזור על אמירות כאלה, שהן גם לא נכונות – –      

עופר כסיף: כשהמציאות תשתנה, אני אשמח – – –     

המשפטים יריב לוין: – – גם לא מכובדות וגם פוגעות בלמעלה מחצי מאזרחי ישראל ללא שום הצדקה ושום סיבה

המשפטים יריב לוין:      אני רוצה גם לומר עוד דבר, חבר הכנסת כסיף, ונדמה לי שהמציעים – חברי הכנסת הלוי וסון הר מלך – בצדק רב מביאים כאן, בפני הכנסת, את הנושא החשוב

המשפטים יריב לוין:  אני חושב שצריך לעשות הפרדה ברורה בין שני דברים

המשפטים יריב לוין:  ציבור אזרחי ישראל הערבים, לא רק יש לו זכות – אני חושב שיש חשיבות גדולה שתהיה לו הנהגה, והנהגה שיש לה עוצמה ושיש לה יכולת להוביל את הציבור, כדי שנוכל להתמודד ביחד עם אתגרים עצומים העומדים בפני הציבור הזה

המשפטים יריב לוין:  אבל לצערי הרב – ואת זה צריך לומר – ההנהגה מתגלה פעם אחר פעם בחולשה גדולה במעשים וביכולת להתמודד עם בעיות שישנן, ומנגד היא מאוד חזקה בהסתה ובעידוד טרור ובדברים מהסוג הזה

המשפטים יריב לוין:  את הדבר הזה אי-אפשר לקבל

המשפטים יריב לוין:  אם באמת כנות כוונותיך וכנות כוונות חברי סיעתך – ושמעתי רק את הדברים שאמר, נדמה לי אתמול, ראש סיעתך, חבר הכנסת איימן עודה, על כך שהוא רוצה להקדיש את חייו לשלום בין העמים – אז לא ברור לי מה נזעקת כל כך להגן על אמירות מסיתות, קשות ובוטות, שלא תורמות שום דבר, מצד ועדת המעקב

עופר כסיף: – – –     

המשפטים יריב לוין: גם זה, לצערי, אגב, חבר הכנסת כסיף, קורה, ולא בפעם הראשונה, כמעט הייתי אומר באופן שיטתי

המשפטים יריב לוין:      אני רק מוכרח לומר שיש ספורט – שבהתחלה ניסיתי להילחם בו אבל מהר מאוד הבנתי שזה גדול ממני ואני השלמתי איתו – שכל דבר זה למענה לשר המשפטים

המשפטים יריב לוין:  כך אני מוצא את עצמי בכל יום רביעי יושב פה מתחילת הדיונים ועד סופם ועונה על המוני הצעות חוק, שאילתות וכו'

המשפטים יריב לוין:  גם במקרה הזה, כמו בהרבה מקרים אחרים, זה בכלל לא בתחום משרדי, אבל בסדר, נו, מה אני יכול לעשות

המשפטים יריב לוין:  ברירת המחדל היא משרד המשפטים

המשפטים יריב לוין:  אגב, אני יודע גם מאיפה זה בא, כי באמת מלוא כל הארץ משרד המשפטים, במובן זה שהם מנהלים פה את הכול, אז נדמה שזה זה

המשפטים יריב לוין:       גם בעניין הזה, אל תטעו, כי מי שמנהל את הכול זה לא אני, זה לא השר – זה גורמים אחרים במשרדי, אבל זה לפעם אחרת

המשפטים יריב לוין:  בכל מקרה, המצב הוא כזה שהנושא הזה, כפי שהוצג לפחות בשאילתה – הוגשה תלונה למשטרת ישראל

המשפטים יריב לוין:  התלונה הזאת הוגשה ביום 10 במאי, כלומר לא כל כך מזמן

המשפטים יריב לוין:  אני מבין שהיא עודנה בטיפול, אבל שוב, לא לי הסמכות לענות בעניין הזה, זה נמצא במנדט של השר לביטחון הלאומי

המשפטים יריב לוין:  אם וכאשר יהיו ממצאים בעניין הזה והם יועברו לפרקליטות המדינה, כמובן ששם תתקבל החלטה בהתאם, אבל הדבר הזה, לפתחה של הפרקליטות טרם הגיע

המשפטים יריב לוין:      לגבי ארגון טרור, כפי שהבהרתם קודם בשיחה, באמת לא זו הייתה הכוונה המקורית, אבל כדי שהדברים שיהיו ברורים: הכרזה על ארגון כארגון טרור כמובן נתונה לסמכות שר הביטחון, והכרזה בהליכים אחרים, דומים, בעניין הזה גם היא מחייבת קודם כול טיפול של המשטרה, לכן אנחנו נצטרך לחכות

המשפטים יריב לוין:  אפשר אולי לפנות בשאילתה לשר לביטחון הלאומי כדי לראות מה קורה וכיצד הדברים האלה מתקדמים

המשפטים יריב לוין:       ברור לגמרי שדעתי היא שאמירות מהסוג הזה אין להן מקום

המשפטים יריב לוין:  הן לא חופש ביטוי אלא הן חופש של הסתה פרועה

המשפטים יריב לוין:  אני חושב שהגיע הזמן לטפל בהן באופן רציני כדי שהדברים ישתנו

המשפטים יריב לוין:  בכלל, לו הדברים היו תלויים בי, אני חושב שמדיניות האכיפה של רשויות אכיפת החוק במדינת ישראל הייתה נראית אחרת, אבל היכולת לשנות את הדברים האלה באמת טעונה שינויי עומק במערכות האלה, ואותם אני מנסה לקדם

המשפטים יריב לוין:       מבחינת הממשלה, כל דבר שהמציעים ירצו מבחינת המשך הליכי הדיון בהצעה, עלינו מקובל

המשפטים יריב לוין:  תודה רבה

ניסים ואטורי: תודה רבה

ניסים ואטורי:  המציעים ביקשו להעביר את זה לוועדה לביטחון הפנים

וליד אל-הואשלה: הכנסת

קריאה: החוקה

וליד אל-הואשלה: ועדת הכנסת

קריאה: ועדת – – –     

ניסים ואטורי: נעלה את זה להצבעה

ניסים ואטורי:  בבקשה

קריאה: ועדת העבודה והרווחה

ניסים ואטורי: אני מבקש מכולם לשבת

ניסים ואטורי:       אנחנו נעלה את זה להצבעה

ניסים ואטורי:  הצבעה

ניסים ואטורי: בעד – 14 

ניסים ואטורי: נמנעים – אין 

ניסים ואטורי: בעד – 14, נגד – חמישה

ניסים ואטורי:  אנחנו נעביר את זה לוועדת הכנסת לקביעת ועדה

ניסים ואטורי:  תודה רבה

ניסים ואטורי:  << הלסי >> הצורך במתווה פיצויים לתושבי הדרום שפונו במהלך מבצע מגן וחץ << הלסי >>        

ניסים ואטורי: נעבור להצעות דחופות לסדר-היום בנושא: הצורך במתווה פיצויים לתושבי הדרום שפונו במהלך מבצע מגן וחץ, של חברי הכנסת דבי ביטון ודני דנון

ניסים ואטורי:  חברת הכנסת דבי ביטון, בבקשה

ניסים ואטורי:  להזכירכם, שלוש דקות

דבורה ביטון: אדוני היושב-ראש, כבוד השרים, כנסת נכבדה, רק לפני כמה ימים הסתיים מבצע מגן וחץ, וכבר אנו רואים את הנזקים הכלכליים שנגרמו לתושבי שדרות והעוטף, נזקים שמתווספים לנזקים הנפשיים שמהם סובלים התושבים כבר למעלה משני עשורים

דבורה ביטון:  במהלך המבצע התפנו ופינו הרשויות המקומיות אלפי משפחות לבתי מלון בנגב, במרכז ובצפון במסגרת תוכנית משב רוח, וגם מי שלא עמדה להם הזכות התפנו באופן פרטי

דבורה ביטון:  כתושבת שדרות, אני מודעת לקשיים הרבים הנלווים למצב הביטחוני המורכב והמאתגר שאיתו אנו, התושבים, מתמודדים למעלה מ-20 שנה, ולמרות האתגר, תושבי שדרות והעוטף בוחרים להישאר ולגדל את משפחותיהם בדרום

דבורה ביטון:  מכאן אני שולחת את הערכתי אליהם

דבורה ביטון:       במהלך מבצע מגן וחץ, פיקוד העורף הורה על הגבלות התקהלות בטווח של 40 ק"מ מעזה

דבורה ביטון:  תוכנית הפינוי למלונות היא מבורכת, אך עם זאת היא כוללת הוצאות נלוות רבות שמשפחות נאלצות להוציא מכספן, כמו מוצרי פארם, משחקים, אטרקציות, אוכל, דלק, והרשימה עוד ארוכה – הוצאות שהן לא הביאו בחשבון ושבחיי השגרה שלהן הן לא היו נאלצות להוציא

דבורה ביטון:  בנוסף, עסקים רבים הושפעו באופן ישיר ובאופן עקיף – אולמות האירועים, אשר ברגע הודעת הגבלת ההתקהלות נאלצו לבטל את האירועים ולספוג הפסדים כלכליים כבדים

דבורה ביטון:  הנזק שנגרם לבעל העסק הזה הוא מיידי ומייצר נזק כלכלי משמעותי

דבורה ביטון:  עסקים נוספים הושפעו מחוסר ודאות, ומסעדות נאלצו לזרוק סחורות רבות שהזמינו מראש

דבורה ביטון:      אדוני היושב-ראש, בעלי עסקים, שכירים ועצמאים ומשפחות, הפסיקו את שגרת העבודה ואת חייהם, הפסיקו את שגרת החיים בעקבות הנחיות פיקוד העורף, גורמי הביטחון, הדרג המדיני והמציאות הביטחונית הקשה באזורנו

דבורה ביטון:  גם כאן חובת המדינה לקחת אחריות, ובדומה למבצעים קודמים, להקים מתווה פיצויים לתושבים ולעסקים, ומן הראוי שגם לאחר מבצע מגן וחץ תושבי הדרום יקבלו תמיכה מהממשלה הנוכחית

דבורה ביטון:      עם סיומו של מבצע מגן וחץ, חובתה של מדינת ישראל לאמוד את נזקי המבצע ולפצות את אזרחי ישראל שנפגעו כלכלית מהשלכות המבצע

דבורה ביטון:  כמו כן, אני מקבלת פניות רבות מתושבים שלא קיבלו פיצויים עוד מימי שומר חומות

דבורה ביטון:  זהו המעט שאנו יכולים לעשות על מנת להקל על התושבים האמיצים

דבורה ביטון:      אנו מבקשים לכנס את ועדת הכספים לדון בפיצוי בהקדם

דבורה ביטון:  תודה רבה

ניסים ואטורי: משיבה – חברת הכנסת מיכל מרים וולדיגר, סגנית שר האוצר

ניסים ואטורי:  בבקשה

מיכל מרים וולדיגר: כבוד היושב-ראש, כבוד השר, חברי כנסת וחברתי חברת הכנסת דבי ביטון, קודם כול, את מתפרצת לדלת פתוחה

מיכל מרים וולדיגר:  אני רוצה באמת בהזדמנות זו להצדיע ולהגיד תודה ענקית לתושבי הדרום, עוטף ישראל והסביבה, שבאמת הם אנשים אמיצים, הם אנשים עם חזון, הם אנשים בעלי אמונה ודרך

מיכל מרים וולדיגר:  כולנו בעצם נסמכים עליהם

מיכל מרים וולדיגר:  הם משרים עלינו ביטחון ודוגמה, וזאת באמת הזדמנות להגיד להם תודה ענקית

מיכל מרים וולדיגר:  תראו, מבצע מגן וחץ הוא מבצע חשוב, וכשמו כן הוא, הוא בא להראות את היכולות של הממשלה שלנו, של המדינה שלנו, שמצד אחד היא מגן – היא באה לדאוג להגנה על תושבי המדינה – ומצד שני לא לשמור רק על ההגנה, אלא גם לשלוח חיצים ולתקוף כשצריך לתקוף

מיכל מרים וולדיגר:       לצערי, שנים אנחנו נמצאים באירועים הללו

מיכל מרים וולדיגר:  היו שדיברו על אוסלו כפתרון, על הגירוש מגוש קטיף: אחר כך יהיה שקט – ולא זה ולא זה, זה רק הביא יותר אסון

מיכל מרים וולדיגר:  וכן, הגיע הזמן שניתן מכה מן השורש לעניין הזה, טיפול שורש לעניין הזה

מיכל מרים וולדיגר:  לצערי זה לא התאפשר הפעם, אבל גם למבצע הזה היו תוצאות טובות

מיכל מרים וולדיגר:  בהחלט פגענו בהנהגת הג'יהאד האסלאמי, הוכחנו נחישות ונחרצות, פגענו בתשתיות, פגענו בהם באמת בכל הכוח, מתוך תקווה שהפעם זאת תהיה התראה ארוכה יותר

מיכל מרים וולדיגר:       אנחנו סומכים, כמו שאמרתי; הם החוסן שלנו

מיכל מרים וולדיגר:  כשאנחנו שומרים על האזרחים, אין הכוונה רק במובן הפיזי אלא גם במובן הנפשי והכלכלי

מיכל מרים וולדיגר:  הקרן הזו, קרן הפיצויים, נולדה לצורך העניין הזה

מיכל מרים וולדיגר:  יש את חוק מס רכוש, והוא נולד בדיוק כדי לתת פיצויים הוגנים לאותם תושבים שנפגעו

מיכל מרים וולדיגר:  יש את הנזק הישיר, קרי, בגוף או ברכוש, שבעצם יפצה כל אזרח, לא משנה איפה הוא גר – אם הוא נפגע חלילה בנפש, בגוף או ברכוש עצמו, הוא יפוצה על הדבר הזה בלי שום תנאי

מיכל מרים וולדיגר:       כאשר יש פיצוי עקיף, בן היתר פגיעה בעסקים, בין היתר פגיעה כי הורים לא יכלו ללכת לעבודה, כי הם היו צריכים לשמור על הילדים שלהם – הנזקים העקיפים נמדדים לפי המרחק מקו העימות

מיכל מרים וולדיגר:  כולנו מכירים את 0–7 – מקו הגבול עם עזה עד שבעה קילומטר, ומשבעה קילומטרים ל-40 קילומטר

מיכל מרים וולדיגר:  במבצע האחרון סיירתי לא מעט – גם לפני המבצע אבל גם תוך כדי המבצע – ביישובי הדרום

מיכל מרים וולדיגר:  באחד הביקורים בתוך המבצע נכנסתי לעסקים וראיתי במו עיניי את הנזק

מיכל מרים וולדיגר:  נכנסנו לפיצרייה, אני והצוות שלי, והיא הייתה שוממה מאדם; לא היה אף אחד

מיכל מרים וולדיגר:  דיברנו עם בעל הפיצרייה, והוא סיפר לנו על הקשיים

מיכל מרים וולדיגר:  נכנסנו לבתים של תושבים, והם סיפרו לנו על הנזקים, על הפחדים ועל הקשיים שיש להם

מיכל מרים וולדיגר:       ביום שבו הייתה פגיעה ישירה בבית ברחובות, לצערנו, שגם גבתה נפש, הייתי גם בסיור בדרום

מיכל מרים וולדיגר:  זה לא היה קל, ואיך ששמעתי על הפגיעה הישירה נסעתי לרחובות

מיכל מרים וולדיגר:  אני חייבת לומר שעם כל הכאב לראות את הבית ההרוס ולשמוע על ההרוגה שהייתה, היה בי שמץ של גאווה על קרן הפיצויים – בראשם המנהל, שקוראים לו אמיר דהן, איש מדהים גם במקצועיות שלו, גם באכפתיות שלו

מיכל מרים וולדיגר:  הם היו כמעט הראשונים, אם לא הראשונים, שהגיעו לאזור וטיפלו בתושבים ופנו אליהם ואמרו: אנחנו נעזור לכם

מיכל מרים וולדיגר:  כל הצוות הגיע

מיכל מרים וולדיגר:  זה באמת היה משהו ששווה לראות

מיכל מרים וולדיגר:  אם אנחנו צריכים לשלם כזה מחיר, שווה לראות באמת את הנאמנות ואת המקצועיות והיסודיות והאכפתיות של אנשי הקרן

מיכל מרים וולדיגר:       אחר כך כמובן חזרתי לביתי, בשעה מאוחרת ביותר, ואני חייבת לומר שמאז היו לנו לא מעט ישיבות באוצר, והשר הורה לכל אנשי המקצוע לשבת על המדוכה ולקבוע היום תקנות

מיכל מרים וולדיגר:  על כל הנושא של נזקים עקיפים צריכים תקנות שיחוקקו לצורך העניין כך שיפצו את אנשי הדרום בפיצוי הכי הוגן והכי נכון שיש

מיכל מרים וולדיגר:  וכך יהיה – כלומר גם את המשפחות, גם את העסקים

מיכל מרים וולדיגר:  שוב יהיו קריטריונים

מיכל מרים וולדיגר:  אני חייבת לומר פה קבל עם ועדה שהם יקבלו יותר ממה שהם קיבלו במבצע הקודם, ב-2022

מיכל מרים וולדיגר:       אז כן, יש לך בשורה לבשר, וגם פה אני אומרת לכולם: אני מקווה שבהקדם האפשרי התקנות יותקנו, יועברו לכנסת, יצביעו עליהן, והתושבים יקבלו את הפיצוי שמגיע להם

מיכל מרים וולדיגר:  תודה רבה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  האם המציעה מסתפקת בתשובת הסגנית השרה?      

דבורה ביטון: כן, מסתפקת

ישראל אייכלר: תודה

ישראל אייכלר:  אז לא צריך להצביע

ישראל אייכלר:  << הלסי >> תגבור האבטחה על הקהילות היהודיות בעולם בעקבות הפיגוע בתוניסיה << הלסי >>       

ישראל אייכלר: אנחנו נעבור לסעיף הבא – הצעה רגילה לסדר-היום של חבר הכנסת ארז מלול בנושא: תגבור האבטחה על הקהילות היהודיות בעולם בעקבות הפיגוע בתוניסיה

ארז מלול: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, הפיגוע הרצחני שהתרחש לאחרונה בעיצומן של חגיגות ל"ג בעומר בבית הכנסת אלגריבה באי ג'רבה שבתוניסיה, גבה לצערנו מחיר דמים כבד, ונרצחו בו ארבעה אנשים ובהם שני יהודים שהם גם בני דודים, בן ואביאל חדד, השם יקום דמם

ארז מלול:       חגיגות ל"ג בעומר המסורתיות בג'רבה, הנערכות מדי שנה, מביאות מאות יהודים מכל העולם, ובהם גם רבים מישראל, שמבקשים להשתתף בשמחה היהודית

ארז מלול:  יצוין כי אירוע זה אינו הראשון במדינת תוניסיה, וגם בשנת 2021 התרחשו כמה אירועי אנטישמיות אשר כוונו כנגד יהודים במדינה זו

ארז מלול:  דוח מצב האנטישמיות בעולם מגלה מציאות מדאיגה של עלייה חדה באירועי שנאה ואנטישמיות, ואת חששם הגדול של יהודי התפוצות בעקבות האירועים האנטישמיים שאותם הם חווים

ארז מלול:  עוד יצוין כי מבקרים ישראלים רבים פוקדים את הקהילות היהודיות, אשר נהפכו ליעד מועדף לפיגוע

ארז מלול:  מעל במה חשובה זו ראוי להזכיר את שבחו של נשיא תוניסיה, העושה דברים חשובים למען היהודים בארצו, ואני מודה לו על כך

ארז מלול:  לצד זאת, אני קורא לו לתגבור נוסף על מנת שהיהודים והאזרחים הישראלים שמבקרים שם יזכו לתחושת ביטחון

ארז מלול:       כמו כן, אני רוצה לשבח את ועידת רבני אירופה ואת הנציגות הרצינית שלה באיחוד האירופי על עמידתם על המשמר בכל מדינה ומדינה ובכל קהילה וקהילה

ארז מלול:  זה דבר חשוב שיש גוף יהודי אחראי ורציני ובעל קשרים מבורכים שמייצג את היהודים מול גורמי הממשל בכל מקום, גם בנושאים הדתיים, כמו שחיטה ומילה, וגם בנושאים הביטחוניים

ארז מלול:       הוועידה, בראשות נשיא הוועידה הגאון הרב פנחס גולדשמידט, מקיימת מושב מיוחד בוועידת הביטחון המתכנסת בכל שנה במינכן, בהשתתפות שרי ביטחון מאירופה ומישראל

ארז מלול:  אני מציע שהמדינה תדאג לכך שיתקיים דיון בקרוב על ביטחון הקהילות היהודיות בכל מדינות אירופה

ארז מלול:       ידוע לי שבעיר קובנה שבליטא ישנם עשרות סטודנטים ישראלים שפנו לשגרירות ישראל בליטא וביקשו סיוע בכל הקשור לביטחונם האישי

ארז מלול:  בלי להאשים שום גורם, אני מודיע כאן שהם לא קיבלו מענה, כלומר לא משלטונות ליטא ולא מהנציגויות הישראליות, ואני יודע שהם מודאגים

ארז מלול:  אני קורא כאן, מעל במה זו, לשר החוץ מר אלי כהן, שמתגלה מיום ליום כאיש הנכון במקום הנכון, שיבדוק את המקרה הזה

ארז מלול:  אם ירצה השר, אני אחבר אותו עם ועידת רבני אירופה, שמכירים כל פרט במקרה הזה

ארז מלול:  יש צורך ברור לערוך דיון מעמיק יחד עם גורמי הביטחון הישראלי בארץ ובחו"ל בנושא זה לטובת היהודים שם ולטובת תושבים ישראלים שמבקרים בקהילות היהודיות בחו"ל

ארז מלול:  תודה רבה

ניסים ואטורי: שר התשתיות ישראל כץ, בבקשה

ישראל כץ: אדוני היושב-ראש, חברי וחברות הכנסת, אני מתכבד להשיב בשם השר שיקלי ומשרד התפוצות, עקב נסיעת השר שיקלי לחו"ל בענייני משרדו

ישראל כץ:  משרד התפוצות והמאבק באנטישמיות מוביל שני פרויקטים מרכזיים שמטרתם לחזק את החוסן הפיזי של יהדות התפוצות

ישראל כץ:  ראשית, הוא פועל יחד עם הסוכנות היהודית על מנת להקנות חליפת מיגון בסיסית, לרבות קודנים, דלתות חסינות, מצלמות וכו', למבני ציבור יהודיים ברחבי העולם במקומות שבהם ישנם אתגרים לביטחון הקהילות

ישראל כץ:  שנית, הוא מקיים הכשרות בארץ לכוחות ביטחון וחירום מרחבי העולם הנמצאים בתפקידי מפתח ואחראים לביטחון הקהילות, במטרה לשפר את יכולת הזיהוי וההתמודדות האסטרטגית והטקטית עם תופעת האנטישמיות

ישראל כץ:  בימים אלו פועל המשרד, יחד עם גורמים רבים, על מנת לגבש פעילויות נוספות אשר יחזקו את החוסן הקהילתי של יהדות התפוצות

ישראל כץ:  תודה

ניסים ואטורי: תודה רבה

ארז מלול: נעביר את זה לוועדה

ניסים ואטורי: נעבור להצבעה כרגע

ניסים ואטורי:  נא לשבת במקומות, כל חברי הכנסת

ניסים ואטורי:  לאיזו ועדה אתה רוצה שנעביר את זה?     

ארז מלול: השר ישראל

ארז מלול:  כבוד השר, השר כץ

ארז מלול:  לוועדת חוץ וביטחון, לא?     

ניסים ואטורי: עמית, לאיזו ועדה אפשר להעביר את זה?     

ארז מלול: לאיזה ועדה זה מתאים?      

ישראל כץ: יכולים להסתפק בתשובה; אפשר לוועדה

ישראל כץ:  אתה רוצה להסתפק בתשובה?     

ארז מלול: – – –     

ניסים ואטורי: נעביר את זה לוועדת הכנסת שתחליט

ניסים ואטורי:  נראה לי הכי טוב, לא?      

עמית הלוי: איזה ועדה? ועדת העלייה והקליטה עוסקת בזה

ניסים ואטורי: אוקיי, הוא רוצה ועדה

ניסים ואטורי:  קודם כול נצביע על הוועדה ואז נחליט

ניסים ואטורי:  תחשוב בינתיים

ארז מלול: מה זה קליטה?      

ניסים ואטורי: הצבעה

ניסים ואטורי: בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – 4 

ניסים ואטורי: נמנעים – אין 

ניסים ואטורי: ארבעה בעד, אין מתנגדים

ניסים ואטורי:  נעביר את זה לוועדת הקליטה

ארז מלול: למה קליטה?     

ניסים ואטורי: מה אתה בוחר?     

ארז מלול: חוץ וביטחון

ניסים ואטורי: ועדת חוץ וביטחון, בסדר גמור

ניסים ואטורי:  אני אשמח, זו ועדה שאני יושב בה

קריאות: – – –     

ניסים ואטורי: תודה רבה

ישראל אייכלר: חברי הכנסת, יש לנו שתי שאילתות רגילות לשר המשפטים, אחת של חבר הכנסת עופר כסיף

ישראל אייכלר:  נמצא? לא

ישראל אייכלר:  אז חבר הכנסת ניסים ואטורי: פטור מתור לעיוורים – נציבות לשוויון זכויות

ישראל אייכלר:  חבר הכנסת ואטורי, בבקשה

ניסים ואטורי: תודה רבה

ניסים ואטורי:  הגשתי את השאילתה הזאת בעקבות פניות של כמה אזרחים לגבי פטור מתור לעיוורים

ניסים ואטורי:  יש מקומות שאתה מגיע עם כרטיס, מעביר אותו, גם בדואר לדוגמה ובעוד מקומות; ביטוח לאומי

ניסים ואטורי:  נטען שעיוורים, יש להם איזושהי הגבלה בקבלת פטור מתור

ניסים ואטורי:       אני רוצה לשאול את שר המשפטים מדוע עיוורים מופלים לרעה בפטור מתור, כפי שניתן לנכים בכלל

ניסים ואטורי:  תודה רבה

המשפטים יריב לוין: תודה רבה לחבר הכנסת ניסים ואטורי על העלאת נושא, שהוא באמת נושא חשוב מאין כמוהו, ובכלל, אני חושב שזאת הזדמנות להודות לך על עבודה מאוד יסודית שאתה עושה כאן בהרבה מאוד נושאים חשובים

המשפטים יריב לוין:      להלן התשובה: תקנה 13 לתקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות) קובעת את חובתו של נותן שירות להעניק שירות ללא המתנה בתור לרשימה שלמה של זכאים – שלא נפרט אותה כרגע, אבל התקנות האלה הן תוצר של דיון מעמיק שהתקיים בוועדת העבודה והרווחה בכנסת במהלך השנים 2021 ו-2022

המשפטים יריב לוין:  ראוי לומר שהטיוטה הראשונית שהוגשה בשעתו על ידי משרד המשפטים הייתה רחבה במידת מה לעומת הנוסח הסופי שאושר, ובמסגרת הדיונים נערכו לא מעט התדיינויות עם נציגות של ציבור האנשים עם מוגבלות, של נותני שירותים, גורמי מדינה מרכזיים, שעוסקים בהכרה ובקביעת דרגות נכות וכו', וכך אושרו התקנות האלה

המשפטים יריב לוין:  על פי התקנות, אנשים עם עיוורון זכאים לפטור מהמתנה בתור בכפוף לכך שנמצאו זכאים לגמלת שר"מ שניתנת לאנשים עד גיל פרישה או לגמלת סיעוד ברמה 4 ומעלה

המשפטים יריב לוין:       ואכן, בעקבות השאילתה שלך, חבר הכנסת ואטורי, ביקשתי לבדוק את העניין הזה, ונעשתה שוב בדיקה ובחינה מעמיקה של הסוגיה כדי לוודא שמשהו שם לא ברח והתפספס

המשפטים יריב לוין:  אז באמת, יש פטור

המשפטים יריב לוין:  הפטור ניתן לאנשים בעלי רמת עיוורון מסוימת, כפי שאגב נעשה גם לגבי נכויות אחרות, ולפחות על פי מה שאנחנו רואים כרגע, הקריטריון הזה בסך הכול עומד בצורה טובה, משום שהוא באמת מבטא מבחן תפקודי אמיתי, ומותח קו במקום – שוב, לאחר הרבה מאוד דיונים מעמיקים – שהייתה הסכמה שהוא המקום הנכון להעביר בו את הקו מבחינת הזכאים לפטור הזה

המשפטים יריב לוין:      בכל מקרה, בבירור שעשינו, גם מבחינת עמדת משרד הרווחה, רואים את הדברים באופן דומה, אבל אני בהחלט ביקשתי להמשיך לעקוב אחרי העניין, ואם יהיו מקרים של אנשים – אולי גם ששומעים את הדברים עכשיו בשידור שלנו מכאן – אם בכל זאת יתברר שיש פערים, של אנשים שנופלים בין הכיסאות, אנחנו כמובן נכונים ונתקן את זה

המשפטים יריב לוין:  אני כמובן שוב ומודה לך על העלאת הנושא החשוב הזה

ניסים ואטורי: תודה רבה

ניסים ואטורי:  תשובה מספקת

ניסים ואטורי:  אנחנו נמשיך לעקוב, כמו שאמרת, לגבי אלה שנמצאים בגבול, נראה אם צריך לחזק איפשהו

ניסים ואטורי:  תודה רבה

המשפטים יריב לוין: תודה

אוריאל בוסו: תודה רבה לשר המשפטים וסגן ראש הממשלה

אוריאל בוסו:  אנחנו נעבור לשאילתה הבאה, שאילתה 85: תחקיר בין-לאומי חושף: עמותה ישראלית מגייסת כסף לטרוריסטים רוצחי פלסטינים וליגאל עמיר

אוריאל בוסו:  חבר הכנסת עופר כסיף שואל את שר המשפטים, בבקשה

עופר כסיף: כבוד היושב-ראש, כבוד השר, תחקיר בין-לאומי חשף שעמותת "שלום אסירייך" מעבירה כספים למורשעים בעבירות טרור לאומני, רוצחי פלסטינים, ושולחת להם ולמשפחתם מה שנקרא מכתבי חיזוק

עופר כסיף:  בין השאר, מגויסים כספים לרוצח ראש הממשלה יגאל עמיר, קרי, העמותה מהווה צינור תקציבי ומורלי לטרוריסטים יהודים

עופר כסיף:      רצוני לשאול:     1

עופר כסיף:  האם תפעל לפירוק העמותה בהתאם לחוק המאבק בטרור על ידי רשם העמותות?     2

עופר כסיף:  אם לא – מדוע?     

המשפטים יריב לוין: תודה לחבר הכנסת כסיף על השאילתה

המשפטים יריב לוין:  ראשית, אני מוכרח לומר, חבר הכנסת כסיף, שאני לא יודע מה זה תחקיר בין-לאומי

המשפטים יריב לוין:  אין לי מושג, אני לא יודע של מי התחקיר

המשפטים יריב לוין:  אני לא יודע, אולי אתה תוכל להאיר את עיניי מי עשה את התחקיר

עופר כסיף: אני אשלח לך אותו

המשפטים יריב לוין: מי עשה את התחקיר הזה? אבל אתה יודע, כשמדברים על תחקיר בין-לאומי במציאות הצבועה שאנחנו מכירים בעולם, אני הייתי מציע להם להתמקד קצת יותר בנעשה באיראן ובמדינות דומות, ולהניח למדינת ישראל, שיש בה דמוקרטיה מפוארת – –     

עופר כסיף: לפי מי?     

המשפטים יריב לוין: – – ומצבה בנושאים האלה הוא כמובן טוב בהרבה מדוגמאות אחרות בעולם

עופר כסיף: התחקיר, דרך אגב, מצורף לשאילתה

המשפטים יריב לוין: זה, אגב, כמובן להבדיל מזה שבהחלט אנחנו באופן פנימי תמיד צריכים לבדוק את עצמנו ויש לנו כל הזמן מה לשפר

המשפטים יריב לוין:  זה בוודאי נכון

המשפטים יריב לוין:  זה לא אומר שהכול פה מושלם, אבל אני במפורש אומר שאני לא הייתי מתפעל מגורמים בין-לאומיים שעושים תחקירים בעניינים האלה לגבינו

המשפטים יריב לוין:      בכל אופן, לגוף העניין, העמותה שאתה מזכיר היא עמותה רשומה

המשפטים יריב לוין:  היא הגישה בחודש מרץ 2023 דיווחים כנדרש בחוק העמותות, ויש לה אישור מסודר בעניין הזה

המשפטים יריב לוין:  היא קיבלה אישור על הגשת המסמכים, אך טרם קיבלה אישור ניהול תקין

המשפטים יריב לוין:  כמובן, כשמתגלה שעמותה הפרה את הוראות החוק והנחיות רשמת העמותות

המשפטים יריב לוין:  ככלל, יש לרשמת שורה של סמכויות, משלילת אישור ניהול תקין ועד הגשת בקשה לפירוק עמותה

המשפטים יריב לוין:  ברור לחלוטין שבקשה לפירוק עמותה היא כלי האכיפה הכי משמעותי, הכי חמור, שעומד לרשות הרשמת

המשפטים יריב לוין:  השימוש בו נעשה כמובן כמוצא אחרון, במקרים חמורים, שבהם יש ממצאים חד-משמעיים של הפיקוח לגבי הפרות משמעותיות שפוגעות באופן ישיר באינטרס הציבורי, כמו חלוקת רווחים אסורה, שימוש בכספי העמותה למטרות שאינן מטרותיה, התאחדות בלתי מותרת, בשל פעילות טרור ודברים מהסוג הזה

המשפטים יריב לוין:      הסמכות לפעול מכוח חוק המאבק בטרור, התשע"ו–2016, נתונה קודם כל לשר הביטחון, שצריך להכריז על ארגון או על עמותה כארגון טרור ולהוציא צווים מינהליים בהתאם

המשפטים יריב לוין:      אני רוצה לציין שבהתאם לסעיף 14 לחוק המאבק בטרור יש לשר המשפטים סמכות למנות ועדה מייעצת, אבל היא ועדה שמייעצת לשר הביטחון בעניין הזה

המשפטים יריב לוין:  הוועדה הזאת אכן קיימת, פועלת, והמינוי שלה הוארך לאחרונה בפברואר 2021

המשפטים יריב לוין:  ככל שעמותה או חברה לתועלת הציבור מוכרזים כארגונים בלתי מותרים או כארגוני טרור בצו שצריך להוציא אותו שר הביטחון, אז יכולה הרשמת לפעול מכוח הצו הזה לפירוקם

המשפטים יריב לוין:  אני יכול לעדכן את הציבור בעניין הזה שעשיתי בדיקה, ובשיתוף פעולה ובמאמץ גדול שנעשה על ידי הרשמת אנחנו משתדלים לסרוק את כל הצווים שהוצאו בעבר ולסגור את אותן עמותות שעוסקות בטרור ובסיוע לטרור

המשפטים יריב לוין:  לצערי הרב, יש לא מעט כאלה, אבל הן כמובן עוסקות בטרור שמופנה כלפי אזרחי ישראל מצד גורמים בצד הפלסטיני וכמובן לא הפוך

המשפטים יריב לוין:       הבקשה לפירוק העמותה יכולה להוביל, כמובן, לעיתים לחיסול התאגיד, לעיתים לתהליך אחר, בהתאם להנחיות ולהוראות שנותן בית המשפט

המשפטים יריב לוין:  הבחינה, גם של המידע הזה שאתה מעביר, תתבצע בדרך שהדברים נעשים באופן רגיל, אבל אני שב ואומר שארוכה הדרך לפירוק על בסיס האשמות באיזשהו תחקיר של גוף בין-לאומי כזה או אחר

המשפטים יריב לוין:  אני מרשה לעצמי – אתה יודע מה? אני לא רוצה לפקפק בממצאים, אבל להגיד שנדרשת מידה משמעותית של עבודה כדי להוכיח שיש בהם בדל של אמת

אוריאל בוסו: תודה

אוריאל בוסו:  חבר הכנסת כסיף, רוצה שאלה נוספת? אני חושב שהשר ענה תשובה מאוד ברורה

עופר כסיף: דבר ראשון, התחקיר המדובר צורף לשאילתה, כך שזה היה אמור להגיע לרשותך והיית אמור לראות

אוריאל בוסו: השר יקרא את זה

המשפטים יריב לוין: אני רוצה להבהיר, חבר הכנסת כסיף, אנחנו שנינו לא חדשים כאן

המשפטים יריב לוין:  קודם כול, אני לא קיבלתי את זה, אבל הוא גם לא יכול להיות מצורף לשאילתה, כי שאילתה במליאה מוגבלת במספר מילים מסוים ואין לה צרופות, אז אני לא מכיר נוהל שמצרפים לשאילתה את זה

המשפטים יריב לוין:  בכל אופן, אם שלחת אותו, אני יכול לומר לך שאליי הוא לא הגיע, אבל בסדר, בוא נאמר, שוב, אני מציע להסתמך פחות על גורמים בין-לאומיים כאלה ואחרים

עופר כסיף: כן, אני מבין

עופר כסיף:  זה ברור לי לגמרי שההטיה הממשלתית נתונה

עופר כסיף:  גם הטרור הרי מוגדר באופן מוטה

עופר כסיף:  לכן השאלה שלי היא אם מבחינתך יש בכלל אפשרות שיהיו ארגוני טרור שהם לא פלסטינים, או שהיהודים, כפי שאמר שר בממשלתך, לא יכולים להיות טרוריסטים

אוריאל בוסו: השר אמר שיש הגדרות בחוק מה זה טרור

המשפטים יריב לוין: אתה יודע, אתה מנסה להכניס אותי לנעליים לא לי

המשפטים יריב לוין:  אני כל הזמן שומע מכם הסברים למה הרפורמה – –     

עופר כסיף: – – –     

המשפטים יריב לוין: רגע, רגע, אני אענה לך

המשפטים יריב לוין:  – – למה הרפורמה – אני אומר את זה לכל האגף הזה של המליאה בואכה אמצע האזור שאתה יושב בו – הסברים מלומדים על כך שמי אנחנו בכלל, השרים? הרי היועצת המשפטית לממשלה היא הפרשנית הבלעדית של החוק ועל פיה יישק דבר

עופר כסיף: – – –     

המשפטים יריב לוין: והנה, תראה, אדוני היושב-ראש, נס גלוי: פתאום מבקשים שהשר יהיה הפרשן של החוק וינקוט עמדה בעניין החוק

המשפטים יריב לוין:  אז אני, חבר הכנסת כסיף – – –     

עופר כסיף: אותי לא שמעת מבקש

המשפטים יריב לוין: אז חבר הכנסת כסיף, אני חייב להגיד לך, חיכיתי כאן מ-11:00, כשהמליאה התחילה, עד 18:30 בערב – היה שווה

המשפטים יריב לוין:  היה בהחלט שווה

המשפטים יריב לוין:  אני בהחלט אשמח – אני מוכן להציע לך הצעה: אתה תתמוך ברפורמה המשפטית, ואני, במסגרת הסמכויות שסוף-סוף יוקנו לי במסגרתה, אשמח לחלוק איתך לא רק את הפרשנות שלי לחוק בעניין הזה אלא בהרבה מאוד עניינים אחרים – – –     

עופר כסיף: גם אני מוכן לעשות איתך עסקה – – – שתהיה רפורמה משפטית ולא הפיכה משטרית דיקטטורית

עופר כסיף:  אני מוכן לתמוך

אוריאל בוסו: חבר הכנסת כסיף, שאילתה רגילה, יש לה כללים ברורים מאוד

המשפטים יריב לוין: חבר הכנסת כסיף, תראה, אתה יודע, אני חייב להגיד עוד דבר אחד: יש דברים – אתה אדם מאוד סדור, ואני חושב שאתה מרגיש בעצמך שיש בעיה עם הטיעונים שלך

המשפטים יריב לוין:  אתה יודע, יש דברים שמראים את חולשת הטענות: זה כשמדברים לגופו של אדם ולא לגופו של עניין – חס וחלילה, לא מה שאתה עשית עכשיו; בין היתר זה שמדביקים הרבה תארים לדברים

המשפטים יריב לוין:  ככל שאומרים שהדבר הוא יותר, איך אומרים, ביזיוני וכו' וכו' וכו' – –     

עופר כסיף: כמו תומכי טרור וכו'?      

המשפטים יריב לוין: – – זה בדרך כלל מעיד שהטענות לגופו של עניין קצת לא מחזיקות מים

המשפטים יריב לוין:  כך גם כשצועקים יותר מדי

עופר כסיף: אני שמח שאתה מודה באשמה

המשפטים יריב לוין: וזה בסדר

המשפטים יריב לוין:  אנחנו בעניין הזה נישאר חלוקים

המשפטים יריב לוין:  בכל אופן אני בהחלט מאמץ את הגישה פורצת הדרך שלך מבחינת מעמד שר המשפטים

המשפטים יריב לוין:  על זה אתה בהחלט ראוי לברכות

המשפטים יריב לוין:  תודה רבה

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:       אדוני השר, כשאתה פה על הדוכן אני רוצה לומר, ושידעו את זה חברי הכנסת: אף אחד לא חושב שסגן ראש הממשלה, שר המשפטים וחבר הקבינט לא עסוק, אבל עם כל זאת, השר מכבד את עבודת הכנסת, מגיע בזמן לכל שאילתה שיש לו, גם אם היא דחופה, מגיע בזמן, ויודע מה המשמעות לא לאחר לפתיחת המליאה, וכשהוא צריך להשיב על חוקים הוא לא שולח שרים להחליף אלא עושה בעצמו, וזה מכבד

אוריאל בוסו:  אני בכיסאי כיושב-ראש מרגיש את זה

אוריאל בוסו:  כשאתה היית יושב-ראש היית מעיר על זה, ואני מבין את המשמעות

אוריאל בוסו:  אנחנו מודים לך על כך

אוריאל בוסו:  הלוואי שכל השרים באמת יעריכו, כי חברי הכנסת, כשהם עושים את העבודה הקשה בחקיקה ובשאילתות, מצפים לקבל תשובה מהגוף עצמו

אוריאל בוסו:  אתה עושה את זה בצורה מכובדת ואתה מכבד את הכנסת

אוריאל בוסו:  על כך אנחנו מודים לך

המשפטים יריב לוין: תודה רבה

המשפטים יריב לוין:  כך צריך להיות

אוריאל בוסו: אם כן, חברי הכנסת, תם סדר-היום

אוריאל בוסו:  הישיבה הבאה תתקיים ביום שני ב' בסיוון התשפ"ג, 22 במאי 2023, בשעה 09:00

אוריאל בוסו:  ישיבה זו נעולה