ישיבת מליאה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 140, 2022-06-08 00:00

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, כנסת נכבדה, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת, היום יום רביעי, ט' בסיוון התשפ"ב, 8 ביוני 2022.

איתן גינזבורג: נתחיל בהודעה למזכיר הכנסת.

איתן גינזבורג: אה, אין?

איתן גינזבורג: איך זה יכול להיות?

איתן גינזבורג: תמיד יש הודעות למזכיר הכנסת.

איתן גינזבורג: אז נברך את חבר הכנסת מוסי רז על חתונת בנו.

איתן גינזבורג: הרבה נחת לזוג הצעיר.

איתן גינזבורג: נעבור, אם כך, ישר לנושא שלשמו התכנסנו – שאילתות דחופות.

איתן גינזבורג: אני מזמין את חבר הכנסת מוסי רז שיעלה – שאילתה דחופה לשרה להגנת הסביבה.

איתן גינזבורג: נזמין את השרה, שכבר התמקמה, לדוכן, וגם אדוני.

איתן גינזבורג: בבקשה.

מוסי רז: גברתי השרה, בשבוע שעבר, ב-31 במאי, פורסם מחקר מטעם משרדך, ולפיו לא פחות מ-360 בני אדם מתו כתוצאה מגלי חום בעשר השנים האחרונות, בישראל, לא בעולם.

מוסי רז: רצוני לשאול: 1.

מוסי רז: כיצד פועל משרדך להיערכות מפני נזקי שינויי האקלים, שעלולים להיות אפילו חמורים יותר?

מוסי רז: גם זה חמור מספיק.

מוסי רז: 2.

מוסי רז: אילו צעדים ננקטים כדי לגבש תוכנית פעולה מקיפה בנושא הזה?

תמר זנדברג: תודה רבה, חבר הכנסת רז, על השאילתה.

תמר זנדברג: אכן בשבוע שעבר משרדי פרסם מחקר ראשון מסוגו בישראל.

תמר זנדברג: אני חייבת לומר שהמחקר הזה התחיל מכתבה שהתפרסמה בעיתון הארץ, של לי ירון – זה גם המקום לברך אותה על "אבירת התקשורת החופשית" שהיא זכתה אתמול מטעם דמוקרטTV – שהעלתה נתון די עלום בזמנו, לפני פחות משנה, על תמותה עודפת מגל חום בחודש מאי 2020.

תמר זנדברג: ביקשתי מהמדענית הראשית של המשרד להגנת הסביבה, פרופ' נגה קרונפלד שור, להיכנס לעומקם של נתונים, כי הם באמת היו מאוד מאוד מדאיגים.

תמר זנדברג: ואכן, פרופ' נגה קרונפלד שור יצאה למחקר, ביחד עם שני חוקרים מאוניברסיטת תל אביב, בדקו את גלי החום בשמונה השנים האחרונות וניתחו אותם בשני מודלים שונים בשיטות סטטיסטיות ואכן גילו, בהערכה שמרנית – מכיוון שזה מחקר ראשון מסוגו ומפאת שמדובר כאן באמת ממש בחיי אדם ובמקרי מוות, הם ביצעו שני ניתוחים שונים בשתי שיטות שונות בהערכת חסר, בהערכה השמרנית ביותר שהם יכלו לפי המודלים – והם גילו נתונים לא פחות ממבהילים.

תמר זנדברג: 360 ישראליות וישראלים איבדו את חייהם בגלי חום בשמונה השנים האחרונות – כ-45 בני אדם בממוצע בכל גל חום תמותה עודפת.

תמר זנדברג: אין ספק שהמחקר הזה מצביע על מה שאנחנו כבר יודעים בפעולה הגלובלית, שמשבר האקלים הורג, החום הורג.

תמר זנדברג: אין ספק שהמחקר הזה קורא לפעולה מהירה ולהיערכות מואצת, מכיוון שכפי שציינת, חבר הכנסת רז, שינויי האקלים בכלל, הנזקים שלהם, וגלי חום בפרט, שעוצמתם, שכיחותם ומשכם צפויים לעלות בשנים הקרובות, ובמיוחד בישראל שנמצאת באזור רגיש שמוגדר hot spot, מוגדר אזור בסיכון מוגבר בגלל האקלים החם והיבש באזורנו.

תמר זנדברג: ולכן הפעולות שאנחנו מקדמים, אני רוצה לחלק אותן לשניים: 1.

תמר זנדברג: פעולות ישירות שאנחנו עושים או ממליצים עליהן בעקבות המחקר הזה ישירות כדי להתמודד עם גלי החום; ופעולות היערכות לשינוי האקלים באופן כללי.

תמר זנדברג: אז קודם כול, מבחינת הפחתת רמת הסיכון, אין ספק שהמחקר הזה מצביע על הצורך הדחוף במיתון טמפרטורה באיי חום עירוניים, שלצורך כך אנחנו הקדשנו החלטת ממשלה מיוחדת, החלטת ממשלה 1022 – הצללה וקירור של המרחב העירוני באמצעות עצי רחוב במסגרת היערכות שינויי אקלים.

תמר זנדברג: זו החלטת ממשלה שבמסגרתה אנחנו נשקיע הרבה מאוד מיליונים בשנים הקרובות בנטיעות של עצים במרחב העירוני, על מנת גם לספוח פחמן וגם להפחית את איי החום העירוניים.

תמר זנדברג: זה נובע מההבנה שלנו שעומסי חום אינם מפוזרים באופן שווה במרחב העירוני, אלא יש עומס חום גבוה במיוחד בתלות בתכסית פני השטח, כיסוי ואופי הצמחייה, מידת ההצללה, האספלט, חסימת רוח, כיוון הרחוב וכדומה.

תמר זנדברג: לאיי החום העירוניים השפעה מיידית על המשתמשים בהם, אבל גם השפעה מתמשכת על המבנים, ומטרת החלטה זו, הכוללת גיבוש תוכנית פעולה מהירה וקידום צעדים מיידיים, היא לשפר את הנוחות האקלימית ולמתן את איי החום העירוניים, נוסף על התפקיד המרכזי של עצים במתן צל, הורדת טמפרטורה ויצירת סביבה עירונית נעימה, הליכתית, שנעים לחיות בה, לרכוב על אופניים וללכת בה.

תמר זנדברג: בנוסף, המשרד להגנת הסביבה שוקד, גם כן בהובלת המדענית הראשית פרופ' נוגה קרונפלד שור, על הכנת פורטל מפות סיכוני אקלים, וזאת גם מתוך הבנה שההשפעות של שינויי האקלים אינן אחידות גאוגרפית; יש אזורים מסוימים שנפגעים משריפות, אחרים מהצפות או מעומס חום קיצוני, וגם הרגישות לסיכונים אינה אחידה.

תמר זנדברג: למשל, אוכלוסיות בסיכון או אוכלוסיות בעוני אנרגטי יסבלו מעומסי חום מעומסי חום קיצוניים יותר מאוכלוסיות בריאות או מבוססות כלכלית.

תמר זנדברג: ולכן אנחנו עובדים על פורטל שבו יוצגו מפות מפורטות של פיזור סיכוני האקלים, רמת הרגישות ויכולת ההיערכות באזורים שונים, במטרה לצבור ידע שיאפשר, גם לממשלה אבל גם לרשויות המקומיות, שהרבה מההיערכות הזאת נמצאת בתחומי האחריות שלהן, לגופים שונים וגם לציבור הרחב להיערך טוב יותר לשינויי האקלים, לקדם קבלת ההחלטות וקביעת סדר עדיפויות מבוססי מדע וידע ולקדם היערכות בצורה ממוקדת ויעילה באזורים שבהם רמת הפגיעות גבוהה.

תמר זנדברג: סתם לדוגמה, זה יאפשר לנו ממש ברמה – וגם, אדוני היושב-ראש, אתה היית ראש עיר – זה יאפשר לנו ממש ברמה עירונית לדעת באילו שכונות צפוי עומס חום כבד במיוחד, או שיטפון לדוגמה, כאשר צפוי מזג אוויר קיצוני.

תמר זנדברג: ולדוגמה, לרשות המקומית לכוון לשם את אמצעי הסיוע - - -

איתן גינזבורג: ההיערכות שלה.

תמר זנדברג: כן, על מנת גם לייעל ולקצר את ההיערכות וגם לייעל אותה מבחינת משאבים.

תמר זנדברג: לצורך העניין, עיר, כאשר צפוי מזג אוויר קיצוני, היא לא יודעת כמה משאבות וכמה משאיות – לדעת, אם יש לה משאית אחת, איפה להציב אותה ואיך להתמודד עם המשבר הזה בצורה מיטבית.

תמר זנדברג: ולסיום, לקדם מחקר.

תמר זנדברג: בהחלט המחקר הזה מראה שדרוש לנו מחקר המשך כדי להבין גם את ההשלכות הרפואיות, את הסיבות הרפואיות, מהן בדיוק הסיבות הפיזיות, הפיזיולוגיות, שגורמות לאותה תמותה עודפת, אבל גם מהו פיזור הגילי, הגיאוגרפי והסוציו-אקונומי כדי לזהות אוכלוסיות בסיכון ולדעת כיצד להיערך ולתת טיפול פרטני.

תמר זנדברג: לדוגמה, למבוגרים עם מחלות רקע, לדוגמה באמצעות – אנחנו רואים את זה באירופה במקומות שאין הרבה מזגנים – באמצעות ממש מרכזי קירור שמוצבים במרחב הציבורי בימים של חום קיצוני או השתתפות בהוצאות החשמל של אוכלוסיות בעוני אנרגטי.

תמר זנדברג: ובדיוק נכנסת לכאן שרת האנרגיה, שגם הנושא של פיצוי אוכלוסיות מוחלשות בעלייה במחירי החשמל וגם החלטת הממשלה שהצבענו עליה בשבוע שעבר ביום ירושלים, שלראשונה מתמודדת עם הסוגיה של עוני אנרגטי בירושלים, שהיא עיר במעמד סוציו-אקונומי נמוך, הן שתי החלטות בכיוון הזה.

תמר זנדברג: כתבו לי כאן עוד תשובה מאוד מאוד ארוכה – אני אעבור עליה בקצרה כי כבר הארכתי – בנושא היערכות לשינויי האקלים באופן כללי.

תמר זנדברג: אני אציין את מינהלת האקלים, שקמה בעקבות החלטת ממשלה 4079 ביולי 2018, בהובלת המשרד להגנת הסביבה ובהשתתפות משרדי ממשלה רבים, שפועלים מאז במסגרת המינהלת הזו להיערכות שינויי אקלים.

תמר זנדברג: אני אציין את השינוי המבני שהמשרד להגנת הסביבה עובר בימים אלה.

תמר זנדברג: אנחנו ממש בונים מחדש את אשכול משאבי הטבע והחוסן האקלימי, שהוא מוקדש לתחום משאבי הטבע, ובתוכו אגף בכיר חוסן אקלימי, שיוקדש לתחום האדפטציה.

תמר זנדברג: אנחנו נוסיף שם תקנים חדשים במטרה לחזק את האסטרטגיה של ישראל בנושא האקלים ולהוביל את ביצוע תוכניות ההיערכות, גם העירוניות.

תמר זנדברג: ציינתי בנייה מחדש של אשכול משאבי הטבע, שבאחריותו כאמור חוסן אקלימי, מגוון ביולוגי בשטחים פתוחים, מים, שפכים ונחלים, סביבה חקלאית וכו'.

תמר זנדברג: אני אציין גם את ההקמה של אגף בכיר חדש לשינויי אקלים בתחום המיטיגציה באשכול רישוי ותעשיות, שינהל את אגף אנרגיה ושינויי אקלים במשרד להגנת הסביבה ויסנכרן את עבודת כלל משרדי הממשלה הרלוונטיים בנושא שינויי אקלים גם כמוקד ידע ומידע לאומי ובין-לאומי.

תמר זנדברג: אציין את שדרוג תחום הבנייה הירוקה לאגף בנייה ירוקה, תקינה ותיווי, שזה תחום משמעותי מאוד.

תמר זנדברג: אם דיברנו על איי החום באמצעות נטיעות, אז אני אציין את התחום של הבנייה הירוקה כמפחיתה את הפגיעה בסביבה, המובילה לתכנון ובנייה של מרחב בריא למשתמש המעודד חיסכון במשאבים, חיסכון בצריכת מים וחשמל, הרחבת מחזור הפסולת ושיפור תנאי המחיה בבניין.

תמר זנדברג: באופן כללי אני אגיד שחוק האקלים שאנחנו העברנו בממשלה, ושאני מאוד מאוד מקווה להעביר בקרוב בכנסת, מרחיב מאוד את ההיערכות של ישראל גם ברמת הפחתת פליטות גזי החממה בתחום המיטיגציה, אבל גם – ואולי אפילו בעיקר – בתחום האדפטציה וההיערכות לשינויי האקלים, ומחייב את כלל משרדי הממשלה, את הרשויות המקומיות, להכין תוכניות היערכות שינויי אקלים.

תמר זנדברג: כבר היום שליש מהרשויות בישראל, בסיוע כספים ממשלתיים מהמשרד להגנת הסביבה, משרד האנרגיה ואחרים, מכינות תוכניות היערכות, ואין ספק שמיקומה החם והיבש של ישראל באזור המזרח התיכון והים התיכון המזרחי מחייב אותנו גם למלא את חלקנו במחויבות הגלובלית שלנו, אבל אולי אפילו ביתר שאת להיערך כדי להגן על אזרחינו.

תמר זנדברג: זה מה שהמחקר הזה מראה באופן מאוד מאוד דחוף, וזה מה שבכוונתנו לעשות.

תמר זנדברג: תודה רבה.

איתן גינזבורג: שאלה קצרה ותשובה ארוכה ומנומקת.

תמר זנדברג: סליחה.

איתן גינזבורג: לא, לא.

תמר זנדברג: זה רק חצי ממה שהיה כתוב לי.

תמר זנדברג: אני יכולתי להאריך עוד, אבל ריחמתי עליכם.

איתן גינזבורג: אני חושב שטוב - - -

יבגני סובה: רגע, זה ישיבת סיעה פה, אדוני?

מוסי רז: אתה מוזמן להצטרף – לסיעה, לא רק לישיבה.

איתן גינזבורג: טוב שהממשלה ניצבת בפני הכנסת ופורסת בפניה את התוכניות החשובות.

תמר זנדברג: כן, חד-משמעית.

איתן גינזבורג: שאלת המשך לחבר הכנסת רז, בבקשה.

מוסי רז: ראשית, תודה, גברתי השרה, על תשובה באמת מעמיקה ומעודדת, אני חייב להגיד, מעודדת מאוד.

מוסי רז: אם תורשה לי הערה קטנה - -

תמר זנדברג: לגמרי.

מוסי רז: - - שזה מחוץ לפרוטוקול.

מוסי רז: ברור שברגע שזה הולך פר שכונה, לא תמיד הרשות שבה השכונה מספיק חזקה לטפל בזה.

מוסי רז: אבל השאלה הנוספת שאני רוצה לשאול היא כיצד בא הנושא הזה לידי ביטוי בתוכנית – שיש לברך אותך ואת שרת החינוך על גיבושה – תוכנית הלימודים בבתי הספר, והאם זה גם כולל את הנושא של הגנה מפני קרינה?

תמר זנדברג: כן.

תמר זנדברג: אז תודה.

תמר זנדברג: קודם כול, לגבי ההערה שמחוץ לפרוטוקול, אני חייבת לומר שבאמת הנושא של מעבר צודק והפגיעות של אוכלוסיות מוחלשות הוא נושא דרמטי בשיח על משבר האקלים בעולם ובישראל, במיוחד כאן – גם הסיכון מפני משברי אקלים הוא גבוה, וגם האי-שוויון הוא גבוה – ולכן בהחלט אנחנו חייבים לתת על זה את הדעת.

תמר זנדברג: אני חושבת שגם משבר הקורונה לימד אותנו שאי-אפשר, זאת אומרת התפקוד וההגנה העירוניים הם דרמטיים והם חשובים.

תמר זנדברג: אין ספק שתפקידה של הממשלה הוא לסייע בזה, ולראיה: תוכניות ההיערכות של הרשויות המקומיות – הממשלה מממנת אותן כמעט באופן מלא, ותפקידה גם לסייע לאותן רשויות בהיערכות הנדרשת.

תמר זנדברג: ציינתי כאן מרכזי קירור, אם זה נטיעות ואחרים.

תמר זנדברג: אז הנושא הוא בהחלט תחת תשומת לב משמעותית.

תמר זנדברג: לגבי השאלה השנייה, באמת אני גאה מאוד בתוכנית הלימודים שהודענו עליה גם לפני כשבוע, וזה המקום מאוד מאוד לברך ולהודות לשרת החינוך יפעת שאשא ביטון, שנפגשנו בקיץ שעבר בנושא הזה של חינוך לאקלים וסביבה, ובאמת היא לקחה את הנושא בשתי ידיים.

תמר זנדברג: שלחנו את הצוותים המקצועיים משני המשרדים לעבוד, והם חזרו עם תוכנית מאוד מאוד מקיפה מגיל גן ועד י"ב, שכל תלמיד ותלמידה ייגעו, יכירו ואפילו יעמיקו במשבר האקלים ובמשבר הסביבתי, ובאופן שהוא תואם גיל.

תמר זנדברג: ולכך השאלה שלך, מוסי – מגיל הגן, שבו ילמדו באמת את ההתנהגויות הבסיסיות ביותר ואת הקשר לטבע, את האהבה לטבע וגם את הסיכון ומה הוא מכיל, ועד גיל י"ב, ששם יעמיקו באמת יותר במקורות המשבר.

יוראי להב-הרצנו: מדהים.

תמר זנדברג: הגדולה של התוכנית הזאת היא שהיא לא תיגע רק במקורות המדעיים, הגיאוגרפיים, הפיזיקליים וכו' אלא במקורות הכלכליים, החברתיים, האנושיים.

תמר זנדברג: היא תוכנית שתקיף את תחומי האומנות, האזרחות, היא באמת תוכנית מאוד מאוד מקיפה ומאוד מאוד חשובה, שאגב תלווה אותה ועדה מדעית.

תמר זנדברג: בניגוד לשנים האחרונות, שראינו שכל מיני תכנים של חברות מסחריות חדרו לתוכניות הלימודים, אז פה תהיה ועדה מדעית שתלווה את התכנים ותתאים אותם לגיל, ואתה בהחלט צודק.

תמר זנדברג: אני רוצה לציין פה פגישה שהייתה לי לפני כמה שבועות עם האגודה למלחמה בסרטן העור, שהאירה בפנינו השלכה נוספת, באופן כללי של הקיץ והחום והקרינה, אבל גם כמובן של ההתגברות שלהם לאור משבר האקלים, והיא ההשפעה על סרטן העור בגילים המבוגרים של חשיפה לשמש בגילים הצעירים.

תמר זנדברג: כלומר, התגברות במופעים של סרטן העור עשרות שנים לאחר החשיפה לשמש, שהייתה חשיפה מסוכנת.

תמר זנדברג: ועל כן, סיכמנו באותה פגישה שאנחנו בהחלט נכניס יחד עם משרד הבריאות ומשרדים נוספים – משרד החינוך וכו' – בנוסף להמלצה לצאת החוצה עם כובע, מים וקרם הגנה, גם בגלל החום, גם בגלל סכנת השרפה המיידית, אבל גם בגלל הסיכון המוגבר – שכבר ידוע לנו וידוע למחקר ולמדע – מקרינת השמש לסרטן העור.

תמר זנדברג: אז בהחלט זה ייכנס בתוך סל ההמלצות והמודעות שלנו לימי הקיץ החמים, שכאמור רק ילכו ויתגברו ויתעצמו באזורנו.

איתן גינזבורג: תודה.

איתן גינזבורג: שאלה נוספת לשרה – מפי חבר הכנסת מקלב, בבקשה.

אורי מקלב: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

אורי מקלב: מכובדתי השרה, את ודאי יודעת שהכנסת בימים אלה דנה בהצעת חוק להרחיב את התשלום על שקיות נשיאה חד-פעמיות.

אורי מקלב: אנחנו הרי יודעים שהמטרה היא לא לקחת תשלום, המטרה היא שמירה על הסביבה, והתשלום אולי יועיל כדי לצמצם את זה.

אורי מקלב: אנחנו מבקשים במסגרת הדיונים גם כן, ואני מביא את זה כאן בפנייך, כדי לשפר ולייעל הרבה את הסביבה, למחזר בחזרה את השקיות.

אורי מקלב: אחרי התשלום – התשלום, הרי אנשים ישלמו ויזרקו את זה – לתת חזרה את הפיקדון, להביא את זה למקומות, בדומה למה שקורה עם הבקבוקים – זה שווה שאלה נוספת, מה קורה עם הבקבוקים, כי המצב היום שאנשים לא מקבלים חזרה את הפיקדון, בעלי המכולות והמרכולים אומרים שלא לוקחים את זה מהם, אז הם גם לא מחזירים, אבל בהנחה שזה צריך להסתדר, אנחנו מבקשים – וזה תלוי מאוד במשרד – לעשות את המחזור הזה על אותן שקיות נשיאה, שיקבלו את עשר האגורות בחזרה.

אורי מקלב: זה יביא לכך שבאמת תהיה שליטה עליהן ולא רק שישלמו ויזרקו.

איתן גינזבורג: זה קיים במקום אחר בעולם?

אורי מקלב: אני מניח שכן.

אורי מקלב: ואם לא - -

תמר זנדברג: אנחנו נבדוק.

אורי מקלב: - - אנחנו תמיד יכולים להיות ראשונים ונחשונים.

איתן גינזבורג: כן.

יוראי להב-הרצנו: חבר הכנסת מקלב - - - בהכנה לקריאה ראשונה ואנחנו נדון בזה.

תמר זנדברג: אוקיי.

תמר זנדברג: אז באמת, קודם כול נמצא כאן חבר הכנסת יוראי להב הרצנו, שהוא אחד היוזמים של חלק מהצעות החוק.

תמר זנדברג: אני קודם כול רוצה להקדים ולומר שחוק השקיות שנכנס לתוקף לפני פחות מעשר שנים עשה שינוי דרמטי.

תמר זנדברג: ואני זוכרת – כאן היה השר עמיר פרץ בזמנו, אני הייתי חברת כנסת בוועדות – אני זוכרת את הדיון על גובה ההיטל.

תמר זנדברג: התחילו מ-60 אגורות או 50 אגורות ובסוף הורידו את זה לעשר אגורות, והיו כאלה שאמרו שזה לא יעשה שינוי כי מה זה 10 אגורות, זה לא יהיה אכפת לאף אחד.

תמר זנדברג: והדרמה של ירידה מלמעלה מ-1.5 מיליארד שקיות בשנה – צניחה – לשימוש ב-300 מיליון שקיות בלבד בעקבות חוק הפיקדון הזה, היא פשוט עדות להצלחה וזאת גם הסיבה שהמשרד להגנת הסביבה מאוד תומך בהרחבת החוק, בגלל שכבר ראינו הצלחה מוכחת, ולכן רוצים להרחיב אותו לרשתות נוספות.

אורי מקלב: - - -

תמר זנדברג: לא, לא.

תמר זנדברג: אני רוצה להודות לך.

תמר זנדברג: אני בהחלט מודה לך גם על השאלה וגם על ההצעה, שבהחלט ניכר שהיא נובעת מדאגה לסביבה ומרצון לעשות הכול כדי להמשיך את ההצלחה.

תמר זנדברג: נמצא כאן חבר הכנסת יוראי להב הרצנו, שאומר שהדבר עלה במסגרת דיוני הוועדה והוא ייבחן.

תמר זנדברג: אנחנו נבדוק באמת אם זה קיים בעולם, אם יש לזה מודלים, כן או לא.

תמר זנדברג: הבקבוקים, דרך אגב, שציינת – בהחלט זו שיטה מאוד מאוד מקובלת בעולם, ואנחנו צופים – אני מודעת לחבלי הלידה בכניסה של החוק הזה לתוקף, ואני מצפה שהחוק בהחלט יוכיח את עצמו, חוק הפיקדון, בחודשים ובשנים הקרובות.

תמר זנדברג: רק לציין שיש לנו מוקד תלונות שהקמנו ביחד עם המועצה הישראלית לצרכנות, ואני רוצה לקרוא לציבור: בכל מקום שנתקלים בבית עסק מעל 25 מטר שלא מוכן לקבל בקבוק ולהחזיר את הפיקדון לציבור - -

איתן גינזבורג: לא.

איתן גינזבורג: זה קיים.

תמר זנדברג: - - להתלונן.

תמר זנדברג: אנחנו עושים מבצעי אכיפה.

אורי מקלב: - - -

תמר זנדברג: לא, בסדר, אני מבינה, אבל אני אומרת, אפילו מספר מועט של תלונות מביא למבצעי אכיפה רחבים ומסייע לנו לשפר את - - -

איתן גינזבורג: אבל במכולת שכונתית של 25 מטר יש מקום לשים את כל - - -

תמר זנדברג: במכולת שכונתית מן הסתם גם האיסוף הוא בהתאם, הוא בהיקפים קטנים.

תמר זנדברג: אבל רשתות - - -

אורי מקלב: לא - - -

תמר זנדברג: אז אני אומרת, חברים, כל בית עסק מעל 25 מטר שמוכר בקבוק אמור לקלוט אותו בחזרה ולהחזיר אותו ליצרנים.

תמר זנדברג: אני מזכירה את הרציונל של החוק – החוק הוא חוק אחריות יצרן.

תמר זנדברג: הוא אומר שיצרן שאחראי למכור לנו את פסולת הפלסטיק הזו, באחריותו גם לאסוף אותה בחזרה ולהעביר אותה למחזור.

תמר זנדברג: ולגבי השקיות, אני רוצה לומר – לא רבים יודעים זאת ועושים זאת – שקיות ניילון, מקומן בפח הכתום, בפח האריזות.

תמר זנדברג: זה בהחלט נחשב לאריזה שהולכת למחזור.

תמר זנדברג: זה מפחית את הנפח - - -

איתן גינזבורג: וואו, טוב לדעת.

תמר זנדברג: אני יודעת, הרבה לא יודעים.

איתן גינזבורג: אני זורק את האריזות שם ואת הניילון בירוק.

תמר זנדברג: אני אומרת את זה בגלל שאני יודעת שככל שהציבור – אני ראיתי מה קרה אצלי בפח הביתי מאז שאני למדתי יותר לעומק את הנושא.

תמר זנדברג: הפח הביתי, הנפח שלו הצטמצם בחצי כאשר מעבירים את כל – אבל את כל – מה שמקומו בפח הכתום לפח הכתום.

תמר זנדברג: ואני מקווה מאוד שבקרוב מאוד תהיה לנו בשורה סופית לתושבי ירושלים.

תמר זנדברג: תושבות ותושבי ירושלים שצופים בנו, אולי פה בקהל או בבית – דעו לכם שירושלים הייתה בערך העיר האחרונה, בטח העיר הגדולה האחרונה, שלא הייתה בה פריסה של פחים כתומים, ולכן גם הרבה מהתלונות מגיעות מירושלים, מאנשים שהיו זורקים לכלובים של הבקבוקים גם את כל האריזות שמקומן בפח הכתום.

תמר זנדברג: אנחנו ממש על סף חתימה סופית עם עיריית ירושלים על פריסה של פחים כתומים בכל רחבי העיר, ואז למעלה מ-10% מתושבי המדינה, תושבי העיר ירושלים – עד היום לא שזפה עינם בפח כתום, וזה הולך לקרות ממש ממש בקרוב, אחרי עשר שנים של עיכוב.

איתן גינזבורג: אפשר לנצל את המעמד שלי, אם כבר עוסקים כאן בזה?

תמר זנדברג: בטח.

איתן גינזבורג: האם אפשר לזרוק בקבוקי שתייה לפח הכתום?

איתן גינזבורג: אני שואל את זה כי למשל בקבוקי שמפו או דברים אחרים כן זורקים לפח הכתום.

תמר זנדברג: כל מכל – כמו בקבוקי שמפו, קרטוני חלב כאמור, עטיפה של טופו, של גבינה, שקית ניילון – כל הדברים האלה, מקומם בפח הכתום, למעט בקבוקי השתייה שחייבים בפיקדון.

איתן גינזבורג: אבל מעבר לפיקדון, מבחינת המחזור עצמו?

איתן גינזבורג: הסיפור הוא סיפור מורכב - - -

תמר זנדברג: אני אגיד לך ככה, ואנשי המקצוע במשרד לא יאהבו את התשובה הזאת, אבל אני אגיד אותה בכל זאת:

תמר זנדברג: אם אתה תזרוק אותה לפח הכתום אז תמיר יחלצו ובהסדר יעבירו את זה למחזור.

איתן גינזבורג: אז מקצועית אפשר למחזר את זה כמו כל פלסטיק אחר?

תמר זנדברג: בהחלט אפשר למחזר את זה, צריך למחזר את זה, ואפילו הסיבה שיש על זה פיקדון היא בגלל שמדובר בפלסטיק שהוא מאוד איכותי למחזור ומאוד חשוב שהוא יישאר יבש ונקי ולא יתערבב עם שאר הפסולת שיש בפח.

תמר זנדברג: זאת בדיוק הסיבה שנולד חוק הפיקדון – כדי שאפשר יהיה לחלץ את החומר המאוד-איכותי הזה ולהפוך אותו - - -

איתן גינזבורג: והפלסטיק האחר של האריזות הוא לא איכותי?

איתן גינזבורג: של אקטימל?

איתן גינזבורג: של יוגורט?

תמר זנדברג: בקבוק זה דבר מאוד אחיד ועם פלסטיק מאוד – חד-פולימר שיכול לחזור אפילו להיות בקבוק חדש.

תמר זנדברג: שאר הפלסטיק – זה תלוי בצבע ובאיכות החומר.

תמר זנדברג: אגב, בעולם כבר נעשית – בישראל אנחנו חייבים להתחיל לעשות עבודה יחד עם יצרני האריזות על האיכות של האריזה, מאיזה חומר, מאיזה עובי, איזה צבעים היא כוללת, על מנת להקל על המחזור.

תמר זנדברג: אבל בשאר האריזות זה יותר קשה.

תמר זנדברג: בבקבוק זה יותר קל וזה מאוד טוב ומזמין וחשוב, ולכן גם החוק הזה, לכן החוק שחל על היצרנים, שאומר להם: אתם באים ובעצם מייצרים בסוף פסולת, פסולת שהיא חד-פעמית; הציבור שותה משקה – אגב, ממותק, גם לא כל כך בריא ברוב הפעמים – ומשליך אותו מייד לאחר מכן.

תמר זנדברג: אז קחו אחריות על הפסולת הזו, תאספו אותה בחזרה, תהפכו אותה חזרה למוצר – אפשר גם לבקבוק, זו הרמה הגבוהה ביותר של מחזור.

תמר זנדברג: וזאת הסיבה לחוק הפיקדון.

תמר זנדברג: שאר האריזות – גם מאוד חשוב להוציא מהן מה שאפשר, ובעיקר להפריד אותן מהפסולת הרטובה, שאגב, גם היא משאב שאנחנו נתחיל לעבד אותו בקרוב, אבל זה כבר דיון אחר.

איתן גינזבורג: פעם ניסיתם.

איתן גינזבורג: הייתה החזרה למקור בעיריות, השקענו בזה הרבה מאוד מאמץ, הרבה מאוד כספים - - -

תמר זנדברג: נכון.

תמר זנדברג: וזה יחזור.

תמר זנדברג: זה יחזור כי אין דרך אחרת.

איתן גינזבורג: הייתה עבודה אדירה, באמת.

איתן גינזבורג: חבל שזה לא - - -

תמר זנדברג: אתה מאוד מאוד צודק.

תמר זנדברג: זה בכייה לדורות, זה אחד הדברים שמאוד מאוד - - -

איתן גינזבורג: עשינו מאמצעים גם במערכת החינוך, גם בעיר, גם בחלוקת פחים חומים, ובסוף הרבה – מיליונים השקענו שם.

תמר זנדברג: אתה לא יודע כמה שאתה צודק.

תמר זנדברג: תמיד אומרים ששרים באים למשרד וכן עושים, לא עושים, קובעים, לא קובעים.

תמר זנדברג: פה היה מקרה מובהק של זיגזוג – אני אגיד את זה בצורה ברורה – במשרד להגנת הסביבה מטעם השר, השרים.

תמר זנדברג: אתה צודק, הייתה עבודה, נעשתה עבודה, נעשתה הטמעה, היא הייתה בדרך, היא הייתה בתהליך.

תמר זנדברג: זה דבר שלוקח שנים, זה גם מה שרואים באירופה.

תמר זנדברג: ובא שר אחד שפשוט אמר: נבטל במחי יד את כל הדבר הזה, וכל המאמצים וכל הכספים שהושקעו ירדו לטמיון.

איתן גינזבורג: בבתים פרטיים כבר הרחבנו להם את – מה שעשינו שם.

תמר זנדברג: ועכשיו כמה שנים כבר מנסים לתקן את זה.

תמר זנדברג: אבל מכיוון שאין לנו ברירה, ונושא הפרדת הפסולת, הפרדה במקור ומחזור זה אחד התחומים שבהם ישראל נמצאת הכי הרבה מאחור, בפער של 30 מהמדינות המפותחות שאנחנו רוצים להידמות אליהן, אז אנחנו בהאצה - - -

איתן גינזבורג: בכל המחזור או רק במחזור למקור?

תמר זנדברג: כל תחום המחזור, החל מהפרדה במקור דרך מחזור.

תמר זנדברג: תחום הפסולת זה התחום שבו לדעתי אנחנו הכי מפגרים אחרי העולם המערבי, וחייבים להאיץ מאוד את ההיערכות לזה.

תמר זנדברג: זה תלוי גם בהתנהגות של משקי הבית, זה תלוי גם במתקני הקצה, שעכשיו אנחנו משקיעים.

תמר זנדברג: אחת הבעיות שהיו בזמנו זה שמשקי הבית והעיריות מאוד מאוד השקיעו אבל לא היה לאן להעביר את הזה.

תמר זנדברג: אז עכשיו אנחנו משקיעים הפוך, במתקני הקצה, ומנסים לסנכרן את זה שעיריות שייקחו על עצמן – והעירייה שאתה עמדת בראשה היא בהחלט מהמובילות, עם כפר סבא, מודיעין הייתה, זיכרון; יש כמה עיריות שבאמת בצורה וולונטרית – והתושבים מאוד מעורבים ומעוניינים.

תמר זנדברג: אז מה שאנחנו מנסים לעשות עכשיו זה לסנכרן שיהיו כמה מקומות בצורה גאוגרפית שיטמיעו גם הפרדה במקור, ביחד עם התקדמות מתקני הקצה, ואז יהיה אפשר לראות שכר בעמל ולראות שהפסולת שמופרדת באמת מגיעה למחזור כמו שצריך, קומפוסטציה ומחזור של האריזות והחומרים היבשים, ואז לייצר סיפורי הצלחה ולסחוף אחריהם את כל המדינה.

איתן גינזבורג: אמן ואמן.

תמר זנדברג: עבודה סיזיפית אבל מאוד מאוד מאוד חשובה.

איתן גינזבורג: אמן.

איתן גינזבורג: סליחה על ההתערבות, זה פשוט מעניין.

תמר זנדברג: לא, זה בסדר גמור.

תמר זנדברג: סליחה אם שיעממנו את שאר הציבור, אבל אלה דברים חשובים.

איתן גינזבורג: אלה דברים שנוגעים ליום-יום שלנו.

תמר זנדברג: בהחלט.

איתן גינזבורג: בבקשה, חבר הכנסת הרצנו, שאילתה רגילה לשרה.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה.

יוראי להב-הרצנו: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני לא יכול שלא לראות שביציע הציבור יש תלמידות ותלמידים.

יוראי להב-הרצנו: אני מוכרח לציין שזה תענוג לראות אנשים צעירים שמגיעים לכנסת.

יוראי להב-הרצנו: אני רק רוצה לקוות שהם מתרשמים מהדיון הרציני והענייני שעכשיו נערך כאן, שקורה גם כאן לצד מראות אחרים שאולי יותר רואים בטלוויזיה.

יוראי להב-הרצנו: אז אני שמח וגאה על השיח הזה, שגם מתמקד במה שאני מגדיר בתור האיום הכי גדול על בני הדור שלנו.

יוראי להב-הרצנו: אז ברוכים תהיו.

יוראי להב-הרצנו: ועכשיו לשאילתה - - -

איתן גינזבורג: באמת ברוכים הבאים.

תמר זנדברג: בהחלט.

תמר זנדברג: כל הכבוד.

איתן גינזבורג: ברוכים הבאים כל באי הכנסת.

איתן גינזבורג: בבקשה.

יוראי להב-הרצנו: השאילתה שלי עוסקת בהמלצות ועדת המשנה לטיפול בזיהום האוויר הנגרם משרפות פסולת בשטחים פתוחים שהובילה חברת הכנסת יעל גרמן, היום השגרירה בפריז.

יוראי להב-הרצנו: אז כך אני שואל: הוועדה שפעלה בכנסת העשרים פרסמה שורת המלצות: הקמת צוות בין-משרדי לטיפול בתופעה, העצמת יכולת הפיקוח אחר שרפות הפסולת באמצעות המשטרה ורשות הטבע והגנים, הגדלת מצבת כוח האדם המשפטי, הסדרת פינוי הפסולת, לרבות מעקב מבוסס GPS אחר משאיות ועוד.

יוראי להב-הרצנו: ברצוני לשאול אותך, גברתי השרה: אילו מהמלצות הדוח יושמו בשנים שחלפו מפרסומו?

תמר זנדברג: אז תודה רבה, חבר הכנסת להב הרצנו, גם על הדברים, גם על הברכה לתלמידות והתלמידים, וגם על השאלה.

תמר זנדברג: התשובה כדלקמן: היחידה למניעת השלכה ושרפה של פסולת בשטחים הפתוחים – יחידת ינשוף – הוקמה בשיתוף פעולה בין המשרד להגנת הסביבה ורשות הטבע והגנים.

תמר זנדברג: היחידה מונה 14 פקחים ומנהל, בפריסה ארצית על פי מחוזות.

תמר זנדברג: היחידה מאוישת ופועלת החל משנת 2019 בתחומים הבאים: 1.

תמר זנדברג: טיפול במפגעי עשן – הגעה למפגע עשן, דיווח למוקד הסביבה ולרשות הכבאות וההצלה.

תמר זנדברג: ביצוע כלל הפעולות לצורך סיום המפגע ואיסוף נתונים לצורך ביצוע האכיפה; 2.

תמר זנדברג: אכיפה כנגד השלכות והצתת פסולת – ביצוע פעולות פיקוח ואכיפה, תצפיות, מארבים, מצלמות ועוד לצורך איתור העבירות ותיעודן, ובהמשך טיפול אכיפתי באמצעות ברירות משפט או העברה לטיפול המשטרה הירוקה; 3.

תמר זנדברג: איתור מפגעים – ביצוע סקר מפגעי פסולת, בדגש על ערימות פסולת בעלות פוטנציאל בעירה; 4.

תמר זנדברג: סיוע למשטרה הירוקה בביצוע איסוף מידע על יעדים או בביצוע פעילות אכיפה על יעדים גדולים של עבריינות פסולת; 5.

תמר זנדברג: סיוע למחוזות המשרד להגנת הסביבה, העברת דוחות מפורטים בגין מפגעי פסולת משמעותיים והמלצה לפעול באמצעות צווי ניקוי ובאמצעות הטלת עיצומים כספיים; 6.

תמר זנדברג: ביצוע הסברה בנושא השלכת פסולת ברמה של יישובים, קיבוצים, מועצות ועוד; 7.

תמר זנדברג: שיתוף פעולה עם פקחים של אשכולות, רשויות מקומיות, יחידות סביבתיות, משטרה ועוד.

תמר זנדברג: פקחי היחידה עברו את ההכשרות וקיבלו את ההסמכות הבאות: סמכויות על פי חוק גנים ושמורות, התשנ"ח–1998; צו סדר הדין הפלילי, התש"ס–2000, הסמכה למסירת הודעת תשלום קנס – שמירת הניקיון; צו סדר הדין הפלילי, התשס"ד–2003, הסמכה למסירת הודעת תשלום קנס – יריעות פלסטיק.

תמר זנדברג: יכולות הפיקוח הועצמו על ידי הוספת שימוש ברחפנים ואמצעי מודיעין אלקטרוניים.

תמר זנדברג: בשנת 2021 בוצעה הצבה של 169 מצלמות אכיפה לצורך תיעוד עבירות השלכה ושרפת פסולת.

תמר זנדברג: ביצועי היחידה בשנת 2021: טופלו 389 מפגעי עשן משרפות פסולת; נמסרו 420 דוחות ברירת משפט ו-414 דוחות בשנת 2020, בשנה שקדמה; נרשמו 186 דוחות פיקוח להמשך טיפול אכיפתי של המשטרה הירוקה או מחוז או פיצו"ח; נמסרו 94 אזהרות למחזיק הקרקע שבשטחו התרחשה שרפת הפסולת.

תמר זנדברג: כמו כן, אני שמחה לעדכן שהשנה, בתקציב 2022, אנחנו הגדלנו את היחידה, ועובדים בימים אלה לאישור התקציב הנוסף של 8 מיליון שקלים נוספים על מנת להכפיל את הפריסה של היחידה לצורך הכפלת הפיקוח.

תמר זנדברג: באשר למעקב מבוסס GPS אחר משאיות, הדבר נמצא כרגע בתהליך RIA – אתה מכיר, בחינה כלכלית של החלופות.

תמר זנדברג: ובנוסף, בימים אלה אני מקדמת בשיתוף שר המשפטים ויושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, את צו סדר הדין הפלילי (עבירות קנס – שמירת הניקיון), שנועד לאפשר אכיפת פסולת כעבירת קנס.

יבגני סובה: יש שאלה נוספת?

יוראי להב-הרצנו: כן.

יבגני סובה: בבקשה.

יוראי להב-הרצנו: תודה, אדוני היושב-ראש.

יבגני סובה: אני כבר רגיל שבשאילתות זה מתנהל בכבוד רב והדדיות.

תמר זנדברג: בהחלט.

יבגני סובה: אז פתאום אני מצאתי את עצמי שאני צריך להגיד לך שאלה נוספת.

יבגני סובה: בבקשה, אין בעיה.

תמר זנדברג: הוא חיכה בסבלנות.

תמר זנדברג: הוא ידע שמגיע תורו, אבל הוא המתין ל-queue שלו.

יוראי להב-הרצנו: האמת היא שהקשבתי בקשב רב - -

תמר זנדברג: חד-משמעית.

יוראי להב-הרצנו: - - ואני שמח על התשובה המפורטת.

יוראי להב-הרצנו: תודה, גברתי השרה.

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה לשאול אותך, אפרופו התוכניות להגדלת היחידה והרחבת הפעילות שלה, האם את שבעת רצון מהאופן שבו עושים שימוש בכספים מקרן הניקיון לטובת הנושא של טיפול בשרפות פסולת?

יוראי להב-הרצנו: האם באמת מוקצים כספים, להבנתך?

יוראי להב-הרצנו: באיזה היקף?

יוראי להב-הרצנו: ואם לא, מהם החסמים שאת מזהה והאם ניתן לסייע בשחרורם?

תמר זנדברג: אתה נוגע בשתי נקודות שהן בהחלט משמעותיות ושוות דיון.

תמר זנדברג: הנקודה הראשונה זה שלשאול איש ציבור, שר או כל פקיד, או חבר כנסת, או כל אחד, אם מושקעים מספיק כספים, זו שאלה שלעד התשובה עליה תהיה לא, כמובן.

תמר זנדברג: בתחום שרפת הפסולת, כפי שציינת בשאלה, זה בהחלט תחום שזוהה בשנתיים-שלוש האחרונות וניתן לו מענה, וכאמור, הוא גם מוכפל בימים אלה בגלל שזיהינו את האיום.

תמר זנדברג: אני חייבת לומר שמבין תלונות הציבור שאני מקבלת מכל רחבי הארץ, צפון, מרכז ודרום, זה בין התלונות השכיחות שמאוד מאוד פוגעות בבריאות, באיכות החיים והסביבה, של תושבות ותושבי ישראל.

תמר זנדברג: אבל אני חייבת לומר שאכיפה היא סוף השרשרת.

תמר זנדברג: לרדוף אחרי אותה ערמה נשרפת בשטח זה חשוב, זה מייצר הרתעה, זה מייצר אכיפה.

תמר זנדברג: אבל חייבים ללכת במעלה השרשרת אל המניעה, אל מניעת ההשלכה, אל מניעת יצירת המפגע.

תמר זנדברג: ובעצם לכך, ברציונל, מוקצים על פי חוק ועל פי המדיניות כספי קרן הניקיון – לטפל באמת בטיפול בפסולת בהתאם לדיון המאוד-מאוד ארוך שהיה לנו כאן, בהפרדה במקור, בהפרדה לזרמים השונים, במיוחד לזרמים שנשרפים ומושלכים, במיוחד בשטחים הפתוחים, שזה גזם, שזה פסולת חקלאית, שזה פסולת בניין, שזה פסולת במקומות וביישובים שאינם מטופלים, שהפסולת לא מטופלת בהם באופן שגרתי.

תמר זנדברג: אגב, לכך מוקצים מאות מיליונים של שקלים מהמשרד להגנת הסביבה במסגרת התוכנית לחברה הערבית, החלטת ממשלה 550.

תמר זנדברג: כך שהכספים של קרן הניקיון, מיעוטם – ונכון שכך – הולכים באמת לאכיפה.

תמר זנדברג: הכספים הגדולים צריכים להיות מושקעים באסטרטגיית הפסולת כדי לייצר את המניעה ואת הטיפול הנכון במקור.

תמר זנדברג: שוב, היה לנו כאן דיון קודם, עם היושב-ראש הקודם שגם היה ראש עיר, אז הוא מכיר את זה היטב.

תמר זנדברג: זה דבר שנמצא אצל הרשויות המקומיות.

תמר זנדברג: זה דבר שייקח קצת יותר זמן.

תמר זנדברג: אבל אם נעשה אותו נכון ונשקיע את ההיערכות בשנים הקרובות במתקני קצה וטיפול מיטבי בפסולת, אז אנחנו גם נגיע למצב שנצטרך – תמיד נצטרך אכיפה, אבל הרבה הרבה פחות, כי המפגע יימנע במקורו.

יבגני סובה: תודה רבה, גברתי השרה.

יבגני סובה: אם כך, אנחנו סיימנו עם הפרק של השאילתות.

יבגני סובה: [הצעת חוק פ/2958/24; נספחות.

יבגני סובה: ]

יבגני סובה: אנחנו נעבור לסעיף הבא בסדר-היום, וזה הצעות חוק פרטיות לדיון מוקדם.

יבגני סובה: נתחיל מהצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – שלוחה טלפונית ייעודית לביטול עסקה), התשפ"ב–2022.

יבגני סובה: מי שתציג את החוק – חברת הכנסת לימור מגן תלם.

יבגני סובה: בבקשה, יש לך עשר דקות, לרשותך.

לימור מגן תלם: תודה.

לימור מגן תלם: אדוני היושב-הראש, חבריי חברי הכנסת, הצעת החוק שלפניכם תקל על הצרכן בעת ביטול עסקה מול חברות תעופה.

לימור מגן תלם: זאת הצעת חוק מאוד חשובה מבחינת ההגנה על הצרכן.

לימור מגן תלם: כיום, צרכנים רבים שרוצים לנפוש בחו"ל או לטוס לחו"ל לצורך עבודה, והטיסה שלהם התבטלה, צריכים לחכות שעות על הקו כדי לקבל מענה אנושי טלפוני, ולעיתים קרובות, בכלל לא מקבלים שום מענה.

לימור מגן תלם: זה מצב שהוא בלתי נסבל וחייב להיפסק.

לימור מגן תלם: אנחנו יודעים שבזמן הקורונה היה גל של ביטולי טיסות, והצרכנים נותרו ללא מענה טלפוני.

לימור מגן תלם: גם במקרה שהיה ממש עכשיו, באזהרת מסע לטורקיה, אנשים ביטלו טיסות, ביטולים קורים כל הזמן, אבל אי-אפשר להשאיר את הצרכנים עם חוסר מענה, עם חוסר תשובה, עם חוסר אונים, מול מוקד טלפוני ללא מענה.

לימור מגן תלם: כיושבת-ראש ועדת המשנה להגנת הצרכן, נחשפתי לתלונות רבות מכם, האזרחים, על זמני המתנה בלתי נסבלים ובלתי נסלחים, וחוסר במענה לביטול עסקה.

לימור מגן תלם: ולכן החלטתי לתת פתרון פרקטי לבעיה.

לימור מגן תלם: הצעת החוק שלי מכלילה את חברות התעופה ברשימת העוסקים שמחויבים לתת לצרכן מענה טלפוני אנושי לביטול עסקה תוך שש דקות מהתחלת השיחה.

לימור מגן תלם: נכון להיום חברות התעופה לא ברשימה, הן הוחרגו, ואין עליהן שום חובה למלא את לשון החוק, למרות שחברות אינטרנט, פלאפון, כרטיסי אשראי, חברות ביטוח, חשמל, גז וכדומה, כן ברשימה.

לימור מגן תלם: עוד דבר שהיה חשוב לי להוסיף – חברות התעופה יחויבו להקצות שלוחה ייעודית לביטול עסקה, כבר בתפריט הראשי של המערכת לניתוב השיחות.

לימור מגן תלם: וזאת מתוך ההבנה שביטול עסקה דחוף וחשוב לצרכנים, ויש צורך לקיים אותו בתוך זמן קצר ביותר, אחרת תתקיים פגיעה צרכנית מהותית.

לימור מגן תלם: לקחתי דוגמה של אדם שראה את אזהרת המסע לטורקיה, ביקש לבטל את הטיסה, אבל המתין שעות, שעות רבות, ממושכות, על הקו, רק כדי לבטל את הטיסה, ובסוף לא הצליח לתפוס שום מענה אנושי טלפוני ולא היה לו עם מי לדבר.

לימור מגן תלם: לכן זה כשל צרכני שצריך לתת לו פתרון, וזה למעשה מה שבאתי לעשות פה.

לימור מגן תלם: המטרה היא ליישר את מאזן הכוחות בין האזרח, הצרכן היחיד, לבין החברות הגדולות.

לימור מגן תלם: לא ייתכן שחברה שלקחה ממך, הצרכן, תשלום על שירות או מוצר כלשהו, תתנער ממך בשעת הצורך.

לימור מגן תלם: אין אדם שלא סובל מזמני המתנה ממושכים, אין אדם שלא היה מתוסכל מכך שלא הצליח להשיג מענה אנושי בטלפון.

לימור מגן תלם: החוק הזה נוגע לכולנו, לכל אזרח.

לימור מגן תלם: החוק מקל תהליכים שעד כה היו מסורבלים ובלתי נגישים לצרכן, ללא כל הצדקה אמיתית.

לימור מגן תלם: זו הצעת חוק שנוגעת לזכויות הבסיסיות שלנו, הצרכנים, ואני מאמינה ומקווה שכל חברי הכנסת, מהקואליציה ומהאופוזיציה, יבינו את חשיבות הצעת החוק ויצביעו בעד.

לימור מגן תלם: תודה.

יבגני סובה: תודה רבה לחברת הכנסת לימור מגן תלם.

יבגני סובה: [הצעת חוק פ/2793/24; נספחות.

יבגני סובה: ]

יבגני סובה: להצעה זו הוצמדה הצעת חוק של חברת הכנסת חוה אתי עטייה.

יבגני סובה: בבקשה, חברת הכנסת עטייה.

יבגני סובה: שלוש דקות, גברתי.

חוה אתי עטייה: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אדוני סגן שרת הכלכלה חבר הכנסת יאיר גולן, רבים מאיתנו נאלצו לבטל עסקת רכישה.

חוה אתי עטייה: הליך ביטול עסקה נפוץ מאוד לגבי מגוון רחב של מוצרים ומכשירים בתחומים שונים.

חוה אתי עטייה: לא בכדי קבע המחוקק נהלים ברורים לביטול עסקה צרכנית אף ללא סיבה.

חוה אתי עטייה: צרכנים רבים המעוניינים לבטל עסקה נתקלים כיום בקשיים רבים, ההופכים את הפעולה הפשוטה של ביטול עסקה לתהליך ארוך, מפרך ומתיש.

חוה אתי עטייה: לרוב החברות במשק יש שירות טלפוני שמטרתו לקדם ולהנגיש מכירות.

חוה אתי עטייה: מן הראוי שהם יפעילו קו טלפוני המכוון רק לצרכנים המעוניינים לבטל עסקה.

חוה אתי עטייה: לצורך זה הצעתי תיקון לחוק הגנת הצרכן (שלוחה טלפונית ייעודית לביטול עסקה), התשפ"ב–2021, תיקון סעיף 14ט.

חוה אתי עטייה: לפי ההצעה, עוסק המספק שירות טלפוני של מערכת אוטומטית לניתוב שיחות יקצה שלוחה של מענה אנושי לביטול עסקה.

חוה אתי עטייה: משך ההמתנה לקבלת מענה אנושי בשלוחה לא יעלה על חמש דקות מרגע שהתקבלה הבחירה של הצרכן בשלוחה הזאת.

חוה אתי עטייה: בשנים האחרונות התפרסמו בתקשורת כתבות על עוסקים שבכוונה תחילה מקשים על הצרכנים לבטל עסקה מתוך אינטרס שהצרכנים לא יתמודדו עם התהליך הארוך ולא יבטלו את העסקה.

חוה אתי עטייה: מטרת הצעת החוק היא להקל על ציבור הצרכנים בישראל ולעגן את זכויותיהם כשהם מבטלים עסקה באמצעות הנגשת התהליך בעת הרכישה.

חוה אתי עטייה: בדרך זו יימנע מהצרכנים חסרון כיס, בייחוד בתקופה זו, שיוקר המחיה עולה ויש זינוק ניכר של מחירי מוצרים רבים.

חוה אתי עטייה: הנגשת הליך ביטול עסקה תוליך בסופו של דבר לחיזוק אמון הציבור ביצרנים ובחברות השיווק, והיא גם תעודד את מעגל הרכישות בעתיד.

חוה אתי עטייה: אודה על תמיכתכם בהצעת החוק צרכנית זו שעשויה להועיל הן ללקוחות והן למשווקים.

חוה אתי עטייה: תודה רבה.

יבגני סובה: תודה רבה לחברת הכנסת חוה אתי עטייה.

יבגני סובה: מי שישיב על שתי ההצעות זה סגן שר הכלכלה יאיר גולן, בבקשה.

יבגני סובה: יש לך עשר דקות, אדוני.

יאיר גולן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הצעות החוק שהוגשו פה הן הצעות חוק רציניות ונעשתה פה עבודת מטה, עבודת הכנה יסודית.

יאיר גולן: לכן כשעלה הנושא בוועדת השרים לענייני חקיקה, לא רק שהוא אושר אלא כבר צורפו לו לא מעט התניות.

יאיר גולן: למעשה, המשך העבודה בוועדה הוא כבר די ברור ומוסדר, כך שיש פה פירוט שלם, אדוני היושב-ראש וחבריי חברי הכנסת, לגבי מה הולך להיות התוכן של החוק.

יאיר גולן: אני עוד לא ראיתי תוכן כל כך מפורט.

יאיר גולן: כלומר, חברותיי חברות הכנסת, נדמה לי שאין צורך לפרט פה את הדברים.

יאיר גולן: הפרטים ידועים לכן, כי אתן הובלתן את עבודת המטה הזאת.

יאיר גולן: כל שאני יכול להגיד הוא שהיא תועבר לוועדה ותמשיך להתקדם.

יאיר גולן: אני מניח שיצא מזה חוק טוב שמקובל על כולנו.

יאיר גולן: הוא באמת נותן מענה לצורך אמיתי ולנושא שמרגיז רבים מאיתנו.

יאיר גולן: לכן החוק ימשיך ויתקדם.

יאיר גולן: אני מודה לכם על העלאת הנושא על סדר-היום של הכנסת, והוא יתקדם בלוחות זמנים, אני מניח, מהירים.

יאיר גולן: תודה רבה.

יאיר גולן: מקובל חברת הכנסת עטייה?

יאיר גולן: חברת הכנסת מגן?

יאיר גולן: אדוני היושב-ראש, תודה רבה.

יבגני סובה: תודה רבה לסגן השר.

יבגני סובה: רבותיי, אנחנו נעבור להצבעה.

יבגני סובה: אנחנו נצביע קודם כול על הצעת – אין כמעט חברי כנסת באולם אבל יש רעש ממנהלי הסיעות.

יבגני סובה: חבר'ה, זה כל הזמן ככה, אז נא להיות בשקט.

יבגני סובה: נעבור להצבעה אלקטרונית.

יבגני סובה: קודם כול נצביע על הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – שלוחה טלפונית ייעודית לביטול עסקה), התשפ"ב, של חברת הכנסת לימור מגן תלם.

יבגני סובה: הצבעה.

יבגני סובה: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 11

יבגני סובה: נמנעים – אין

יוראי להב-הרצנו: - - -

יבגני סובה: שנייה, אני אוסיף אותך.

יבגני סובה: אז אני מוסיף גם את הצבעתו של חבר הכנסת יוראי להב הרצנו, אז בסך הכול 12 בעד, אפס מתנגדים.

יבגני סובה: אני קובע כי הצעה זאת עברה בקריאה טרומית ותועבר להמשך דיון בוועדת הכלכלה.

יבגני סובה: נעבור להצבעה נוספת – הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – שלוחה טלפונית ייעודית לביטול עסקה), התשפ"ב–2021, של חברת הכנסת חוה אתי עטייה.

יבגני סובה: הצבעה.

יבגני סובה: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 12

יבגני סובה: נמנעים – אין

יבגני סובה: אני מוסיף גם את הצבעתו של חבר כנסת להב הרצנו, ובכך אני קובע 12 בעד, אפס מתנגדים.

יבגני סובה: הצעה זו עברה בקריאה טרומית ותועבר להמשך דיון בוועדת הכלכלה.

יבגני סובה: [הצעת חוק פ/2546/24; נספחות.

יבגני סובה: ]

יבגני סובה: נעבור לסעיף הבא בסדר-היום – הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו-2018) (תיקון – הקצאת סכום לרשויות המקומיות הסמוכות לנמל התעופה בן-גוריון), התשפ"ב–2021.

יבגני סובה: יציג את החוק חבר הכנסת קושניר, שהוא יו"ר ועדת הכספים.

אלכס קושניר: תודה, אדוני היושב-ראש.

אלכס קושניר: חבריי חברי הכנסת, מדובר בהצעת חוק שאמורה בעצם לסדר את כל מה שקשור לתשלום פיצוי לרשויות הסמוכות לשדה התעופה בן-גוריון.

אלכס קושניר: כרגע בחוק הקיים, איך אומר את זה, ישנה איזו בעיה שקשורה להגדרה המשפטית של רשויות שנקובות בחקיקה, ואנחנו צריכים לתקן את זה.

אלכס קושניר: באופן כללי אני אגיד שכשאתם קוראים את החוק ואתם מבינים את הקצאת המשאבים אז עולות הרבה מאוד שאלות.

אלכס קושניר: אני רק רוצה להגיד כאן שאותן רשויות שבאמת סמוכות לנתב"ג כמו לוד, רמלה ואור יהודה, לא רק שלא תיפגענה מהחוק הזה אלא הן גם יקבלו יותר כספים.

אלכס קושניר: במהלך הדיונים לקראת קריאה ראשונה, שנייה ושלישית אנחנו נדאג שמשרד הפנים יביא את התקנות הרלוונטיות וגם נוכל לאשר את החוק.

אלכס קושניר: אז אני כמובן מבקש לתמוך בחקיקה.

אלכס קושניר: תודה.

יבגני סובה: תודה רבה לחבר הכנסת אלכס קושניר.

יבגני סובה: מי שתשיב בשם הממשלה זאת השרה קארין אלהרר.

יבגני סובה: לפני שהשרה תשיב, אני רק רוצה לנצל את ההזדמנות ולברך את יושב-ראש הפרלמנט של בוסניה מר דרגן קוביץ'.

יבגני סובה: Welcome to the Knesset, welcome to Jerusalem, Mr.

יבגני סובה: Čović.

יבגני סובה: ברוכים הבאים לירושלים, ברוכים הבאים לכנסת.

יבגני סובה: בבקשה, גברתי השרה.

קארין אלהרר: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, חברי המציע, אני משיבה בשם השר חמד עמאר.

קארין אלהרר: ועדת השרים לענייני חקיקה החליטה לתמוך בהצעת החוק בכפוף לכך שהמשך הליכי החקיקה יקודמו בתיאום עם משרדי המשפטים, הפנים והאוצר.

קארין אלהרר: תודה רבה.

יבגני סובה: תודה רבה לגברתי השרה.

יבגני סובה: זה לא הוצמד, נכון?

יבגני סובה: אני רק אתן לשרה לשוב למקום.

יבגני סובה: השרה בעצם לא מצביעה.

יבגני סובה: אז אנחנו נעבור להצבעה.

יבגני סובה: ההצבעה תהיה אלקטרונית.

יבגני סובה: הצבעה.

יבגני סובה: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 10

יבגני סובה: נמנעים – אין

יבגני סובה: אני מוסיף גם את הצבעתו של חבר הכנסת יוראי להב הרצנו.

יבגני סובה: אם כך, 11 בעד, אפס מתנגדים.

יבגני סובה: אני קובע כי הצעה זאת עברה בקריאה טרומית ותועבר להמשך דיון בוועדת הכספים.

יבגני סובה: [הצעת חוק פ/3509/24; נספחות.

יבגני סובה: ]

יבגני סובה: רבותיי, אנחנו נעבור לסעיף הבא בסדר-היום – הצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (תיקון – הסדרת העיסוק בניתוח התנהגות), התשפ"ב–2022, של חבר הכנסת יוראי להב הרצנו.

יבגני סובה: בבקשה.

יבגני סובה: יציג את החוק חבר הכנסת הרצנו.

יבגני סובה: בבקשה, עשר דקות לרשותך.

יוראי להב-הרצנו: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת – אתה יכול לעשות שקט?

יוראי להב-הרצנו: אני לא שומע את עצמי.

יבגני סובה: אני אבקש מהסדרנים לבקש שקט באגפים, באגף השמאלי, אגף הקואליציה.

יבגני סובה: גם חבר הכנסת אבידר, איך שנכנס, ישר התחיל לדבר בטלפון.

יבגני סובה: יש גם תקנון.

יבגני סובה: התקנון אוסר לדבר בטלפון במליאה.

יבגני סובה: זה שאנחנו לא מעירים לאנשים, זה לא אומר שזה מותר.

חיים כץ: תקשיב, אני ראיתי את יו"ר הכנסת יושב ומדבר פה בטלפון.

יבגני סובה: בפעם הבאה שאני אראה את יו"ר הכנסת אני אעיר לו גם.

יבגני סובה: בסדר?

חיים כץ: לא.

חיים כץ: לא.

חיים כץ: עזוב, אם מותר לו, מותר לכולם.

יבגני סובה: כן.

יבגני סובה: אבל לא להפריע.

חיים כץ: אני ראיתי את יו"ר הכנסת - - -

יבגני סובה: חבר הכנסת כץ, אתה מכיר אותי, אני בכלל לא מעיר על טלפון.

יבגני סובה: אבל כשבן אדם מסתובב, מדבר, ואני שומע את השיחה עד לפה, אז - - -

חיים כץ: אולי זה מעניין?

יבגני סובה: זה מעניין, אז בוא נשמע ביחד.

יבגני סובה: כן.

יבגני סובה: תודה רבה.

יבגני סובה: בבקשה.

יבגני סובה: סליחה.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה.

יוראי להב-הרצנו: הכול בסדר.

יבגני סובה: את השעון לא פתחתי.

יבגני סובה: בבקשה.

יוראי להב-הרצנו: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, שוויון הזדמנויות זה לדעת שלא משנה מיהם הוריך ומניין אתה מגיע בארץ, נקודת הזינוק שלך תהיה שווה.

יוראי להב-הרצנו: מדינה חפצת חיים, חפצת עתיד, מוכרחה להבטיח שוויון הזדמנויות.

יוראי להב-הרצנו: זה המפתח שמאפשר לאנשים צעירים לרדוף אחרי החלומות שלהם, למצות את הפוטנציאל שלהם, לממש חיים מלאים במקסימום.

יוראי להב-הרצנו: בשנה האחרונה, אדוני היושב-ראש, נפגשתי עם מאות הורים לילדים עם צרכים מיוחדים ברחבי הארץ.

יוראי להב-הרצנו: בכל מפגש, ללא יוצא מן הכלל, עולה הקושי לשלם על טיפולים של ניתוח התנהגות עבור הילדים שלהם.

יוראי להב-הרצנו: וכן, היו גם כאלה שאמרו לי שהם לא מסוגלים – לוותר על הטיפול – בשל העלות שלו, וזה פשוט שובר את הלב.

יוראי להב-הרצנו: רק כדי לסבר את האוזן, עלות של טיפול בודד של ניתוח התנהגות נעה בין 300 ל-350 שקלים, מה שמתורגם לאלפי שקלים כל חודש.

יוראי להב-הרצנו: זה בלתי נתפס, זה בטח לא אפשרי עבור כל המשפחות בישראל.

יוראי להב-הרצנו: ניתוח התנהגות הוא טיפול בסיסי שניתן היום בעיקר עבור ילדים ואנשים עם צרכים מיוחדים, והוא נמצא כיום בחזית המקצועות הטיפוליים בעולם.

יוראי להב-הרצנו: אנשי המקצוע בתחום הזה מועסקים כבר היום בגני תקשורת, במעונות יום שיקומיים ובמערכת החינוך המיוחד והרגיל במתן שירותי טיפול ותמיכה בתלמידים עם צרכים מיוחדים.

יוראי להב-הרצנו: מדובר, חברים, בטיפול שהוא קריטי וחיוני להתפתחות הילד, במיוחד בגילאים הצעירים, ובמידה רבה הטיפולים הללו מכריעים את היכולת של כל אחד מהילדים להתקדם בחיים.

יוראי להב-הרצנו: אלו טיפולים שהם משני חיים.

יוראי להב-הרצנו: על אף החשיבות הרבה שלהם, כיום אין הסדרה והכרה במקצוע ניתוח ההתנהגות מטעם המדינה, כך שאין באפשרות כל ההורים לקבל את ההשתתפות הכספית של קופות החולים בעלויות הטיפול שניתן על ידי מנתחי ההתנהגות.

יוראי להב-הרצנו: הנפגעות העיקריות, כמו שכבר אמרתי, הן משפחות מהחברות המוחלשות בחברה, שלא יכולות לממן בעצמן את הטיפולים ובמקרים רבים פשוט נאלצות לוותר עליהם.

יוראי להב-הרצנו: בנוסף, כיום הטיפולים נעדרים פיקוח ובקרה.

יוראי להב-הרצנו: זה חמור פי כמה וכמה כשמדובר בטיפולים הניתנים לילדים שמאובחנים על הרצף האוטיסטי, שהם חלק משמעותי מהאוכלוסייה שמסתייעת בטיפולים הללו.

יוראי להב-הרצנו: הצעת החוק, שאני מקדם יחד עם חברים מהאופוזיציה – כן קואליציה ואופוזיציה, כי במקרה הזה זה לא עניין של קואליציה ואופוזיציה – הצעת החוק הזו תביא להסדרה ולהכרה של מקצוע ניתוח ההתנהגות כחלק מהמקצועות הפארה-רפואיים בישראל, וכך מצד אחד תאפשר לפקח על איכות הטיפול ומצד שני תאפשר לכל המשפחות שרוצות בכך ובוחרות בכך לקבל החזר כספי בעבור הטיפולים הללו על ידי קופות החולים, בדומה למקצועות פארה-רפואיים אחרים.

יוראי להב-הרצנו: כנסת נכבדה, טיפולי ניתוח ההתנהגות לא צריכים להיות עבור משפחות בעלות אמצעים בלבד.

יוראי להב-הרצנו: מחובתנו לאפשר לכל ילדה ולכל ילד בישראל לקבל את הטיפול הרפואי הטוב ביותר, ולהעניק להם את האפשרות להתפתח, לגדול ולממש את החיים שלהם, לאפשר להם שוויון הזדמנויות.

יוראי להב-הרצנו: חברים, תצביעו נכון.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה.

יבגני סובה: תודה רבה לחבר הכנסת יוראי להב הרצנו.

יבגני סובה: [הצעת חוק פ/3633/24; נספחות.

יבגני סובה: ]

יבגני סובה: רבותיי, להצעת החוק הזאת הוצמדה הצעת חוק דומה, שמספרה 3633/24, של חברת הכנסת עידית סילמן.

יבגני סובה: חברת הכנסת סילמן, בבקשה, שלוש דקות, גברתי.

עידית סילמן: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, תודה לחבר הכנסת יוראי להב הרצנו על הובלת החקיקה, ולחברי חבר הכנסת אוריאל בוסו מש"ס שהוביל אותה ביחד איתי, תמך לאורך כל הדרך והאיר את עיניי בנקודות רבות ומשמעותיות.

עידית סילמן: מקצוע ניתוח ההתנהגות הוא מקצוע טיפולי-חינוכי והוא דיסציפלינה מורכבת, שמהותה אבחונית, טיפולית, מחקרית וגם יישומית.

עידית סילמן: מנתחי התנהגות רבים פעילים במערכות מגוונות בישראל, בתחום הבריאות ובריאות הנפש, במערכות בחינוך הרגיל והמיוחד ובמסגרות משפחתיות.

עידית סילמן: הם מועסקים בן היתר במעונות יום שיקומיים, גני תקשורת, הוסטלים, מחלקות פסיכיאטריות, ומהווים חלק בלתי נפרד מהטיפול בילדים, בבוגרים עם אוטיזם, עם עיכובים התפתחותיים, עם הפרעות התנהגות והפרעות נפשיות, ילדים ואנשים עם צרכים מיוחדים.

עידית סילמן: טיפול בניתוח התנהגות מסייע לאוכלוסיות מגוונות – סיוע וקידום של התפקוד והעצמאות – ומאפשר השתלבות של ילדים ובוגרים בחברה הישראלית.

עידית סילמן: תפקידה של הצעת חוק זו להסדיר בחוק את המקצוע ואת הפיקוח על העוסקים במקצוע על ידי משרד הבריאות, לסגור את הפרצה ולהגן על טובת הילדים המקבלים את הייעוץ, שכן ללא אבחון וטיפול מדויק ומקצועי הנזק שייגרם עלול להיות גדול מהתועלת.

עידית סילמן: ניתוח ההתנהגות זו אחת השיטות שהוכחו כיעילות ביותר לשיפור תפקודם של אנשים המאובחנים כבעלי אוטיזם ו-PDD.

עידית סילמן: בעוד בארצות הברית פועלים כיום לדוגמה כ-18,000 מנתחי התנהגות מוסמכים, שקיבלו את הסמכתם מהלשכה הבין-לאומית למנתחי התנהגות, ובמעל 20 מדינות בארצות הברית הם אף נושאים רישיון מקצועי מטעם המדינה, בישראל מדובר בתחום מקצועי פרוץ ללא פיקוח ובקרה.

עידית סילמן: חבריי, ניתוח התנהגות הוא טיפול בסיסי שניתן היום למרבית הילדים עם אוטיזם, צרכים מיוחדים ורבים נוספים, בדיוק באותו האופן שבו טיפול ניתן לאוכלוסיות רבות על ידי מרפאים בעיסוק, מקצועות של קלינאי תקשורת, שהינם מקצועות בריאות מוכרים.

עידית סילמן: הסדרת המקצוע הזה זה אולי צעד קטן, אבל חשוב מאוד בחיזוק אנשי המקצוע הטיפוליים במערכת הבריאות, במיוחד בתקופה שבה מערכת בריאות הנפש, שבה מועסקים רבים מאנשי הטיפול נמצאת במשבר.

עידית סילמן: אשר על כן, קיימת חשיבות רבה להסדרת המקצוע לטובת כלל הציבור.

עידית סילמן: הסדרת המקצוע הזה היא המשך ישיר ורציף להסדרה והרחבה המשמעותית שאנחנו, חברי ועדת הבריאות ביחד עם המשרד, עושים במגוון מקצועות הבריאות שלא זכו עד היום להסדרה ראויה: פרמדיקים, עוזרי רופא – שאני מקווה שיעלה בשבוע הבא לחקיקה – מטפלים באומנות, רנטגנאים ועוד.

עידית סילמן: זה אחד מהיעדים של ועדת הבריאות בראשותי.

עידית סילמן: אנחנו נמשיך ונסדיר מקצועות רבים במערכת הבריאות, כדי לאפשר מערכת בריאות שוויונית, טובה, איכותית ויעילה יותר.

עידית סילמן: זו ההזדמנות לומר לשר הבריאות שאני מקווה ומחכה להמשך קידום החקיקה של חוקים רבים משמעותיים וטובים במערכת הבריאות, ובכלל זה בתחום בריאות הנפש, ושיהיה שיתוף פעולה שהוא נכון וענייני לטובת אזרחי מדינת ישראל.

עידית סילמן: תודה רבה.

יבגני סובה: תודה רבה לחברת הכנסת עידית סילמן.

יבגני סובה: תשיב בשם הממשלה השרה קארין אלהרר.

יבגני סובה: בבקשה, גברתי, עשר דקות.

קארין אלהרר: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

קארין אלהרר: כנסת נכבדה, אני משיבה בשם שר הבריאות כמובן.

קארין אלהרר: הצעת החוק שלפני

קארין אלהרר: כם מציעה לתקן את חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, המסדיר כיום את העיסוק בשמונה מקצועות בריאות שונים: ריפוי בעיסוק, פיזיותרפיה, טיפול בהפרעת תקשורת, תזונה, קרימינולוגיה קלינית ועוד.

קארין אלהרר: הסדרת העיסוק נועדה להבטיח רמה מקצועית הולמת של העוסקים בתחום וכן להגן על שלום הציבור ובריאותו.

קארין אלהרר: חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות נחקק ב-2008, והסדיר תחילה את העיסוק רק לגבי המקצועות ריפוי בעיסוק, פיזיותרפיה, טיפול בהפרעות תקשורת ותזונה, ולאחר מכן הוסדרו בחוק יתר המקצועות החדשים.

קארין אלהרר: ניתוח התנהגות הוא שיטה שמסייעת בשיפור תפקודם של אוכלוסיות המאובחנות עם עיכובים התפתחותיים או לקות על הרצף האוטיסטי.

קארין אלהרר: בישראל מדי שנה מוכשרים כ-250 מטפלים, אולם המקצוע טרם הוסדר והתחום פרוץ ללא פיקוח ובקרה.

קארין אלהרר: הצעת החוק נועדה להוסיף לרשימת המקצועות המוכרים גם את מקצוע ניתוח ההתנהגות ולקבוע, בין היתר, את תנאי הכשירות לקבלת תעודה לעיסוק במקצוע.

קארין אלהרר: ההסדרה חשובה ביותר כדי להבטיח רמת עיסוק נאותה למטפלים ולהבטיח תנאי כשירות לעוסקים בתחום, בייחוד כאשר מדובר באוכלוסייה של ילדים צעירים עם צרכים מיוחדים וילדים בסיכון הסובלים מקשיי התנהגות ותפקוד.

קארין אלהרר: מצב של חוסר הסדרה עלול אף להרע את מצבם של הילדים הללו.

קארין אלהרר: בנוסף, היעדר הסדרה והכרה במקצוע מונע ממשפחות הזקוקות לטיפול, לקבל אותו דרך סל הבריאות, דבר שמקשה מאוד על אופן המימון של הטיפולים למשפחות שידן אינה משגת.

קארין אלהרר: לאור האמור לעיל אני קוראת לחבריי חברי הכנסת, לתמוך בחוק בקריאה הטרומית וכמוסכם בוועדת השרים לענייני חקיקה, הצעת החוק תקודם רק לאחר השלמת הסדרת מקצועות עוזרי רופא – דימותנים רפואיים ופרמדיקים, הנמצאים בשלבי הסדרה בימים אלו.

קארין אלהרר: לפיכך, נבקש מהכנסת לתמוך.

קארין אלהרר: תודה רבה.

יבגני סובה: תודה רבה לשרת האנרגיה קארין אלהרר.

יבגני סובה: מי שביקש להתנגד לחוק, חבר הכנסת אוריאל בוסו, שהוזכר דרך אגב, בנאומה של חברת הכנסת סילמן, בתור מילת תודה, אבל אתה מבקש להתנגד.

יבגני סובה: אני מקווה שאתה לא נגד החוק, נכון?

חיים כץ: אם הוא מתנגד, הוא חייב להצביע נגד.

יבגני סובה: אני חייב להגיד פה משהו – אני אומר את זה כפתח-תקוואי לפתח-תקוואי: אם בן אדם מבקש להתנגד לחוק ומודיע שהוא מתנגד לחוק, על פי התקנון, היושב-ראש רשאי להפסיק את נאומו ברגע זה.

יבגני סובה: אז איך אתה רוצה להתנגד לחוק ולהצביע בעד החוק?

חיים כץ: יש לו היתר.

אוריאל בוסו: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, הקשבתי קשב רב לדברייך, גברתי השרה.

אוריאל בוסו: קצת מפתיע שהשר אומר, אוקיי, תצביעו על החוק אבל זה יקודם אך ורק אם חוק ב', ג' וד' יקודם בוועדה אחרת, לא מקובל.

אוריאל בוסו: לחלוטין לא מקובל להתנות לנו חוק בחוק.

אוריאל בוסו: אם זה חוק טוב והממשלה חושבת שצריך לתמוך בו, צריך לתמוך בו ולקדם אותו אבל אם לא תיתנו לי א' ותיתנו ב' - - -

קארין אלהרר: זאת לא עמדת השר, זאת עמדת ועדת שרים.

אוריאל בוסו: ועדת שרים, שתחליט מה היא רוצה.

אוריאל בוסו: עסקאות כאלה שיעשו עם עצמם, אבל בטח לא עם המחוקקים.

אוריאל בוסו: אנחנו הכנסת, אנחנו הריבונות ואנחנו הוועדות.

קארין אלהרר: אתה בעד או נגד?

אוריאל בוסו: דבר שני, אדוני היושב-ראש, ישנה נקודה חשובה ואני אומר את זה לך, חבר הכנסת יוראי, קודם כול, יישר כוח לך ולעידית שאתם מקדמים ומסדירים את הנושא של מנתחי התנהגות במקצועות החינוך.

אוריאל בוסו: אממה, צריך לזכור דר אחד.

אוריאל בוסו: בניגוד לשאר מקצועות הפארה-רפואיים, שיש להם אולי פחות חשיבות אם זה מגיע מהצד החרדי, אם בעל מקצוע הוא חרדי או לא, זה מפגש של פעם בשבוע, פעמיים בשבוע שעה, מנתח ומנתחת התנהגות יכולים להיות לפעמים, לפי האישור, גם חמישה ימים בשבוע בבית של אותו ילד שדרוש לקבל את ניתוח ההתנהגות.

אוריאל בוסו: כי במנתח התנהגות מקדמים גם ערכי התנהגות וכשמקדמים ערכי התנהגות יש חשיבות רבה שמהמגזר החרדי, בעלי מקצוע ובעלות מקצוע, יגיעו משם, כולל אלה שלומדות מקצועות אמביוולנטיים במכללות החרדיות.

אוריאל בוסו: לכן חשוב שבוועדות, אלה הדברים שיהיו מול עיניכם.

אוריאל בוסו: א.

אוריאל בוסו: יש חוסר בכוח אדם במנתחי התנהגות.

אוריאל בוסו: ב.

אוריאל בוסו: בשביל שבעלי המקצוע יוכלו להזמין אליהם, כי אחרת יהיו אנשים שיצטרכו את מנתחי ההתנהגות ולא יוכלו לקבל את בעלי המקצוע שלא שייכים לערכים שלהם.

אוריאל בוסו: תודה רבה.

עידית סילמן: - - -

יבגני סובה: תודה רבה לחבר הכנסת אוריאל בוסו.

יבגני סובה: בסדר גמור.

יבגני סובה: רק רציתי לשאול, בסוף אתה מצביע בעד החוק?

אוריאל בוסו: אני בעד.

אוריאל בוסו: אם תגידו לי שאי-אפשר אז אני אתנגד.

יבגני סובה: קודם כול, אפשר הכול.

יבגני סובה: רק הסברתי את הסוגיה שבעצם מאפשרת התנגדות לחוק, כשאתה בעצם לא מתנגד לחוק.

אוריאל בוסו: זו דעה נוספת.

יבגני סובה: אמרתי, קיבלת שלוש דקות, השמעת פה דברים חשובים מאוד, וטוב שכך.

יבגני סובה: רבותיי, אם כך נעבור להצבעה.

יבגני סובה: קודם כול נצביע על הצעת החוק של חבר הכנסת יוראי להב הרצנו, על הצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (תיקון – הסדרת העיסוק בניתוח התנהגות), התשפ"ב–2022.

יבגני סובה: ההצבעה תהיה הצבעה אלקטרונית.

יבגני סובה: הצבעה.

יבגני סובה: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 11

יבגני סובה: נמנעים – אין

יבגני סובה: חבר הכנסת יוראי להב הרצנו, הצבעת?

יבגני סובה: כן, אני רואה שהצבעת.

יבגני סובה: בעד – 11, אין מתנגדים, אני קובע כי ההצעה הזאת הועברה בקריאה טרומית ותועבר להמשך דיון בוועדת הבריאות.

יבגני סובה: אנחנו נעבור להצבעה נוספת על הצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (תיקון – הסדרת מקצוע ניתוח התנהגות), התשפ"ב–2022, של חברת הכנסת עידית סילמן.

יבגני סובה: ההצבעה תהיה הצבעה אלקטרונית.

יבגני סובה: הצבעה.

יבגני סובה: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 9

יבגני סובה: נמנעים – אין

יבגני סובה: בעד – תשעה, אין מתנגדים, אני קובע כי גם הצעה זו הועברה בקריאה טרומית ותועבר להמשך דיון בוועדת הבריאות.

יבגני סובה: [הצעת חוק פ/2413/24; נספחות.

יבגני סובה: ]

יבגני סובה: רבותיי, נעבור לסעיף הבא בסדר-היום – הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – דמי פגיעה לעצמאי), התשפ"ב–2021, של חבר הכנסת יצחק פינדרוס.

יבגני סובה: חבר הכנסת יצחק פינדרוס, בבקשה.

יבגני סובה: עשר דקות לרשותך, אדוני.

יצחק פינדרוס: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, האמת היא שהופתעתי, בכנות, הופתעתי.

יצחק פינדרוס: הייתי בטוח, שבוועדת שרים לענייני חקיקה לפחות יהיה איזשהו דיון, יגידו בואו נדחה את זה בחודש, נבדוק את העניין.

יצחק פינדרוס: ולמה הופתעתי?

יצחק פינדרוס: היינו עדים פה להצגה ביום שני, כולם הסבירו לנו איך הימין מצביע נגד היישובים ביהודה ושומרון, אתה זוכר?

יצחק פינדרוס: אתה זוכר את ההצגה הזאת והפתוס, שהסבירו לנו שאנחנו בוגדים בערכים שלנו?

חיים כץ: אתה רוצה שאני אענה לך?

יצחק פינדרוס: אתה יודע כמה שרים בממשלה הגישו את הצעת החוק הזאת בכנסות הקודמות?

חיים כץ: אתה רוצה שאני אענה לך?

יצחק פינדרוס: אתה יודע כמה שרים הגישו את ההצעה הזאת?

יצחק פינדרוס: כמה חברי כנסת ישבו איתי בוועדות, מהקואליציה ומהאופוזיציה, והסבירו שהדבר הנוראי הזה, שעצמאי משלם ביטוח לאומי בדיוק כמו שכיר, אבל התנאים שלו בהשבה הם אחרים – כמה מדברים על זה פה.

יצחק פינדרוס: אני מציג הצעת חוק בהצעה טרומית, לפחות, המינימום היה שוועדת שרים הייתה אומרת: חבר'ה, תנו לנו חודש, בוא נבדוק מה המשמעות, בואו נבדוק האם הביטוח הלאומי מסוגל לעמוד בזה, בואו נבדוק מה המשמעויות של זה, בוא נעשה איזה שהיא עבודה.

יצחק פינדרוס: אבל כלום, התנגדות.

יצחק פינדרוס: אתה מכיר את זה, בסיעת הליכוד כשמתנגדים לחוקים של הממשלה, עולה לפחות איזשהו דיון, אומרים: חבר'ה, בואו, לא נעים, אנחנו בעד, נכון, אנחנו רוצים לפגוע בממשלה, אבל בואו נעשה משהו, איזושהי עבודה, נחשוב, נראה, נגיע לפשרה.

יצחק פינדרוס: פה כלום, לא קיים.

יצחק פינדרוס: הדבר הכי פשוט, אני רק אקריא, הגישו את זה עודד פורר, שר בממשלה, איתן גינזבורג, איש קואליציה - - -

חיים כץ: איפה הוא היה אז?

יצחק פינדרוס: מיכאל ביטון, טלי פלוסקוב.

חיים כץ: איפה הוא היה אז?

יצחק פינדרוס: לא, הוא לא היה מעולם באופוזיציה, אני מזכיר לך.

יצחק פינדרוס: איתן גינזבורג מעולם לא היה באופוזיציה, מאז שהוא נכנס לכנסת, אפילו לא ליום.

איתן גינזבורג: יש לי חדשות בשבילך - - -

יצחק פינדרוס: מתי?

איתן גינזבורג: בכנסת העשרים-ואחת, בכנסת העשרים-ושתיים, כשהייתה ממשלת מעבר - - -

יצחק פינדרוס: עזוב, אתה מדבר על כנסת שהתפזרה תוך 14 יום ובהחלטה רעה שהגשת.

איתן גינזבורג: אבל היו פה חוקים - - -

יצחק פינדרוס: אז אני, אתה יודע מה?

יצחק פינדרוס: אני אגיד לך מתי הגשת את זה.

יצחק פינדרוס: הגשת את זה בכנסת העשרים-ושלוש.

איתן גינזבורג: נכון.

יצחק פינדרוס: נו, היית בקואליציה.

איתן גינזבורג: נכון.

יצחק פינדרוס: הוא שאל, איפה הוא היה?

יצחק פינדרוס: האם זו הייתה שאלה של פוזיציה?

יצחק פינדרוס: אמרתי, לא, זו לא הייתה שאלה של פוזיציה, הוא מאמין בחוק הזה.

איתן גינזבורג: מאמין, מאמין.

יצחק פינדרוס: מיכאל ביטון.

יצחק פינדרוס: מרב מיכאלי.

יצחק פינדרוס: מוכרת?

יצחק פינדרוס: היא פה, מהכנסת?

חיים כץ: היא בארץ?

יצחק פינדרוס: היא בכבישות.

יצחק פינדרוס: מטפלת במזגניות.

יצחק פינדרוס: שרת כבישות צריכה לטפל בכבישות.

יצחק פינדרוס: ולדימיר בליאק, וכמובן חברי כנסת מהליכוד.

יצחק פינדרוס: עכשיו, בואו נהיה אמיתיים, זו הרי לא הצעת חוק פופוליסטית; זו הצעת חוק שהיא שערורייה.

יצחק פינדרוס: אני לא מבין – איך הם קוראים?

יצחק פינדרוס: בית משפט העליון, על הזכות הלגיטימית – אני משלם את אותם דמי ביטוח כחבר כנסת וכשכיר; משלם את אותם דמי ביטוח לאומי, כמו העצמאי; הרי לא משלם יותר או פחות – אני משלם אותו דבר, נכון?

יצחק פינדרוס: עצמאי לא.

חיים כץ: כמה עולה הצעת החוק?

יצחק פינדרוס: אדוני, אומרים לך: תחכה 13-12 יום.

יצחק פינדרוס: לשכיר אומרים: מהיום הראשון תקבל.

יצחק פינדרוס: למה?

יצחק פינדרוס: כובע.

יצחק פינדרוס: כי יש לי ועד יותר - - -

חיים כץ: חבר הכנסת פינדרוס, כמה עולה הצעת החוק?

חיים כץ: כמה עולה הצעת החוק?

חיים כץ: ואיזה – בתקציב, ממי אנחנו לוקחים את הכסף?

יצחק פינדרוס: אתה יודע מה?

יצחק פינדרוס: אתה מזכיר לי – בהצעת חוק לפני שבועיים, התשובה של הממשלה הייתה שהמציע לא סיפר כמה זה עולה.

יצחק פינדרוס: זאת אומרת, במקום שהממשלה בתשובה שלה צריכה להגיד: בדקנו וזה עולה כך וכך – הרי זה מה שהיה צריך להיות: חבר'ה, נתנו לנו שבוע לבדוק.

יצחק פינדרוס: הרי זה המינימום שאני מצפה.

יצחק פינדרוס: אני בא כמחוקק ואומר: חבר'ה, יש פה משהו לא ישר.

יצחק פינדרוס: נכון?

יצחק פינדרוס: יש פה משהו לא הגון.

יצחק פינדרוס: היית שר, מה אתה עושה כשר?

יצחק פינדרוס: הוא לא יודע מה יש לו.

יצחק פינדרוס: חבר'ה, אדוני החשב, אדוני מנכ"ל הביטוח הלאומי, תן לי דוח, תגיד לי במה מדובר, תגיד לי מה המשמעות של זה, תגיד לי – מה שאתה אומר.

יצחק פינדרוס: ואז ועדת השרים מנהלת דיון אינטליגנטי.

יצחק פינדרוס: אפילו דיון אינטליגנטי לא נוהל.

יצחק פינדרוס: שום דבר.

יצחק פינדרוס: התנגדות.

יצחק פינדרוס: מחיקה.

יצחק פינדרוס: עכשיו, אני גם לא חושב שזה בגלל השם שלי.

יצחק פינדרוס: יש חוקים שלי שאושרו בוועדת השרים לענייני חקיקה.

יצחק פינדרוס: יש פה משהו, איזשהו באג בחשיבה, באינטליגנציה המינימלית של אנשים שבאו לשרת את האזרחים.

יצחק פינדרוס: מאיזו סיבה בעולם – אז מה, לא פופוליסטי – היה שר אוצר שהגיע יום אחד עם איזשהו דיון שהם הגיעו לפשרה, אם אתה זוכר, בוועדת העבודה והרווחה על ימי קורונה, להחזיר עוד שלושה ימים, פחות שלושה ימים – בואו תהיו במינימום של זכויות מינימליות של אדם שמשלם ביטוח לאומי כעצמאי, שיקבל את אותן זכויות כשכיר.

יצחק פינדרוס: זה הדבר האלמנטרי וההגיוני, ומשם נובעת המציאות הזאת של התעלמות מוחלטת מהאזרחים.

יוסף טייב: - - -

יצחק פינדרוס: התעלמות מוחלטת, התעלמות מוחלטת.

יצחק פינדרוס: לא מוכנים לנהל דיון.

יצחק פינדרוס: אני כבר – אתה יודע, מזכיר לי – אני מעלה את זה פעם אחר פעם.

יצחק פינדרוס: זה כבר נשמע משעמם.

יצחק פינדרוס: יש עלייה במחירי הדלק – מישהו כינס קבינט חברתי מה עושים?

יצחק פינדרוס: יש עלייה במחירי הלחם – מישהו כינס את הקבינט החברתי ואמר: חבר'ה, יש דיון שלוש שעות, שעתיים; אנחנו מנהלים איזשהו דיון.

יצחק פינדרוס: אין דיון אפילו.

יצחק פינדרוס: אין כלום.

חיים כץ: ואני יכול להסביר לך בשם השר מה הוא היה צריך להגיד לך.

יצחק פינדרוס: אני חוזר שוב, אדוני השר לשעבר - - -

חיים כץ: אני אסביר לך למה הוא לא כאן.

יצחק פינדרוס: אדוני השר לשעבר - - -

חיים כץ: אני אייצג את השר.

יצחק פינדרוס: אדוני השר לשעבר, אני אומר, הדיון הזה צריך להתקיים.

יצחק פינדרוס: הוא צריך להתקיים לפני קריאה ראשונה.

יצחק פינדרוס: הוא צריך להתקיים – זו הדרך של זה.

יצחק פינדרוס: אתה צריך, קודם כול, בהצעת חוק טרומית, אתה מצהיר הצהרה: חבר'ה, יש פה משהו, לקונה שהיא לא נכונה, היא לא הוגנת.

יצחק פינדרוס: זו לא שאלה של עדכון.

יצחק פינדרוס: חיים, יכול להיות שאתה צודק שיש עלויות, כי כל דבר יש לו עלויות.

יצחק פינדרוס: אני גם רק אספר לך עוד משהו קטן.

יצחק פינדרוס: אני גם אספר לך עוד משהו קטן.

חיים כץ: הוא קצת רואה.

חיים כץ: יש לו תקציב.

חיים כץ: הוא רואה את כל ההוצאות שלו והוא בורר בהוצאות שלו.

חיים כץ: הוא לא לוקח כסף הביתה.

חיים כץ: הוא צריך לעשות את התקציב.

חיים כץ: הוא לוקח מה שנראה הכי הכי הכי דחוף.

חיים כץ: מה לעשות, יש כמה בעיות בממשלה.

יצחק פינדרוס: אדוני שר הרווחה, אדוני שר הרווחה לשעבר, אני יכול להסכים באופן העקרוני.

יצחק פינדרוס: אני רק חושב שיש עוד נתון אחד שצריך להכניס פנימה.

יצחק פינדרוס: יש יושרה מינימלית.

יצחק פינדרוס: יש יושרה מינימלית.

יצחק פינדרוס: אתה רוצה לעשות משהו?

יצחק פינדרוס: אתה צריך להיות עם מינימום של אינטגריטי, של יושרה.

יצחק פינדרוס: גם אם יש לך איזושהי בעיה כלכלית כרגע ואתה אומר: אני לא יודע, אתה אומר: תשמע, אני אעשה את זה מדורג בשלוש שנים; אני אעשה את זה מדורג בארבע שנים, כי אין לי אפשרות מיידית.

יצחק פינדרוס: זה ניהול של דיון.

יצחק פינדרוס: קודם כול, כשאתה בא כמחוקק, אתה בא כחבר כנסת, אתה אומר: דבר ראשון צריך להיות יושרה.

יצחק פינדרוס: לא יכול להיות, האזרח פלוני – אתה אומר לו: תשמע, בערי הפיתוח אני נותן פחות מאשר במרכז.

יצחק פינדרוס: אתה רוצה שאני אתן אותו דבר – זה יעלה לי כסף, אני לא יכול.

יצחק פינדרוס: בוא, יש יושרה.

יצחק פינדרוס: עכשיו, אתה אומר: תשמע, אני לא יכול לעשות ביום אחד, כי התקציב לא עומד בזה.

יצחק פינדרוס: תסלח לי, גבית יותר מיסים השנה, אתה גובה עכשיו יותר מיסים בגלל העליות, תנסה סדרי עדיפויות.

חיים כץ: אתה מצמצם את הגירעון.

חיים כץ: בוא רגע, בוא לענות לך.

חיים כץ: תקשיב, אתה - - -

יצחק פינדרוס: אתה יודע כמה שקר יש בזה?

חיים כץ: שיהיה לך מענה.

יצחק פינדרוס: אתה יודע כמה שקר?

חיים כץ: אני נותן לך את זה, שיהיה לך מענה.

יצחק פינדרוס: חיים, חיים, אתה יודע כמה שקר יש בזה?

יצחק פינדרוס: אני אגיד לך כמה שקר יש בזה.

חיים כץ: חבר - - -

יצחק פינדרוס: כי כשאתה בא בתחילת השנה ואתה מספר שהולך להיות גירעון של 150, של 150 מיליארד – הרי על זה דיברו – בגלל הקורונה, והגעת ל-78, 80, זאת אומרת שכבר צמצמת אותו בחצי.

חיים כץ: אתה מוריד את מצבת החובות.

יצחק פינדרוס: מה?

חיים כץ: אתה מוריד את מצבת החובות.

חיים כץ: אתה חייב הרבה כסף.

יצחק פינדרוס: נו, בסדר.

חיים כץ: אתה בורר לך אילו חובות הם יקרים, אתה בורר אילו חובות הם יקרים, ומצמצם אותם.

יצחק פינדרוס: ביחס ל-OECD – ביחס ב-OECD המצב שלך טוב.

חיים כץ: מה?

יצחק פינדרוס: וזה על חשבון האזרחים בסוף.

יצחק פינדרוס: כשאתה גובה יותר מיסים - - -

חיים כץ: לא נורא.

חיים כץ: גם החובות הם על חשבון האזרחים.

יצחק פינדרוס: אבל אתה גובה יותר היום מהאזרחים.

יצחק פינדרוס: אתה נמצא בעודף.

חיים כץ: אתה מוריד את המצבת החובות של המדינה.

חיים כץ: אם אתה מצמצם את מצבת החובות, דירוג האשראי שלך עולה, ניתן לגייס כספים בריבית יותר זולה.

חיים כץ: ועאלק, תקשיב, אתה רוצה ויכוח?

חיים כץ: ויכוח.

יצחק פינדרוס: יש בעיה כאן.

יצחק פינדרוס: כנראה יותר מדי שנים היית שר.

יצחק פינדרוס: יותר מדי שנים היית שר.

יצחק פינדרוס: בסוף יש פה אזרחים.

יצחק פינדרוס: האזרחים, יש להם גם חובות, אתה יודע.

יצחק פינדרוס: יש להם גם חוב בבנק; הם גם צריכים לקנות לחם; הם גם צריכים למלא דלק; הם גם צריכים לשלם על התחבורה הציבורית של שרת הכבישות; הם גם צריכים בסוף לקום בבוקר, כן, לקום בבוקר ולשלם משכנתה.

יצחק פינדרוס: והם גם צריכים את הדבר הזה.

יצחק פינדרוס: אתה חייב ליצור.

יצחק פינדרוס: אבל קודם כול יש יושרה.

יצחק פינדרוס: קודם כול יש יושרה.

יצחק פינדרוס: לא יכול להיות.

יצחק פינדרוס: אני מקבל את זה שיש ועדי עובדים שהם חזקים ומצליחים לגרום למציאות - - -

חיים כץ: מה זה קשור אחד לשני עכשיו?

יצחק פינדרוס: לא.

יצחק פינדרוס: אני אסביר לך למה.

יצחק פינדרוס: כי העובדים המאורגנים – למה יש את הזכויות האלה?

יצחק פינדרוס: למה שכיר שונה מעצמאי, אתה יודע?

יצחק פינדרוס: למה היסטורית?

יצחק פינדרוס: מאיפה זה מגיע?

יצחק פינדרוס: אתה מזכיר לי סיפור, כשהגעתי לעיריית ירושלים – תשאל את הרב מקלב – אני מגלה שכלי הרכב, התחבורה, מי שאחראי על כלי הרכב הוא אגף התברואה.

יצחק פינדרוס: אמרתי: בטח היה אצל טדי קולק מישהו באגף התברואה שהוא רצה לצ'פר אותו – נתן לו להיות אחראי על הרכב.

יצחק פינדרוס: הרי מה הקשר?

יצחק פינדרוס: אותו דבר פה.

יצחק פינדרוס: ברמה ההיסטורית, כשהודיעו לשכירים שהם יקבלו מהיום הראשון ולעצמאים לא, למה זה קרה?

יצחק פינדרוס: כי בא ועד חזק, כי ההסתדרות ניהלה - - -

חיים כץ: - - -

יצחק פינדרוס: אותם 6%.

חיים כץ: זהה?

חיים כץ: אני לא יודע.

חיים כץ: אני שואל אותך.

יצחק פינדרוס: זהה, זהה.

חיים כץ: זהה לשכיר - - - מהמעסיק?

יצחק פינדרוס: זהה לשכיר, כן.

חיים כץ: זהה לשכיר - - - מהמעסיק?

יצחק פינדרוס: כן, כן, כן, כן, זהה.

יצחק פינדרוס: זו הבעיה.

יצחק פינדרוס: זה חוסר ההגינות.

יצחק פינדרוס: הוא משלם זהה.

חיים כץ: - - -

יבגני סובה: חבר הכנסת פינדרוס, נגמר הזמן שלך - -

יצחק פינדרוס: הוא משלם זהה.

יצחק פינדרוס: הוא משלם זהה.

יבגני סובה: - - והוויכוח המרתק הזה היה על חשבונך.

יבגני סובה: אז בוא, משפט לסיום.

יצחק פינדרוס: אני אכן לא מצפה, אבל מבקש לפחות את המינימום הזה, שהאנשים שמאמינים בזה ייתנו לחוק הזה לעבור בטרומית ויפנו ליושב-ראש ועדת הכנסת לעכב את הדיון בקריאה הראשונה עד שיבוררו כל השאלות - -

יבגני סובה: תכף נשמע.

יצחק פינדרוס: - - המעניינות שחבר הכנסת חיים כץ העלה.

יצחק פינדרוס: תודה רבה.

יבגני סובה: תודה רבה לחבר הכנסת פינדרוס.

יבגני סובה: תכף נשמע את עמדת הממשלה.

יבגני סובה: ומי שתשיב בשם הממשלה, במקום השר מאיר כהן, זאת שרת האנרגיה קארין אלהרר.

יבגני סובה: גברתי השרה, בבקשה.

יבגני סובה: אבל לפי הוויכוח שהיה, אני רואה שחבר הכנסת כץ מתגעגע לחזור לתפקיד שר הרווחה.

חיים כץ: לא, לא.

חיים כץ: ממש לא.

יבגני סובה: היו פה גם הצעות, אתה יודע.

חיים כץ: ניסיתי לעזור למאיר.

יבגני סובה: בבקשה, עשר דקות.

קארין אלהרר: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, חבר הכנסת פינדרוס, בטח תרצה לשמוע את התשובה – או שהיא לא מעניינת.

יצחק פינדרוס: הוא ניסה, לא, הוא ניסה להשיב כשר רווחה.

יצחק פינדרוס: הוא אומר שיש - - -

קארין אלהרר: חבר הכנסת כץ בוודאי יודע את הדברים.

קארין אלהרר: אני רוצה כמובן להשיב בשם שר הרווחה מאיר כהן.

קארין אלהרר: הצעת החוק שבנדון מבקשת להשוות את מעמדם של עובדים עצמאים לעובדים שכירים בהקשר זה, ולקבוע כי גם עובד עצמאי יהיה זכאי לתשלום דמי פגיעה בגין 12 הימים הראשונים בהתאם לכללי הזכאות הקבועים לעניין עובד שכיר.

קארין אלהרר: יש לציין כי עד לשנת 1997 היו זכאים עובדים שכירים ועצמאים לדמי פגיעה אף בגין 12 הימים הראשונים, ומעסיקו של עובד שכיר לא היה מחויב בשיפוי המוסד בגין דמי הפגיעה ששולמו בגין תקופה זו.

קארין אלהרר: בשנת 1997 נקבע כי המוסד לביטוח לאומי לא יישא עוד במעלות תשלום דמי הפגיעה בגין 12 הימים הראשונים.

קארין אלהרר: לעניין עובד שכיר נקבע כי מעסיקו של עובד ישפה המוסד בגין תשלום דמי פגיעה בתקופה זו, ובמקביל לעניין עובד עצמאי נקבע כי אין הוא זכאי לדמי הפגיעה בגין תקופה זו כלל.

קארין אלהרר: פינדרוס, אתה מקשיב?

יצחק פינדרוס: ודאי, לכל מילה.

יצחק פינדרוס: אני אחזור - - -

משה ארבל: כבוד השרה, אני מקשיב, ואני מאביר קארה לא מצפה, אבל ממך – שתבואי לכאן ותתנגדי להצעת חוק שכזאת?

קארין אלהרר: חבר הכנסת ארבל, מכיוון שהיית חבר כנסת בממשלה, אתה יודע שיש החלטה של ועדת שרים, ויש שר שהוא הממונה על המשרד, ואני כאן כשרה משיבה.

משה ארבל: יש לך סמכות להגיש ערר על החלטת ועדת שרים לחקיקה.

קארין אלהרר: יש לי את כל הסמכות קודם כול להקריא את התשובה, אחרי זה אני אשמח לנהל ויכוח.

קארין אלהרר: מן האמור עולה כי קבלת הצעת החוק שבנדון משמעה כי לעניין עובדים שכירים, ימשיכו המעסיקים לשאת בעלות תשלום דמי הפגיעה בגין 12 הימים הראשונים, ואילו לעניין עובדים עצמאים – תישא קופת הציבור בעלות זו.

קארין אלהרר: מדובר בהבחנה שקשה להסבירה בין עובדים שכירים לעצמאים, שלא תעמוד מבחינה משפטית.

קארין אלהרר: בהתאם לכך, עלות ההצעה תוכפל בצורה משמעותית כי לא ניתן יהיה להפלות בין שכירים לעצמאים בסוגיית מקור המימון.

קארין אלהרר: לעניין זה אוסיף, וזה חשוב, חבר הכנסת פינדרוס, כי בימים אלו הממשלה, בהובלת סגן השר אביר קארה, חבר הכנסת ולדימיר בליאק ואחרים, מובילה מהלך משמעותי בנושא רשת ביטחון לעצמאים.

קארין אלהרר: מהלך זה נכון יותר, מקיף יותר ומטפל בצורה מדויקת יותר בצורכיהם של העצמאים במדינת ישראל.

קארין אלהרר: אני קוראת לחברי הכנסת להצביע נגד הצעת החוק.

קארין אלהרר: תודה רבה.

יבגני סובה: תודה רבה לשרת האנרגיה קארין אלהרר.

יבגני סובה: חבר הכנסת פינדרוס, בבקשה, יש לך שלוש דקות להשיב.

יצחק פינדרוס: גברתי השרה, אכן הקשבתי ברוב קשב לדברייך, וזה שמצאו פתרון משפטי איך להפלות בין עצמאים לשכירים, ועכשיו – זה מה שקרוי הרצחת וגם ירשת: שאתה גם מנסה לעשות הפוך.

יצחק פינדרוס: זאת אומרת, גם מצאת פתרון חוקתי איך לתת לשכיר ולא לתת לעצמאי, והיום אתה בא ואומר: אם אני אתן לעצמאי, אני מפלה בינו לשכיר.

יצחק פינדרוס: קודם כול, תשובה לא ראויה.

יצחק פינדרוס: אבל עכשיו אני רוצה ללכת לסיפא של דברייך, גברתי השרה, ואיפה אביר קארה?

יצחק פינדרוס: הרי אם כנים דבריכם, והממשלה מכינה רשת ביטחון לעצמאים ומכינה תוכנית, הדרך הנכונה היא להעביר את החוק בקריאה טרומית ולצרף אותה לתוכנית הממשלתית, שהיא תהיה חלק מהתוכנית הממשלתית.

יצחק פינדרוס: הרי מה אתם עושים היום?

יצחק פינדרוס: אתם באים ואומרים, תורידו את החוק, חצי שנה לא תוכלו להעלות את החוק; הרי גם הממשלה לא תוכל להעלות את החוק ותצטרכו להסביר למה, לפי תקנון הכנסת.

יצחק פינדרוס: במקום להסכים להעביר את זה בחקיקה טרומית, ולבדוק עם אותו סגן שר מיוחד לענייני עצמאים, שלצערי הרב שנה שלמה חוזרים ופוגעים בהם פעם אחר פעם במקום לעזור להם – הוא בא ועונה תשובה: לא, אנחנו דוחים את החוק כי אנחנו מכינים תוכנית.

יצחק פינדרוס: זאת אומרת, התשובה שלך הרבה יותר גרועה מהשאלה ששאלתי אותך, גברתי השרה.

יצחק פינדרוס: ולכן, אני מבין טוב מאוד למה גם סגן השר לא פה וגם השר לא פה.

יצחק פינדרוס: זה בדיוק מהסיבה הזאת.

יצחק פינדרוס: כנראה קשה לכם להתמודד עם האמת, קשה לכם להתמודד מול האזרחים, קשה לכם להתמודד מול דברים שאתם עצמכם האמנתם בהם - - -

אביר קארה: - - -

יצחק פינדרוס: אוה, הינה הוא.

יצחק פינדרוס: מה זה תשיב?

יצחק פינדרוס: אם אתה מכין תוכנית, אתה צריך להסכים שזה יעבור בקריאה טרומית, ולפני קריאה ראשונה זה יהיה חלק מהתוכנית.

יצחק פינדרוס: הרי זו האג'נדה שלך, על זה התמודדת, על זה צעקת, על זה הלכת.

יצחק פינדרוס: אתה היית צריך לבוא - -

אביר קארה: - - -

יצחק פינדרוס: כן, חד-משמעית.

אביר קארה: פינדרוס, אתה עושה הכול הפוך.

יצחק פינדרוס: למה הפוך?

יצחק פינדרוס: מבקשים להשוות את השכירים.

יצחק פינדרוס: אז אני לא יודע איפה אתה נמצא במשא ומתן מול שקד ואורבך, אבל פה מדובר על העצמאים, לא מדובר על בעיה פוליטית.

הוא לא יכול לעשות כלום.

יצחק פינדרוס: מדובר על האג'נדה שלו, הוא יכול.

יצחק פינדרוס: יש לו אצבע.

יצחק פינדרוס: יש לו אצבע.

יצחק פינדרוס: בכללים שלהם, של חוקותיהם, יש דמוקרטיה כזאת, קוראים לזה אצבע.

יצחק פינדרוס: יש להם חוק כזה שיש להם אצבע.

יצחק פינדרוס: הוא נשאר גם בכנסת.

יצחק פינדרוס: הוא יכול לעמוד מאחורי ההתחייבויות שלו לעצמאים, ולהגיד, כן, אני הולך להשוות.

יצחק פינדרוס: אני זוכר אותך נואם בפתוס בוועדת העבודה והרווחה על ימי הקורונה.

יצחק פינדרוס: איפה עכשיו נעלמת?

יצחק פינדרוס: לפחות לקיים דיון, להגיד שזה יעבור בהתניה, חכה שבוע, חכה שבועיים – לא, באים כולם בגיוס מלא להתנגד.

אביר קארה: לא, יש פער בין שכיר לעצמאי בדמי פגיעה - - -

יצחק פינדרוס: כן.

אביר קארה: מה הפער?

יצחק פינדרוס: כן, 12 ימים.

אביר קארה: איך?

אביר קארה: מי משלם את 12 הימים האלה?

יצחק פינדרוס: בוא, בשביל הבלוף הזה – הרי זה בלוף, כי עד 1997 שילמו את הכול, המדינה.

יצחק פינדרוס: המדינה רצתה לעשות והיא חייבה את המעסיקים, אבל זו לא סיבה לפגוע בעצמאים.

יצחק פינדרוס: תמצא לזה פתרון, תמצא לזה את הרשת.

יצחק פינדרוס: ולכן, המינימום - -

אביר קארה: המעסיק - - -

יצחק פינדרוס: אבל אנחנו לא בקריאה שלישית, אנחנו בקריאה טרומית.

אביר קארה: אבל המעסיק זה בתוספת תשלום.

יצחק פינדרוס: אבל אנחנו בקריאה טרומית, זו בדיוק הטענה.

יצחק פינדרוס: אז אני מבקש לפחות מהחברים שמאמינים בזה שיצביעו בעד בקריאה טרומית ויעמדו מאחורי המילים שלהם.

יצחק פינדרוס: תודה רבה.

יבגני סובה: תודה רבה לחבר הכנסת יצחק פינדרוס.

יבגני סובה: על פי בקשת האופוזיציה, ההצבעה על הצעת החוק הזאת תהיה הצבעה שמית.

יבגני סובה: אני אבקש מגברתי סגנית מזכיר הכנסת לקרוא בשמות של חברי הכנסת.

יבגני סובה: בבקשה.

ראדה חסייסי: (קוראת בשמות חברי הכנסת) משה אבוטבול – אינו נוכח סמי אבו שחאדה – בעד אלי אבידר – אינו נוכח יולי יואל אדלשטיין – בעד אמיר אוחנה – אינו נוכח ניר אורבך – אינו נוכח ינון אזולאי – אינו נוכח ישראל אייכלר – בעד דוד אמסלם – אינו נוכח אופיר אקוניס – אינו נוכח משה ארבל – בעד יעקב אשר – בעד זאב בנימין בגין – נגד אוריאל בוסו – בעד ענבר בזק – נגד חיים ביטון – בעד מיכאל מרדכי ביטון – אינו נוכח דוד ביטן – בעד ולדימיר בליאק – נגד מירב בן ארי – אינה נוכחת רם בן ברק – אינו נוכח איתמר בן גביר – אינו נוכח יואב בן צור – בעד נפתלי בנט – אינו נוכח אלינה ברדץ' יאלוב – אינה נוכחת קרן ברק – בעד ניר ברקת – בעד יאיר גולן – נגד מאי גולן – אינה נוכחת איתן גינזבורג – נגד יואב גלנט – אינו נוכח גילה גמליאל – אינה נוכחת מאזן גנאים – נגד בנימין גנץ – נגד משה גפני – בעד סימון דוידסון – נגד אבי דיכטר – בעד גלית דיסטל אטבריאן – אינה נוכחת צבי האוזר – נגד צחי הנגבי – אינו נוכח שרן מרים השכל – אינה נוכחת מיכל וולדיגר – בעד רות וסרמן לנדה – נגד מכלוף מיקי זוהר – בעד אימאן ח'טיב יאסין – נגד ווליד טאהא – נגד בועז טופורובסקי – אינו נוכח משה טור פז – נגד אחמד טיבי – בעד יוסף טייב – בעד אלון טל – אינו נוכח יעקב טסלר – בעד דסטה גדי יברקן – בעד מאיר יצחק הלוי – נגד אלי כהן – אינו נוכח מאיר כהן – אינו נוכח

יבגני סובה: רבותיי, אבקש שקט באולם.

יבגני סובה: זה מפריע.

יבגני סובה: מי שהצביע ומי שרוצה לצאת, בבקשה לצאת.

יבגני סובה: אבל אתם עושים רעש, מדברים בטלפון.

יבגני סובה: זה לא עובד ככה.

יבגני סובה: זה מפריע לגברתי המזכירה לקרוא בשמות חברי הכנסת.

יבגני סובה: בבקשה, נא לכבד אותה.

יבגני סובה: בבקשה להמשיך.

ראדה חסייסי: (קוראת בשמות חברי הכנסת) מאיר כהן – אינו נוכח מתן כהנא – אינו נוכח עופר כסיף – בעד אופיר כץ – אינו נוכח חיים כץ – בעד ישראל כץ – בעד רון כץ – אינו נוכח יוראי להב הרצנו – אינו נוכח מיקי לוי – אינו נוכח אורלי לוי אבקסיס – בעד יריב לוין – בעד נעמה לזימי – אינה נוכחת גבי לסקי – נגד יאיר לפיד – נגד לימור מגן תלם – נגד אמילי חיה מואטי – נגד פטין מולא – אינו נוכח טטיאנה מזרסקי – נגד מרב מיכאלי – נגד יוליה מלינובסקי – אינה נוכחת מיכאל מלכיאלי – בעד אבי מעוז – בעד אורי מקלב – בעד אבתיס

ראדה חסייסי: אם מראענה – נגד יעקב מרגי – בעד מופיד מרעי – נגד בנימין נתניהו – בעד יואב סגלוביץ' – אינו נוכח יבגני סובה – נגד אופיר סופר – בעד אורית מלכה סטרוק – אינה נוכחת עידית סילמן – אינה נוכחת עלי סלאלחה – נגד בצלאל סמוטריץ' – אינו נוכח אוסאמה סעדי – בעד מנסור עבאס – נגד איימן עודה – בעד חוה אתי עטייה – בעד יצחק פינדרוס – בעד שירלי פינטו קדוש – אינה נוכחת מאיר פרוש – בעד יסמין פרידמן – נגד אביר קארה – נגד אלכס קושניר – אינו נוכח יואב קיש – אינו משתתף בהצבעה גלעד קריב – אינו נוכח שלמה קרעי – אינו נוכח מירי מרים רגב – אינה נוכחת מיכל רוזין – אינה נוכחת שמחה רוטמן – בעד יעל רון בן משה – נגד מוסי רז – נגד אפרת רייטן מרום – נגד ג'ידא רינאוי זועבי – נגד יפעת שאשא ביטון – נגד אלון שוסטר – אינו נוכח יובל שטייניץ – בעד קטי קטרין שטרית – בעד אלעזר שטרן – אינו נוכח יוסף שיין – אינו נוכח עמיחי שיקלי – אינו נוכח מיכל שיר סגמן – נגד רם שפע – נגד נירה שפק – אינה נוכחת עאידה תומא סלימאן – בעד

יבגני סובה: חברים, זה מפריע.

יבגני סובה: בבקשה, נא לשמור על שקט.

יבגני סובה: אתם עושים רעש גדול.

יבגני סובה: מזכירת הכנסת פשוט לא שומעת את השמות.

יבגני סובה: סליחה.

יבגני סובה: בבקשה להמשיך.

ראדה חסייסי: (קוראת בשמות חברי הכנסת) משה אבוטבול – בעד אלי אבידר – אינו נוכח אמיר אוחנה – אינו נוכח ניר אורבך – נגד ינון אזולאי – בעד דוד אמסלם – אינו נוכח אופיר אקוניס – אינו נוכח מיכאל מרדכי ביטון – נגד מירב בן ארי – אינה נוכחת רם בן ברק – אינו נוכח איתמר בן גביר – אינו נוכח נפתלי בנט – נגד אלינה ברדץ' יאלוב – אינה נוכחת מאי גולן – אינה נוכחת יואב גלנט – אינו נוכח גילה גמליאל – אינה נוכחת גלית דיסטל אטבריאן – אינה נוכחת צחי הנגבי – אינו נוכח בועז טופורובסקי – נגד אלון טל – אינו נוכח אלי כהן – אינו נוכח מאיר כהן – אינו נוכח מתן כהנא – נגד אופיר כץ – בעד רון כץ – אינו נוכח יוראי להב הרצנו – אינו נוכח מיקי לוי – אינו נוכח נעמה לזימי – נגד פטין מולא – אינו נוכח יוליה מלינובסקי – אינה נוכחת יואב סגלוביץ' – אינו נוכח אורית מלכה סטרוק – אינה נוכחת עידית סילמן – אינה נוכחת בצלאל סמוטריץ' – אינו נוכח שירלי פינטו קדוש – נגד אלכס קושניר – אינו נוכח גלעד קריב – אינו נוכח שלמה קרעי – אינו נוכח מירי מרים רגב – אינה נוכחת מיכל רוזין – נגד אלון שוסטר – אינו נוכח אלעזר שטרן - נגד יוסף שיין – אינו נוכח עמיחי שיקלי – אינו נוכח נירה שפק – אינה נוכחת

יבגני סובה: האם יש חברי כנסת שלא הצביעו ולא קראו בשמם?

יבגני סובה: אם לא, אז תמה ההצבעה.

יבגני סובה: רבותיי, להלן תוצאות ההצבעה: בעד – 42.

יבגני סובה: נגד – 43.

יבגני סובה: אני קובע כי הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – דמי פגיעה לעצמאי), של חבר הכנסת יצחק פינדרוס לא עברה.

יבגני סובה: לא התקבלה.

יבגני סובה: לפני שנעבור לסעיף הבא שעל סדר-היום - - -

יואב קיש: כמה?

יואב קיש: לא שמענו.

יבגני סובה: בעד – 42, נגד – 43.

יבגני סובה: לפני שאנחנו נעבור לסעיף הבא – הודעה ליושב-ראש ועדת הכנסת חבר הכנסת ניר אורבך, בבקשה.

): אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, ועדת הכנסת החליטה כי הצעות החוק הבאות יועברו לדיון בוועדות, כמפורט להלן: ועדת החוקה, חוק ומשפט תדון בהצעות החוק הבאות:

): הצעת חוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים (תיקון – הגדלת סכום הפיצוי בלא הוכחת נזק), התשפ"ב–2021 - - -

משה גפני: לא שומעים.

יבגני סובה: לא שומעים כי יש רעש באולם, והרעש הזה הוא ממנהלי הסיעות.

יבגני סובה: אני קורא כבר בפעם השלישית או הרביעית לשמור בבקשה על הסדר.

יבגני סובה: מה קורה לכם?

יבגני סובה: כבר כמעט אין ח"כים באולם, ויש רעש, גם משמאל וגם מימין.

יבגני סובה: למרות שהיום זה בעיקר מהקואליציה.

יבגני סובה: תודה.

יובל שטייניץ: תכף תראה שיא חדש, לא יהיו ח"כים, ועדיין יהיו קריאות ביניים ורעש.

יבגני סובה: לפחות לערוץ הכנסת יהיה מה להראות, נכון?

): חבר הכנסת גפני, אני מתחיל מההתחלה.

): שומעים?

): ועדת החוקה, חוק ומשפט תדון בהצעות החוק הבאות: 1.

): הצעת חוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים (תיקון – הגדלת סכום הפיצוי בלא הוכחת נזק), התשפ"ב–2021, פ/2814/24, של חבר הכנסת גלעד קריב; 2.

): הצעת חוק בתי המשפט (תיקון – צילום בבית המשפט), התשפ"ב–2022, פ/3786/24, של חבר הכנסת איתן גינזבורג וקבוצת חברי הכנסת.

): ועדת הכספים תדון בהצעת חוק לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה (תיקון מס' 8), התשפ"ב–2022, מ/1521.

): ועדת החינוך, התרבות והספורט תדון בהצעות חוק הבאות: 1.

): הצעת חוק הספורט (תיקון – זכויות ספורטאי קטין), התשפ"ב–2022, פ/3643/24, של חברי הכנסת שרן מרים השכל וסימון דוידסון; 2.

): הצעת חוק איסור אלימות בספורט (תיקון מס' 3 והוראת שעה), התשפ"ב–2022, מ/1546.

): הוועדה לביטחון הפנים תדון בהצעת חוק דיווח לכנסת על תלונות וטיפול בהטרדות מיניות במשטרת ישראל, בשירות בתי הסוהר וברשות הארצית לכבאות והצלה (תיקוני חקיקה), התשפ"ב– 2022, פ/2971/24, של חברת הכנסת מירב בן ארי וקבוצת חברי הכנסת.

): ועדת הבריאות תדון בהצעות החוק הבאות: 1.

): הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – החזר דמי נסיעות עבור חולה סיעודי וחולה שנפטר), התשפ"א–2021, פ/621/24, של חברת הכנסת חוה אתי עטייה; 2.

): הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – החזר הוצאות עבור נסיעה באמבולנס), התשפ"א-2021, פ/1382/24, של חברי הכנסת אורית מלכה סטרוק ואבי דיכטר.

): תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יבגני סובה: תודה רבה לחבר הכנסת ניר אורבך.

יבגני סובה: הודעה למזכירת הכנסת, בבקשה.

ראדה חסייסי: תודה.

ראדה חסייסי: ברשות יושב-ראש הישיבה, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחה היום על שולחן הכנסת, לקריאה ראשונה מטעם הממשלה, הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (תיקון מס' 100), התשפ"ב–2022.

ראדה חסייסי: תודה.

ראדה חסייסי: [הצעת חוק פ/3415/24; נספחות.

ראדה חסייסי: ]

יבגני סובה: רבותיי, אנחנו נעבור לסעיף הבא בסדר-היום – הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – קביעת אחוזי נכות ללקויי שמיעה – דו-צידי וחד-צידי), התשפ"ב–2022, של חברת הכנסת קטי קטרין שטרית.

יבגני סובה: בבקשה, גברתי, עשר דקות לרשותך.

קטי קטרין שטרית: אני רוצה לדבר על החוק הזה שלי, כי אני נפגשת עם הילדים האלה במערכת החינוך, ואני יודעת שאפשר היה להציל את הילדים האלה ולהפוך אותם לילדים משמעותיים – מבחינת הקריירות שלהם – אם היו נותנים להם את הכלים המתאימים עוד מרגע שהם נולדו.

קטי קטרין שטרית: ולמה הכוונה?

קטי קטרין שטרית: הכוונה היא לכך שהמדינה לא מכירה בנכות באופן מלא של ילדים עם ליקויי שמיעה, לבחור שאני רוצה לדבר עליו קוראים ספרטק גורבוב, בן 30, כבד שמיעה.

קטי קטרין שטרית: מעולם ספרטק לא זכה לקבל קצבת ביטוח לאומי, בגלל שהוא לא עמד בתנאים הבסיסיים: כבד שמיעה – הכוונה היא לילד עם ירידה בשמיעה של 40–44 דציבלים בתדירות הדיבור בשתי אוזניו.

קטי קטרין שטרית: הוא זקוק למכשיר שמיעה באופן קבוע – הזכאות שלו היא 50%; חירשות – ילד עם ירידה בשמיעה של 45 דציבלים לפחות בתדירות הדיבור שלו – זכאות בשיעור 100%.

קטי קטרין שטרית: על 1%.

קטי קטרין שטרית: מים רבים חלפו בנהר, כך שעניין הפוסט הוא לא בספרטק, אלא בדור הילדים הנוכחי ודור ההמשך.

קטי קטרין שטרית: האם אתם יודעים, ידעתם ש-12% מכלל האוכלוסייה מתקשים בשמיעה במידה כלשהי, 14% מהגברים ו-11% מהנשים?

קטי קטרין שטרית: הידעתם שאחד מכל ארבעה יהיה כבד שמיעה?

קטי קטרין שטרית: הידעתם, יותר מ-100,000 תלמידים בישראל סובלים מירידה בשמיעה דו צדדית וחד-צדדית ברמות שונות?

קטי קטרין שטרית: הידעתם שאנשים עם לקות שמיעה פחות מרוצים מהחיים שלהם, פחות אופטימיים ביחס לעתיד שלהם?

קטי קטרין שטרית: יש לנו כוח לשנות ולהחליט על העתיד של הילדים שלנו.

קטי קטרין שטרית: נוסיף ארבע קטגוריות שבהן שתורחב הזכאות לקצבת הביטוח בעבור אותם ילדים שסובלים.

קטי קטרין שטרית: עזבו אתכם ממושגים של ימין ושמאל, קואליציה–אופוזיציה.

קטי קטרין שטרית: כשנולד ילד, אף אחד לא שואל אותו אם הוא יצביע ימין או שמאל, הוא עדיין רך בימים.

קטי קטרין שטרית: אני קוראת לכם לשתף פעולה איתי.

קטי קטרין שטרית: הרי גם אמילי חתמה על החוק הזה, וגם לשירלי פינטו יש אינטרס שהחוק הזה יעבור.

קטי קטרין שטרית: אני נרגשת להציג בפניכם את הצעת החוק הזו, כי זה חוק שמתקן עוול גדול מאוד, תיקון אחוזי נכות לליקויי שמיעה כדי שיוכלו לטפל בליקוי שלהם.

קטי קטרין שטרית: לחוש השמיעה יש השפעה מאוד מרכזית לתהליכי ההתפתחות של הילד: שפה, דיבור, חשיבה, כישורי למידה.

קטי קטרין שטרית: כל מצב של לקות שמיעה, ולו הכי קל, עלול להשפיע על התהליכים האלה ולהפוך את הילדים האלה לילדים אומללים לכל חייהם.

קטי קטרין שטרית: לקות שמיעה קלה מתייחסת למצב שבו השמיעה אינה בגבול של נורמה, ויש את הלקות הקלה הזו באחת או בשתי אוזניו.

קטי קטרין שטרית: המחקרים מצביעים על כך שלקות קלה או לקות חד-צדדית בשמיעה תפגע בסיכויים של הילדים האלה.

קטי קטרין שטרית: בתקנות הביטוח הלאומי נקבע כי ילד הסובל מליקוי למידה יהיה זכאי לקצבת ילד נכה, לפי מה שקבוע בתקנון.

קטי קטרין שטרית: ילד נכה הוא ילד שסובל משמיעה של 40 עד 44 דציבלים בתדירות הדיבור בשתי אוזניו, והוא זקוק למכשיר שמיעה באופן קבוע.

קטי קטרין שטרית: ואולם, אם לילד יש בעיה באוזן אחת, לא בשתיים – הסיפור כבר הופך להיות שונה.

קטי קטרין שטרית: אני רוצה להגיד כמה מילים באופן אישי לגבי הצעת החוק הזו: את המושג "ירידה בשמיעה" או חלילה חירשות, אני מניחה שכולם שומעים ומכירים, מי מרחוק ומי מקרוב, אם זה הורה, סבא, סבתא, או אפילו שכן.

קטי קטרין שטרית: נכון – במרבית המקרים ירידה בשמיעה מתבטאת בגיל מבוגר יותר, אבל דווקא בהצעת החוק הזה אנחנו שמים דגש על עולם שלם שפעמים דומם; הוא דומם לילדים מתוקים, חירשים וכבדי שמיעה, שכל הרצון שלהם הוא להשתלב בחברה.

קטי קטרין שטרית: בדיוק בשביל זה אנחנו עושים היום את התיקון בחקיקה.

קטי קטרין שטרית: לפני שנתיים התחלנו לעבוד על הצעת החוק הזו.

קטי קטרין שטרית: נחשפתי לה בפעם הראשונה כשביקרתי במרכז חינוכי, בארגון מדהים, שנקרא ארגון "שמעיה".

קטי קטרין שטרית: זהו ארגון לקשיים ולהתמודדות של ילדים בתחומים כל-כך רבים.

קטי קטרין שטרית: אני אתן דוגמה קטנה: ילד שיש לו ירידה בשמיעה, אפילו אם זה רק באוזן אחת, הוא הרי נזקק לסל גדול של טיפולים – אם זה קלינאית תקשורת לצורך שיקום שמיעתי או קבוצת תמיכה במסגרת מועדונית.

קטי קטרין שטרית: בואו נחשוב על מה שאותו ילד עובר יום-יום, אם זה בכיתה, אם זה בהפסקות, אם זה בחברה, וכשהוא נפגש עם החברים שלו; בואו נחשוב על מה שהוא עובר כל הזמן.

קטי קטרין שטרית: אם הוא היה סובל משמיעה בשתי האוזניים שלו של 35 דציבלים, הוא חייב להיעזר במכשירי שמיעה עד התיקון שאנחנו עושים כאן.

קטי קטרין שטרית: הוא יהיה מוגדר כלקוי שמיעה בביטוח הלאומי.

קטי קטרין שטרית: הילדים המתוארים עלולים להדגים קשיים ופערים בתחום השמיעה, הלמידה וההתחברות.

קטי קטרין שטרית: ילדים אלה לומדים במסגרות חינוך רגילות, וברוב המקרים הם אינם הילדים היחידים שמשוקמים באמצעות עזרי שמיעה בכיתתם ולעיתים אף במסגרת החינוכית כולה – נתון המשליך על התפיסה, הקבלה והדימוי העצמי.

קטי קטרין שטרית: חבריי חברי הכנסת היקרים, אני חושבת שכולכם תסכימו על כך שהתשובה הזו לילדים האלה היא חשובה מאוד.

קטי קטרין שטרית: ההצבעה שלכם חייבת להיות הצבעה קולקטיבית, לא אופוזיציה–קואליציה.

קטי קטרין שטרית: אני לא מביאה איזה משהו שקשור לאופוזיציה בשביל לנגח את הקואליציה.

קטי קטרין שטרית: אני באמת ובתמים חיכיתי המון זמן, מעל שלושה חודשים.

קטי קטרין שטרית: מעל שלושה חודשים אני עוברת מאחד לאחד, כולל שר הרווחה, שהוא השר הקשוב ביותר שאני מכירה בקואליציה הזו ובממשלה הזו.

קטי קטרין שטרית: אני פניתי אליו, וגם הוא פנה לגורמי המקצוע, וגם הוא לא מקבל תשובות.

קטי קטרין שטרית: אני מאוד מקווה שאם נתמוך, וכולם יתמכו, בחוק הזה, אנחנו נסייע לו מול משרד האוצר.

קטי קטרין שטרית: זה לא הגיוני שמשרד האוצר יהיה כל-כך אטום לבעיה של ילדים, ואחר כך, כשהם גדלים – המדינה משלמת עליהם הרבה יותר.

קטי קטרין שטרית: החשיבה מעוותת.

קטי קטרין שטרית: אם אנחנו נצליח לסדר זאת עכשיו, כשהם עוד רכים, ואנחנו נרגיל אותם במכשירים, במועדוניות, בחינוך שהם יקבלו – רוב הסיכויים שהילדים האלה יגדלו להיות בדיוק כמו כל אחד ואחר.

קטי קטרין שטרית: הם יהיו ילדים שיוכלו לקבל את המגיע להם.

קטי קטרין שטרית: אני רוצה לפנות מפה לחברת הכנסת שירלי פינטו: זה לא משחק פוליטי מיותר.

קטי קטרין שטרית: דווקא לך, מכולם, צריך להיות האינטרס הברור להעביר את החוק הזה.

קטי קטרין שטרית: ולך אני אומרת, אל תחכי למשרד האוצר.

קטי קטרין שטרית: בואו נעביר את זה יחד ונעזור ונסייע גם לשר הרווחה להעביר את זה.

קטי קטרין שטרית: הוא רוצה את זה.

קטי קטרין שטרית: הוא אמר לי שהוא רוצה את זה.

קטי קטרין שטרית: הוא חושב שזה חשוב, והוא יודע שזה חשוב.

קטי קטרין שטרית: אני יודעת שהוא עושה את כל המאמצים מול משרד האוצר.

קטי קטרין שטרית: אבל ברגע שהם ממסמסים את זה ולא נותנים לו תשובות, והוא לא נותן לי תשובות ולא נותן לנו תשובות, לכנסת הזו, זה לא בגלל שהוא לא רוצה; זה בגלל שהוא לא יכול לקבל מהם תשובות.

קטי קטרין שטרית: ואני אומרת: בואו נעזוב את הטריקים והשטיקים – בואו נצביע בעד החוק הזה.

קטי קטרין שטרית: אני לא מחפשת קרדיט.

קטי קטרין שטרית: אני מוכנה פה להכריז שאני לא רוצה את הקרדיט לקטי שטרית, אני רוצה את הקרדיט הזה לכל אותם הארגונים הנפלאים שמטפלים בילדים האלה.

קטי קטרין שטרית: אבל גם הם חסרי ישע, גם הם צריכים כלים.

קטי קטרין שטרית: אם הביטוח הלאומי ידע להרים ולהגביה את הזכאות של אותם ילדים, כולנו ניהנה מזה ונוכל לבוא לאותם ילדים ולהגיד: זה החותם.

קטי קטרין שטרית: לצורך זה נבחרנו לכנסת – כדי להשאיר חותם ולסייע לציבור לקבל את מה שמגיע לו.

קטי קטרין שטרית: כי זה לא הגיוני שילד לא יקבל את מה שמגיע לו כדי שהוא יוכל לתפקד כמו שצריך.

קטי קטרין שטרית: אנחנו בהצעת החוק הזו מתמקדים בילדים החירשים וכבדי השמיעה, והעזרה הקטנה הזו אל מול האתגרים של הטיפולים אצל קלינאי התקשורת, מכוני השמיעה, המועדוניות השיקומיות.

קטי קטרין שטרית: בזכות התיקון הזה הילדים האלה יהיו זכאים.

קטי קטרין שטרית: הם יהיו זכאים לקבל את הטיפולים האלה, ולא נצטרך לשלם עליהם הון עתק.

קטי קטרין שטרית: כשאין הון עתק, הילדים האלה נזרקים ולא מצליחים לקבל את מה שמגיע להם.

קטי קטרין שטרית: אתם יודעים, הסופר האמריקאי מארק טוויין אמר פעם: "אדיבות היא שפה אשר חירשים יכולים לשמוע ועיוורים יכולים לראות".

קטי קטרין שטרית: ברוח האמירה הזו, אני אומרת: בואו נהיה אדיבים זה לזה.

קטי קטרין שטרית: ביחד נבנה עתיד טוב יותר לילדים האלו, ובכלל לאנשים עם המוגבלויות.

קטי קטרין שטרית: זו החובה המוסרית שלנו כנבחרי ציבור.

קטי קטרין שטרית: הציבור שלח אותנו לעשות את זה – תעשו את זה; לא עשיתם את זה – אתם חטאתם לתפקיד שלכם.

יבגני סובה: תודה רבה לחברת הכנסת קטי קטרין שטרית.

יבגני סובה: תשיב על ההצעה הזו בשם הממשלה שרת האנרגיה קארין אלהרר.

יבגני סובה: גברתי השרה, בבקשה.

יבגני סובה: עשר דקות לרשותך.

קארין אלהרר: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

קארין אלהרר: כנסת נכבדה, חברתי חברת הכנסת קטי שטרית, חברת הכנסת שטרית, המציעה – לא, אני רוצה להשיב לה.

קארין אלהרר: אין ספק, קטי, כי יש צורך לטפל נקודתית בנושא חירשות חד-צידית קבועה.

קארין אלהרר: אין מחלוקת בעניין הזה.

קארין אלהרר: על פי הנחיית שר הרווחה והביטחון החברתי, גורמי המקצוע בביטוח הלאומי בשיתוף פעולה עם משרד האוצר וחברת הכנסת שטרית, עושים עבודה אינטנסיבית על מנת לגבש נתון על מספר המקרים של חירשות חד-צידית קבועה.

קארין אלהרר: מכאן ניתן יהיה לגבש אומדן תקציבי בנושא.

קארין אלהרר: בנוסף, קטי, בימים אלה עובדים מול קלינאית תקשורת ראשית במשרד הבריאות, שמספקת את הנתונים הקיימים של מקרי החירשות החד-צידית, שאין אותם – את שומעת, קטי?

קארין אלהרר: קטי?

יבגני סובה: חברת הכנסת שטרית, השרה פונה אלייך.

יבגני סובה: את לא חייבת, אבל בכל זאת, זו הצעת חוק שלך.

קארין אלהרר: אני רוצה - - -

אורלי לוי אבקסיס: היא - - - ומתייעצת ביחס לדברים.

קארין אלהרר: רגע, שנייה.

קארין אלהרר: אבל אני רוצה רגע להגיד לך, אני רוצה שנייה - - -

קטי קטרין שטרית: אני לא רוצה להביך את חברת הכנסת שירלי פינטו.

קטי קטרין שטרית: אני מצפה שהיא תצביע בעד.

קטי קטרין שטרית: כי אני יודעת שמירב בן ארי רוצה להביא את זה בעוד שבועיים, אז כאילו במה הועילו חכמים?

קארין אלהרר: קטי, תקשיבי רגע.

יבגני סובה: תקשיבי לה, יכול להיות שאולי היא תציע לך משהו.

יבגני סובה: אולי היא תציע לדחות?

יבגני סובה: תדברו.

אורלי לוי אבקסיס: אולי היא יכולה להציע טרומית, ואז תצטרף להצעה - - -

קארין אלהרר: אבל תקשיבי לי.

קארין אלהרר: את תבחרי מה שאת רוצה, כי זאת זכותך.

קארין אלהרר: אני מנסה להסביר לך את העמדה.

קארין אלהרר: אין היום נתונים מדויקים על חירשות חד-צידית קבועה – לא בביטוח הלאומי, לא במשרד האוצר ולא במשרד הבריאות באופן מסודר.

קארין אלהרר: מה שמנסים לעשות כרגע הוא לטייב נתונים כדי להגיע לאומדן תקציבי; כשיהיה אומדן תקציבי, אפשר יהיה להתווכח.

קארין אלהרר: כבר עתה אדגיש – אני חוזרת למה שכתב השר – כי הנתון היחיד שניתן לספק הוא על ירידה של 75 דציבלים, המוגדרת על פי הקלינאית המומחית בנושא כחירשות חד-צידית קבועה; אין נתונים על ירידה חלקית, ועל פי הגדרתה, הם אינם נחשבים לחירשות חד-צידית קבועה, שכן במקרים רבים זה עלול לנבוע ממחלה זיהומית שחולפת תוך זמן קצר במקרה של ילדים.

קארין אלהרר: על כן, שר הרווחה מבקש מחברת הכנסת קטי שטרית שלא להצביע היום על הצעת החוק משיקול פשוט: צריך לטפל בנושא חירשות חד-צידית קבועה, ויש להמתין לנתונים אלו, שהם קריטיים לגיבוש האומדן התקציבי.

קארין אלהרר: השר מדגיש כי הדרך היחידה לטפל בנושא במקרים של קצבת ילד נכה היא אך ורק דרך תקנות, ולא בחקיקה, אחרת תיווצר אפליה בין נכות אחת לשנייה במקרה של ילדים נכים.

קארין אלהרר: קטי, אני מבינה שזה יהיה לך מה זה מגניב שאת תצביעי ושירלי פינטו תצביע נגד, ותוכלי - - -

קטי קטרין שטרית: אוי, באמת, נו, באמת, אל תיקחי את זה לשם.

קטי קטרין שטרית: זה לא הוגן מצידך.

קטי קטרין שטרית: חיכיתי שלושה חודשים לאותה קלינאית.

קטי קטרין שטרית: שלושה חודשים חיכיתי, לכן אני לא אופטימית.

קטי קטרין שטרית: שלושה חודשים – למה מרב בן ארי מביאה את זה בעוד שבועיים?

קטי קטרין שטרית: תגידו לי אם אני לא יודעת משהו.

קארין אלהרר: אני לא יודעת.

קארין אלהרר: מאיפה את יודעת מה היא מביאה ומה היא לא מביאה?

קטי קטרין שטרית: כי אמרו לי שהיא מביאה את זה בעוד שבועיים.

קארין אלהרר: אני לא חושבת שהיא מביאה את זה.

אורלי לוי אבקסיס: זה משחק של קואליציה–אופוזיציה - - -

קטי קטרין שטרית: אז תגידו אם זה משחק של קואליציה–אופוזיציה.

קטי קטרין שטרית: בבקשה, אדון טופורובסקי, אתם מבטיחים לי?

קטי קטרין שטרית: תנו לי חודש, תגידו לי כמה, אבל תעמדו בזה.

קטי קטרין שטרית: שבוע?

קטי קטרין שטרית: שבועיים?

קטי קטרין שטרית: כמה?

קטי קטרין שטרית: אני אחכה.

קטי קטרין שטרית: בשביל הילדים האלה אני אחכה, אני לא משחקת משחק, אבל תגידו לי מתי.

קטי קטרין שטרית: היא ביקשה שאני אחכה לקלינאית.

קטי קטרין שטרית: בועז, אני מחכה לקלינאית שלושה חודשים.

קטי קטרין שטרית: החשש שלי הוא שממסמסים את זה.

קטי קטרין שטרית: אם תגידו לי שלא, אין לי אינטרס להפיל את זה.

קריאה: אז הינה, בבקשה - - - בכמה זמן דחו את זה?

קארין אלהרר: התשובה היא לא.

יבגני סובה: חברת הכנסת, הבנו, הבנו.

יבגני סובה: כרגע אתם רואים שמתנהל איזשהו שיח.

קטי קטרין שטרית: אין לי, אין לי עניין להעביר את זה.

קארין אלהרר: אז אני מסבירה לך, אין לי עניין למסמס את זה.

קארין אלהרר: רוצים להעביר את זה.

בועז טופורובסקי: קטי, שבועיים.

קארין אלהרר: שבועיים.

קארין אלהרר: אז אוקיי, אני – בשם השר – רגע, שנייה, קטי.

קריאה: זאת החלטה של קטי.

קריאה: מה שקטי רוצה.

יבגני סובה: שנייה, גברתי השרה, לחברת הכנסת שטרית יש שלוש דקות.

יבגני סובה: היא תוכל לעלות לדוכן, ואז תביע את דעתה, אם היא מסכימה או לא מסכימה.

יבגני סובה: את סיימת את דבריך?

קארין אלהרר: כן, כן.

יבגני סובה: אז את יכולה לעלות, בבקשה.

יבגני סובה: יש לך שלוש דקות, ותוכלי להחליט אם את רוצה להצביע או לא רוצה להצביע, ואם את מקבלת את ההצעה שכרגע שמענו עליה מיושב-ראש הקואליציה.

יבגני סובה: חבר הכנסת טופורובסקי, אתה אמרת שאתה מציע לדחות בשבועיים, ואז חברת הכנסת שטרית תשיב לך על ההצעה הזאת.

יבגני סובה: כך זה יהיה – יש לך שלוש דקות להשיב, הכול בסדר.

יבגני סובה: חבר הכנסת טופורובסקי צודק, זאת החלטה של ועדת שרים, זאת לא החלטה של הממשלה.

אורלי לוי אבקסיס: ועדת שרים - - -

יבגני סובה: ההצעה היא לדחות את זה בשבועיים, ואחרי שבועיים זה יעלה שוב לוועדת שרים.

יבגני סובה: אני מבין אותך, נכון?

בועז טופורובסקי: כן.

קטי קטרין שטרית: מעלים את זה בעוד שבועיים לוועדת שרים.

בועז טופורובסקי: כן, השרה אלהרר בשם ועדת שרים מבקשת לדחות את זה בשבועיים.

אורלי לוי אבקסיס: - - - להתחייב - - - אבל את מתחייבת לא לקדם עד שתגיעו לתיאום - - -

יבגני סובה: שנייה, שנייה.

יבגני סובה: לא, אבל זאת לא ההצעה.

יבגני סובה: חברת הכנסת אבקסיס, זאת לא ההצעה, לא צריך לבלבל אותה.

יבגני סובה: ההצעה היא לדחות בשבועיים, ובעוד שבועיים תוכלי להעלות את זה כאן במליאה להצבעה.

קטי קטרין שטרית: כי אתם לא חתומים, גם אמילי חתומה וגם לשירלי יש - - -

שירלי פינטו קדוש: (אומרת בשפת הסימנים: אני מתחייבת לך שזה יקודם - - -)

יבגני סובה: לא, את לא יכולה להתחייב, יש פה שרה – חברת הכנסת שירלי פינטו, עם כל הכבוד, את לא יכולה להתחייב.

יבגני סובה: יש פה שרה שכרגע השיבה בשם הממשלה.

יבגני סובה: אני אשמע עכשיו את ההצעה של השרה, ואם חברת הכנסת שטרית תקבל אותה, אז תהיה החלטה.

יבגני סובה: את לא מוסמכת להציע ולדבר בשם הממשלה.

יבגני סובה: בבקשה, גברתי השרה, תשמיעי את ההצעה שלך.

שירלי פינטו קדוש: (אומרת בשפת הסימנים: - - - שזה יתקדם.

שירלי פינטו קדוש: )

יבגני סובה: זה לא קשור – זאת לא החלטה שלך, זאת הצעה של הממשלה, שכרגע אני מבקש להשמיע בפני חברת הכנסת שטרית, שהיא יוזמת החוק.

יבגני סובה: בבקשה.

אמילי חיה מואטי: סובה, היא חתמה על זה.

יבגני סובה: בסדר, אבל זה לא העניין, שהיא חתומה – אה, אם היא חתומה יחד, אז אחר כך תחליטו יחד.

קטי קטרין שטרית: אמילי חתומה - - -

יבגני סובה: את חתומה, אבל לא חברת הכנסת פינטו.

יבגני סובה: אני השבתי לה, לא לך.

יבגני סובה: בבקשה, גברתי השרה, בבקשה.

קארין אלהרר: קטי, בעוד שבועיים תעלי את ההצעה.

יבגני סובה: אז ההצעה היא להעלות את ההצעה בעוד שבועיים.

יבגני סובה: זו ההצעה של השרה אלהרר.

קטי קטרין שטרית: אני חוזרת על מה שאמרתי, זה לא עניין של ימין–שמאל; זה לא עניין של אופוזיציה–קואליציה.

קטי קטרין שטרית: אני מדברת כאשת חינוך.

קטי קטרין שטרית: נתקלתי בילדים האומללים האלה, שנהפכו להיות מנודים בחברה, שפוגעים בהם בקהילה, שעושים להם עוול נדיר, רק בגלל שהם לא מקבלים את הטיפול הראוי להם.

קטי קטרין שטרית: אם הילדים האלה יוכרו, הם יוכלו להיכנס למועדוניות, הם יוכלו לקבל את המכשירים, אפשר יהיה לטפל בהם.

קטי קטרין שטרית: אני מדברת מדם ליבי כמורה לשעבר – היה לי ילד כזה, והוא היה מאוד אומלל כי החברה פגעה בו, כולם פגעו בו, לא בגלל ש – הוא לא הבין אותם, הם לא הבינו אותו.

קטי קטרין שטרית: תארו לעצמכם ילד שנמצא באיזשהו עולם שבו הוא שומע חצאי דברים, והוא לא מבין מה שמדברים איתו.

קטי קטרין שטרית: לצערנו הרב, יש ילדים רבים כאלה שנולדים ולא מטופלים ונופלים בין הכיסאות.

קטי קטרין שטרית: אני באמת ובתמים רוצה להאמין שהקואליציה באמת רוצה וחפצה לסייע לילדים האלה.

קטי קטרין שטרית: אני רוצה שתבינו דבר אחד: המדינה משקיעה בהם בקצה הרבה יותר – פה אנחנו מדברים על דברים אלמנטריים: להכניס אותם למסגרת, לטפל בהם – אם זה במועדוניות, אם לתת להם את הכלים להתמודד עם הלקות שלהם ועם הנכות שלהם.

קטי קטרין שטרית: לצערנו הרב, כל הדברים האלה קיימים במדינה, אבל אותם ילדים לא יכולים להשתמש בזה, כי אין להם את הטייטל שהביטוח הלאומי נותן.

קטי קטרין שטרית: לכן אני מבקשת – אני כבר שלושה חודשים מחכה לאותה קלינאית, שתיתן את הנתונים.

שירלי פינטו קדוש: (אומרת בשפת הסימנים: אנחנו בקשר על זה כל הזמן, ואת יודעת טוב מאוד כמה אני עובדת איתה.

שירלי פינטו קדוש: אני חווה את זה, אני חלק מהאנשים האלה.

שירלי פינטו קדוש: אני אומרת לך שאנחנו נעביר את זה יחד.

שירלי פינטו קדוש: )

קטי קטרין שטרית: אני יודעת, ולכן אני מבקשת ממך - -

יבגני סובה: מה שהיא תחליט.

קטי קטרין שטרית: - - שירלי, תעזרי לי להעביר את זה.

קטי קטרין שטרית: אני פשוט מבקשת ממך - -

שירלי פינטו קדוש: (אומרת בשפת הסימנים: אנחנו נעשה את זה יחד, נעשה את זה יחד.

שירלי פינטו קדוש: אני אעזור לך, ואת תעזרי לי.)

קטי קטרין שטרית: - - שהילדים האלה יקבלו את מה שמגיע להם.

קטי קטרין שטרית: אנחנו לא מדברים על תקציבי ענק – לא, לא.

שירלי פינטו קדוש: (אומרת בשפת הסימנים: אני איתך.

שירלי פינטו קדוש: אצלי הדבר האחרון הוא דיבורים, ואני יודעת למה את מתכוונת, ואנחנו נעשה את זה.

שירלי פינטו קדוש: )

משה ארבל: קטי - - - בעוד שבועיים, קרדיט יהיה לגברת.

קטי קטרין שטרית: בוא אני אסביר לך, אני יודעת שמדובר בקרדיט.

קטי קטרין שטרית: האמן לי, אני יודעת שמדובר בקרדיט, ואני מצהירה פה – לא רוצה את הקרדיט.

קטי קטרין שטרית: הקרדיט הוא לא שלי, הקרדיט הוא של אותם ילדים אומללים שמחכים למסגרת שלהם.

קטי קטרין שטרית: אני מוכנה בשביל זה – אתה יודע מה?

קטי קטרין שטרית: אני העברתי את החוק הזה ללשכה של חברת הכנסת שירלי פינטו.

קטי קטרין שטרית: ביקשתי ממנה שזה יהיה רשום מילה-במילה.

שירלי פינטו קדוש: (אומרת דברים בשפת הסימנים) אני עובדת על זה, אני רוצה להעביר את זה.

שירלי פינטו קדוש: את לא יכולה להגיד שאני מחפשת קרדיט.

שירלי פינטו קדוש: אני לא מטאטאת את זה, אני משיגה תקציב, אני עובדת על זה.

קטי קטרין שטרית: לא, לא, מישהו פה צעק שזה עניין של קרדיט.

קטי קטרין שטרית: אני לא רוצה את הקרדיט הזה.

קטי קטרין שטרית: אני רוצה שהילדים האלה, שאני נתקלתי בהם במסגרת החינוכית, יקבלו את מה שמגיע להם.

יבגני סובה: חברת הכנסת קטי שטרית, תודה.

יבגני סובה: לסיום, מה ההחלטה שלך?

יבגני סובה: את רוצה לדחות את זה בשבועיים?

קטי קטרין שטרית: אמרתי, אני מוכנה.

קטי קטרין שטרית: אני מכבדת את חברת הכנסת שירלי פינטו וגם את השר מאיר כהן.

קטי קטרין שטרית: אני יודעת שהשר עמל על זה, אני יודעת.

קטי קטרין שטרית: היו לי המון דיונים ושיחות איתו, וגם הוא מחכה לתשובות, אבל אני מבקשת לתחום את זה בזמן של שבועיים.

קטי קטרין שטרית: בעוד שבועיים, ואם לא – אני ממשיכה ואני מגישה את זה, ואני מבקשת מהחברות שלי שכן חתומות על זה, שיצביעו בעד.

קטי קטרין שטרית: תודה.

יבגני סובה: תודה רבה.

יבגני סובה: אז אנחנו לא נצביע.

יבגני סובה: לא תהיה הצבעה, וכפי שהוצע על ידי שרת האנרגיה קארין אלהרר, בעוד כשבועיים - - -

קריאה: תשובה והצבעה - - -

יבגני סובה: תשובה כבר הייתה, קודם כול.

יבגני סובה: אז הצבעה במועד אחר – אבל יש פה סיכום שהוצע על ידי השרה.

יבגני סובה: חברים, לא צריך לעזור לי פה, יש פה משהו שהשמיעה השרה, וזה הסיכום.

יבגני סובה: אני חוזר על אותו הסיכום, וחברת הכנסת שטרית תעשה מה שהיא רוצה בעוד שבועיים, אם הדבר הזה לא יעלה.

יבגני סובה: חברת הכנסת שטרית, סיימנו את העניין.

יבגני סובה: תודה רבה.

יבגני סובה: [הצעת חוק פ/3107/24; נספחות.

יבגני סובה: ]

יבגני סובה: אנחנו נעבור לסעיף הבא על סדר-היום – הצעת חוק לתיקון פקודת המיסים (גבייה) (גבייה לפי חוק ההוצאה לפועל), התשפ"ב–2022, של חבר הכנסת משה אבוטבול.

יבגני סובה: בבקשה, חבר הכנסת אבוטבול, עשר דקות לרשותך.

יבגני סובה: רק לפני שאתה מתחיל, אני רק מבקש, חברת הכנסת שטרית וחברת הכנסת שירלי פינטו, אתן ממשיכות את הדיון הזה, וזה יפריע לחבר הכנסת אבוטבול.

יבגני סובה: אתה רוצות להמשיך לדבר?

יבגני סובה: תדברו – אבל לא באולם.

יבגני סובה: תודה.

יבגני סובה: עשר דקות, אדוני.

משה אבוטבול: כבוד היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת החוק לתיקון פקודת המיסים (גבייה) (גבייה לפי חוק ההוצאה לפועל), התשפ"ב–2022.

משה אבוטבול: אני שמח שלהצעת החוק הזו הצטרפו, מעבר לי, גם חברי הכנסת היקרים אוריאל בוסו, גדי יברקן, אבי מעוז, סמי אבו שחאדה, וכן שלמה קרעי, אוסאמה סעדי, עופר כסיף, וגם הצטרף אלינו להצעה עמיחי שיקלי.

משה אבוטבול: ההצעה בעצם מדברת על תיקון סעיף 4, סעיף 4(1) לפקודת המיסים (גבייה) בסעיף 14, הסיפא, כן, החל במילים: "ולא שילם אותו אדם" תימחק, ובמקומה יבוא: "ייגבה המס בהתאם להוראות חוק ההוצאה לפועל התשכ"ז–1967".

משה אבוטבול: אני מקריא את דברי ההסבר.

משה אבוטבול: דברי הסבר: "פקודת המיסים (גבייה) מעניקה סמכויות אכיפה מרחיקות לכת שפגיעתן בפרט קשה, וקיים ספק אם ישנה הלימה בין היקף הפגיעה לעקרונות המשפט המנהלי והחוקתי.

משה אבוטבול: שימוש בהליכי גבייה מנהליים לפי פקודת המיסים (גבייה) אינו עולה בקנה אחד עם חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו, ועלול להוביל לפגיעה לא מידתית בזכויות של החייב או החייבת לקיום בכבוד, לפרטיות, לקניין ולהליך הוגן; זאת, שכן הליכי הגבייה מתבצעים ללא מנגנונים שיפוטיים, ללא מנגנון ערעור מתאים או פיקוח אפקטיבי.

משה אבוטבול: אין זה ראוי שבחברה דמוקרטית ומודרנית יתאפשר שימוש בכלי ארכאי ודרקוני שנפגעיו העיקריים הם אוכלוסיות פגיעות ומחוסרות אמצעים".

משה אבוטבול: דווקא בתקופה שלנו, כשאנחנו רואים את יוקר המחייה ואת הקשיים הכלכליים שהציבור בישראל עובר, שהן אותן אוכלוסיות שזקוקות "למסגרת הוגנת שבה חובותיהן ייגבו תוך שמירה על זכויותיהן.

משה אבוטבול: ברבות השנים, הושמעה ביקורת נוקבת נגד השימוש בהליך הגבייה המנהלי לפי הפקודה מצד גורמים רבים לרבות בתי המשפט, חברי כנסת, רשות האכיפה והגבייה, לשכת עורכי הדין, האקדמיה ועוד.

משה אבוטבול: הצעת חוק זו נועדה לתת מענה לביקורת ולהביא לתיקונה של פקודת המסים (גבייה).

משה אבוטבול: לאור האמור, מוצע לתקן את פקודת המסים (גבייה), כך שחובותיהם של תושבי מדינת ישראל ייגבו לפי חוק ההוצאה לפועל התשכ"ז–1967, שבו מתקיימים איזונים מתאימים ומימוש הולם לזכות להליך הוגן דרך שימוש במנגנון שיפוטי עם מנגנון ערעור ופיקוח".

משה אבוטבול: ההצעה הוגשה ליושב-ראש הכנסת והסגנים, והונחה על שולחן הכנסת ביום כ"ב בשבט התשפ"ב.

משה אבוטבול: אנחנו בעצם ניתן משהו שיוסיף לנו קצת, להבין את הנושא הזה.

משה אבוטבול: חברים, בדרך כלל הצעות החוק שלי, שהגשתי – כ-35 הצעות חוק בסייעתא דשמיא, בשנתיים וחצי שאני כאן

משה אבוטבול: חבר איתכם בכנסת ישראל – ברובן מגיעות אליי על ידי האזרחים במדינה.

משה אבוטבול: כל אחד זועק מכאב כזה ואחר על דברים שבעצם הוא חווה, שהחוק בעצם עושה לו את החיים לקשים יותר, לבעייתיים יותר.

משה אבוטבול: גם הסיפור הזה הגיע אליי מעורך דין חרוץ בשם שחר, דווקא מעירי, בית שמש, שעושה עבודה נהדרת ועוזר המון המון לתושבים, ושחר סיפר לי סיפור מאוד עצוב.

משה אבוטבול: הוא טיפל בתיק של לקוחה שהיא חד-הורית, מאחד מקיבוצי הדרום, קיבוץ תמר.

משה אבוטבול: אני לא מכיר את הקיבוץ הזה, אבל אולי יואב, אולי הוא מכיר את הקיבוץ הזה או האנשים אצלכם מכירים את הקיבוץ הזה, כנראה קיבוץ של השומר הצעיר, ליד אילת.

משה אבוטבול: שם, אישה חד-הורית קיבלה עיקול – לאילת, או לאיפה שהיא גרה – מעיריית ירושלים.

משה אבוטבול: על מה?

משה אבוטבול: כנראה חייבו אותה על משהו שהיא לא מכירה.

משה אבוטבול: אולי על חנייה לא נכונה כשבע

משה אבוטבול: צם אין לה רכב – היא לא חנתה בכלל כי אין לה רכב – אבל בלי שום בירור הלכו ונתנו לה עיקול בחשבון, וזה באמת יצר לה – אותם 1,000 שקלים – נזק מאוד גדול, אותו עיקול מינהלי שעשו.

אורלי לוי אבקסיס: משה, אני זוכרת שחצי ממפלגת העבודה ומרצ הציעו הצעות חוק דומות, אז עכשיו מה, הם מתנגדים?

משה אבוטבול: את רואה, גברתי, לוי?

משה אבוטבול: אני חייב להגיד לך שהמצב פה הוא שדברים שרואים משם לא רואים מכאן, כנראה.

משה אבוטבול: כנראה הם שכחו מה זה סוציאליזם, שכחו מה זה זכויות האזרח.

משה אבוטבול: איפה, פעם, כשמרצ היו אומרים "זכויות האזרח", כולנו היינו נעמדים דום.

משה אבוטבול: מצדיעים.

משה אבוטבול: היום, בכלל, לדבר איתם על זה?

משה אבוטבול: הם לא מכירים בכלל את השפה.

משה אבוטבול: אבל, בואו נראה, בואו נראה - - -

אורלי לוי אבקסיס: הכיסא גומל אותם - - -

משה אבוטבול: אורלי, אורלי, אנחנו לא מיואשים ולא מתייאשים מהם.

משה אבוטבול: אולי הם יצביעו בעד החוק, אולי יהיה איזה נס - -

אורלי לוי אבקסיס: אולי יהיה איזה נס.

משה אבוטבול: - - גדול היה פה, והם יבינו שזה לטובת כולם.

משה אבוטבול: פה אני מייצג קיבוצניקית מהדרום, לא תגידו חרדים או ערבים.

משה אבוטבול: קיבוצניקית מהדרום, אימא חד-הורית, שסבלה מאותו עיקול מינהלי, שבסך הכול עשה לה צרות בתוך הבנק, אותו עיקול אכזרי.

משה אבוטבול: תבינו, חברים, זה מזיק לכל המגזרים.

משה אבוטבול: זה לא קשור אם אתה דתי או חילוני, ערבי או כל מגזר אחר, כך שפה אני מצפה שכל החברים, חברי הבית הזה יבואו, הרי אתם בעד הנושא הזה, לעזור חברתית במדינה, והחוק הזה לא עולה כסף למדינה.

משה אבוטבול: זה לא שתגידו עכשיו: הינה, הוא מכניס יד לכיס של האוצר.

משה אבוטבול: אנחנו בסך הכול רוצים לעשות סדר.

משה אבוטבול: גם אם יש, ברגע שזה הוצאה לפועל אז פותחים תיק, נותנים לו אזהרה, מתחשבים בו בגובה התשלום, מחלקים לו את זה לתשלומים לפי היכולות שלו.

משה אבוטבול: בכלל, מבררים אם החוב הזה הוא שלו.

משה אבוטבול: אתם יודעים כמה פעמים שפקח תנועה נתן בטעות לרכב אחר או למשהו אחר, ואחרי זה פתאום, לך תתחיל להסתבך.

משה אבוטבול: איך היא אומרת?

משה אבוטבול: אין לי אפילו רכב.

משה אבוטבול: תבינו, חברים יקרים, היו מספיק טעויות של פקחים וכל מיני אנשים.

משה אבוטבול: אנחנו אנשים ויש טעויות.

משה אבוטבול: רק מלאכים לא טועים, אבל אחרי זה הנזק שזה יוצר לאותו אדם הוא נזק כבד מאוד.

משה אבוטבול: בגלל אותו מקרה, שבו משכו לו במכה אחת 1,000 שקלים מהבנק, ואם הוא ממש גבולי בקו האשראי שלו החזירו לו הוראת קבע – אולי של הגנים, של המעונות שלו, של כל דבר אחר.

משה אבוטבול: אולי של החשמל, של המים.

משה אבוטבול: בקיצור: סיבוך.

משה אבוטבול: חד גדיא.

משה אבוטבול: למה?

משה אבוטבול: כי הולכים על עיקול מינהלי במקום לבוא לקראת, להבין את הדברים האלה.

משה אבוטבול: אני חושב שבאמת אנחנו חייבים להבין, יש כאן דבר שאמור ללכד את כולנו, קואליציה-אופוזיציה, זה לא דבר שקשור לימין ושמאל, לא קשור לדתיים ולא דתיים, זה קשור ללב היהודי, ובפרט בתקופה הזאת.

משה אבוטבול: חברים יקרים, אתם רואים מה קורה בחוץ – יוקר המחיה, אנשים ממש חיים מהיד לפה.

משה אבוטבול: אנשים ממש נמצאים במצב קשה ביותר.

משה אבוטבול: שמענו גם כן על ההתייקרות של הלחם – 8% ברמן.

משה אבוטבול: זה דבר ממש איום ונורא.

משה אבוטבול: הנושא הזה של מאפיות, אפילו ב-15% מעלים את מחיר הלחם.

משה אבוטבול: אז אני דיברתי על העיקול, עם קו"ף, אבל יש גם בעיות בעיכול עם כ"ף.

משה אבוטבול: אי-אפשר לעכל את כל הגזרות האלה שהממשלה הזאת מביאה לנו.

משה אבוטבול: אז בואו נהיה לפחות יותר ידידותיים.

משה אבוטבול: זה לא שאנחנו מקטינים את החוב, אבל נעשה את זה בצורה טובה יותר, בדרך ההוצאה לפועל, כדי שהם יוכלו לעשות את זה בצורה מאוזנת, מתחשבת.

משה אבוטבול: אם אותו בן אדם – כמו המקרה הזה היא חד-הורית – אז מה?

משה אבוטבול: אפשר במכה אחת לתת את כל הקנס הזה, 1,000 שקלים?

משה אבוטבול: להכניס את היד?

משה אבוטבול: למה?

משה אבוטבול: כי אותן רשויות קיבלו כוח מאוד מאוד גדול, לבוא ולעשות את העיקול המינהלי הזה; הם קיבלו כוחות כאלה גדולים, ומי שסובל מזה, זה העם היושב בציון.

משה אבוטבול: בסיום דבריי, אני מצפה, ממשלה יקרה, יש הרבה חילוקי דעות – וזה בסדר – אבל יש דברים שאנחנו חייבים גם להבין: הציבור בישראל נאנק.

משה אבוטבול: הוא מתמקמק מהמצב הכלכלי, אז לפחות בוא נקל עליו ובמקום שיהיה לו אותו עיקול מינהלי, נעשה את זה הוצאה לפועל.

משה אבוטבול: נעזור לאותן משפחות ברוכות ילדים, לאותם אלה שלא שפר עליהם גורלם.

משה אבוטבול: לא לבוא עם סכין חותכת כי אנחנו, בסופו של דבר, אמורים לשרת את הציבור.

איתן גינזבורג: תודה.

משה אבוטבול: תודה רבה, ואני בתקווה שהתשובה תהיה חיובית וכולם יצביעו יחד.

משה אבוטבול: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תשיב בשם הממשלה השרה קארין אלהרר.

קארין אלהרר: אדוני יושב-ראש הכנסת, כנסת נכבדה, ועדת השרים לענייני חקיקה החליטה להתנגד להצעת החוק.

קארין אלהרר: פקודת המיסים היא כלי חשוב ומרכזי של רשות האכיפה והגבייה לגביית חובות מחייבים.

קארין אלהרר: בעלי התפקידים ברשות פועלים בהתאם למדיניות המוסדרת בחקיקה, ומאפשרים תנאי תשלום נוחים.

קארין אלהרר: בסמכותה גם למחול על חובות, לאחר עמידה במבחני הכנסה, היעדר יכולת כלכלית וכו'.

קארין אלהרר: ביטול הגבייה מכוח פקודת המיסים תביא להיחלשות האכיפה, המשילות ושמירה על שלטון החוק.

קארין אלהרר: המרכז לגביית קנסות נערך לגבות בשנת 2022 חובות בהיקף של כמיליארד וחצי שקל.

קארין אלהרר: אם תרד אפקטיביות הגבייה בשל יישום ההסדר המוצע ב-10% בלבד, מדובר על אובדן הכנסות של 150 מיליון שקל בשנת 2022 לבדה.

משה ארבל: יש לגברתי מספיק זמן לומר שבכנסת ה-20 את חתומה על הצעת החוק זו.

משה ארבל: אז יש לך עכשיו מספיק זמן למשוך כדי לומר את זה גם לפרוטוקול.

איתן גינזבורג: הינה, אמרת את זה גם לפרוטוקול.

קארין אלהרר: בהתאם לסעיף 40א לחוק יסודות התקציב, הממשלה תהא רשאית לתמוך בהצעת חוק זאת בקריאה הראשונה, השנייה והשלישית בכפוף לביצוע של פעולה מאזנת.

קארין אלהרר: לכן מבקש השר חמד עמאר, שאני מקריאה בשמו, להסיר את הצעת החוק מסדר-היום.

קארין אלהרר: עכשיו לשאלתך, חבר הכנסת ארבל.

משה אבוטבול: לא ארבל.

משה אבוטבול: אבוטבול.

משה ארבל: גם אני שאלתי.

קארין אלהרר: הוא שאל.

קארין אלהרר: עד עכשיו עניתי לך, ועכשיו אני עונה לחבר הכנסת ארבל.

קארין אלהרר: נכון הוא שכשהגעתי לכנסת, הגעתי אחרי שטיפלתי שנים רבות כעורכת דין מייצגת של אוכלוסיות מוחלשות בתחום ההוצאה לפועל - -

משה ארבל: בכישרון רב.

קארין אלהרר: - - בגבייה של כל מיני חובות, ונכון שבאתי עם אני מאמין שיש מקום לשנות את הדבר הזה.

קארין אלהרר: אגב, אני מאמינה בזה, ובתנאי שיימצאו המקורות לנושא.

קארין אלהרר: אם יימצאו המקורות, אתה יודע – אגב, אני רוצה לומר שממשלות שמפלגתך הייתה חברה בהן, לא העבירו את הצעת החוק הזו.

קארין אלהרר: אני לא מעלה בדעתי - - -

יריב לוין: בגלל זה באתם לשנות.

קארין אלהרר: - - - אני לא מעלה בדעתי ששיניתם את עמדתכם.

קארין אלהרר: או אני לא מעלה בדעתי ששיניתם את עמדתכם רק בגלל הפוזיציה.

קארין אלהרר: דבר כזה הרי לא יהיה בכנסת ישראל.

משה ארבל: את יודעת שאם נכניס אנשים למאסר בגין חובות הוצאה לפועל, נגבה יותר כסף?

קארין אלהרר: את זה ברוך השם הוצאנו.

משה ארבל: יופי.

משה ארבל: לא מסתכלים על כל דבר מהחור של הגרוש.

קארין אלהרר: לא, אתה צודק לגמרי.

קארין אלהרר: אני רוצה לספר לך - - -

משה ארבל: מסתכלים על גבייה אנושית.

משה ארבל: פקודת המיסים (גבייה) היא מנדטורית.

משה ארבל: היא פוגעת.

משה ארבל: היא לא מאפשרת לחייב אפשרות להתגונן.

קארין אלהרר: אני רוצה לספר לך, חבר הכנסת ארבל, שבממשלה הזאת שר המשפטים הביא הרבה מאוד תיקונים לחוק ההוצאה לפועל, שבאמת מקילים, הקלה גדולה ומשמעותית, על חייבים בהוצאה לפועל.

קארין אלהרר: אתה ודאי זוכר את התיקון שנעשה לגבי עיקול כלי רכב, רישיונות נהיגה.

קארין אלהרר: אתה ודאי זוכר את כל התיקונים האחרים שנעשו.

קארין אלהרר: נעשות פעולות מאוד מאוד - - -

משה ארבל: הבעיה בפקודת המיסים הם אלה שלא נכנסים לשם.

קארין אלהרר: פקודת המיסים, חבר הכנסת ארבל, חלה על חובות מסוג אחר.

קארין אלהרר: חובות למדינה.

משה ארבל: חשבון מים, למס הכנסה, ביטוח לאומי.

קארין אלהרר: בסוף, חבר הכנסת ארבל, נעשים הרבה מאוד דברים שהם לא ביטול הפקודה.

משה ארבל: מה שטוב לבנק לאומי לא טוב למדינה?

משה ארבל: מה שטוב לבנק הפועלים לא טוב למדינה?

קארין אלהרר: אני אסביר.

קארין אלהרר: בנק לאומי, בסוף יש לו אירוע שנקרא חובות אבודים.

קארין אלהרר: לממשלה אין כזה אירוע.

קארין אלהרר: בסוף זה תקציב.

קארין אלהרר: אין לנו חובות אבודים.

משה ארבל: אז נחזיר גם את המאסרים.

קארין אלהרר: חס וחלילה, חס ושלום.

קארין אלהרר: לא יקום ולא יהיה.

משה ארבל: אותו דבר.

משה ארבל: זו פגיעה וזו פגיעה.

קארין אלהרר: לא, לא.

קארין אלהרר: אני ממש לא מסכימה.

משה ארבל: לגבות חובות כך זה פגיעה בציבור הדתי.

קארין אלהרר: אני ממש חולקת עליך, חבר הכנסת ארבל, כי מאסר שהיה בספר החוקים ושונה, בדיוק בשנה הראשונה.

קארין אלהרר: אגב

משה ארבל: בעקבות בג"ץ פר"ח.

קארין אלהרר: לא, היה בג"ץ פר"ח ובג"צים אחרים.

קארין אלהרר: אגב אני הייתי מיוזמות הבג"ץ שאחרי תיקון, אחרי בג"ץ פר"ח, ואני ביחד עם התנועה למלחמה בעוני הגשנו את הבג"ץ הזה.

קארין אלהרר: ואני מאוד גאה על כך שהתיקון שנעשה היה בשנתי הראשונה בכנסת, ב-2013.

משה ארבל: את צריכה להמשיך באותה מדיניות גם כשרה.

קארין אלהרר: אני מביאה למשל עכשיו.

קארין אלהרר: בחודש יוני אביא תיקון לחוק החשמל, שיאפשר לא לנתק את החייבים בחשבונות החשמל שהם מעוטי יכולת כלכלית, כי זה דבר נכון.

קארין אלהרר: אבל אתה יודע, בסוף עושים הרבה מאוד צעדים כדי להקל, במקום שאפשר.

קארין אלהרר: יכול להיות שנמצא מקור תקציבי, הלוואי.

אורלי לוי אבקסיס: אתם גונבים חוקים.

אורלי לוי אבקסיס: לא מזמן הגשתי את החוק הזה והעמדה שלך הייתה נגד.

אורלי לוי אבקסיס: העמדה שלך הייתה נגד.

קארין אלהרר: יש פה איזו חברת כנסת שאני לא יודעת למה היא צועקת.

אורלי לוי אבקסיס: העמדה שלה הייתה נגד הצעת החוק.

קארין אלהרר: יש פה איזו חברת כנסת שאני לא יודעת למה היא צועקת.

משה ארבל: קרדיט.

קארין אלהרר: ממש לא קרדיט.

אורלי לוי אבקסיס: כל - - - שלך להחליף פוזיציה.

אורלי לוי אבקסיס: את החיית קודם נושאת את הדגל הזה.

אורלי לוי אבקסיס: מה קרה, נתנו לך כיסא?

אורלי לוי אבקסיס: נתנו לך משכורת?

אורלי לוי אבקסיס: תתביישי לך.

קארין אלהרר: לא, לא.

אורלי לוי אבקסיס: העמדה שלך הייתה נגד הצעת החוק.

איתן גינזבורג: תודה, חברת הכנסת אבקסיס.

אורלי לוי אבקסיס: את הצבועה הכי גדולה פה.

אורלי לוי אבקסיס: את אמרת נגד הצעת החוק שלי, למנוע ניתוק חשמל לאוכלוסיות מוחלשות.

אורלי לוי אבקסיס: זאת הייתה עמדת הקואליציה, בגללך.

איתן גינזבורג: תודה, חברת הכנסת לוי אבקסיס.

איתן גינזבורג: תודה.

אורלי לוי אבקסיס: את צבועה ואת מחפשת כיסא בדיוק כמו הסולרי על הגגות, שאני הצלחתי להעביר - - -

איתן גינזבורג: חברת הכנסת לוי אבוקסיס.

אורלי לוי אבקסיס: את צבועה.

קארין אלהרר: אני צבועה, אבל את לא מבינה.

אורלי לוי אבקסיס: אני לא מבינה?

איתן גינזבורג: חברת הכנסת אבקסיס, הערת ביניים זה לא נאום ביניים.

אורלי לוי אבקסיס: הייתי פה לפנייך.

אורלי לוי אבקסיס: אני מבינה בחוקים יותר מכל אחד פה, בשיא הצניעות.

אורלי לוי אבקסיס: את צבועה.

אורלי לוי אבקסיס: את הצבעת נגד החוק שלי.

איתן גינזבורג: חברת הכנסת לוי אבקסיס.

קארין אלהרר: את גם קשת הבנה וגם צועקת.

אורלי לוי אבקסיס: את צבועה.

אורלי לוי אבקסיס: מה קשה להבין?

אורלי לוי אבקסיס: לפני שבועיים הצבעת נגד.

קארין אלהרר: את ממש - - -

איתן גינזבורג: חברת הכנסת לוי אבקסיס.

אורלי לוי אבקסיס: ועכשיו את אומרת - - -

איתן גינזבורג: חברת הכנסת לוי אבקסיס, מספיק.

אורלי לוי אבקסיס: - - -

איתן גינזבורג: די.

קארין אלהרר: העובדה שאת צועקת לא תעזור לך.

אורלי לוי אבקסיס: לפני שבועיים - - - להצביע נגד החוק, איתן - - -

איתן גינזבורג: חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס.

אורלי לוי אבקסיס: ועכשיו היא אומרת - - -

איתן גינזבורג: חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס, אפשר לשים נקודה?

איתן גינזבורג: תודה.

איתן גינזבורג: בבקשה.

אורלי לוי אבקסיס: שמתי נקודה.

אורלי לוי אבקסיס: תשאל על מחיר - - -

איתן גינזבורג: לא.

איתן גינזבורג: אני מבקש עכשיו לתת לה לדבר בזמן שמוקצה לה.

קארין אלהרר: אני אומר לך, אדוני היושב-ראש, כי חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס שקועה בדיון של עצמה: התיקון שיובא הוא לא בחקיקה – הוא בהסדרה של רשות החשמל.

קארין אלהרר: ואם טיפה היית מקשיבה - - -

אורלי לוי אבקסיס: - - -

קארין אלהרר: מה שאת שומעת.

אורלי לוי אבקסיס: מה את אומרת?

קארין אלהרר: בדיוק מה שאת שומעת.

אורלי לוי אבקסיס: אתם חבורת צבועים - - -

קארין אלהרר: את צבועה בעצמך.

אורלי לוי אבקסיס: את הכרחת את החברים שלך בקואליציה להצביע נגד - - -

משה ארבל: אבל כבוד השרה, הבאתם את שר הביטחון וראש הממשלה כדי להתנגד לדבר הזה.

אורלי לוי אבקסיס: - - -

איתן גינזבורג: חברת הכנסת לוי אבקסיס, אני עוצר את השעון.

איתן גינזבורג: אי-אפשר לנהל ככה דיון.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת ארבל.

איתן גינזבורג: תנו לשרה לומר את הדברים.

אורלי לוי אבקסיס: - - -

משה ארבל: לא.

משה ארבל: שאלה קטנה הייתה.

איתן גינזבורג: אי-אפשר ככה.

אורלי לוי אבקסיס: מה אי-אפשר?

איתן גינזבורג: אי-אפשר שלא מאפשרים לשרה להשלים דברים.

איתן גינזבורג: אי-אפשר ככה.

משה ארבל: אתה עצרת את השעון, אז יש זמן.

איתן גינזבורג: קריאת ביניים זה בסדר, אבל די.

אורלי לוי אבקסיס: לפני שבועיים - - -

משה ארבל: איתן, עצרת לה את השעון – יש זמן.

איתן גינזבורג: נכון.

איתן גינזבורג: אפשר לדבר.

איתן גינזבורג: היא גם מוקצבת בזמן.

משה ארבל: אז תן לנו קריאות ביניים - - -

אורלי לוי אבקסיס: לפני שבועיים היא הצביעה נגד.

איתן גינזבורג: הבנו.

איתן גינזבורג: אבל אמרת את זה כבר ארבע פעמים.

קארין אלהרר: די - - -

איתן גינזבורג: למה את חושבת שבפעם החמישית נבין את זה יותר טוב?

משה ארבל: אבל אל תעצור את השעון, כי בנט מאחר לשנ"ץ.

איתן גינזבורג: אדוני, אל תקבע איך אני מנהל את המליאה.

משה ארבל: הוא מאחר לשנ"ץ.

קארין אלהרר: בועז, מה קורה?

קריאה: מה קורה, בועז?

קריאה: נפתלי מאחר לשנת הצוהריים.

קריאה: השעה 13:30.

קארין אלהרר: מה שאני רוצה לומר זה שבסופו של דבר, בניגוד לצעקות, אנחנו פועלים - - -

אורלי לוי אבקסיס: לא צעקות - - - נגד באמת, כואב לנו.

קארין אלהרר: תהיי בשקט.

קארין אלהרר: די.

אורלי לוי אבקסיס: את יודעת כמה אני מזיזה את הנושאים האלה.

קארין אלהרר: די, די, די.

קארין אלהרר: דיברת מספיק.

אורלי לוי אבקסיס: את הצבועה הגדולה של הכנסת.

אורלי לוי אבקסיס: את הפקרת את הנכים, הפקרת - -

איתן גינזבורג: חברת הכנסת לוי אבקסיס, אי-אפשר ככה.

אורלי לוי אבקסיס: - - את המסכנים, הפקרת את כולם - - -

איתן גינזבורג: חברת הכנסת לוי אבקסיס.

אורלי לוי אבקסיס: - - - מים לירדנים - - - מים - - - יש לנו בשפע - - -

איתן גינזבורג: חברת הכנסת לוי אבקסיס.

אורלי לוי אבקסיס: תעלי את המים לאוכלוסייה בישראל - - - לירדנים.

איתן גינזבורג: חברת הכנסת אורלי לוי, אני מבקש ממך, די.

קארין אלהרר: אפשר לאפשר לי לדבר - -

אורלי לוי אבקסיס: - - -

איתן גינזבורג: בסדר, אבל אי-אפשר להגיד כל מה שחושבים כל הזמן.

קארין אלהרר: - - או שרק הקנגורו המדלג ממקום למקום ידבר?

קארין אלהרר: אני אומר לאדוני: יש פה באמת חברות כנסת שפעם היו חברתיות ומכובדות, ועכשיו הן איבדו את הדרך.

קארין אלהרר: אני מאוד – אני חייבת לומר לך, חבר הכנסת ארבל: אתה יודע, כשמדברים על הצורך לסייע לאוכלוסיות מוחלשות, נראה לי שפחות צריך ללמד אותי, וגם אם לא עושים - - -

משה ארבל: הצעת חוק שלך.

קארין אלהרר: רגע, שנייה.

משה ארבל: הצעת חוק שלך, גברתי - -

קארין אלהרר: נכון, נכון.

משה ארבל: - - ואת אומרת: בואו נתנגד.

קארין אלהרר: ואני אומרת שעשינו הרבה מאוד צעדים כדי להקל, אוקיי?

קארין אלהרר: ואת זה לא מעבירים כרגע כי לא מצאו מקור תקציבי.

קארין אלהרר: כשיימצא המקור התקציבי לדבר הזה, בשמחה נעביר את זה.

קארין אלהרר: בועז טופורובסקי.

איתן גינזבורג: יש לך עוד 50 שניות, בכל מקרה.

קארין אלהרר: יש לי עוד 50 שניות.

קארין אלהרר: אדוני היושב-ראש, אני רוצה רק לסכם ולומר שאני חושבת שצריך לעשות עוד צעדים כדי להקל בחוק ההוצאה לפועל, ואני יודעת שיש צעדים - -

איתן גינזבורג: נא לסיים, בבקשה, גברתי.

קארין אלהרר: - - מאוד משמעותיים של שר המשפטים להקל על חייבים, ואני מברכת אותו על כך, ומקווה שבקרוב מאוד נביא עוד תיקונים משמעותיים.

קארין אלהרר: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לשרה קארין אלהרר.

קארין אלהרר: הצבעה שמית.

איתן גינזבורג: אם כך, חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

משה אבוטבול: - - -

איתן גינזבורג: בבקשה, בוודאי.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת אבוטבול, בבקשה.

איתן גינזבורג: בבקשה.

מיכאל מלכיאלי: - - - רוצה לנצל את ההזדמנות.

משה ארבל: אבל מהר – הוא מאחר - - -

קריאה: הגיע במיוחד - - -

איתן גינזבורג: אני תמה אם תאפשרו לו לדבר בשקט.

איתן גינזבורג: אני תמה – אתה מקווה.

יואב קיש: אני לא רוצה שמית.

משה ארבל: הממשלה ביקשה.

קארין אלהרר: כן, שמית.

קריאה: בנט מתחיל את השנ"ץ - - -

איתן גינזבורג: בבקשה, חבר הכנסת אבוטבול, שלוש דקות לרשותך.

משה אבוטבול: כבוד היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני רוצה לומר שאני כמעט-כמעט בטוח שהמדיניות תהיה כאן להצביע נגד, למרות שאני הבאתי מקרה מאוד מזעזע של קיבוצניקית מהדרום שסבלה מזה שעושים לה את העיקול המינהלי, במקום לבוא איתה להסדר של הוצאה לפועל.

משה אבוטבול: הבאתי ודיברתי עם כל הרגש.

משה אבוטבול: אני מבקש מראש הממשלה, בעל האיגרת – אני מבקש, בבקשה, להקשיב.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת קיש.

משה אבוטבול: כמה אני יכול – אני חושב - - -

איתן גינזבורג: כן, באמת.

משה אבוטבול: אתה לא רוצה שאני אדבר?

איתן גינזבורג: אני רוצה שתאפשר לי לנהל.

משה אבוטבול: אבל זה נראה לך הגיוני?

איתן גינזבורג: אתה יכול לתת לי לנהל את המליאה?

איתן גינזבורג: אתה יכול לאפשר לי לנהל את המליאה?

משה אבוטבול: בבקשה.

איתן גינזבורג: תודה.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת קיש, אתה מפריע לדובר.

איתן גינזבורג: בבקשה.

משה אבוטבול: תודה רבה.

משה אבוטבול: לכן אני אומר, הסיפור העצוב שהבאתי – אני אומר לך, מקרה שהיה לי גם עם תיק פלילי, שכותבים: הרינו להודיעך כי בשל אי-תשלום החוב שבנדון, להיום 1,068, בהמשך להתראה, נאלצנו, בתוקף סמכויותינו, ללכת, ולפי העניין להטיל עיקול מינהלי על חשבונותיכם בבנקים, בחברות האשראי.

משה אבוטבול: אנו ניאלץ להמשיך בהליכי האכיפה כדין עד לסילוק מלוא החוב.

משה אבוטבול: חברים יקרים, רק אתמול כל המדינה ידעה שלצערנו העלו את מחיר לחם ברמן ב-8%.

משה אבוטבול: תבינו, יש גם מאפיות שהעלו ב-15%.

משה אבוטבול: המצב קשה.

משה אבוטבול: תבינו דבר אחד: אדוני ראש הממשלה, אני לא פונה אליך באיגרת, אבל תבין שהזהרנו אז שאם יעלו את שאר המרכיבים אז גם בהכרח מחיר הלחם יעלה.

משה אבוטבול: זה כמו מקל כביסה; לוחצים למעלה – נפתח למטה.

משה אבוטבול: לא יהיה מצב כזה שתעלו את כל הדברים.

משה אבוטבול: אז מה אתם רוצים שהם יאכלו?

משה אבוטבול: אז אין לחם – מה?

משה אבוטבול: שילכו לאכול עוגות, כמו שההיא אמרה שם.

משה אבוטבול: חברים, מן כבר לא יורד מהשמיים.

משה אבוטבול: לחם זה הדבר הכי בסיסי.

משה אבוטבול: אי-אפשר להשאיר את זה.

משה אבוטבול: אני, קודם כול, שמח שראש הממשלה מצא לנכון לבטל את השלאף שטונדה, את שנת הצוהריים, ולהגיע להצביע נגדי.

משה אבוטבול: שמע, כבוד הוא לי.

משה אבוטבול: כבוד הוא לי.

משה אבוטבול: אבל דע לך – אני אומר לך, אדוני:

משה אבוטבול: אנחנו גם נתמוך היום בהוראת יושב-ראש התנועה שלנו, הרב אריה דרעי, גם בהעלאת שכר המינימום, יחד עם כל הקואליציה.

משה אבוטבול: למה?

משה אבוטבול: בניגוד לליברמן, לך, ללפיד ולמפלגות העבודה ומרצ, שהם מדושני עונג ולא מבינים מה עובר אותו אדם שם וכמה שסובל אותו אדם – אז רוצים לעשות גם עיקולים לאותן משפחות.

משה אבוטבול: היום אנחנו במצב קשה – במצב כלכלי קשה.

משה אבוטבול: תתעוררו.

משה אבוטבול: תתביישו לעשות את זה.

משה אבוטבול: מחירי הלחם עלו – הדבר הכי בסיסי.

משה אבוטבול: רחמנות על המשפחות.

משה אבוטבול: אתם איבדתם את זה לגמרי.

משה אבוטבול: אני דורש ממך להודיע שיוכלו להצביע עבור החוק הזה.

משה אבוטבול: זה חוק חברתי, והוא לא עולה למדינה כלום.

משה אבוטבול: לחם עבודה.

משה אבוטבול: תתביישו.

איתן גינזבורג: תודה.

איתן גינזבורג: תודה רבה.

משה אבוטבול: הינה, קח, תן לשר האוצר.

משה אבוטבול: תן לשר האוצר - - -

איתן גינזבורג: חבר הכנסת אבוטבול.

איתן גינזבורג: נא לצאת מהאולם.

משה אבוטבול: תן לשר האוצר.

משה אבוטבול: לחם - - -

איתן גינזבורג: תתבייש לך.

איתן גינזבורג: רד מהאולם.

איתן גינזבורג: צא מהאולם.

איתן גינזבורג: צא מהאולם.

משה אבוטבול: לחם, לחם – העליתם את הלחם.

משה אבוטבול: העליתם את הלחם.

איתן גינזבורג: חוצפן.

איתן גינזבורג: צא מהאולם.

איתן גינזבורג: בושה וחרפה.

משה אבוטבול: לחם עבודה, לחם עבודה, לחם עבודה.

איתן גינזבורג: כל פעם מחדש.

איתן גינזבורג: מעמיד בושה לאולם, מעמיד בושה לבית הזה.

משה אבוטבול: לחם עבודה, לחם עבודה.

איתן גינזבורג: בושה וחרפה.

איתן גינזבורג: (חבר הכנסת משה אבוטבול יוצא מאולם המליאה.) חברי הכנסת, אפשר להביע עמדות גם בלי כל ההצגות.

איתן גינזבורג: יש גבול כמה אפשר לבזות את הבית הזה.

איתן גינזבורג: כנראה שאין גבול.

איתן גינזבורג: לבקשת הממשלה, ההצבעה תהיה הצבעה שמית.

איתן גינזבורג: אנחנו נעבור להצבעה.

איתן גינזבורג: גברתי סגנית המזכיר, נא לקרוא בשמות חברי הכנסת, בבקשה.

ראדה חסייסי: (קוראת בשמות חברי הכנסת) משה אבוטבול – אינו נוכח סמי אבו שחאדה – בעד

איתן גינזבורג: תחזירו את חבר הכנסת אבוטבול להצבעה.

ראדה חסייסי: (קוראת בשמות חברי הכנסת) אלי אבידר – אינו נוכח יולי יואל אדלשטיין – אינו נוכח אמיר אוחנה – אינו נוכח ניר אורבך – אינו נוכח ינון אזולאי – בעד ישראל אייכלר – בעד דוד אמסלם – אינו נוכח אופיר אקוניס – אינו נוכח משה ארבל – בעד יעקב אשר – בעד זאב בנימין בגין – אינו נוכח אוריאל בוסו – בעד ענבר בזק – אינה נוכחת חיים ביטון – בעד מיכאל מרדכי ביטון – אינו נוכח דוד ביטן – אינו נוכח ולדימיר בליאק – נגד מירב בן ארי – אינה נוכחת רם בן ברק – אינו נוכח איתמר בן גביר – אינו נוכח יואב בן צור – אינו נוכח נפתלי בנט – נגד אלינה ברדץ' יאלוב – אינה נוכחת קרן ברק – בעד ניר ברקת – אינו נוכח יאיר גולן – נגד מאי גולן – אינה נוכחת איתן גינזבורג – נגד יואב גלנט – אינו נוכח גילה גמליאל – אינה נוכחת מאזן גנאים – נגד בנימין גנץ – נגד משה גפני – בעד סימון דוידסון – אינו נוכח אבי דיכטר – אינו נוכח גלית דיסטל אטבריאן – אינה נוכחת צבי האוזר – אינו נוכח צחי הנגבי – אינו נוכח שרן מרים השכל – אינה נוכחת מיכל וולדיגר – אינה נוכחת רות וסרמן לנדה – אינה נוכחת מכלוף מיקי זוהר – אינו נוכח אימאן ח'טיב יאסין – נגד ווליד טאהא – אינו נוכח בועז טופורובסקי – נגד משה טור פז – אינו נוכח אחמד טיבי – בעד יוסף טייב – אינו נוכח אלון טל – אינו נוכח יעקב טסלר – בעד דסטה גדי יברקן – אינו נוכח מאיר יצחק הלוי – אינו נוכח אלי כהן – אינו נוכח מאיר כהן – אינו נוכח מתן כהנא – אינו נוכח עופר כסיף – אינו נוכח אופיר כץ – אינו נוכח חיים כץ – אינו נוכח ישראל כץ – אינו נוכח רון כץ – אינו נוכח יוראי להב הרצנו – אינו נוכח מיקי לוי – אינו נוכח אורלי לוי אבקסיס – בעד יריב לוין – בעד נעמה לזימי – נגד גבי לסקי – נגד יאיר לפיד – אינו נוכח לימור מגן תלם – אינה נוכחת אמילי חיה מואטי – נגד פטין מולא – אינו נוכח טטיאנה מזרסקי – אינה נוכחת מרב מיכאלי – אינה נוכחת יוליה מלינובסקי – אינה נוכחת מיכאל מלכיאלי – אינו נוכח אבי מעוז – אינו נוכח אורי מקלב – אינו נוכח אבתיסאם מראענה – נגד יעקב מרגי – אינו נוכח מופיד מרעי – נגד בנימין נתניהו – אינו נוכח יואב סגלוביץ' – אינו נוכח יבגני סובה – אינו נוכח אופיר סופר – אינו נוכח אורית מלכה סטרוק – אינה נוכחת עידית סילמן – אינה נוכחת עלי סלאלחה – נגד בצלאל סמוטריץ' – אינו נוכח אוסאמה סעדי – אינו נוכח מנסור עבאס – אינו נוכח איימן עודה – בעד חוה אתי עטייה –

ראדה חסייסי: אינה הנוכחת יצחק פינדרוס – אינו נוכח שירלי פינטו קדוש - אינה נוכחת מאיר פרוש – בעד יסמין פרידמן – אינה נוכחת אביר קארה – אינו נוכח אלכס קושניר – אינו נוכח יואב קיש – אינו נוכח גלעד קריב – אינו נוכח שלמה קרעי – אינו נוכח מירי מרים רגב – אינה נוכחת מיכל רוזין – נגד שמחה רוטמן – אינו נוכח יעל רון בן משה – אינה נוכחת מוסי רז – נגד אפרת רייטן מרום – אינה נוכחת ג'ידא רינאוי זועבי – נגד יפעת שאשא ביטון – אינה נוכחת אלון שוסטר – אינו נוכח יובל שטייניץ – אינו נוכח קטי קטרין שטרית – אינה נוכחת אלעזר שטרן – אינו נוכח יוסף שיין – אינו נוכח עמיחי שיקלי – אינו נוכח מיכל שיר סגמן – אינה נוכחת רם שפע – נגד נירה שפק – אינה נוכחת עאידה תומא סלימאן – אינה נוכחת

איתן גינזבורג: נא לקרוא בשמות חברי הכנסת שלא הצביעו.

ראדה חסייסי: (קוראת בשמות חברי הכנסת) משה אבוטבול – בעד אלי אבידר – אינו נוכח יולי יואל אדלשטיין – אינו נוכח אמיר אוחנה – אינו נוכח ניר אורבך – אינו נוכח דוד אמסלם – אינו נוכח אופיר אקוניס – אינו נוכח זאב בנימין בגין – אינו נוכח ענבר בזק – אינה נוכחת מיכאל מרדכי ביטון – אינו נוכח דוד ביטן – אינו נוכח מירב בן ארי – אינה נוכחת רם בן ברק – אינו נוכח איתמר בן גביר – אינו נוכח יואב בן צור – אינו נוכח אלינה ברדץ' יאלוב – אינה נוכחת ניר ברקת – אינו נוכח מאי גולן – אינה נוכחת יואב גלנט – אינו נוכח גילה גמליאל – אינה נוכחת סימון דוידסון – אינו נוכח אבי דיכטר – אינו נוכח גלית דיסטל אטבריאן – אינה נוכחת צבי האוזר – אינו נוכח צחי הנגבי – אינו נוכח שרן מרים השכל – אינה נוכחת מיכל וולדיגר – אינה נוכחת רות וסרמן לנדה – אינה נוכחת מכלוף מיקי זוהר – אינו נוכח ווליד טאהא – אינו נוכח משה טור פז – אינו נוכח יוסף טייב – אינו נוכח אלון טל – אינו נוכח דסטה גדי יברקן – אינו נוכח מאיר יצחק הלוי – אינו נוכח אלי כהן – אינו נוכח מאיר כהן – אינו נוכח מתן כהנא – אינו נוכח עופר כסיף – אינו נוכח אופיר כץ – אינו נוכח חיים כץ – אינו נוכח ישראל כץ – אינו נוכח רון כץ – אינו נוכח יוראי להב הרצנו – אינו נוכח מיקי לוי – אינו נוכח יאיר לפיד – אינו נוכח לימור מגן תלם – אינה נוכחת פטין מולא – אינו נוכח טטיאנה מזרסקי – אינה נוכחת מרב מיכאלי – אינה נוכחת יוליה מלינובסקי – אינה נוכחת מיכאל מלכיאלי – אינו נוכח אבי מעוז – בעד אורי מקלב – אינו נוכח יעקב מרגי – אינו נוכח בנימין נתניהו – אינו נוכח יואב סגלוביץ' – אינו נוכח יבגני סובה – אינו נוכח אופיר סופר – אינו נוכח אורית מלכה סטרוק – אינה נוכחת עידית סילמן – אינה נוכחת בצלאל סמוטריץ' – אינו נוכח אוסאמה סעדי – אינו נוכח מנסור עבאס – נגד חוה אתי עטייה – אינה נוכחת יצחק פינדרוס – אינו נוכח שירלי פינטו קדוש – אינה נוכחת יסמין פרידמן – אינה נוכחת אביר קארה – אינו נוכח אלכס קושניר – אינו נוכח יואב קיש – אינו נוכח גלעד קריב – אינו נוכח שלמה קרעי – אינו נוכח מירי מרים רגב – אינה נוכחת שמחה רוטמן – אינו נוכח יעל רון בן משה – אינה נוכחת אפרת רייטן מרום – אינה נוכחת יפעת שאשא ביטון – אינה נוכחת אלון שוסטר – אינו נוכח יובל שטייניץ – אינו נוכח קטי קטרין שטרית – אינה נוכחת אלעזר שטרן – אינו נוכח יוסף שיין – אינו נוכח עמיחי שיקלי – אינו נוכח מיכל שיר סגמן –

ראדה חסייסי: אינה נוכחת נירה שפק – אינה נוכחת עאידה תומא סלימאן – אינה נוכחת

איתן גינזבורג: האם יש מישהו מחברי הכנסת שלא הצביע?

איתן גינזבורג: אין.

איתן גינזבורג: אם כך, תמה ההצבעה.

איתן גינזבורג: נא למנות את הקולות.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת אבוטבול, חבר הכנסת אבוטבול, אני מודיע לך שאתה מורחק מהישיבה כולה.

איתן גינזבורג: לא תוכל להיכנס לאולם, למעט הצבעות.

איתן גינזבורג: תודה.

קריאה: הוא לא נמצא.

איתן גינזבורג: הוא היה שם, בכניסה.

איתן גינזבורג: להלן תוצאות ההצבעה: בעד – 17, נגד – 19, אין נמנעים.

איתן גינזבורג: אני קובע כי הצעת החוק לא התקבלה.

איתן גינזבורג: [הצעת חוק פ/3089/24; נספחות.

איתן גינזבורג: ]

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר-היום – הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (החזר בתשלום למעונות יום לאימהות), של חבר הכנסת חיים ביטון וקבוצת חברי הכנסת.

איתן גינזבורג: אני מזמין את חבר הכנסת ביטון להציג את הצעת החוק.

איתן גינזבורג: בבקשה.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני, עשר דקות לרשותך.

חיים ביטון: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני מגיש את הצעת החוק הזאת כמענה חלקי – אפילו חלקי – לרפורמת המעונות שהעביר שר האוצר ליברמן.

חיים ביטון: כרגע היא מושהית, על פי פסיקת בג"ץ, וכמובן, אנחנו נמשיך להתנגד לה בכל צורה, שכן היא פוגעת בצורה קשה מאוד באוכלוסיות חלשות ואוכלוסיות של חרדים.

חיים ביטון: אבל במצב הקיים כרגע, שבו אנחנו עדיין באופוזיציה ואנחנו יודעים מה יכולותינו להעביר פה חוקים, חשבתי שהדרך להמעיט במקצת את הפגיעה בנשים שרוצות לצאת לעבוד, היא לקחת דווקא חוק, שדווקא בכנסת שעברה ניסו – אני לא יודע למה זה לא עבר בסוף, לא הצלחתי להבין – דווקא החבר'ה של ליברמן עצמו ניסו להעביר חוק כמו שאני מציג, באותה תכלית, ואולי בזכות זה נצליח להעביר חוק שקצת יקטין את אותה פגיעה בנשים שרוצות לעבוד.

חיים ביטון: להלן חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (החזר בתשלום למעונות יום לאימהות).

חיים ביטון: מדינת ישראל לכאורה משקיעה הרבה מאוד מאמץ כדי להגדיל את מעגל העבודה וגם להוריד את אחוזי האבטלה בכל האוכלוסיות, אבל גם של נשים, כדי שיצאו לעבודה.

חיים ביטון: יש גם תהליכים מאוד ברורים של עידוד יציאת נשים לעבודה בכל מיני תוכניות ורפורמות.

חיים ביטון: אבל עם זאת, למרות כל הרפורמות הללו, יש לא מעט נשים שנאלצות – למרות רצונן לצאת לשוק העבודה – אני לא מתייחס כרגע לרפורמה של ליברמן, שהורסת את זה בבסיס – אבל עדיין המספרים אומרים כי נשים רבות לא יוצאות לעבוד ונשארות לשמור על ילדיהן, כיוון שיש מעמסה כבדה בתשלום שצריך לשלם.

חיים ביטון: כדי לצאת לשוק העבודה צריך לשמור על הילדים, ולכן התשלום של המעונות, שהוא גבוה – בעוד רגע ניכנס לנתונים – הן נאלצות להישאר ולעסוק במשק הבית במקום לצאת לעבוד.

חיים ביטון: הפרט הלא-חשוב בעניין הזה, וזה בעניין חינוכי – צריך להביא בחשבון שכל ילד, גם בגיל הרך, ברגע שהוא יוצא מהבית ולא נשאר בסביבת ביתו, גם מבחינה התפתחותית הוא נמצא בסביבה מילולית עשירה, יש לו הזדמנות להתנסות מוטורית ובכל מיני אתגרים מנטליים שמקדמים ילד על ידי כך שהוא נמצא בסביבה של עוד ילדים, בסביבת מעונות.

חיים ביטון: מטבע הדברים, ברגע שילד נשאר בביתו, החלק החשוב, המשמעותי בהתפתחותו קטן.

חיים ביטון: זה עוד נושא – מלבד זה שאימא שלו תוכל לצאת לעבוד, מדובר גם בטובת הילד וטובת המדינה, בטובת עם ישראל כולו וכל אזרחי ישראל, שילד יצא להיות במעון.

חיים ביטון: המספרים מצביעים על כך שיש קשר ברור בין אחוז הנשים שאינן עובדות לבין אחוז הילדים שמבקרים במעונות יום:

חיים ביטון: 72,000 אימהות לילדים מתחת לגיל שלוש לא עובדות.

חיים ביטון: כמובן ברור שיש קורלציה ברורה בין זה שהאימא לא יוצאת לעבוד לבין זה שהילד בבית; אני לא יכול להגיד שכולם, אבל ודאי שאחוז רב מאוד הוא עקב כך.

חיים ביטון: כמובן, אם הרפורמה של ליברמן תיכנס לפועל – אני מתפלל מאוד שהיא לא תצא לפועל, אבל אם היא תצא – המספר הזה כמוהן יגדל מאוד מאוד, ואולי אפילו יכפיל את עצמו.

חיים ביטון: היום בישראל, חבריי חברי הכנסת, התשלום על מעון לילד נע בין 1,760 ל-2,250 שקל בחודש.

חיים ביטון: זהו סכום שבשיקול פשוט לא מצדיק יציאה לעבודה, אלא רק אם אישה מקבלת שכר גבוה.

חיים ביטון: כמובן, החוק שלנו מגביל את התמיכה באישה שמקבלת שכר גבוה, אבל עדיין – זהו שכר שלא מצדיק יציאה לשוק העבודה בזמן שהשכר לא מספיק נותן את ההבדל בין זה שהיא משלמת כל-כך הרבה לבין זה שהיא עובדת.

חיים ביטון: ההוכחה הברורה היא שאם אנחנו בודקים את הנושא הזה לפי אוכלוסיות, אנחנו מוצאים ש-88% מילדי העשירון העליון רשומים למעון; לעומת זאת, 49% מהעשירון התחתון לא רשומים למעון.

חיים ביטון: יש כמובן עוד מאפיינים, אבל זה, כמובן, בגלל הקושי לצאת לעבוד ולשלם את העלות הגבוהה של אותו מחיר מעון גבוה.

חיים ביטון: גם כשאנחנו בודקים לעומק את העניין הזה על פי נתונים פריפריאליים ומדרג אזורי, אנחנו נמצא ש-47% מאזור הצפון, ילדיהם לא נמצאים במעון; גם בירושלים, שהיא גם פריפריאלית, 45% מכלל הילדים אינם רשומים למעון – כמובן, באזורים הפריפריאליים הגבוהים, האחוז הוא נמוך מאוד, כמו שאמרתי, בין 80% ל-90%.

חיים ביטון: כל מה שאנחנו אומרים פה כרגע מספר על הקושי – אני חוזר ואומר, על הקושי של ההורים, ובמיוחד של האימהות, לצאת לעבוד.

חיים ביטון: הן מעדיפות להישאר בביתן ולשמור על ילדיהן, דבר שגורם לכך שלא יוצאים למעגל העבודה, וזהו דבר שאמור לעזור ולתמוך במדינה.

חיים ביטון: רבותיי, אני חושב שדווקא בגלל שאנחנו נמצאים במצב שמה שאנחנו מבקשים בחוק הוא 30% החזר מס מתוך הסך שהאימא משלמת – זה בסך הכול החזר מס שאנחנו מכירים, אגב.

חיים ביטון: יש חוק שמכיר בזה שהורים במסגרת של חינוך מיוחד יוכלו לקבל החזר הוצאות.

חיים ביטון: זאת אומרת, זו לא המצאה חדשה – יש הכרה בהחזר הוצאות בחינוך המיוחד.

חיים ביטון: ומה שאנחנו מציגים פה בחוק זה בעצם שעל ידי כך שיכירו בהחזר מס מההוצאה שההורים משלמים – אנחנו מציגים פה גם עובדה שחלק מההורים לא יוצאים לעבוד.

חיים ביטון: זו אותה תכלית חוק, שהורים שיש להם ילד בחינוך מיוחד בעצם נשארים בבית לשמור על הילד ולא עובדים.

חיים ביטון: גם כאן יש את אותה תכלית של החוק.

חיים ביטון: ההכרה בחלק מחוק מס הכנסה באה להקל את הנטל הכלכלי של הנשים בישראל, שנאלצות להתמודד איתו, ולכן הן בעצם יושבות בביתן.

חיים ביטון: על כן, מדובר פה בעשרות אלפי ילדים, שגם כן, כפי שאמרנו, זה מקשה עליהם בהתפתחות שלהם כילדים, וגם ייתן להם את האפשרות לצאת ולהיות במעגל העבודה, וגם כמובן זה לתמוך במדינה וגם בהורים אלו.

חיים ביטון: לכן, לנוכח כל הנתונים הללו והמצב העגום שנמצאות בו המשפחות הללו – כפי שאמרנו, הם גם בפריפריה וגם בעשירונים הנמוכים של הציבור – אני מבקש מכל חבריי בקואליציה ובאופוזיציה, ובמיוחד מאותם אלה שעמדו כאן והציגו את החוק הזה בעצמם בקדנציה הקודמת, מבקש מכולם, קואליציה ואופוזיציה, לתמוך בחוק הזה, כדי לתמוך באוכלוסייה.

חיים ביטון: ואני לא מבין, באמת אני לא מצליח להבין למה בוועדת שרים לא תמכו בחוק הזה.

חיים ביטון: כמובן, זה כנראה פופוליזם, בגלל שאני כחבר אופוזיציה מגיש את זה.

חיים ביטון: אבל לאור כל הנתונים שהגשנו, אני מבקש מכם לשקול שוב ולתמוך בחוק הטוב הזה.

חיים ביטון: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת ביטון, שתמיד עומד בלוחות הזמנים, בזמן שכותבים לו.

איתן גינזבורג: תשיב בשם הממשלה השרה קארין אלהרר, בבקשה, גברתי, עשר דקות לרשותך.

קארין אלהרר: תודה רבה, אדוני יושב-ראש הישיבה.

קארין אלהרר: כנסת נכבדה, בדברי ההסבר לחוק צוין כי מטרת החוק היא, בין היתר, להקל על נשים בנטל ההוצאה ולתמרץ אותן לצאת לשוק התעסוקה.

משה ארבל: למה הטילו עלייך דווקא להגיד לא? למה עלייך?

קארין אלהרר: נציין - - -

משה ארבל: הינה, זנדברג פה.

איתן גינזבורג: חברים, יש תורנות.

ינון אזולאי: באמת, בדרך כלל היא בסדר, השרה.

קריאות: - - -

משה ארבל: - - - קשה לה - - -

איתן גינזבורג: תשמעו.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת אזולאי, אני לא מקבל את מה שאתה אומר.

איתן גינזבורג: היא תמיד בסדר.

איתן גינזבורג: היא תמיד בסדר, השרה.

קריאה: היא בסדר - - -

איתן גינזבורג: היא תמיד בסדר.

ינון אזולאי: אני נגד עין הרע - - -

איתן גינזבורג: יש תפקידים.

קריאות: - - -

איתן גינזבורג: זה בקצת.

קארין אלהרר: נציין כי כבר היום המחוקק קבע כמה הטבות במטרה לעודד יציאה לעבודה עבור אוכלוסייה זו, הכוללות נקודות זיכוי לאישה ולגבר עבור ילדים בגילאים אלו, מענק עבודה וסבסוד מעונות יום עבור אוכלוסיות מסוימות.

קארין אלהרר: כמו כן, בתוכנית הכלכלית החדשה הוחלט להרחיב את הסבסוד בדיוק לשם מטרה זו.

קארין אלהרר: ההטבה אינה מיטיבה עם מרבית אוכלוסיית הנשים שהצעת החוק מבקשת להיטיב עימה, שכן, חבר כנסת ביטון, 75% מהן לא יגיעו לרף המס הנדרש על מנת לקבל את הטבת המס.

קארין אלהרר: למעשה, האוכלוסייה שתיהנה מההטבה מרוויחה מעל השכר הממוצע במשק.

קארין אלהרר: ההצעה עלולה לתמרץ נשים עובדות שלא לעבור את מגבלת השכר - - -

קריאות: - - -

קארין אלהרר: אני חוזרת: ההצעה עלולה לתמרץ נשים עובדות - - -

איתן גינזבורג: מה קורה שם בגזרת הקואליציה?

איתן גינזבורג: אי-אפשר ככה.

איתן גינזבורג: היא לא שומעת את עצמה.

יעקב מרגי: השרה, היום העסיקו אותך יותר מדי.

מאיר פרוש: ימים קשים.

יעקב מרגי: את עובדת קשה היום.

איתן גינזבורג: ימים קשים, אה?

קארין אלהרר: אני רוצה להגיד לך - -

איתן גינזבורג: אבל אפשר באיפוק.

ינון אזולאי: במקום שישאירו לה טעם טוב.

קריאה: סוף-סוף היא פונה אליי.

קארין אלהרר: - - שאני כל יום עובדת קשה - - -

יעקב מרגי: לא, אבל בכנסת.

קארין אלהרר: היום פשוט אתה רואה אותי.

חיים ביטון: לא קשה.

חיים ביטון: מעצבן, רצית להגיד.

קארין אלהרר: לא.

קארין אלהרר: תראו - - -

יעקב מרגי: היא לא מעצבנת.

חיים ביטון: לא מעצבן, אמרתי - - -

קריאות: - - -

קארין אלהרר: לא, לא, אני יודעת שאתם, אתם חברים.

קריאה: מסכימים.

קארין אלהרר: אז נחזור לתשובה של השר, חבר הכנסת חמד עמאר:

קארין אלהרר: ההצעה עלולה לתמרץ נשים עובדות שלא לעבור את מגבלת השכר, העומדת על 12,500 שקלים, על מנת לא לאבד את הטבת המס.

קארין אלהרר: פקודת מס הכנסה קובעת בפירוש כי הוצאות פרטיות אינן מותרות בניכוי; הוצאות גידול הילדים הן הוצאות פרטיות ולכן אינן ניתנות בניכוי.

קארין אלהרר: הכרה בהוצאה עלולה להוות פתח לבקשה לניכוי הוצאות פרטיות נוספות, ובכך לגרור לאובדן הכנסות במאות מיליוני שקלים.

קארין אלהרר: לפי אומדן של רשות המיסים, מדובר באובדן הכנסות המוערך בכ-82 מיליון שקלים בשנה.

קארין אלהרר: לפיכך, הוחלט בוועדת שרים, על פי הצעת שר האוצר והשר במשרד האוצר, להתנגד להצעה.

קארין אלהרר: עכשיו אני אגיד לך, המטרה היא מטרה טובה, ואפשר בהחלט להשיג אותה על ידי החלטות משלימות.

קארין אלהרר: אני יודעת שהייתה פסיקה של בג"ץ, ואתה יודע – א.

קארין אלהרר: זה משמח שאתם בעד בג"ץ בעניין הזה.

חיים ביטון: - - - אותנו למצב הזה.

קארין אלהרר: אין ספק שכשזה מסתדר, בג"ץ הוא הגורם המכריע, ואני מברכת על כך.

קארין אלהרר: רק אני רוצה לקרוא - -

חיים ביטון: - - -

קארין אלהרר: - - ולהפציר בכם שאם זה הגורם המכריע, זה גורם מכריע גם כשהוא לא נוח.

חיים ביטון: למה, פעם עשינו משהו נגד החוק?

חיים ביטון: נגד בג"ץ?

קארין אלהרר: אתם רוצים כל מיני תיקונים ושינויים.

חיים ביטון: - - -

קארין אלהרר: תיקונים ושינויים.

קארין אלהרר: אז אני מבקשת – בועז - - -

קריאות: - - -

קארין אלהרר: ראש הממשלה בהחלט הגיע, ואני מברכת אותו.

קארין אלהרר: ואני באמת רוצה לומר לכם – חבר הכנסת המציע: בג"ץ הוא לא האויב, ולכן טוב לכבד את החלטות בג"ץ כשהן לטובה, וגם כשזה פחות מסתדר, עדיין צריך לכבד את המוסד המאוד מאוד חשוב הזה.

קארין אלהרר: אני רוצה בהזדמנות הזאת לדבר איתכם על דבר מאוד מאוד חשוב שקורה בימים אלה – לא בטוחה אבל שזה הפורום המתאים.

בועז טופורובסקי: תרדי ותבקשי שמית.

קארין אלהרר: אוקיי.

קארין אלהרר: אז אי לכך ובהתאם לזאת, אני אבקש מהכנסת הנכבדה להסיר את ההצעה מסדר-היום, ואדוני היושב-ראש, אני אבקש הצבעה שמית.

קארין אלהרר: תודה.

איתן גינזבורג: תודה לשרה קארין אלהרר.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת ביטון, אתה רוצה להשיב לשרה?

איתן גינזבורג: בבקשה, שלוש דקות לרשותך.

קריאות: - - -

חיים ביטון: ניסיתי מאוד, באמת התאמצתי להבין למה התכוונו במה שכתבו בתשובה על מה שאמרתי ועל הצעת החוק.

חיים ביטון: לצערי לא הבנתי.

חיים ביטון: בעצם אני מבין שההחלטה היא פופוליסטית וצריכים להתנגד לה, אז מחפשים את המילים.

חיים ביטון: עובדתית, הנתונים ששמתי פה על השולחן הם נתונים לא ממני – זה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה; אלה נתונים ברורים שמציגים עובדות שעקב המצב הזה שלא נותנים לאימהות הללו הנחה במעונות, הן לא יוצאות לעבוד.

חיים ביטון: אז כל מיני כותרות שיש רפורמות אחרות ויש תירוצים אחרים.

חיים ביטון: אז בסדר, אפשר להגיד את זה, אבל עדיין, אני שוב חוזר ואומר: זוהי בעצם הודעה פופוליסטית של ועדת שרים שמתנגדת אוטומטית לכל אחד מהחוקים, ולא משנה אם החוק הוא טוב או לא טוב, וכמובן מגייסים את כל הכוח כדי להתנגד אליו.

חיים ביטון: ואני חוזר ואומר: אותם חברי כנסת, שהם בעצם מהמפלגה של ליברמן, שרצו להעביר את אותו חוק, צריכים לשאול את עצמם איך הם מתנגדים עכשיו לחוק הזה ויש להם הסברים.

חיים ביטון: בעניין מה שביקשה ממני השרה, כיוון שהבג"ץ עכשיו איתנו בדחיית החוק – סליחה, הרפורמה – של ליברמן להכיר בכל מה שבג"ץ קובע, אז אני מציע באמת לקחת בחשבון שרפורמות ותוכניות עבודה שלצערנו צריכות היום להגיע לפתחו של בג"ץ - - - מספרים על כך שיש חולשה גדולה מאוד, או היחלשות גדולה מאוד, של המחוקקים ושל הבית הזה.

חיים ביטון: אז לפעמים אתה חייב לתת קונטרה למציאות הזאת שבג"ץ קובע פה כל דבר ושום חקיקה שלנו כבר לא נחשבת.

חיים ביטון: ולכן במקרה הספציפי הזה, כיוון שההתערבות הגדולה מאוד, לאור זאת שלא נחקקה פסקת ההתגברות, שהייתה צריכה – ונקווה שבקרוב ממש כן, ונראה שבקרוב ממש כן.

חיים ביטון: אז אני מקווה שבעזרת השם זה גם יקרה, ואז אנחנו נוכל להיות יותר רגועים לגבי ההתנגדויות שלנו לפסיקות של בג"ץ.

חיים ביטון: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת אבוטבול.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, אנחנו נעבור להצבעה.

איתן גינזבורג: על פי בקשת הממשלה ההצעה תהיה הצבעה שמית.

איתן גינזבורג: ההצבעה תהיה הצבעה שמית.

איתן גינזבורג: סגנית מזכיר הכנסת, נא לקרוא בשמות חברי הכנסת.

אלינור ימין: (קוראת בשמות חברי הכנסת) משה אבוטבול – בעד סמי אבו שחאדה – בעד אלי אבידר – אינו נוכח יולי יואל אדלשטיין – אינו נוכח אמיר אוחנה – אינו נוכח ניר אורבך – אינו נוכח ינון אזולאי – בעד ישראל אייכלר – בעד דוד אמסלם – אינו נוכח אופיר אקוניס – אינו נוכח משה ארבל – בעד יעקב אשר – בעד זאב בנימין בגין – אינו נוכח אוריאל בוסו – בעד ענבר בזק – אינה נוכחת חיים ביטון – בעד מיכאל מרדכי ביטון – אינו נוכח דוד ביטן – אינו נוכח ולדימיר בליאק – נגד מירב בן ארי – אינה נוכחת רם בן ברק – אינו נוכח איתמר בן גביר – אינו נוכח יואב בן צור – אינו נוכח נפתלי בנט – נגד אלינה ברדץ' יאלוב – אינה נוכחת קרן ברק – בעד ניר ברקת – אינו נוכח יאיר גולן – נגד מאי גולן – אינה נוכחת איתן גינזבורג – נגד יואב גלנט – אינו נוכח גילה גמליאל – אינה נוכחת מאזן גנאים – נגד בנימין גנץ – נגד משה גפני – בעד סימון דוידסון – אינו נוכח אבי דיכטר – אינו נוכח גלית דיסטל אטבריאן – אינה נוכחת צבי האוזר – אינו נוכח צחי הנגבי – אינו נוכח שרן מרים השכל – אינה נוכחת מיכל וולדיגר – אינה נוכחת רות וסרמן לנדה – אינה נוכחת מכלוף מיקי זוהר – אינו נוכח אימאן ח'טיב יאסין – נגד ווליד טאהא – נגד בועז טופורובסקי – נגד משה טור פז – אינו נוכח אחמד טיבי – אינו נוכח יוסף טייב – אינו משתתף בהצבעה אלון טל – אינו נוכח יעקב טסלר – בעד דסטה גדי יברקן – אינו נוכח מאיר יצחק הלוי – אינו נוכח אלי כהן – אינו נוכח מאיר כהן – אינו נוכח מתן כהנא – אינו נוכח עופר כסיף – בעד אופיר כץ – אינו נוכח חיים כץ – אינו נוכח ישראל כץ – אינו נוכח רון כץ – אינו נוכח יוראי להב הרצנו – אינו נוכח מיקי לוי – אינו נוכח אורלי לוי אבקסיס – בעד יריב לוין – אינו נוכח נעמה לזימי – נגד גבי לסקי – נגד יאיר לפיד – אינו נוכח לימור מגן תלם – אינה נוכחת אמילי חיה מואטי – נגד פטין מולא – אינו נוכח טטיאנה מזרסקי – אינה נוכחת מרב מיכאלי – נגד יוליה מלינובסקי – אינה נוכחת מיכאל מלכיאלי – אינו נוכח אבי מעוז – בעד אורי מקלב – אינו נוכח אבתיסאם מראענה – נגד יעקב מרגי – בעד מופיד מרעי – נגד בנימין נתניהו – אינו נוכח יואב סגלוביץ' – אינו נוכח יבגני סובה – אינו נוכח אופיר סופר – אינו נוכח אורית מלכה סטרוק – אינה נוכחת עידית סילמן – אינה נוכחת עלי סלאלחה – נגד בצלאל סמוטריץ' – אינו נוכח אוסאמה סעדי – אינו נוכח מנסור עבאס –

אלינור ימין: נגד איימן עודה – אינו נוכח חוה אתי עטייה – אינה נוכחת יצחק פינדרוס – אינו נוכח שירלי פינטו קדוש – אינה נוכחת מאיר פרוש – בעד יסמין פרידמן – אינה נוכחת אביר קארה – אינו נוכח אלכס קושניר – אינו נוכח יואב קיש – אינו משתתף בהצבעה גלעד קריב – אינו נוכח שלמה קרעי – אינו נוכח מירי מרים רגב – אינה נוכחת מיכל רוזין – אינה נוכחת שמחה רוטמן – אינו נוכח יעל רון בן משה – אינה נוכחת מוסי רז – אינו נוכח אפרת רייטן מרום – אינה נוכחת ג'ידא רינאוי זועבי – נגד יפעת שאשא ביטון – אינה נוכחת אלון שוסטר – אינו נוכח יובל שטייניץ – אינו נוכח קטי קטרין שטרית – אינה נוכחת אלעזר שטרן – אינו נוכח יוסף שיין – אינו נוכח עמיחי שיקלי – אינו נוכח מיכל שיר סגמן – נגד רם שפע – אינו נוכח נירה שפק – אינה נוכחת עאידה תומא סלימאן – בעד

איתן גינזבורג: נא לקרוא בשמות חברי הכנסת שלא הצביעו.

אלינור ימין: (קוראת בשמות חברי הכנסת) אלי אבידר – אינו נוכח יולי יואל אדלשטיין – אינו נוכח אמיר אוחנה – אינו נוכח ניר אורבך – אינו נוכח דוד אמסלם – אינו נוכח אופיר אקוניס – אינו נוכח זאב בנימין בגין – אינו נוכח ענבר בזק – אינה נוכחת מיכאל מרדכי ביטון – אינו נוכח דוד ביטן – אינו נוכח מירב בן ארי – אינה נוכחת רם בן ברק – אינו נוכח איתמר בן גביר – אינו נוכח יואב בן צור – אינו נוכח אלינה ברדץ' יאלוב – אינה נוכחת ניר ברקת – אינו נוכח מאי גולן – אינה נוכחת יואב גלנט – אינו נוכח גילה גמליאל – אינה נוכחת סימון דוידסון – אינו נוכח אבי דיכטר – אינו נוכח גלית דיסטל אטבריאן – אינה נוכחת צבי האוזר – אינו נוכח צחי הנגבי – אינו נוכח שרן מרים השכל – אינה נוכחת מיכל וולדיגר – אינה נוכחת רות וסרמן לנדה – אינה נוכחת מכלוף מיקי זוהר – אינו נוכח משה טור פז – אינו נוכח אחמד טיבי – בעד אלון טל – אינו נוכח דסטה גדי יברקן – אינו נוכח מאיר יצחק הלוי – אינו נוכח אלי כהן – אינו נוכח מאיר כהן – אינו נוכח מתן כהנא – אינו נוכח אופיר כץ – אינו נוכח חיים כץ – אינו נוכח ישראל כץ – אינו נוכח רון כץ – אינו נוכח יוראי להב הרצנו – אינו נוכח מיקי לוי – אינו נוכח יריב לוין – אינו נוכח יאיר לפיד – אינו נוכח לימור מגן תלם – אינה נוכחת פטין מולא – אינו נוכח טטיאנה מזרסקי – אינה נוכחת יוליה מלינובסקי – אינה נוכחת מיכאל מלכיאלי – אינו נוכח אורי מקלב – אינו נוכח בנימין נתניהו – אינו נוכח יואב סגלוביץ' – אינו נוכח יבגני סובה – אינו נוכח אופיר סופר – אינו נוכח אורית מלכה סטרוק – אינה נוכחת עידית סילמן – אינה נוכחת בצלאל סמוטריץ' – אינו נוכח אוסאמה סעדי – בעד איימן עודה – אינו נוכח חוה אתי עטייה – אינה נוכחת יצחק פינדרוס – אינו נוכח שירלי פינטו קדוש – אינה נוכחת יסמין פרידמן – אינה נוכחת אביר קארה – אינו נוכח אלכס קושניר – אינו נוכח גלעד קריב – אינו נוכח שלמה קרעי – אינו נוכח מירי מרים רגב – אינה נוכחת מיכל רוזין – נגד שמחה רוטמן – אינו נוכח יעל רון בן משה – אינה נוכחת מוסי רז – נגד אפרת רייטן מרום – אינה נוכחת יפעת שאשא ביטון – אינה נוכחת אלון שוסטר – אינו נוכח יובל שטייניץ – אינו נוכח קטי קטרין שטרית – אינה נוכחת אלעזר שטרן – אינו נוכח יוסף שיין – אינו נוכח עמיחי שיקלי – אינו נוכח רם שפע – נגד נירה שפק – אינה נוכחת

איתן גינזבורג: האם יש מישהו מחברי הכנסת שלא הצביע?

איתן גינזבורג: אם אין, ההצבעה הסתיימה.

איתן גינזבורג: נא לספור את הקולות.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, להלן תוצאות ההצבעה: בעד – 19, נגד – 22, אין נמנעים.

איתן גינזבורג: אני קובע כי ההצעה לא התקבלה.

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר-היום – הצעת חוק האזרחות (תיקון – אזרחות לצאצא אזרח ישראלי המתגורר מחוץ לישראל), של חבר הכנסת ישראל אייכלר.

איתן גינזבורג: אני מזמין את חבר הכנסת אייכלר להציג את הצעת החוק.

איתן גינזבורג: ועד שיעלה ויבוא – הודעה לסגנית מזכיר הכנסת.

אלינור ימין: תודה.

אלינור ימין: ברשות יושב-ראש הישיבה, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לוח תיקונים להסתייגויות ולבקשות רשות דיבור להצעת חוק הרשות הלאומית לביטחון קהילתי (תיקון מס' 2), התשפ"ב–2022, וכן לוח תיקונים להצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (מס' 151), התשפ"ב–2022.

אלינור ימין: הודעות שרת החינוך על מסקנות ועדת החינוך, התרבות והספורט בעקבות דיון בהצעתם של חברי הכנסת יריב לוין, משה טור פז ושמחה רוטמן בנושא: מניעת סגירתן של הפנימיות המובילות של האגודה לקידום החינוך על מסקנות ועדת ביטחון הפנים בעקבות דיון בהצעתו של חבר הכנסת מכלוף מיקי זוהר בנושא: ההפקרות הסביבתית בנגב.

אלינור ימין: תודה.

אלינור ימין: [הצעת חוק פ/1344/24; נספחות.

אלינור ימין: ]

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני, עשר דקות לרשותך.

ישראל אייכלר: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מאוד שמח לעמוד פה בימים האלה, בצורה שמזכירה לי את השנים הרבות שהיינו פה בלי צרחות גדולות ובלי בלגנים גדולים ובלי עימותים.

ישראל אייכלר: אז יש לנו רגע של מחשבה.

ישראל אייכלר: ברגע הזה של המחשבה, אני רוצה לקרוא לכל הנציגים שרואים את עצמם מייצגים את הציבור האמוני.

ישראל אייכלר: אתם הרי רואים שכל הניסיונות להדיר את הציבור האמוני מן השלטון, מן הממשלה, ולחוקק חוקים שנלחמים באוכלוסיות מסוימות בצורה הכי לא דמוקרטית בעולם, לא צולחים.

ישראל אייכלר: ולכן, הגיע הזמן לבוא ולהתאחד, כל מי שנבחר על ידי ציבור אמוני כלשהו, ולהקים ממשלה חלופית בתוך הכנסת הזאת.

ישראל אייכלר: אין צורך בבחירות, כי בחירות רק מזיקות.

ישראל אייכלר: הן הזיקו ארבע פעמים, ויזיקו עוד יותר בפעם החמישית.

ישראל אייכלר: יזיקו לכולם.

ישראל אייכלר: יזיקו לשלום הבית של כל הציבור הישראלי.

ישראל אייכלר: יזיקו בעיקר לציבור האמוני, כי חלק גדול מאוד מהציבור האמוני כבר איבד את אמונו בכל המערכת הפוליטית של הכנסת, וכמובן בשאר זרועות השלטון שהולכות ותופסות את מקומה של הכנסת והממשלה.

ישראל אייכלר: כל חלל מתמלא, וזה חוק פיזי.

ישראל אייכלר: כשיש חלל, והכנסת והממשלה נראות כמו קרקס, בא מישהו אחר; כל פקיד מלך, כל פקיד שליט, כל שופט מחוקק, וכל שוטר עושה מה שבא לו.

ישראל אייכלר: ואיך שהג'ננה עולה לו, הוא יכול לעשות בכל אזרח מה שהוא רוצה.

ישראל אייכלר: ולכן, זה סכנה לכל אזרח.

ישראל אייכלר: לכן אני בעד שלא יהיו בחירות עד למועד הנקוב בחוק, ועד אז צריך להקים ממשלה חלופית, בהשתתפות כל מי שרוצה להיות בשלום ובשלווה עם הציבור האמוני, וזה רוב חברי הכנסת, רוב גדול.

ישראל אייכלר: ואז נצא מכל הטרללת הזאת.

ישראל אייכלר: ועכשיו, רבותיי, לעניין של החוק שאני מציע.

ישראל אייכלר: לפני כחודש הגשתי שאילתה דחופה לשרת הפנים בנושא ששייך לבלגן ולתוהו ובוהו במשרד הפנים.

ישראל אייכלר: שאלתי שאלה על הליך הנפקת הדרכונים שהפך לסיוט מתמשך שאורך חודשים.

ישראל אייכלר: והשאלה שרציתי לשאול ולא אושרה בנשיאות היא מתי ההליך ישתפר וישוב למסגרת לוח זמנים הגיוני במשרד הפנים.

ישראל אייכלר: ושאלתי על אלה שהנפיקו דרכון ולא קיבלו אותו אחרי כמה שבועות, וכשהגיע הזמן שבו הם חייבים לטוס, הם עשו דרכון נוסף בנתב"ג במחיר יקר – האם ייתנו להם את הכסף חזרה?

ישראל אייכלר: היות שנשיאות הכנסת לא אישרה את השאילתה, אז לא קיבלתי תשובה.

ישראל אייכלר: ואני רוצה להגיד לכם שרק אתמול פנה אליי אזרח שהגיע להזמין דרכון חדש בלשכה בבני ברק, שהקימו אחרי הרבה חודשים של סבל לאנשים, כדי שיקבלו דרכונים לא ביומטריים.

ישראל אייכלר: והוא המתין למעלה מחודש לתורו.

ישראל אייכלר: ובסוף, הוא הגיע ללשכה ב-6 במאי, לפני חודש ויומיים, לתהליך המהיר של הדרכון הרגיל, לא הביומטרי, והטיסה שלו ביום שני הקרוב.

ישראל אייכלר: עדיין לא הנפיקו לו את הדרכון.

ישראל אייכלר: אין לו דרך לצאת לחוץ לארץ.

ישראל אייכלר: והשאלה היא אם באמת הפכנו למדינת עולם שלישי, ואם במדינת עולם שלישי אזרח לא יכול לצאת בשום דרך מהארץ בגלל הבלגנים במשרד הפנים.

ישראל אייכלר: והדבר היחיד שכן שמעתי – קראתי לפני שבוע פרסום ששרת הפנים הנחתה להחזיר את הכסף למי שנאלצו להנפיק דרכון נוסף בנתב"ג בגלל העיכובים במשרד הפנים.

ישראל אייכלר: אני מברך על כך.

ישראל אייכלר: וזה מה שביקשתי לפני כחודש ויותר.

ישראל אייכלר: זה מעט מדי ומאוחר מדי.

ישראל אייכלר: גם הקריטריונים להחזרת הכסף עדיין לא גובשו, ואני עוד לא יודע כמה זמן כמה זמן ייקח וכמה כסף יקבלו חזרה אותם אנשים שעל לא עוול בכפם צריכים לעמוד בנתב"ג ולשלם כמעט מחיר כפול.

ישראל אייכלר: אז אני מקווה שהבעיה הזאת תיפתר.

ישראל אייכלר: כאשר הבעיה הזאת תיפתר, אדוני היושב-ראש, אני מעלה הצעת חוק דמוקרטית וחשובה, ראשונה במעלה, שמשום מה עד היום משרד הפנים לדורותיהם סירבו להצעת החוק הזאת.

ישראל אייכלר: אני בטוח שאם תקשיבו לדבריי, תסכימו איתי.

ישראל אייכלר: לא משנה אם זה אופוזיציה או קואליציה.

ישראל אייכלר: אף אחד לא רוצה שמדינת ישראל תכפה את אזרחותה על אנשים שלא חיים בה, ולא נמצאים בה ולא נולדו בה.

ישראל אייכלר: זה ממש מזכיר את ברית המועצות.

ישראל אייכלר: אני לא בטוח שברית המועצות, בזמנים הקשים ביותר, חייבה שלילדים שנולדו לאזרחים שהיו סובייטים תהיה אזרחות סובייטית, כשהם נמצאים בארצות הברית בכלל.

ישראל אייכלר: אין דבר כזה בעולם, ממה שידוע לי, שאדם חייב להיות אזרח של מדינה שהוא לא נולד בה והוא לא חי בה, בכפייה.

ישראל אייכלר: וכתבנו גם בדברי ההסבר – כל אחד יכול לראות את זה.

ישראל אייכלר: מדינה ריבונית אינה צריכה ואינה זכאית לכפות אזרחות על מי שאינו גר בה.

ישראל אייכלר: המדינה צריכה וחייבת להעניק אזרחות למי שנולד בה, חי בה ורוצה להיות אזרח המדינה.

ישראל אייכלר: אף על פי כן, אין אפשרות לשלול היום את זכות האזרחות ממי שנולד במדינת ישראל, מבקש לעלות לפי חוק השבות, וזה בסדר גמור.

ישראל אייכלר: מה שאני כן רוצה הוא שחוק האזרחות ישתנה באופן שלא תהיה כפייה אזרחית על אדם שאינו חי בארץ, והילדים שלו לא נולדו בארץ, והוא לא חפץ באזרחות ישראלית, וכשהוא בא לפה כתייר, כופים עליו אזרחות ישראלית.

ישראל אייכלר: אזרחות ישראלית לילוד, לאזרח ישראלי אשר לא נולד בישראל, תינתן בהתאם להצהרה בכתב לגבי הרצון ההורים לאזרחות זו.

ישראל אייכלר: זאת אומרת, אני לא שולל, חלילה, את זכותו של הישראלי שילדיו יהיו ישראלים – יבורך.

ישראל אייכלר: אבל אם טרם מלאו לילוד 16 שנים, צריך להגיש הצהרה מטעם הוריו שהם רוצים בזה.

ישראל אייכלר: ואם הוא כבר בן 16, והוא רוצה – הוא צריך להגיש הצהרה שהוא רוצה להיות אזרח.

ישראל אייכלר: רבותיי, אני רוצה לומר – עוד פעם לחזור על בקשתי, למרות שזה נשמע כאילו מדברים אל הרוח, אבל לדעתי, אין מנוס.

ישראל אייכלר: כולם רואים שהממשלה הזאת לא יכולה להתקיים בהרכב שלה; כולם רואים שהאופוזיציה במצב הקיים לא יכולה להגיע ל-61.

ישראל אייכלר: לכן ההצעה שלי היא פשוט להקים ממשלה חלופית בתוך הכנסת הזאת.

ישראל אייכלר: אני לא קובע עכשיו מי כן ומי לא.

ישראל אייכלר: המצב הפוליטי היום גרוע.

ישראל אייכלר: הממשלה גוזרת גזרות גרועות ביותר שלא נשמעות משום כיוון – גם בכלכלה.

ישראל אייכלר: הורסים את הכלכלה.

ישראל אייכלר: את יוקר המחיה הממשלה יכולה לזקוף לזכותה – לחובתה, בעצם.

ישראל אייכלר: שלא יספרו לנו סיפורים על זה שמחיר הספנות, השיפינג, גרם לעובדה שיוקר המחיה נהפך להיות בלתי אפשרי לאזרחים שחיים פה במדינה בעוני.

ישראל אייכלר: יותר ויותר אנשים חיים בעוני, כי יש אליטה ששולטת במיליון המשרות השלטוניות שאנחנו משלמים את שכרן.

ישראל אייכלר: לא רק 120 חברי כנסת, אלא מיליון אזרחים שהם פקידים של מערכות שלטון של המדינה, של העיריות, של חברות ממשלתיות – כולם חיים על חשבון אותם אנשים עניים שעובדים בעמל כפם במגזר הפרטי ומשלמים מיסים בלתי אפשריים.

ישראל אייכלר: גם חוקים חברתיים נוראיים – החוקים של הכפייה – מדברים על הניילונים הקטנים שעלולים לחנוק תנינים בים, ועשו חוק שצריך לשלם שקל על שקית.

ישראל אייכלר: אתמול ישבתי והתחננתי בשם תושבי נוף הגליל שאין להם אוטובוסים, והם לא היחידים.

ישראל אייכלר: משרד התחבורה כשל טוטלית בהנגשת התחבורה הציבורית לרוב חלקי הפריפריה.

ישראל אייכלר: במקום שאנשים ייסעו באוטובוס אחד, הם חייבים לנסוע במכוניות פרטיות, והן המזהם הגדול ביותר.

ישראל אייכלר: אז פה הם צדיקים ישועים של הכנסייה, של דת הסביבה – להטיל מס על אנשים שלא מאמינים באמונה הזאת, שלא ייקחו ניילון בלי לשלם שקל ושלא ישתו, במה?

ישראל אייכלר: בכלים חד-פעמיים; הם יצטרכו לשטוף את הכלים, כי הסבתא של האוצר הייתה שוטפת כלים.

ישראל אייכלר: זאת כפייה דתית.

ישראל אייכלר: אדוני היושב–ראש, בדקה האחרונה אני חייב לספר לך סיפור: הופעתי פעם בטלוויזיה עם עיתונאי חילוני מאוד מובהק.

ישראל אייכלר: הוא אהב לעשן, ואז יצא חוק שאסור לעשן באולפנים.

ישראל אייכלר: אז הוא יצא החוצה בכפור ועישן.

ישראל אייכלר: אמרתי לו: תגיד לי, אם אני הייתי בא ואומר לך שעל פי התורה אסור לעשן, נניח בשבת, ואתה חייב לצאת החוצה בקור לעשן, מה היית אומר לי?

ישראל אייכלר: אתה תעז לכפות עליי כפייה דתית?

ישראל אייכלר: אני רוצה לעשן.

ישראל אייכלר: אני מכבד את דעתך – אתה לא רוצה לעשן, אל תעשן, ואל תכפה עליי.

ישראל אייכלר: פתאום עשו לך חוק, ואתה כמו ילד טוב עומד בחוץ ומעשן.

ישראל אייכלר: אומר לי: אתה יודע מה?

ישראל אייכלר: אין לי מה להשיב לך.

ישראל אייכלר: יש פה כפייה דתית של דת הסביבה שהולכת ומתפשטת.

ישראל אייכלר: מילא, סיגריות – אני מסכים, גם אני לא מעשן.

ישראל אייכלר: אבל ניילונים וכלים חד-פעמיים?

ישראל אייכלר: בסדר, מי שמאמין בזה – זה בסדר.

ישראל אייכלר: אני מכבד את הדת, גם אני חושב שזה חשוב מאוד, אבל לכפות על האזרחים שלא רוצים בזה?

ישראל אייכלר: זאת כפייה דתית של הדת החדשה שאיננה מונותאיסטית, אלא דת הסביבה.

ישראל אייכלר: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה, חבר הכנסת אייכלר.

איתן גינזבורג: אני חושב שלא עושים את זה מכיוון דתי, אלא מכיוון של ניסיון לצמצם את הפגיעה בסביבה, אבל זאת דעתי.

איתן גינזבורג: ישיב מטעם הממשלה השר נחמן שי.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני.

איתן גינזבורג: כן, בבקשה, עשר דקות לאדוני.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני, עשר דקות.

נחמן שי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת.

נחמן שי: הצעת חוק האזרחות, (תיקון – אזרחות לצאצא ישראלי המתגורר מחוץ לישראל, התשפ"ב–2021, פ/1344/24, של חבר הכנסת ישראל אייכלר.

נחמן שי: הצעת החוק שבנדון מבקשת לקבוע כי מי שנולד בחוץ לארץ לאזרח ישראלי יהיה לאזרח ישראלי מכוח לידה רק אם הוריו ביקשו זאת, או אם ביקש זאת בעצמו בין הגילים 16 ל-22.

נחמן שי: בכך מבקשת הצעת החוק לשנות את החוק הקיים, ולפיו דור ראשון שנולד בחו"ל לאזרח ישראל מקבל אזרחות ישראלית מלידה ללא צורך בהגשת בקשה, בדומה למי שנולד בארץ לאזרח ישראלי.

נחמן שי: הרציונל העיקרי בחוק הקיים – הוא חוק באמת היסטורי – הינו למנוע מצב של מחוסרי אזרחות, כאשר הצעת החוק יכולה לגרום לתופעה של ילדים לאזרחים ישראלים שייוולדו בחו"ל במדינות שבהן לא ניתנת אזרחות אוטומטית למי שנולד בשטחן, ולפיכך ייוותרו מחוסרי אזרחות.

נחמן שי: מנגד, לא ברורה התועלת שבהצעת החוק, שכן גם לפי החוק הקיים, אם מדובר בקטין שחי עם הוריו בחוץ לישראל, פתוחה בפני הוריו, ובבגרותו גם בפניו, האפשרות לוותר על אזרחותו הישראלית.

נחמן שי: לא ניתן הסבר לצורך בתיקון החוק, שייתכן שיאפשר לחמוק מחובות המוטלות על אזרחים.

נחמן שי: כמו כן יוער כי על פי נוסח הצעת החוק, הצורך בהגשת בקשה לאזרחות ישראלית יחול גם בנסיבות שבהן מדובר במי שנולד, בין בארץ ובין בחו"ל, לאזרח ישראלי לאחר פטירתו – ואף לכך לא ניתן הסבר.

נחמן שי: לאור האמור, מוצע להתנגד להצעת החוק שבנדון.

נחמן שי: עכשיו אני רוצה להוסיף בעל פה כמה דברים לך, חברי חבר הכנסת אייכלר, ולמליאה כולה.

נחמן שי: הסוגיה הזאת הועלתה לסדר-היום בשנתיים האחרונות – אתה ודאי יודע את זה, ולכן הצעת סביב הסוגיה של הקורונה.

נחמן שי: שנים ארוכות לא נהוג היה לכפות את החובה הזאת, אבל ברגע שהמדינה קבעה שכל מי שלא אזרח ישראלי לא יכול להיכנס לישראל, החליטו לאכוף את זה.

נחמן שי: אני התוודעתי לנושא הזה דרך תפקידי כשר התפוצות, כי הייתה מחאה גדולה.

נחמן שי: אני עכשיו משמיע את דעתי האישית בנושא הזה.

נחמן שי: תגיד לי אחר-כך אם לזה התכוונת גם כן.

נחמן שי: הייתה מחאה גדולה.

נחמן שי: ישראלים רבים, מסתבר, לא מבקשים אזרחות – לא נרשמים בקונסוליה ולא מבקשים אזרחות ישראלית לבניהם ולבנותיהם.

נחמן שי: לכן הם טענו שפוגעים בהם בכך שאוסרים עליהם לבוא לארץ כי הם לא מילאו את החובה.

נחמן שי: מצד שני, הם גם לא יכלו להירשם בזמן הקצר שלפני נסיעה וכדומה, כי א', לא יכלו להגיע לנציגויות – הנציגויות היו סגורות בחלקן או ברובן; שעות הקבלה – ומרחוק אי-אפשר לעשות את זה.

נחמן שי: גם הייתה בעיה של חלק שלא רצו לעשות את זה מסיבות שלהם.

נחמן שי: אני דיברתי על כך בשעתו עם שרת הפנים והגענו להבנה שאפשר יהיה להתיר להם להיכנס לישראל בתקופת הקורונה באופן זמני, אבל זה היה טעון רישום, התחלת תהליך הרישום בקונסוליה או בנציגות הישראלית.

נחמן שי: אני שימשתי לפה להרבה ישראלים שמתגוררים בחו"ל ואמרו: א.

נחמן שי: אנחנו לא רוצים, וגם לא יכולים – היו שתי סיבות.

נחמן שי: זה עשה לי באמת שכל.

נחמן שי: אני, אגב, בדקתי למה בכלל התחיל החוק הזה; מתברר שזה חוק, נדמה לי, מ-1951, ימים אחרים לגמרי, שבהם המדינה ראתה זכות גדולה להעניק את האזרחות הישראלית לישראלים שמתגוררים בחו"ל.

נחמן שי: התפתח דיון גדול ברשתות.

נחמן שי: הייתי מודע לו, ודיברתי עם רבים מהם כי אני קשוב למה שהם אומרים.

נחמן שי: לצורך העניין, הם "הציבור שלי", במירכאות, כי אלה ישראלים שמתגוררים מחוץ לגבולות ישראל.

נחמן שי: הסברתי להם שנהגנו אד-הוק בהקלה מסוימת, לפי דעתה של שרת הפנים: רק להירשם –ואמרנו שלא נאכוף את המשך התהליך, אם הם לא ירצו בכך, אבל אחר-כך נקבע שבכל זאת תוך x חודשים הם כן יצטרכו להשלים את התהליך.

נחמן שי: אז אני רוצה להביע פה את דעתי האישית, אם אפשר, כי כחבר הממשלה אני תמכתי ואני גם מייצג את עמדתה פה, ואני אבקש תכף להוריד את הצעת החוק שלך.

נחמן שי: אני הצעתי – ואני חושב שצריך לקיים על זה דיון ציבורי פומבי בבוא הזמן – צריך לחשוב אם חוק משנת 1951 שהיה יפה לזמנו, תקף גם להיום.

נחמן שי: הקשיים שאז היו לישראלים להשיג אזרחות ישראלית לא בהכרח קיימים עכשיו.

נחמן שי: האופציה תמיד קיימת.

נחמן שי: לחייב בקבלת אזרחות – אני לא בטוח שמדינת ישראל צריכה לחייב בקבלת האזרחות.

נחמן שי: מי שלא רוצה, אולי לא צריך.

נחמן שי: אנחנו מדינה גדולה, שונה לגמרי ממה שהייתה לפני 60 ומשהו שנה, 70, 71, היא מדינה אחרת, ויכול להיות שהיא לא צריכה.

נחמן שי: מי שלא רוצה – לא.

נחמן שי: אני אקיים את הדיון הזה.

נחמן שי: אשמח לשוחח איתך, ובאמת, אולי צריך לבקש מאיזה גוף ציבורי בישראל לקיים דיון, אולי המכון הישראלי לדמוקרטיה – אני לא יודע מה דעתך עליהם – לחשוב אם הדבר הזה עדיין חיוני כמו שהוא היה אז.

נחמן שי: לי התברר שמה שאנחנו חשבנו – האבות המכוננים – שזה מתנה, הישג, כנראה לא אצל כולם זה מתקבל כך.

נחמן שי: לכן אני באופן אישי אומר עוד פעם, לא כדעת הממשלה – הממשלה, בוועדת שרים לחקיקה ביום ראשון, הייתי שם, אני מקבל ואני מייצג את העמדה, אבל אני חושב שזה ראוי לאיזשהו דיון ציבורי אם אנחנו חייבים להמשיך בכך או להגיד: מי שלא רוצה, שלא יהיה אזרח ישראלי.

נחמן שי: אנחנו במקום אחר לגמרי ממה שהיינו בו בשעתו.

נחמן שי: אז אני מזמין את הדיון הזה, ואני אפילו איזום אותו בבוא הזמן במכון הישראלי לדמוקרטיה, כי כאן נחשפנו לבעיה.

נחמן שי: זה לא קשור יותר לקורונה, זה קשור לשאלה אם אנחנו מחייבים כל בן ובת שנולדים לאזרחים ישראלים בחוץ לארץ להירשם מייד כאזרחים ישראלים.

נחמן שי: זכותם, אני חושב, לבחור היום.

נחמן שי: אתה אמרת כמה דברים על הממשלה.

נחמן שי: תכף אני אשיב לך, יש לי הרבה זמן, נתנו לי עוד עד עשר דקות, אז הכול בסדר.

נחמן שי: אני באמת מאמין שזו סוגיה עקרונית חשובה.

נחמן שי: מה שהיה יפה לפני 70 שנה פלוס, זה לא מערער את יסודות המדינה, זה לא צו עליון – זו איזושהי סוגיה מעניינת שראוי לדון בה וגם לשמוע את דבריהם.

נחמן שי: לפי הערכתי הזהירה יש לנו כמיליון ישראלים, אזרחים ישראלים, שחיים מחוץ לגבולות ישראל.

נחמן שי: מיליון.

נחמן שי: 600,000 חיים בארצות הברית ועוד כ-400,000 חיים בפינות אחרות של העולם.

נחמן שי: זו שאלה אסטרטגית איך ישראל מתייחסת אליהם, איך היא נוהגת בהם.

נחמן שי: אנחנו עצמנו שואלים את עצמנו בתוך המשרד אם דינם של כל היהודים שחיים בחו"ל הוא כדינם של הישראלים, שגם הם יהודים; אני מדבר על יהודים שאינם נושאים באזרחות ישראלית – דבר שאנחנו מתמודדים איתו בשאלה איך מתייחסים אליהם.

נחמן שי: הם מדברים עברית?

נחמן שי: יש להם קשרי משפחה עם ישראל?

נחמן שי: אנחנו לא רוצים לאבד אותם.

נחמן שי: צריך לדבר אליהם באופן שונה.

נחמן שי: השיח עם ישראלים ועם יהודים שחיים מחוץ לגבולות ישראל חייב להיות שונה.

נחמן שי: לכן זה מתיישב לי וזה מתחבר לי גם לסוגיה העקרונית הזאת.

נחמן שי: בזמן הקצר שנשאר לי, חברי ישראל אייכלר, חבר הכנסת, אני רוצה לומר לך בזכותה של הממשלה הזאת – כי אתה אמרת שנשארה לך דקה וחצי ולמה צריך להחליף אותה, אז אני אסביר לך למה צריך להשאיר אותה.

נחמן שי: אני חושב שהיא ממשלה טובה.

נחמן שי: היא עשתה עד עכשיו דברים חשובים למדינת ישראל, חלקם ביוזמתה וחלקם כאלה שהיה צריך לתקן טעויות, משגים ומחדלים של ממשלות קודמות.

נחמן שי: יושב פה ידידי שר הביטחון והוא יכול להעיד על כך וגם חבריי האחרים.

נחמן שי: לקחנו מערכות שקרטעו והעלינו אותן על המסלול והן עכשיו זורמות, כמו תקציב המדינה, כמו מערכת הבריאות, שהתנהלה מול הקורונה ומצאה דרך נכונה להיאבק בקורונה ויחד עם זאת לא להשבית את המדינה, כמו מינויים במשרד החוץ, כמו רפורמות, כמו סוגיות שטרם הסתיימו, למשל הפנסיה של אנשי הקבע, שהיא שאלה עקרונית חשובה, וכדומה וכדומה.

נחמן שי: לכן, אני חושב שאם ננהג בסבלנות ובקור רוח, נדע לשמור על 60 הקולות שיש כרגע בידנו ונוכל לצלוח גם את הימים והחודשים הקרובים שמחכים לנו – לא כי אנחנו מאוד דואגים לעצמנו, עתידנו פחות או יותר מסודר, אלא לעתידה של מדינת ישראל, שזקוקה ליציבות שלטונית.

נחמן שי: זה המפתח, זה המפתח שדרכו מדינה יכולה להמשיך ולפעול, וזה בעיניי מה שאזרחי מדינת ישראל רוצים ומבקשים בימים האלה.

נחמן שי: היציבות היא המפתח להתנהלותה של המדינה.

משה ארבל: היושב-ראש, תם הזמן.

נחמן שי: ככל שהמדינה יכולה לספק ביטחון לאזרחיה, אנחנו נעשה את זה.

יואב קיש: כמה זמן, היושב-ראש?

נחמן שי: אני מדבר גם על ביטחון כלכלי, גם על ביטחון פוליטי - -

קרן ברק: איתן, אנחנו רוצים ללכת.

קרן ברק: איתן, נגמר הזמן.

נחמן שי: - - גם על ביטחון במערכות הביטחון השונות, על מנת שתושבי ואזרחי המדינה יחושו שהם יכולים להמשיך ולתפקד בחיי היום-יום שלהם.

איתן גינזבורג: תודה.

יואב קיש: חבר'ה, אנחנו עושים אלקטרונית.

נחמן שי: הדבר העיקרי שהחזרנו למציאות הישראלית זה המציאות.

נחמן שי: המציאות זה הביטחון, הידיעה שאתה קם או את קמה בבוקר, יום לפנייך - -

איתן גינזבורג: תודה, אדוני השר.

נחמן שי: - - או לפניך, ואתה יכול למלא את יומך בביטחון יחסי.

נחמן שי: תודה רבה, אדוני.

איתן גינזבורג: תודה רבה, אדוני השר.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, תפסו את מקומותיכם, אנחנו נעבור להצבעה.

איתן גינזבורג: אה, אתה רוצה להשיב.

איתן גינזבורג: בבקשה.

איתן גינזבורג: צריך לבקש, אני לא יכול לנחש.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני, שלוש דקות לרשותך.

ישראל אייכלר: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני לא חשבתי לעלות, אבל דברי טעם שאמר כבוד השר – אני לא יודע אם להגיד "תשתו מים" או משהו כזה; זכור לי לטוב נחמן שי.

ישראל אייכלר: הוא אמר הרבה דברי היגיון שבעצם תומכים בעיקרון הבסיסי שאסור שמדינה תכפה על אנשים שאינם רוצים את האזרחות.

ישראל אייכלר: אבל בגלל שהזכרת את הקורונה – ואני חייתי את תקופת הקורונה בצורת טראומטית מאוד – אנשים שקשורים בארץ הזאת, ושהם באים הרבה ורוצים להיות פה, פנו לקונסוליות – כמו שאתה סיפרת במשפט אחד, אני אגיד את זה בהרחבה.

ישראל אייכלר: הקונסוליות היו מפוצצות.

ישראל אייכלר: הפקידים והפקידות של משרד החוץ לא בנויים למאסות של פניות.

ישראל אייכלר: הדבר הכי מרגיז – שקראו להם "זרים".

ישראל אייכלר: היה מושג "זרים" ו"ישראלים".

ישראל אייכלר: עכשיו, אותם אנשים, על פי החוק הם ישראלים, אבל כמו שאמרת, הם לא הזדרזו.

ישראל אייכלר: הם פנו לקונסוליות ויכלו לדבר אל הקיר, אף אחד לא הסתכל עליהם.

ישראל אייכלר: אבל מי שכן בא לפה – אומרים לו: עוד פעם אתה לא בא עם דרכון – פשוט התחילו לכפות, כמו שאמרת, דברי אמת.

ישראל אייכלר: לא כפו הרבה שנים את העניין הזה ופתאום התחילו לכפות: אתה חייב להיות ישראלי; אתה לא יוצא מפה בלי שנרשמת במשרד הפנים.

ישראל אייכלר: ויותר מזה, אמרו שלא יכפו רק את הרישום – הם כופים וכופים, ויש פה איזה עניין כאילו יש למדינה הזאת רק תשעה מיליון אנשים, ואנחנו רוצים שדווקא יהיו לנו עשרה מיליון.

ישראל אייכלר: אין לזה היגיון.

ישראל אייכלר: כמו שאמרת, זה היה טוב לפני 71 שנה, ולכן החוק הזה היה צריך להיות מזמן.

ישראל אייכלר: אבל מה שאני עומד בכל תוקף להגיד זה שמי שכן רוצה שהילדים שלו יהיו אזרחים ישראלים, אפילו אם הוא רוצה רק בשביל שהילדים ידעו שהם יהודים ולא יתרחקו והם יהיו ישראלים, תהיה לו זכות מלאה, והקונסוליות יעבדו וייתנו לו את האישור ויעבירו את ההצהרה שלו, ועל פי ההצהרה שלו המדינה חייבת לתת לו אזרחות, כי הוא בן לאזרח ישראלי.

ישראל אייכלר: אגב, בארצות הברית עשו את זה לאמריקאים שהילדים שלהם נולדו בחוץ לארץ.

ישראל אייכלר: אבל מי שלא רוצה – לא צריך.

ישראל אייכלר: אסור לכפות את הדבר הזה, זה העניין.

ישראל אייכלר: פשוט נגד כפייה – איך אמרת?

ישראל אייכלר: אנכרוניסטית שאיננה רלוונטית לימינו אלה.

ישראל אייכלר: והיחס ליהודים, גם אם הם לא ישראלים, או בני ישראלים שהם לא רשומים, לא יכול להיות כמו אל זרים, זה ברור.

ישראל אייכלר: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת אייכלר.

איתן גינזבורג: ועכשיו, כן, אנחנו נעבור להצבעה.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, אנא תפסו את מקומותיכם.

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: הצעת חוק האזרחות – נא להצביע.

איתן גינזבורג: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 16

איתן גינזבורג: נמנעים – אין

איתן גינזבורג: בעד – 16, נגד – 19, אין נמנעים.

קריאה: - - -

איתן גינזבורג: לא עבד לך – אני מוסיף את קולך.

איתן גינזבורג: אתה בעד, כן.

איתן גינזבורג: אם כך, 17, בתוספת קולו של אוריאל בוסו, נגד – 19, אין נמנעים.

איתן גינזבורג: אני קובע כי הצעת החוק לא התקבלה.

איתן גינזבורג: [הצעת חוק פ/3194/24; נספחות.

איתן גינזבורג: ]

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר-היום – הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון – הארכת רישיון לישיבת ביקור לעובד זר המועסק במתן טיפול סיעודי), התשפ"ב–2022, של חברת הכנסת אבתיסאם מראענה.

איתן גינזבורג: אני מזמין את חברת הכנסת מראענה להציג את הצעת החוק.

איתן גינזבורג: בבקשה.

איתן גינזבורג: בבקשה, גברתי, עד עשר דקות לרשותך.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

אבתיסאם מראענה: סגניות וחברות וחברים שלי בכנסת, הצעת חוק הכניסה לישראל (רישיון לישיבת ביקור לעובד זר המועסק במתן טיפול סיעודי) – היום אני מביאה בשורה אמיתית לעשרות אלפי בתים בישראל: לסבים שלנו, להורים שלנו, לילדים שלנו בעלי הצרכים המיוחדים שנזקקים לטיפול סיעודי מסביב לשעון.

אבתיסאם מראענה: החוק שלי מאפשר להם להישאר עם המטופלים והמטפלות שלהם, שהם מכירים ואוהבים.

אבתיסאם מראענה: החוק שלי יאפשר להם לחיות בכבוד ובחסד.

אבתיסאם מראענה: זהו חוק שנולד מהשטח, ממאות שיחות ומפגשים שלי עם מטופלים ועם המשפחות שלהם.

אבתיסאם מראענה: הקורונה יצרה מחסור חמור בעובדי סיעוד, עובדים זרים.

אבתיסאם מראענה: סגירת השמיים לא אפשרה הגעה של עובדים זרים חדשים – מה שפגע באופן ישיר בציבור.

אבתיסאם מראענה: כאשר מוניתי לעמוד בראש ועדת עובדות ועובדים זרים, היה לי ברור שזה הנושא הראשון שאני רוצה לעסוק בו.

אבתיסאם מראענה: במסגרת הוועדה ובשיחות אישיות, גם עם חברי וחברות הכנסת, התוודעתי למצוקה קשה בבתים רבים כל כך, ובמשפחות שמתקשות למצוא עובד או עובדת זרה.

אבתיסאם מראענה: נוכח המצב, רבים קלטו בקורונה עובדות ועובדים זרים שאינם עומדים בקריטריונים הקיימים כיום להמשך העבודה בישראל.

אבתיסאם מראענה: במשפחות אלו נוצרו קשרים הדוקים ויחסים חמים.

אבתיסאם מראענה: מחמם את הלב לשמוע סיפורים על משפחות שמצאו עובדת נפלאה, שסייעה ושיקמה את הסבא או הסבתא שלהן, והפכה ממש לבת בית.

אבתיסאם מראענה: בת של מטופלת סיפרה לי שבזכות המטפלת המסורה אימא שוב מחייכת וכבר לא נזקקת לכיסא גלגלים.

אבתיסאם מראענה: אחרת סיפרה שמבחינת הוריה המטפלת היא כמו נכדה, והם לא יכולים לחשוב על פרידה.

אבתיסאם מראענה: המטפלים עושים עבודת קודש שאנחנו לא מוכנות ומוכנים לעשות.

אבתיסאם מראענה: הם דואגים להורים שלנו במסירות ובשכר זעום, 24 שעות ביממה.

אבתיסאם מראענה: הם מאפשרים לילדים ולצעירים בעלי מוגבלויות לחיות חיים עצמאיים יותר, ולקחת חלק בפעילויות חברתיות.

אבתיסאם מראענה: בסוף החודש אמורה להסתיים תקופת ההתארגנות שאפשרה לעובדים רבים להישאר בארץ במהלך הקורונה גם אם אינם עומדים כיום בתנאי החוק.

אבתיסאם מראענה: תנאים אלו אינם גמישים ולא משאירים מקום לשיקול דעת.

אבתיסאם מראענה: התנאים יצרו מצב אבסורדי: קשישים ונכים רבים לא מצליחים למצוא עובדת או עובד זר בשל המחסור, ובמקביל, עובדים שמעוניינים כל כך לעבוד, נדחים על הסף מסיבות לא רלוונטיות.

אבתיסאם מראענה: זה בדיוק המצב שהצעת החוק שלי באה לתקן.

אבתיסאם מראענה: ההצעה תקל על תנאי הסף, ככל האפשר, כדי להסדיר את ההעסקה של כמה שיותר מהעובדים שנמצאים כבר בישראל.

אבתיסאם מראענה: זאת בדגש על קבוצות פגיעות במיוחד: חולים קשים, ניצולי שואה, פריפריה גיאוגרפית ועוד.

אבתיסאם מראענה: בנוסף, יש לתת מענה לכל המשפחות שבהן נוצר קשר טיפולי הדוק בין המטפל למטופל.

אבתיסאם מראענה: יש מקרים שבהם המטפל עובד עם מטופל כבר שנתיים שלמות, ללא הסדרה וללא ודאות.

אבתיסאם מראענה: לשמחתי, שרת הפנים הביעה נכונות לקדם יחד איתי את הצעת החוק הזאת.

אבתיסאם מראענה: ההצעה שלי צפויה להתמזג עם הצעה ממשלתית בנושא, ונמשיך לעבוד ביחד, בשותפות, בהכנה של החוק בוועדה.

אבתיסאם מראענה: הצעת החוק הזאת באה לעשות צדק וחסד עם המשפחות של כולנו, יהודיות וערביות, חילונים ודתיים, צעירות וצעירים, מבוגרות ומבוגרים.

אבתיסאם מראענה: לכולנו מגיע לחיות בכבוד ולהזדקן בכבוד.

אבתיסאם מראענה: לכולנו מגיע חוקים שרואים בנו בני אדם, חוקים שמחבקים אותנו כשאנחנו גם חלשים, ולא משפילים אותנו ופוגעים בנו, או פוגעים בהם ברגעים הכי פגיעים.

אבתיסאם מראענה: אני קוראת לחברות ולחברים שלנו, ח"כים וח"כיות מהבית הזה, מכל הסיעות, לעשות את הדבר הנכון ולתמוך בהצעת החוק החשובה כל כך הזו.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה, גברתי.

איתן גינזבורג: ישיב, בשם הממשלה, השר נחמן שי.

נחמן שי: הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון – הארכת רישיון לישיבת ביקור לעובד זר המועסק במתן טיפול סיעודי), התשפ"ב–2022.

נחמן שי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, עניינה של הצעת החוק שבנדון הוא בתיקון סעיף 3א לחוק הכניסה לישראל, התשי"ב–1952, באופן של קביעת הסדרים חדשים ומקלים לאוכלוסיות מטופלים סיעודיים, שהם חולים סופניים, חולים מונשמים ונכים מעל לגיל הפרישה, לעניין זמני השהייה המרביים בישראל ולעניין בקשות להארכת רישיון מטעמים הומניטריים מיוחדים.

נחמן שי: כמו כן ההצעה מבקשת לקבוע – כהוראת שעה מיוחדת בעקבות נגיף הקורונה – הסדר שיאפשר בחינה של בקשות הומניטריות להארכת רישיונות עובדים זרים לפי סעיף 3א(ב1)(1), שאינן עומדות בתנאי הסף הרגילים הקבועים בחוק.

נחמן שי: נוכח המצוקה הקשה שבה מצויים רבים מן המטופלים הסיעודיים נוכח משבר הקורונה, אני קורא לתמוך בהצעה זו שתוצמד להצעת החוק הממשלתית הדומה בעניין זה, שהוגשה על ידי שרת הפנים.

נחמן שי: אני מצטרף להצעתה החשובה מאוד של חברתי, חברת הכנסת אבתיסאם מראענה.

נחמן שי: אני רוצה להביא לידיעתכם, שנושא הטיפול הסיעודי צריך לעמוד במקום גבוה מאוד על סדר-יומה של מדינת ישראל.

נחמן שי: אתמול התכנסה ועדת השרים המיוחדת לעניין הזדקנות האוכלוסייה.

נחמן שי: אנחנו עומדים היום במיליון ו-150,000 אזרחים ותיקים במדינת ישראל.

נחמן שי: קצב ההצטרפות של בני 75 ומעלה לרשימה הוא 20,000 לשנה.

נחמן שי: ב-2040 יהיו פה כשני מיליון אזרחים ותיקים, וסוגיית הסיעוד – ובכלל ההתייחסות לאוכלוסייה המבוגרת, אבל שאלת הסיעוד עומדת במרכז, בגלל שבגילים האלה, לצערנו הרב, אנשים נזקקים לטיפול סיעודי.

נחמן שי: לשרים העוסקים בדבר יש גם הצעות לרפורמה מסוימת, אני לא אדבר על זה, אבל באופן כללי, כל דבר שיכול להקל על האוכלוסייה הזו כבר היום הוא מבורך וחשוב בעיניי.

נחמן שי: לכן, אני מודה לך, חברתי, אבתיסאם מראענה, על ההצעה שלך, ואני שמח שמשרד הפנים אישר אותה והוא יגיש בעצמו הצעת חוק ואז שתי ההצעות האלה יתקדמו, בעזרת השם, במהירות.

נחמן שי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

איתן גינזבורג: תודה על הדברים, אדוני השר.

איתן גינזבורג: באופן אישי אני רק יכול לומר שאני לא מבין את הפרקטיקה הזאת, שהממשלה תמיד אומרת: נתמוך בהצעת חוק פרטית ואז אנחנו נביא ממשלתית.

איתן גינזבורג: אם הצעת החוק טובה, צריך לתמוך בה בלי התניות כאלה ואחרות.

איתן גינזבורג: זו פרקטיקה שבוועדת שרים מאמצים אותה ואני לא מבין מדוע.

איתן גינזבורג: זה שלכם – תוכל להעביר מסר, אם תרצה.

נחמן שי: לי פשוט הורידו את כל הצעות החוק.

איתן גינזבורג: הבנתי.

איתן גינזבורג: אצלך זה באמת הרבה יותר פשוט.

איתן גינזבורג: ביקש להתנגד להצעת החוק, חבר הכנסת משה ארבל, בבקשה, אדוני.

משה ארבל: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, חבריי חברי הכנסת, בזמן הקצוב שנותר לי כאן לטובת ההתנגדות, אני רוצה לפנות אלייך, חברתי חברת הכנסת נעמה לזימי.

משה ארבל: הייתה לי הזכות לעמוד כאן ולברך אותך עם כניסתך לתפקיד.

משה ארבל: הייתה לי הזכות לעבוד כאן

משה ארבל: כיועץ פרלמנטרי במקביל אלייך כשהיית יועצת פרלמנטרית בלשכתה של חברת הכנסת לשעבר שלי יחימוביץ'.

משה ארבל: על היותך חברתית ומסורה לנושאים הללו אין עוררין, הדבר הזה מוסכם על קואליציה ואופוזיציה.

משה ארבל: אני פונה דווקא אלייך, ודווקא היום, כי יש רגעים בחייו של מנהיג או בחייה של מנהיגה שבהם הם צריכים לדעת לעמוד על שלהם לטובת הסיבה שבשלה אנחנו נמצאים כאן.

משה ארבל: את, נעמה, הזמנת אותי להצטרף יחד לאותה משימה חשובה ולאומית של מינימום 40, משימה חשובה וקריטית שבאמת תאפשר צמצום פערים בחברה.

משה ארבל: ברכתי על ההזדמנות הזו.

משה ארבל: קיבלתי ביקורת שישנם ארגוני שמאל קיצוניים רדיקליים שעומדים מאחורי המגמה, ולא עניין אותי, כי ידעתי שיש רגעים בחייו של מנהיג שצריך לדעת לקבל החלטות נכונות, וישנם רגעים בחייה של מנהיגה שצריכה לעמוד על שלה ולקבל החלטות נכונות.

משה ארבל: ההתנהלות הבריונית של שר האוצר ליברמן, שלא מוכן אפילו להתכנס, ועושה לכם בתוך הקואליציה הפרד ומשול, וסוגר כביכול עם חברתך למפלגה, כאשר מיכל רוזין, במקביל, מנסה לקדם הסכמה, היא התנהלות שערורייתית ולא נכונה.

משה ארבל: אני באמת קורא לכן ולכם: העברת החקיקה של מינימום 40 בקריאה טרומית אין משמעותה הוצאת הכספים מחר בבוקר מקופת האוצר.

משה ארבל: כן ישנה משמעות להזזת ההגה לכיוון הנכון.

משה ארבל: כן ישנה משמעות לאותה עמידה עקרונית שאנחנו עומדים יחד – אתם, בזכותכם, קואליציה ואופוזיציה, דתיים וחילונים, ימין ושמאל – לטובת צמצום פערים בחברה.

אחמד טיבי: יהודים וערבים.

משה ארבל: ולכן – יהודים וערבים, ערבים ויהודים.

אחמד טיבי: ההבדל – ערבים.

אחמד טיבי: ההבדל – ערבים.

משה ארבל: ואני חושב, נעמה, שיש לך באמת הזדמנות לבוא ולהוכיח מנהיגות מהי, לבוא ולעמוד על העקרונות שלשמם הגעת לכאן לכנסת.

משה ארבל: אני בטוח שפרק הזמן שנותר בידינו יביא לכך שנוכל להגיע להבנות ולהסכמות, ותעמדי על עקרונותייך.

משה ארבל: בכך נבחנת מנהיגות.

משה ארבל: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת משה ארבל, שגם ממש עמד בזמנים, ואפילו יותר מכך – החזיר לנו חלק מהזמנים.

איתן גינזבורג: כן, חברי הכנסת, אנחנו עוברים - - -

ינון אזולאי: - - -

איתן גינזבורג: ואללה, אתגר שלך.

איתן גינזבורג: למרות שאתה בדרך כלל עומד בזמנים.

איתן גינזבורג: גם חבר הכנסת ינון אזולאי מקפיד לעמוד בזמן.

איתן גינזבורג: כן, חברי הכנסת, אם כך, אנחנו נעבור להצבעה.

איתן גינזבורג: תפסו את מקומותיכם.

איתן גינזבורג: אנא, שבו.

איתן גינזבורג: מי בעד הצעת חוק הכניסה לישראל?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: הצבעה.

איתן גינזבורג: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 20

איתן גינזבורג: נמנעים – אין

משה אבוטבול: מה זה?

משה אבוטבול: מה קורה כאן?

איתן גינזבורג: בעד – 20, נגד – אין, נמנעים – אין.

איתן גינזבורג: אני מודיע לפרוטוקול שמשה ארבל – משה אבוטבול, סליחה – ביקש להוסיף את שמו.

משה אבוטבול: נמנע, נמנע.

משה אבוטבול: לא אמרתי שזה – נמנע.

איתן גינזבורג: לא משנה את ההצבעה.

איתן גינזבורג: אני קובע כי הצעת החוק התקבלה ותעבור לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.

איתן גינזבורג: [הצעת חוק פ/3832/24; נספחות.

איתן גינזבורג: ]

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר-היום – הצעת חוק אומנה לילדים (תיקון – הזכות לחינוך לילדים בהשמה חוץ-ביתית), של חבר הכנסת משה טור פז.

איתן גינזבורג: אני מזמין את חבר הכנסת טור פז להציג את הצעת החוק.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני, עשר דקות לרשותך.

משה טור פז: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, יש הצעות חוק שבהן אין פוליטיקה, שבהן אין קואליציה, אין אופוזיציה, כי כל כולן בעצם עשייה חברתית.

משה טור פז: אם נחשוב על ילד – אומרים שבשביל לגדל ילד דרוש כפר שלם.

משה טור פז: יש ילדים שאין להם בית, שיום אחד הם נקרעים מביתם בצו בית משפט, אם זה כי ההורים שלהם לא כשירים לגדל אותם, אולי הם לא מרגישים טוב, ילדים שבמשפחתם יש סמים או שעברו התעללות.

משה טור פז: ילדים אלה מוצאים מביתם בצו בית משפט על ידי רשויות הרווחה, ובעצם נתלשים מהבית, מהקהילה, מהחברה שבה הם גדלו.

משה טור פז: לילדים האלה גם בדרך כלל אין חברים, כי כמה חברים אתה יכול לרכוש כשאתה עובר מבית אחד לבית שני?

משה טור פז: ילד כזה יוצא מהבית כשעל גופו רק בגדיו, ולפעמים הדובי שאיתו הוא גדל, שאותו הוא מחזיק, והוא עובר לתחנה זמנית – בדרך כלל זו תחנה שמופעלת על ידי עמותה שממומנת על ידי משרד הרווחה, שמחפשת לו מקום, מחפשת לו בית.

משה טור פז: ביקרתי בבית כזה כאן, בירושלים, וראיתי ילדים שנמצאים שם לפעמים שבוע, לפעמים חודש, ולפעמים גם יותר, עד שרשויות הרווחה מוצאות לילד הזה בית.

משה טור פז: עבר שבוע, עבר חודש, ולפעמים עוברים כמה חודשים, והילד מגיע או למשפחת אומנה או לפנימייה.

משה טור פז: אבל כידוע לנו, זה הבית.

משה טור פז: ותתפלאו, היום, על פי חוק, לילד כזה לא חייבים למצוא בית ספר.

משה טור פז: אם הוא שייך למשפחת אומנה – כן; אבל אם הוא הגיע לפנימייה – לא.

משה טור פז: הוא יכול להיות בן שלוש.

משה טור פז: הוא יכול להיות בן 13.

משה טור פז: הוא עבר התעללות.

משה טור פז: הוא עבר תקופות קשות.

משה טור פז: משפחת האומנה או הפנימייה הופכות להיות הבית לא השני, אלא הראשון שלו.

משה טור פז: נחשוב על הילד הזה, על חוסר היציבות בחייו, על מערכות הרווחה שהולכות ללוות אותו לפעמים כל חייו, על העובדים הסוציאליים שמוודאים מה הוא מקבל עכשיו, מה הסביבה הטובה והבטוחה לגדל אותו.

משה טור פז: הילד הזה עבר לחדר חדש.

משה טור פז: כל מה שעבר איתו זה אותו דובי מהבית הראשון.

משה טור פז: ועכשיו יש לו ארוחת צוהריים, יש לו אחים מאמצים או חברים לחדר, יש לו הורי אומנה או מדריך בפנימייה.

משה טור פז: הוא מוקף בחסדים.

משה טור פז: הוא מוקף בטובות.

משה טור פז: דבר אחד אין לו: אין לו בית ספר; אין לו כיתה.

משה טור פז: בילד הזה הצעת החוק הזו באה לטפל.

משה טור פז: כלומר, אחרי כל האי-וודאות, אחרי כל הנזקקות, אחרי כל הקשיים, אנחנו צריכים לעשות את המינימום בשביל הילד הזה כדי לוודא שיהיה לו גן, שיהיה לו בית ספר, על פי חוק.

משה טור פז: דיברתי על ילד אחד.

משה טור פז: חבריי חברי הכנסת – 23,000 ילדים כאלה יש במדינת ישראל היום.

משה טור פז: 23,000 ילדים במשפחות אומנה, בפנימיות ובכפרי נוער.

משה טור פז: 23,000 סיפורים אישיים.

משה טור פז: 23,000 אתגרים לאומיים.

משה טור פז: אז הילד שלנו, שנתלש מביתו, שנמצא בפנימייה, תלוי בחסדי מחלקת הרישום הרשותית.

משה טור פז: ברצותם ישבצו וברצותם לא.

משה טור פז: אין חובה.

משה טור פז: אם הוא במשפחת אומנה, אז יש חובה.

משה טור פז: אבל אם הוא בפנימייה או בכפר נוער, אין חובה לשבצו במוסד חינוכי.

משה טור פז: תיאורטית, הוא יכול להיות יום, הוא יכול להיות חודש, הוא יכול להיות שנה, ללא בית ספר.

משה טור פז: הצעת החוק, שכתבנו בתיאום עם משרד הרווחה, יחד עם מרכז השלטון המקומי, ובתיאום עם משרד החינוך, באה לתקן זאת.

משה טור פז: כל מחלקת חינוך תידרש לשבץ ילד שנמצא בפנימייה ולוודא שהוא מקבל את המוסד החינוכי הדרוש לו.

משה טור פז: כך נשנה זאת.

משה טור פז: הילד יגיע לבית הספר, הוא יגיע למוסד החינוכי הסמוך למקום מגוריו, הוא נדד בין בתים, אבל עכשיו יש לו בית שמחליף את ביתו, ויש לו בית ספר.

משה טור פז: אין הצעה מוצדקת מזו.

משה טור פז: חבריי חברי הכנסת, אני קורא לכם להצביע בעד הצעת החוק, תיקון 15 לחוק האומנה.

משה טור פז: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת טור פז.

איתן גינזבורג: אני מזמין את השר נחמן שי להשיב בשם הממשלה.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני.

נחמן שי: אדוני היושב-ראש - - -

איתן גינזבורג: עד עשר דקות לרשותך.

נחמן שי: כן.

נחמן שי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, הצעת חוק אומנה לילדים (תיקון – הזכות לחינוך לילדים בהשמה חוץ-ביתית), התשפ"ב–2022, של חבר הכנסת משה טור פז – אדוני היושב-ראש, חבריי וחברות הכנסת הנכבדים, הצעת חוק זו מבקשת לספק את הזכות לחינוך עבור ילדים אשר מנותקים מביתם ומועברים למסגרות חוץ-ביתיות.

נחמן שי: מעבר לקושי הקיים בניתוק מהמסגרת הביתית, ישנו אתגר נוסף הקשור למציאת מוסד חינוכי חדש; שכן תלמידים המושמים במסגרת חוץ-ביתית לומדים בדרך כלל ברשות מקומית שאיננה מקום מגוריהם המקורי.

נחמן שי: בשל כך מתעוררים קשיים בשיבוצם במוסד חינוכי במקום מגוריהם החדש, ולעיתים חולף זמן עד שנמצא להם מוסד חינוכי מתאים.

נחמן שי: הסביר זאת בצורה מאוד יפה, ורגשית אפילו, הייתי אומר, חבר הכנסת טור פז.

נחמן שי: החוק כיום מתייחס לילדי האומנה, וההצעה החשובה הזו נועדה למנוע מצב שבו בשל נתק בין המוסד הפנימייתי לבין מחלקת החינוך המקומית, או מסיבות אחרות, נשארים התלמידים שהוצאו מביתם ללא מסגרת חינוכית למשך תקופה ארוכה.

נחמן שי: נציין שבימים אלה גורמי המקצוע במשרד הרווחה והביטחון החברתי מצויים בתהליכי עבודה מקצועית, מעמיקה ומקיפה לבחינת חקיקת חוק ייעודי לילדים המושמים במסגרות חוץ-ביתיות ובה תיכלל הזכות לחינוך.

נחמן שי: על כן, אני קורא לחברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק המוצעת, בכפוף להצמדתה להצעת החוק הממשלתית, הנבנית בימים אלה.

נחמן שי: אני חושב שהיושב-ראש לא יאהב גם את התוספת הזאת הפעם, ואני מבין אותו אבל - -

איתן גינזבורג: אני בטוח שאתה יכול להבין לו היית בצד השני.

איתן גינזבורג: זו פרקטיקה לא ראויה.

איתן גינזבורג: הממשלה יכולה לסמוך גם על חברי הכנסת, ויכולה גם לפרגן לחבר כנסת.

נחמן שי: ברור.

נחמן שי: יש לי הצעות חוק שעוד מחכות מהקדנציה שהייתי בכנסת להצעת החוק הממשלתית.

איתן גינזבורג: ומכיוון שאדוני חבר בוועדת שרים לחקיקה, הוא יכול להילחם בכך.

איתן גינזבורג: צריך לדעת שהממשלה יכולה לעבוד עם הכנסת, גם כשזאת לא הצעה שלה, ולעצב את הצעת החוק בוועדה.

נחמן שי: נכון.

נחמן שי: אם הצעת החוק היא קרובה אז אפשר.

נחמן שי: אני מאמין שכאן היא קרובה, אחרת היא לא הייתה ניתנת, אבל אם היא נאמרת רק לצורך המליצה – אוקיי, ונחכה להצעת חוק ממשלתית, כמו שעשו לי כמה פעמים, אז חבל.

נחמן שי: אבל כאן אני מאמין שיש רצון טוב והדבר הזה יעבור.

נחמן שי: הוא חושב.

נחמן שי: אמרת שהוא מתייחס ל-23,000 ילדי אומנה, זו קבוצה יקרה מאוד וגדולה מאוד, וצריך למצוא להם פתרון.

נחמן שי: אז אני באמת מודה לך על הצעת החוק ומברך עליה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לשר.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת אזולאי, ביקשת להתנגד להצעת החוק.

איתן גינזבורג: בבקשה.

איתן גינזבורג: ועד שתגיע אלינו, אני מבקש לברך את משפחת גרמן, שהגיעה לירושלים, אל הכנסת, מאוקראינה, שמלווה על ידי סגן יושב-ראש הכנסת ויושב-ראש קבוצת הידידות ישראל-אוקראינה חבר הכנסת יבגני סובה יחד עם חבר הכנסת יצחק פינדרוס.

איתן גינזבורג: היו ברוכים.

איתן גינזבורג: תודה רבה שבאתם.

איתן גינזבורג: ברוכים הבאים לישראל.

איתן גינזבורג: ברוכים הבאים לכנסת.

איתן גינזבורג: בבקשה אדוני, שלוש דקות לרשותך.

ינון אזולאי: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, חבריי חברי הכנסת, גם אני מצטרף לברכות, חברי הכנסת יבגני, פינדרוס, אני מצטרף לברכות וגם לאכסניה של "שובו" בארץ.

ינון אזולאי: אנחנו מברכים אותם, הם אכסניה טובה וראויה.

ינון אזולאי: מברכים אותם על כל הפעילות שלהם בארץ.

ינון אזולאי: אדוני היושב-ראש, היום עבר פה חוק של חלוקת הכנסות שידידי אלכס קושניר העביר, בנושא נתב"ג – שתהיה חלוקה שווה.

ינון אזולאי: לאחר מכן אלכס קושניר יצא בפוסט: אנחנו נפסיק את הקומבינה של אריה דרעי, של המיליונים.

ינון אזולאי: אני אפילו לא יודע מה הפוסט שלו אמר, קומבינה שמחלקת לערים החרדיות כסף.

ינון אזולאי: מדובר על נתב"ג, על חלוקת הכנסות מנתב"ג לשאר הערים.

ינון אזולאי: אז אני רוצה להגיד לאותו אחד שנקרא אלכס קושניר:

ינון אזולאי: ב-25 בפברואר 2018 ועדת הכספים העבירה את החוק שאריה דרעי הביא אז כשר הפנים, של חלוקת הכנסות על פי מה שנקבע בוועדה.

ינון אזולאי: יושב-ראש ועדת הכספים היה אז חבר הכנסת הרב גפני.

ינון אזולאי: אמר חברו למפלגה עודד פורר, שהיום הוא שר: אם אנחנו לא נקבע איך הרשויות יפוצו וכמה, בסוף ימרחו אותנו וזה יהפוך להיות סאגה כמו בנושא עיר עולים, שנותר במשך שנים קריטריון עלום ולא ייצג את המצב בפועל ואת המציאות.

ינון אזולאי: יש לפצות את אותן רשויות באופן סדור על פי תוכנית שתיקבע כאן.

ינון אזולאי: הוא אמר את זה כאן, בוועדת הכספים.

ינון אזולאי: זה אותו קומבינטור.

ינון אזולאי: קומבינות שאריה דרעי עשה?

ינון אזולאי: אז אם אריה דרעי עשה קומבינה, בדרך כלל ישראל ביתנו לוקחת אחוזים בעבור הקומבינות, אז כנראה שהם לקחו שם אולי אפילו 70%.

ינון אזולאי: אז אלכס קושניר, ידידי היקר, אתם אלופי הקומבינות.

ינון אזולאי: אל תיתנו לנו מוסר מהן קומבינות, כי תשאל את חברך עודד פורר.

ינון אזולאי: כנראה לא ידעת, אז עוד לא הגעת לכנסת, ולא ידעת כנראה על מה מדובר.

ינון אזולאי: גם כשהבאת את החוק הזה – החוק הזה נולד בגלל איזשהו בג"ץ שמתנהל, כנראה.

ינון אזולאי: לכן הייתה פה הסכמה, כי הבינו שצריך לעשות שינוי.

ינון אזולאי: אז אל תדבר איתנו על קומבינות.

ינון אזולאי: אתה והבוס שלך עושים כנראה הרבה קומבינות, וחבל לדבר ככה.

ינון אזולאי: אז אם ככה, טול קורה מבין עיניו של אביגדור ליברמן, שר האוצר, שעתיר בניגודי עניינים וניגודי אינטרסים; שרק עכשיו נחשף לאחר זמן ארוך – הוא לא היה מוכן לחשוף, או מרוב שיש לו כל כך הרבה, היו צריכים לשבת חודשים שלמים בשביל לראות את ניגודי העניינים שיש לו.

ינון אזולאי: טלו קורה מבין עיניכם ותפסיקו.

ינון אזולאי: תהיו פעם אחת ענייניים בחוק שאתם מעבירים, כי אנחנו ברוך השם דואגים לכלל הציבור, ויעידו על זה הרשויות החלשות והחזקות, יהודים וערבים – כולם יעידו על כך.

ינון אזולאי: תודה רבה.

משה ארבל: אם היית יודע כמה שעות - - -

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת אזולאי, שגם הוא, כמעט כהרגלו, עומד בלוחות הזמנים ומכבד את התקנות.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, אנחנו נעבור להצבעה.

איתן גינזבורג: אנא תפסו את מקומותיכם.

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: נא להצביע.

איתן גינזבורג: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 17

איתן גינזבורג: נמנעים – אין

איתן גינזבורג: בעד – 17, אין מתנגדים, אין נמנעים.

איתן גינזבורג: אני קובע כי הצעת החוק התקבלה ותעבור - -

משה אבוטבול: איתן, איתן, באתי להצביע - - -

איתן גינזבורג: לא הצבעתי מייד.

איתן גינזבורג: נתתי זמן לאנשים לשבת וגם לך להיכנס.

משה אבוטבול: - - -

יואב קיש: לא קראו לו.

איתן גינזבורג: אדוני, אדוני - -

אורלי לוי אבקסיס: איתן, לפרוטוקול מודיעים.

איתן גינזבורג: לא היית באולם, גברתי.

אורלי לוי אבקסיס: אתה לא משנה את התוצאות, אתה מודיע לפרוטוקול.

איתן גינזבורג: אני מבין, אבל לא היית באולם.

איתן גינזבורג: אם היית באולם ולא הצבעת או לא הספקת, אבל לא היית.

אורלי לוי אבקסיס: רצתי כדי להספיק - - -

איתן גינזבורג: אבל נכנסת אחרי ההצבעה.

אורלי לוי אבקסיס: לכן אני אומרת לך לפרוטוקול.

איתן גינזבורג: הינה, אז אומרת חברת הכנסת אבקסיס שהיא בעד.

איתן גינזבורג: התוצאה נשארה בעינה, וההצעה תעבור - -

משה אבוטבול: רגע, אתה לא שואל מה איתי - - - כמו אורלי.

איתן גינזבורג: לא הצבעת.

יואב קיש: אבל למה לא קראו לו?

יואב קיש: לפני כל הצבעה אתה חייב לקרוא לו.

איתן גינזבורג: הדברים נאמרו.

איתן גינזבורג: ההצעה תעבור לוועדת העבודה והרווחה של הכנסת.

קריאה: שיקלי תקוע במעלית.

איתן גינזבורג: מה זה תקוע במעלית?

איתן גינזבורג: המעלית תקולה?

איתן גינזבורג: המעלית לא עובדת?

קריאה: - - -

איתן גינזבורג: זה לא עובד לפי רצונכם, גבירותיי.

איתן גינזבורג: אני מבין שהיא עולה אבל היא צריכה להיות כאן.

איתן גינזבורג: המעלית לא עובדת?

איתן גינזבורג: אני לא מבין את האירוע.

יואב קיש: ממשיכים בסדר-היום, היו"ר.

יואב קיש: שתעבור לסוף סדר-היום.

איתן גינזבורג: אדוני, תודה.

איתן גינזבורג: [הצעת חוק פ/3180/24; נספחות.

איתן גינזבורג: ]

איתן גינזבורג: אנחנו ממשיכים בסדר-היום – הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – קצבת נכות לעולים), של חברת הכנסת שירלי פינטו – אינה נוכחת.

איתן גינזבורג: יש בעיה במעלית, אנחנו נבדוק את הנושא הזה.

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר-היום – הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – משלוח חשבונית לצרכן בדרך מקוונת), של חבר הכנסת ולדימיר בליאק וקבוצת חברי הכנסת.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני, עשר דקות לרשותך.

ולדימיר בליאק: תודה, אדוני היושב-ראש.

ולדימיר בליאק: חבריי חברי הכנסת.

ולדימיר בליאק: קודם כול, אני גם רוצה לברך את משפחת גרמן.

ולדימיר בליאק: כמובן פגשתי אותם בבודפשט, כשהיינו במסגרת המשלחת של הכנסת והסוכנות.

ולדימיר בליאק: כבוד גדול לראות אתכם כאן, בכנסת ישראל.

ולדימיר בליאק: הצעת החוק שאני מתכבד להציג בפניכם, רבותיי, הצעה לתיקון חוק הגנת הצרכן, נולדה מהשטח, ומכאן החשיבות שלה.

ולדימיר בליאק: לפני כמה שנים, זמן רב לפני שהפכתי לחבר כנסת, אחד הלקוחות שלי במשרד שלח הודעה.

ולדימיר בליאק: הסתבר כי היה נוהג לעשות הרבה עסקאות באינטרנט, עסקאות דיגיטליות, וכי כל פעם לפני דיווח תקופתי לרשויות המס, הוא התקשה מאוד להשיג חשבוניות מס שהוא חייב לצורך קבלת החזרי מע"מ.

ולדימיר בליאק: בהמשך, קיבלתי עוד כמה פניות ותלונות בנושא, וזו בעצם הסיבה העיקרית שהחלטתי לקדם את הצעת החוק הזאת.

ולדימיר בליאק: מהו המצב שקיים היום?

ולדימיר בליאק: זה לא סוד כי בשנים האחרונות, וביתר שאת בתקופת הקורונה, אנו חווים עלייה חדה בעסקאות מקוונות, שבהן הצרכנים מבצעים רכישות באתרי קניות ברשת.

ולדימיר בליאק: היום זה רלוונטי לא רק לצעירים, הרגילים לצרכנות הדיגיטלית, אלא לכלל האוכלוסייה, בכל הגילים.

ולדימיר בליאק: << אחרי_כן >> קבלת חשבונית מס באופן פשוט ונוח בגין הרכישה היא זכות של הצרכן, והיא מאפשרת ללקוח לוודא כי קיבל בדיוק את מה שהזמין, וזכה בפועל למבצעים ולהנחות אשר הוצעו לו.

ולדימיר בליאק: חשבוניות הן הכלי העיקרי לביצוע השוואת מחירים, לאימוץ צרכנות נבונה וגם לקבלת שירות החלפה, אחריות ועוד.

ולדימיר בליאק: כיום יש אתרים אשר שולחים את החשבוניות באמצעות דואר אלקטרוני בתור קובץ פשוט מצורף.

ולדימיר בליאק: לעומתם, ישנן חברות אחרות, שנוהגות להחביא את החשבוניות במסרון עלום, באתר החברה, או באזור אישי באתר החברה, מה שמחייב שם משתמש וסיסמה, הזנת נתונים מסרבלים, וגם, כפועל יוצא, חשיפה לקידום רכישות נוספות, שכמובן משרתות את האינטרס המסחרי של החברות.

ולדימיר בליאק: הצעת החוק שלי נועדה לפתור את הסרבול בהשגת החשבוניות, להקל על הציבור ולקבוע סטנדרט אחיד, פשוט ונוח למשלוח חשבוניות מס בגין ביצוע עסקאות מקוונות.

ולדימיר בליאק: חשבונית מס שווה כסף.

ולדימיר בליאק: ההצעה קובעת כי אדם אשר ביצע רכישה באתר אינטרנט או באפליקציה, הוא יקבל, כברירת מחדל, את חשבוניות המס באמצעות דואר אלקטרוני כקובץ מצורף.

ולדימיר בליאק: ללא צורך בסיסמאות, מילוי פרטים אישיים או שיטוט באתר שלא לצורך.

ולדימיר בליאק: ההצעה נועדה לסייע גם לציבור העצמאים, עבורם זו הדרך להוכיח הוצאה מול רשויות המס, ועל כן היא חייבת להיות נגישה באופן שקוף ופשוט.

ולדימיר בליאק: חשוב לי לציין, כי בהצעת החוק אנו לא מעוניינים ליצור נטל רגולטורי על העסקים הקטנים, ולכן החוק יחול רק על החברות הגדולות, מה שמוגדר בחוק הישראלי בתור קמעונאי גדול.

ולדימיר בליאק: כבר היום יש בחברות הללו אפשרות טכנית וטכנולוגית למסירת חשבונית ברוח ההצעה.

ולדימיר בליאק: אני מדגיש שוב, התיקון לא יחול על העסקים הקטנים, על החנויות העצמאיות ועל הרשתות הקטנות.

ולדימיר בליאק: לסיכום, אני רוצה להודות לשותפים שלי לקידום הצעת החוק, לחברי הכנסת נעמה לזימי, אופיר כץ, צביקה האוזר ולימור מגן תלם, ולחברי ועדת השרים לענייני חקיקה, אשר החליטו לתמוך בהצעת החוק פה אחד.

ולדימיר בליאק: מאחר שלא מדובר בחוק שהוא פוליטי או סקטוריאלי, אני קורא לכל חברי הבית לתמוך בהצעה.

ולדימיר בליאק: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת ולדימיר בליאק על הצעת החוק החשובה.

איתן גינזבורג: אני מזמין את סגן שרת הכלכלה להשיב, סגן השרה יאיר גולן.

איתן גינזבורג: אני חייב לומר לך שכשאני הייתי שר תקשורת, אפשרנו לכל חברות התקשורת לשלוח את החשבוניות בווטסאפ, במייל.

איתן גינזבורג: זה מאוד מאוד חשוב.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני.

יאיר גולן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, לפני שאשיב על הצעת החוק, אני רוצה שנביט לרגע אחורה למה שהיה כאן במשכן לפני יומיים.

יאיר גולן: שלשום, ביום שני.

יאיר גולן: והרעש הפוליטי האדיר שנוצר סביב סיפור חידוש תקנות החוק הישראלי ביהודה ושומרון.

יאיר גולן: אני רוצה לומר לכל יושבי הבית – המעטים יחסית שנמצאים כאן כרגע: האם זה באמת הנושא?

יאיר גולן: האם באמת אנחנו מתיימרים לפתור את נושא יהודה ושומרון דרך חקיקה כזאת או אחרת?

יאיר גולן: האם מה שקורה בשטח הוא לא זה שבאמת קובע?

יאיר גולן: ואני אומר לכם, חברים, מה שקורה בשטח זו מציאות שמובילה אך ורק לכיוון אחד – במצב הנוכחי – והוא כיוון של סיפוח.

יאיר גולן: ואני שואל את אלה שיושבים כאן ומכנים את עצמם ציונים, ואת אלה שמכנים את עצמם המחנה הלאומי, אני שואל: מה לאומי בליצור מציאות, שבתהליך ארוך טווח תוביל לסיפוח של מיליוני פלסטינים למדינת ישראל?

יאיר גולן: ובואו נניח שאפילו לא תהיה התנגדות, וזה אפילו יהיה לרצונם, במה אנחנו מתנחמים פה?

יאיר גולן: האם זו תהיה מדינה שיש סיכוי שתיקרא: ביתו הלאומי של העם היהודי?

יאיר גולן: אני אומר לכם שלא, כי ביום ש-50% מאזרחי ישראל יהיו ערבים, בצדק הם יגידו: מה פתאום סמל המדינה הוא מגן דוד?

יאיר גולן: אנחנו 50%.

יאיר גולן: למה שהמנון המדינה יהיה התקווה?

יאיר גולן: הרי אנחנו 50%.

יאיר גולן: אבל אנחנו גם לא נגיע למצב הזה.

יאיר גולן: האם באמת למחנה שקורה לעצמו המחנה הלאומי יש כוונה לתת במציאות של סיפוח שוויון זכויות מלא לתושבים הערבים של יהודה ושומרון?

יאיר גולן: אני אומר לכם: לא ולא.

יאיר גולן: אין לכם שום כוונה כזאת.

יצחק פינדרוס: - - - יותר מאשר החרדים מקבלים אצלכם.

יאיר גולן: אז מה יהיה פה?

יאיר גולן: מצב שלנצח אנחנו נוגשים במיליוני אנשים כשיש שני מעמדות במדינת ישראל, מעמד של נתינים ששותפים לו מיליונים ומעמד של אזרחים – זו מציאות יציבה?

יאיר גולן: ככה נביא את הגאולה למדינת ישראל, לאזרחי ישראל?

יאיר גולן: איזה סיכוי שזה יקרה?

יאיר גולן: לכן, הסיפור הוא לא סיפור משפטי ולא פקיעת תקנות כאלה ולא פקיעת תקנות אחרות.

יאיר גולן: הסיפור האמיתי הוא הכרעת דורנו, לאן פנינו – סיפוח או היפרדות.

יאיר גולן: אני טוען שמי שציוני ומי שרגש לאומי מקנן בליבו, רוצה היפרדות.

יאיר גולן: זה טוב לנו, ולמרבה השמחה זה טוב גם לתושבים הערבים של יהודה ושומרון.

יאיר גולן: מכאן, אדוני היושב-ראש, להצעת חוק הגנת הצרכן שהביא בפנינו חבר הכנסת ולדימיר בליאק, שאני רואה שהוא מקשיב למה שאני עונה לו ברוב קשב.

יאיר גולן: ולדימיר.

איתן גינזבורג: עד עכשיו פשוט לא השבת לו, אז הוא איבד קשב.

יאיר גולן: ולדימיר, אני יודע שהתשתי אותך, עכשיו אני עונה לך.

יאיר גולן: אקדים ואומר שהצעת החוק מקובלת.

יאיר גולן: זו הצעת חוק חשובה, ובכוונת הממשלה ומשרד הכלכלה לקדם אותה במלוא המרץ.

יאיר גולן: בפירוט רב יותר אומר כך: הצעת חוק זו מבקשת לקבוע כי קמעונאי גדול יחויב להציע לצרכן לקבל חשבונית במסירה דיגיטלית, אך הצרכן יוכל לבחור אם ברצונו לקבל את החשבונית באופן זה או בעותק קשיח, בדף נייר או בפתק נייר לצורך העניין.

יאיר גולן: בנוסף, ההצעה מבקשת לקבוע כי בעסקת מכר מרחוק, קמעונאי גדול יחויב במשלוח חשבונית עסקה מפורטת באמצעות קובץ מצורף להודעת דואר אלקטרוני באופן מיידי, וגם במשלוח חשבונית נייר עם מסירת הטובין שהוזמן, אלא אם כן בחר הצרכן לקבל את החשבונית באחת הדרכים כאמור בלבד – עותק קשיח או אלקטרוני.

יאיר גולן: ועדת השרים לענייני חקיקה המליצה לתמוך בקריאה טרומית בהצעת החוק, בכפוף לתנאים הבאים: א.

יאיר גולן: החובה לשלוח חשבונית לצרכן בדרך מקוונת תחול רק על עסקאות באינטרנט.

יאיר גולן: אני חושב – חבר הכנסת בליאק, זה נראה לי תנאי מקובל לחלוטין; ב.

יאיר גולן: המשך הליכי החקיקה יקודמו בתיאום עם משרדי האוצר, המשפטים והכלכלה והתעשייה.

יאיר גולן: אני לא רואה פה מכשלות או קשיים מיוחדים, אבל התיאום פה כמובן נדרש.

יאיר גולן: לעמדתי ולעמדת הגורמים המקצועיים במשרד, עשויה להיות תועלת לצרכן מקבלת חשבונית דיגיטלית אשר נוחה יותר לשמירה ולאיתור, ותורמת לשמירה על איכות הסביבה.

יאיר גולן: ככל שתיוותר הבחירה בידי הצרכן אם לקבל את החשבונית באופן דיגיטלי או בנייר, הרי שלא צפויה פגיעה באוכלוסייה אשר מתקשה בשימוש באמצעים טכנולוגיים מתקדמים כאלה ואחרים.

יאיר גולן: לסיכום דבריי, זו הצעת חוק טובה, והיא תקודם, אני מקווה, בשיא המהירות.

יאיר גולן: איני רואה פה מכשלות מהותיות.

יאיר גולן: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לסגן השרה יאיר גולן.

איתן גינזבורג: ביקש להתנגד להצעת החוק חבר הכנסת משה גפני.

איתן גינזבורג: בבקשה.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני.

איתן גינזבורג: שלוש דקות לרשותך.

משה גפני: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

משה גפני: אני מבקש לומר, אני לא זוכר מקרה כזה כאן בכנסת.

משה גפני: היום עברה הצעת חוק – חוק ההתייעלות הכלכלית, הבוקר – שמדברת על הקצאת סכום לרשויות המקומיות הסמוכות לנמל התעופה בן גוריון.

משה גפני: הצעת חוק שמסדירה את העניין של תשלומים של רשות שדות התעופה לרשויות הסמוכות לשדה התעופה, שסובלות משדה התעופה.

משה גפני: הצעת החוק הזאת עברה פה אחד, לא הייתה שום התנגדות - - -

סמי אבו שחאדה: - - - למיקרופון - - -

משה גפני: אין לי הרבה זמן, אני עצבני, אז דקה.

משה גפני: הצעת החוק הזאת, שהונחה ושהוצבעה ושאושרה, כתוב בה שהצעת חוק זהה הונחה על שולחן הכנסת העשרים-ושלוש על ידי חבר הכנסת משה גפני.

משה גפני: אני הייתי יושב-ראש ועדת הכספים; אני העברתי את החוק הזה של הסיוע לאותן רשויות, מדובר על שש רשויות, שהן סמוכות לשדה התעופה.

משה גפני: כולם הצביעו בעד.

משה גפני: עודד פורר – אתם יכולים לראות בפרוטוקול – איש ישראל ביתנו, חבר בוועדה, הצביע בעד.

משה גפני: זה סייע לרשויות האלה.

משה גפני: מגיעה עכשיו ישראל ביתנו, ואני רואה עכשיו שהם מוציאים – שאריה דרעי עשה קומבינה ונתן לבני ברק ולאלעד.

משה גפני: הבנו שאתם בקמפיין בחירות.

משה גפני: הבנו.

משה גפני: איך בני ברק ואלעד קשורות לעניין הזה?

משה גפני: מה החוק הזה ישנה לכאן או לכאן?

משה גפני: אנחנו מדברים על הרשויות הסמוכות לשדה התעופה.

משה גפני: כשעושים קמפיין – לא אכפת לכם, מה זה משנה?

משה גפני: אתם אומרים מה שאתם רוצים, אתם הרי שיא היושר.

משה גפני: מפלגה ישרה.

משה גפני: אני עבדתי כמו חמור כדי שהרשויות האלה, שהן אינן רשויות חרדיות, הן רשויות שנמצאות סמוך לשדה התעופה – החוק הזה לא מעלה ולא מוריד.

משה גפני: הייתה שם בעיה עם רשות אחת, עם חשש של בג"ץ.

משה גפני: הנחתי הצעת חוק, שעכשיו היא מאושרת על ידי אלכס קושניר; אותו חוק שאני הנחתי אותו, שזאת הייתה הצעה של הייעוץ המשפטי.

משה גפני: איך אתם לא מתביישים לקחת את מה שעשינו בשביל כלל הרשויות האלה, ולהגיד קומבינות?

משה גפני: קומבינות של אריה דרעי.

משה גפני: אני העברתי את החוק הזה, אתם תמכתם, כמו כולם.

משה גפני: לא היה אחד שהתנגד.

משה גפני: אף אחד לא אמר קומבינות.

משה גפני: אתם עושים קמפיין בחירות מושחת, בגלל שאתם, בישראל ביתנו, מושחתים.

משה גפני: אנחנו עוד מחפשים את החברים שלכם, איפה הם נמצאים, באיזה בית כלא.

איתן גינזבורג: תודה לחבר הכנסת גפני.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, אנא תפסו את מקומותיכם.

איתן גינזבורג: נאפשר לחבר הכנסת משה אבוטבול, אם הוא נמצא במבואה, שיוכל להיכנס על מנת שנוכל לעבור להצבעה.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, אנא שבו במקומות.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת לסקי, תומא סלימאן, גפני, פינדרוס, אוסאמה סעדי, בבקשה.

איתן גינזבורג: אם כך, חברים, אנחנו עוברים להצבעה.

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: נא להצביע.

איתן גינזבורג: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 19

איתן גינזבורג: נמנעים – אין

איתן גינזבורג: בעד – 19.

איתן גינזבורג: אין מתנגדים.

איתן גינזבורג: אין נמנעים.

איתן גינזבורג: אני קובע כי הצעת החוק התקבלה בקריאה המוקדמת ותעבור להמשך דיון בוועדת הכלכלה של הכנסת.

איתן גינזבורג: [הצעת חוק פ/2613/24; נספחות.

איתן גינזבורג: ]

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר-היום – הצעת חוק יום לציון פרשת היעלמותם של ילדי תימן, המזרח והבלקן, של חברת הכנסת קרן ברק.

איתן גינזבורג: אני מזמין את חברת הכנסת ברק לעלות ולנמק את הצעת החוק שלה.

איתן גינזבורג: בבקשה, גברתי, עד עשר דקות.

קרן ברק: כבוד היושב-ראש, כנסת נכבדה, פרשת חטיפת ילדי תימן היא פצע מדמם וכואב שלא נסגר וממשיך לדמם בתוך החברה הישראלית.

קרן ברק: אני חושבת שהגיע הזמן והעת לעשות הרבה דברים.

קרן ברק: זה לא כתוב בחוק שאני מציגה עכשיו, אבל קודם כול צריכה לקום רשות.

קרן ברק: רשות של מדינה, ממש רשות, עם סמכויות, עם תקציבים, לא עוד ועדה, אלא רשות, שתיקח את הנושא הזה, תתכלל אותו בין כל המשרדים, תשקיע משאבים ותברר אחת ולתמיד מה קרה שם, אי-שם בשנות החמישים והשישים במדינת ישראל.

קרן ברק: עד שלא נברר את הנושא הזה עד הסוף, הפצע הזה ימשיך, יפצע, יוריד עוד כמה איברים ולא ייסגר.

קרן ברק: מי שחושב שלאורך השנים, בגלל שאנשים האלה מתים – זה בדיוק כמו שחשבו עם נושא השואה, שהדורות מתחלפים – מי שחושב שהשנים יעברו וזה ילך ויתעמעם, לא מבין שעם השנים זה רק הולך ומתעצם.

קרן ברק: זה כבר לא רק ההורים, זה האחים והנכדים והילדים שגדלו במורשות האלה, בתוך הבתים של עצמם, על הסיפורים האלה של הילדים שנלקחו ולא שבו, אז הוא לא מבין מה קורה בתוך החברה.

קרן ברק: אני חושבת שהפלסטר הזה ששמו, וחשבו שהוא באמת עובד – ואנחנו, כל מי שרק נוגע בפרשה הזאת, שערותיו סומרות, והוא מבין שזה בור שרק הולך וגדל והמסמכים הולכים ונחשפים, וזה לא ייסגר עד שלא נטפל באירוע הזה טיפול שורש.

קרן ברק: עד שלא תקום פה רשות של מדינה, כמו שאני אומרת, שהמדינה תקים רשות תחת משרד ממשלתי שיתכלל את הכול, עם תקציבים, ויינתן פתרון לפרשה הזאת.

קרן ברק: החוק שאני מציעה פה הוא חוק אחר, הוא חוק קטן, מינימליסטי, פשוט, שהייתי בטוחה שהממשלה תחבק אותו בשתי ידיים ותקיים אותו.

קרן ברק: כמו שאמרתי, זה לא החוק הכולל; זה לא חוק שנותן את הסמכויות ואת הכספים; זה חוק שמדבר על ציון יום, פה בכנסת ובבית הנשיא ובבתי הספר, שינציח את היום הזה.

קרן ברק: כמו שאמרתי, שלא נטאטא אותו, שבבתי הספר ילמדו עליו.

קרן ברק: בכנסת אנחנו מציינים את היום הזה ב-21 ביוני – החודש הזה.

קרן ברק: אנחנו מציינים פה בשורה של דיונים בוועדות הכנסת ובדיון פה במליאה, אבל זה לא יום לאומי.

קרן ברק: יום המודעות הלאומי כמו שאנחנו רוצים שיהיה, שהתאריך הוא י"ג בתמוז, נדמה לי, שזה יום פטירתו של הרב עוזי משולם, שעסק בפרשה הזאת והרבה מאוד שנים אנשים חשבו שהוא משוגע, והיום כולם מבינים שהוא צדק.

קרן ברק: זה המינימום של המינימום, לציין את זה כיום לאומי.

קרן ברק: לא שבכל שנה אנחנו נצטרך לבקש את היום הזה; לא שזה יצוין פה בכנסת ושזה יצוין בבית הנשיא, וזה יצוין בבתי הספר ובמוסדות החינוך ובכל מקום, וזה יקבל את הביטוי המתאים והנכון, כמו שהפרשה הזאת צריכה לקבל.

קרן ברק: אני רוצה לומר כמה דברים על הפרשה הזאת.

קרן ברק: הפרשה של חטיפת ילדי תימן, המזרח והבלקן – הרבה מאוד שנים גם אני, ואני חושבת שהרבה מאוד מהאוכלוסייה, התייחסו לזה כאל איזה סיפור שקרה, שיש כמה אנשים שמדברים עליו ולא בטוח שהוא באמת קרה; שאולי זה משהו הזוי כזה, והאנשים האלה נראו תימהוניים.

קרן ברק: בזכות פעולה של חברת הכנסת נורית קורן ושל הרבה מאוד מהעמותות שמתעסקות בנושא הזה, בזכות זה הסיפור הזה הגיע לכל בית, וכמובן אלינו, נבחרי הציבור.

קרן ברק: אבל היום אני חושבת שכל אזרח במדינת ישראל מבין שזה קרה, שזה לא משהו שאולי לא קרה.

קרן ברק: תינוקות וילדים נחטפו מבתי הילדים שלהם, מבתי החולים והועלמו.

קרן ברק: פשוט הועלמו.

קרן ברק: למעלה מעשור זה קרה.

קרן ברק: בשנות החמישים והשישים במדינת ישראל זה קרה.

קרן ברק: כל אחד ואחד מאיתנו מבין שזה קרה.

קרן ברק: אני מקבלת אין-ספור פניות.

קרן ברק: אני יושבת עם משפחות על החטיפות האלה, כשאצל חלקן זה סיפור המורשת המשפחתית שלהן בתוך הבית.

קרן ברק: חלק מהמשפחות לא הלכו יותר ללדת בבתי החולים, כי ברגע שזה קורה לך, ואתה רואה תינוק חי, נושם ובריא, ולמוחרת אומרים לך שהוא מת, אתה לא חוזר לבית החולים.

קרן ברק: חלק מהאימהות האלה רק על ערש דווי סיפרו: דעו לכם שגם לי היה תינוק או תינוקת, וגם לי זה קרה, וגם שלי נחטף.

קרן ברק: ואז היא משאירה לילדיה ולנכדיה את המשימה להילחם כדי להבין מה קרה שם – וקרה שם.

קרן ברק: אנחנו מבינים שזה סיפור עצוב מאוד של מדינת ישראל.

קרן ברק: אנחנו מבינים שהייתה פה מערכת של מדינה שעשתה משהו.

קרן ברק: משהו קרה שם.

קרן ברק: לא יכול להיות שכל כך הרבה תינוקות הועלמו.

קרן ברק: אומרים לנו אנשים – סיפור אמיתי: אחוזי התמותה בקרב האוכלוסייה של התינוקות בשנים האלה הייתה 2%.

קרן ברק: אבל מה לעשות, בקרב התימנים הם היו 50%.

קרן ברק: הם חושבים שזה צידוק לזה שאלה באמת אחוזי התמותה האמיתיים של התינוקות מהעדה התימנית.

קרן ברק: הם לא מבינים שבזה שהם אומרים ש-50% תמותה בקרב עדה אחת מול 2% בקרב אחרים, זה לא עדות לזה שבאמת אלה היו אחוזי תמותה.

קרן ברק: זו עדות לזה שבאמת הועלמו ילדים; ש-50% מהילדים לא יכולים למות.

קרן ברק: אין להם גנטיקה אחרת.

קרן ברק: וזה קרה כאן, זה קרה במדינת ישראל.

קרן ברק: אנחנו מבינים שקרה משהו.

קרן ברק: הגיע הרגע שבו אנחנו, כמדינה, חייבים לתקן את הפצע הזה, לסגור אותו, כדי שנוכל להמשיך כחברה מתוקנת.

קרן ברק: אי-אפשר להמשיך לטאטא את זה.

קרן ברק: כדי לסגור פצע צריך לנקות השרה.

קרן ברק: שרת החינוך, צריך לנקות.

קרן ברק: אי-אפשר לטאטא.

קרן ברק: וכל עוד נפתח את המוגלה ונוציא ונוציא, ונבין מה קרה שם באמת, לא נוכל לעולם לסגור את הפצע הזה; לא נוכל להמשיך כחברה מתוקנת.

קרן ברק: תמיד יישארו המשפחות האלה, עם הפצע הזה שהמדינה עשתה להן.

קרן ברק: והן גדלות, יש להן נכדים ונינים.

קרן ברק: המדינה חטפה להן את התינוקות והילדים.

קרן ברק: אם אנחנו לא נדע להגיד: חטאנו, פשענו, זה קרה, אבל זה לא יקרה יותר אף פעם, כי התקדמנו, כי אנחנו בשנת 2022, ומדינת ישראל לא תעשה את זה יותר אף פעם, אף פעם, אז לעולם לא נצליח להגיד את זה.

קרן ברק: זאת אומרת, תמיד יחשבו שזה יכול לקרות שוב ושוב.

קרן ברק: הטראומה הזו, הטראומה הלאומית שלנו לא תיסגר אם לא נדע להגיד: זה קרה, אך זה לא יקרה שוב.

קרן ברק: ולכן, החלק הקטן של הסיפור הזה, כמו שאמרתי, זו הצעת החוק.

קרן ברק: כמו שאמרתי, את הצעת החוק הזו הגישה נורית קורן בכנסות הקודמות, והיא לא עברה.

קרן ברק: כל הצעת החוק היא לציון יום לאומי להיעלמותם של ילדי תימן, מזרח ובלקן.

קרן ברק: כל מה שאנחנו מבקשים הוא שיהיה לזה מקום כיום פה בכנסת, בבית הנשיא, כמו שאמרתי, במערכת החינוך, בשאר המערכות.

קרן ברק: זה לא סיפור כול כך גדול בשביל העדות האלה; בשביל לתקן את הפצע הזה; בשביל להתחיל משהו – איזושהי התחלה של ריפוי.

קרן ברק: ולכן, אני חושבת, אני מבקשת שתתמכו בהצעת חוק הזו.

קרן ברק: זה טיפה בים ענק, שיש לנו עוד הרבה לטפל בו, אבל זו ההתחלה שלו.

קרן ברק: ואם תהיה נכונות כזו, אם תתמכו בחוק הזה, אז נוכל להמשיך גם הלאה.

קרן ברק: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחברת הכנסת ברק.

איתן גינזבורג: מטעם הממשלה תשיב על הצעת החוק שרת החינוך יפעת שאשא ביטון.

איתן גינזבורג: בבקשה, גברתי, עשר דקות.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יפעת שאשא ביטון: חבריי חברי הכנסת, ראשית, אני מוכרחה לומר משהו בהקשר של הנושא הכללי של פרשת היעלמותם של ילדי תימן, מזרח ובלקן.

יפעת שאשא ביטון: זה נושא שבאמת חברת הכנסת נורית קורן אימצה בכנסת העשרים.

יפעת שאשא ביטון: היא הקימה ועדה מיוחדת.

יפעת שאשא ביטון: קיימנו הרבה מאוד דיונים בצורה משותפת כשהייתי יו"ר הוועדה לזכויות הילד.

יפעת שאשא ביטון: אני מסכימה איתך, חברת הכנסת ברק, שזה נושא שאנחנו צריכים להתמודד איתו באומץ, פעם אחת ולתמיד, כדי שבאמת נוכל להשאיר אותו מאחורינו.

יפעת שאשא ביטון: לעניין הצעת החוק שלך, הצעת החוק בעצם מבקשת לקבוע יום מיוחד.

יפעת שאשא ביטון: אני אפילו לא נכנסת לזה שהיום שמוצע בהצעת החוק הוא יום שלרוב נופל בחופש הגדול, אבל אם אני מתייחסת לגופו של רעיון, צריך להבין שמערכת החינוך משופעת בימים מיוחדים.

יפעת שאשא ביטון: גם כאן, בכנסת, אנחנו כמעט מדי שבוע נפגשים עם הצעות חוק שמבקשות יום מיוחד לזה, ויום מיוחד לזה, ואנחנו חוזרים על זה משבוע לשבוע.

יפעת שאשא ביטון: ככלל, במערכת החינוך, במשרד החינוך, אין חקיקה שנוגעת – לא לתכנים כאלה ואחרים, לא לתוכניות לימודים, לא לדברים שאנחנו חייבים להשאיר אותם במידת הגמישות והרלוונטיות.

יפעת שאשא ביטון: בכל שנה או בכל תקופה יש משהו מיוחד שאנחנו נרצה לציין, ואולי דברים אחרים פחות, או לצורך העניין לא תמיד זה התאפשר לנו.

יפעת שאשא ביטון: ולכן, אחרי שדנו בנושא הזה, באמת בכובד ראש, בוועדת השרים לענייני חקיקה – כי הנושא הוא חשוב, הנושא הוא טעון, הנושא הוא כואב, הוא משהו שהוא באמת עדיין נמצא כפצע בחברה הישראלית.

יפעת שאשא ביטון: אני עוד פעם חוזרת ואומרת, צריך לפתוח את זה, ולפתוח את זה באומץ, אבל אנחנו לא נוכל לאשר ציון של יום מיוחד בתוך מערכת החינוך.

יפעת שאשא ביטון: לציין את זה כן - - -

קרן ברק: כי אתם לא מוכנים לציין אף יום - - -

יפעת שאשא ביטון: לציין את זה כחלק מתכנים שמובאים בתוך תוכניות הלימודים בתקופות כאלה או אחרות, זה משהו ששווה לשבת ולבדוק אותו.

יפעת שאשא ביטון: לציין יום מיוחד, שחוזר על עצמו בכל שנה, אנחנו לא נוכל לאשר.

יפעת שאשא ביטון: ושוב, זה לא כי הנושא לא חשוב.

יפעת שאשא ביטון: את בעצמך עדה פה מדי יום רביעי להרבה מאוד הצעות חוק שרוצות להנציח אישים מיוחדים, שבאמת תרמו תרומה ענקית למדינת ישראל, סוגיות ואירועים מיוחדים בהיסטוריה של החברה הישראלית או של עם ישראל, שרוצים לציין אותם, ואי-אפשר.

יפעת שאשא ביטון: בסוף מרוב ימים מיוחדים לא נשאר לנו חול.

יפעת שאשא ביטון: באמת.

קרן ברק: רגע, שנייה.

קרן ברק: ואם זה לא קשור למערכת החינוך?

יפעת שאשא ביטון: שזה אומר?

קרן ברק: לא.

קרן ברק: זה מה שאני אומרת.

קרן ברק: יש ימים מיוחדים במדינת ישראל שהם פשוט לא מצוינים, לא עושים טקסים בבוקר במערכת החינוך - - -

יפעת שאשא ביטון: אה, אוקיי.

יפעת שאשא ביטון: אבל מציינים אותם בכנסת ומציינים אותם במקומות אחרים?

קרן ברק: מציינים בכנסת, בבית הנשיא, בטקס ממלכתי.

יפעת שאשא ביטון: שוב, זה לא יהיה בחקיקה.

יפעת שאשא ביטון: תנסי לקדם את זה במקומות מסוימים.

יפעת שאשא ביטון: זה לא יכול להיות בחקיקה.

יפעת שאשא ביטון: גם לא כאן בכנסת – תסתכלי כמה ימים מיוחדים יש לנו בכנסת.

יפעת שאשא ביטון: גם הכנסת כבר לא יכולה להכיל את - - -

קרן ברק: המשמעות של העברת חוק כזה היא שזה חייב להיות בתוך מערכת החינוך?

קרן ברק: זה מה שאני שואלת.

יפעת שאשא ביטון: א.

יפעת שאשא ביטון: גם, כן.

יפעת שאשא ביטון: החוק הזה כלשונו אומר שבתוך מערכת החינוך יש יום י"ג בתמוז, אם אני זוכרת נכון.

קרן ברק: בתמוז.

קרן ברק: אבל יש שם כמה סעיפים.

קרן ברק: אחד הסעיפים זה מערכת החינוך.

קרן ברק: אבל אם מורידים את הסיפור של מערכת החינוך מהחוק?

יפעת שאשא ביטון: זו לא רק מערכת החינוך, כי בסוף ועדת השרים לענייני חקיקה דנה בחוק הזה.

יפעת שאשא ביטון: את רוצה למשוך אותו כדי לבדוק אפשרות לאשר אותו במסגרות אחרות?

יפעת שאשא ביטון: בבקשה.

יפעת שאשא ביטון: במתכונת הנוכחית, כפי שהחוק הזה הוגש, אי-אפשר לאשר אותו כיום מיוחד.

יפעת שאשא ביטון: ושוב אני אומרת לך, תסתכלי על הכנסת.

אוריאל בוסו: תסתכלי על הימים שיש בכנסת - - - חשיבות לא עומדים בפרופורציה - - - אדרבה - - -

קרן ברק: זה נוגע לאוכלוסייה מאוד גדולה - - -

יפעת שאשא ביטון: קודם כול, אין לנו ויכוח.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת בוסו, אין לנו ויכוח על חשיבות הנושא.

יפעת שאשא ביטון: לא כל נושא חשוב, גדול ככל שיהיה, הופך להיות ליום מיוחד – בין אם זה בכנסת, ובין אם זה במערכת החינוך.

קרן ברק: לא.

קרן ברק: אבל החשיבות שלו - - -

יפעת שאשא ביטון: ולכן אני אומרת, צריך להסתכל על הדברים במשורה ולראות איך עושים אותם נכון.

יפעת שאשא ביטון: לדון בנושא הזה – חייבים.

יפעת שאשא ביטון: לפתוח אותו – חייבים.

יפעת שאשא ביטון: צריך גם אומץ לעסוק בו באמת ובתמים.

יפעת שאשא ביטון: אבל אנחנו לא יכולים לאשר אותו כחוק מיוחד כיום לציון מיוחד.

אוריאל בוסו: - - - יום ברל כצנלסון יותר חשוב.

קרן ברק: יום ברל כצנלסון עבר?

קרן ברק: הוא לא עבר.

איתן גינזבורג: כצנלסון לא התקבל על ידי המליאה.

יפעת שאשא ביטון: ולכן, אנחנו מבקשים מהכנסת להתנגד.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת טופורובסקי, אני סיימתי להסביר את הדברים.

איתן גינזבורג: היא הזמינה אותך לדבר איתה על דברים באזרחות או משהו כזה.

קרן ברק: גם לא מטפלים במשפחות - - - אז בשביל מה כן?

קרן ברק: בשביל מה כן?

יפעת שאשא ביטון: בשביל כן לדון בו, בשביל כן לפתוח את זה.

יפעת שאשא ביטון: הייתה פה ועדה שקיימה דיונים במשך ארבע שנים בצורה מעמיקה, בצורה רצינית.

יפעת שאשא ביטון: צריך לטפל בזה.

יפעת שאשא ביטון: הצעת החוק הזו לא יכולה להיות מאושרת.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה לשרת החינוך יפעת שאשא ביטון.

איתן גינזבורג: מבקשת להשיב לשרה חברת הכנסת קרן ברק, בבקשה, ולאחר מכן נעבור להצבעה.

איתן גינזבורג: אם חבר הכנסת משה אבוטבול נמצא שם, אפשר לקרוא לו.

איתן גינזבורג: בבקשה, גברתי, שלוש דקות.

קרן ברק: אמר חברי היקר פה, חבר הכנסת בוסו: האם יום ברל כצנלסון חשוב יותר מפרשת חטופי תימן, המזרח והבלקן, ואני חושבת שהוא צודק.

קרן ברק: קשה לומר: זו פרשה חשובה, חייבים לשים אותה מאחורינו ולא לתת לה את המקום הזה.

קרן ברק: זה לא עוד יום של בן אדם, חשוב ככל שיהיה, אלא מדובר פה – אמרתי לך, בשרשור.

קרן ברק: מכיוון שמדובר במאות ואחרי זה באלפים, וזה ילך ויגדל; כי אותה אם שאיבדה – נהיו לה ילדים, ולהם יש נכדים, ואנחנו מדברים כבר על נינים.

קרן ברק: זאת אומרת, אנחנו מדברים על מכפלות של משפחות, שהפצע אצלן חי, נושם ובועט כל הזמן.

קרן ברק: הוא לא זז.

קרן ברק: לא אומרים: יאללה, זה קרה – בואו נעבור הלאה.

קרן ברק: הם חיים את זה כל הזמן.

קרן ברק: מערכת החינוך בסוף פוגשת ביסודי את הנינים שלהם, שגדלים לכך שזאת מדינת ישראל, ואף אחד לא מלמד אותם מה היה, כך שלפחות יהיו רגועים שמדינת ישראל של היום לא תעשה את זה יותר לאף אחד, לאף אחד.

קרן ברק: החשש והטראומה האלה ימשיכו ללוות – אנחנו רוצים שיחשבו שזה לא יקרה יותר.

יפעת שאשא ביטון: - - - זה לא יום מיוחד - - -

קרן ברק: אבל יש הרבה מאוד ימים.

קרן ברק: אני בטוחה שאם תעשי עכשיו דירוג של הרבה מאוד דברים, לא תמצאי הרבה נושאים כאלה, שקשורים לאוכלוסייה כל כך גדולה – זה מה שאני מתכוונת.

קרן ברק: יש ימים מיוחדים מתחומים שונים.

אורלי לוי אבקסיס: - - -

קרן ברק: מה שאומרת חברת הכנסת לוי – אנחנו חוזרים על זה – שזה כתם בהיסטוריה של העם היהודי פה, במדינת ישראל, ואם לא ניגע בו, נחטט ונטפל בו ונתקן, הוא יישאר כזה.

קרן ברק: את לא רוצה שיגדלו פה דורות שימשיכו להגיד שהמדינה הזאת עשתה את העוול הזה למשפחה שלהם.

קרן ברק: את רוצה שהם יתקדמו וידעו שזה לא יכול לקרות במדינה שלהם.

קרן ברק: עד שזה לא יקרה, זה ימשיך.

קרן ברק: אני אומרת לך, חבל, כי זה יפגוש אותנו שוב ושוב ושוב, ויגידו: איזה מפגרים היו אז הפוליטיקאים שהם לא סגרו את זה אז.

קרן ברק: הרי מתישהו זה ייפתח – למה להמשיך את זה?

קרן ברק: למה להגדיל את זה?

יפעת שאשא ביטון: מפגרים זה מסוכן - - -

קרן ברק: מפגרים?

קרן ברק: אסור לי להגיד את זה?

קרן ברק: אני מדברת על עצמי, אנחנו, בסדר?

קרן ברק: אני מעידה גם על עצמי.

קרן ברק: היינו צריכים – אנחנו צריכים לפתור את זה.

אורלי לוי אבקסיס: מפגרים בזמן, מפגרים בזמן.

ינון אזולאי: מדובר על מפגרים בזמן.

קרן ברק: מפגרים בזמן.

קרן ברק: אני חושבת שזאת טיפשות לא לטפל בזה עכשיו, בסדר?

קרן ברק: זוהי דעתי.

קרן ברק: אני חושבת שנהיה חכמים, ולא טיפשים, אם נעשה את זה בעת הזאת.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: אני מבקשת שתצביעו בעד החוק, תודה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחברת הכנסת ברק.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה, נא תפסו את מקומותיכם.

איתן גינזבורג: הצבעה אלקטרונית כאמור.

איתן גינזבורג: אנא שבו.

איתן גינזבורג: אנחנו נצביע.

איתן גינזבורג: מי בעד הצעת חוק יום לציון פרשת היעלמותם של ילדי תימן, המזרח והבלקן?

איתן גינזבורג: נא להצביע.

נעמה לזימי: - - - זה לא נכון – זה חוק שאין בו הכרה במשפחות - - -

אורלי לוי אבקסיס: - - -

אורלי לוי אבקסיס: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 13

אורלי לוי אבקסיס: נמנעים – אין

איתן גינזבורג: בעד – 13, ובתוספת קולו של חבר הכנסת טיבי, בעד – 14, נגד – 17, אין נמנעים.

איתן גינזבורג: אני קובע כי הצעת החוק לא התקבלה.

קריאה: אני הצבעתי נגד.

אורלי לוי אבקסיס: אין שום פיצויים, רק הכרה.

נעמה לזימי: - - - מה לעשות?

נעמה לזימי: זה חוק בלי הכרה, זה חוק בעייתי.

נעמה לזימי: מה לעשות?

נעמה לזימי: [הצעת חוק פ/3002/24; נספחות.

נעמה לזימי: ]

איתן גינזבורג: אנחנו נעבור להצעה הבאה בסדר-היום – הצעת חוק משמר לאומי, של חבר הכנסת יואב קיש וקבוצת חברי הכנסת.

איתן גינזבורג: בבקשה, חבר הכנסת קיש.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני, עשר דקות לרשותך.

יואב קיש: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, מדובר בהצעת חוק שהבסיס שלה התחיל בשומר חומות.

יואב קיש: בשומר חומות, בלוד, לולא עזרתו של ציבור אידיאולוגי, אנשים אמיצים שבאו לעזור ולהציל את היישוב היהודי בלוד, היינו רואים פרעות בלוד.

יואב קיש: הדבר הזה הוא לקח שאסור שיחזור.

יואב קיש: ראשית, אני רוצה להודות לממ"מ – עשינו פה עבודה בכנסת על איך מדינות אחרות בעולם מתמודדות עם בעיות פנימיות שכאלה.

יואב קיש: ראינו שבעולם המערבי – דרך אגב, בארצות הברית, במדינות אחרות – המושג הזה "משמר לאומי" קיים, יש לו הגדרות ברורות בחוק וסמכויות ברורות, ובהתאם לכך עשינו עבודה, שהצעת החוק מרכזת אותה.

יואב קיש: היא באמת מייצרת מענה למצבי חירום אזרחיים.

יואב קיש: אני אגיד שני דברים, שאני חושב שהם מאוד חשובים: 1.

יואב קיש: פיקוח של הכנסת על אותו משמר לאומי.

יואב קיש: שמענו את בנט אומר שזה מאוד חשוב ושהוא רוצה להקים משמר לאומי, אבל הוא רוצה לעשות את זה כגוף לא מבוקר.

יואב קיש: אביר קארה, סגן השר אביר קארה, אני מבין שאתה כועס על זה שהקואליציה שלך הולכת להעביר חוק שכר מינימום, אבל זה מפריע למשמר לאומי, שאני מניח שאתה לא מתנגד להקמתו.

אביר קארה: תכף אני עונה לך.

יואב קיש: אתה עונה לי?

יואב קיש: אז עוד יותר תקשיב למה שאני אומר, אם אתה רוצה לענות לי.

איתן גינזבורג: הוא סגן שר במשרד ראש הממשלה.

יואב קיש: נכון, אז אני אומר שבנט אמר שהוא בעד משמר לאומי, אבל הוא לא חשב, למשל, שצריך להעביר את זה בחקיקה.

יואב קיש: דבר אחד מאוד פשוט: הגדרת סמכויות פיקוח ואכיפה של הכנסת.

יואב קיש: ועדת החוץ והביטחון צריכה להיות אחראית לנושא המשמר הלאומי; צריכה להפעיל שיקולים שונים לגבי השימוש בכוח הזה – מתי, סמכויות, הארכת שימוש וכיוצא בזה, ולכן לבוא ולומר: אנחנו נקים משמר לאומי, בלי לעשות את זה כמהלך הראוי לשלטון דמוקרטי פרלמנטרי עם פיקוח פרלמנטרי, זו טעות קשה.

יואב קיש: נוסף לכך, אחד הדברים הכי משמעותיים שצריך להבין זה שהכוח המבצעי במשמר הלאומי – אסור שיימנה עם כוחות המילואים, סדיר או קבע, מכיוון שצריך כוח אקסטרה, שאמור להתמודד עם אותם מצבי חירום אזרחיים, ולא כוח שייגרע מהרשויות שמטפלות בשוטף באיומים.

יואב קיש: למה הכוונה?

יואב קיש: לו שומר חומות היה מגיע יחד עם הערכה צבאית כוללת, אותם אנשים, שחלקם משרתים בסדיר, או בקבע, או במילואים, היו צריכים – כנראה לא בסדיר, אבל במילואים או בקבע – לעזוב ולא להגיע לתמוך ביישוב היהודי בלוד שהיה תחת התקפה, ואז הם היו מוצאים את עצמם כך שאותם אנשים לא מגיעים לעזור במקרה הצורך.

יואב קיש: אני חושב שהדבר הזה מאוד ברור, וזה חלק מהצעת החוק.

יואב קיש: אני לא רוצה להכביר במילים על הצעת החוק הזו – אני רק רוצה לומר לסיכום, סגן השר אביר קארה, ששמעתי את בנט אומר שהוא תומך ברעיון.

יואב קיש: מוזר לי שחודשיים לפני שהוא אמר את זה, ועדת שרים לחקיקה החליטה לפסול את זה.

יואב קיש: אני חושב שאתם צריכים לעשות חישוב מסלול מחדש.

יואב קיש: לא יכול להיות שבמדינת ישראל לא יהיה מענה למצבי חירום אזרחיים בנקודות מתח ביטחוניות.

יואב קיש: אני מצפה שתשנו את עמדתכם לאור הצהרת בכירי המדינה בעניין הזה ותתמכו בהצעה.

יואב קיש: תודה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת יואב קיש, שממש עמד בלוח הזמנים שהקצבנו.

איתן גינזבורג: אני מזמין את סגן השר אביר קארה להשיב בשם ראש הממשלה או בשם הממשלה.

איתן גינזבורג: בבקשה, סגן השר קארה.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני, עד עשר דקות לרשותך.

אביר קארה: חבריי חברי הכנסת, אדוני היושב-ראש, אני רוצה להשיב בשם הממשלה.

אביר קארה: יואב, שלחתי לך קישור.

אביר קארה: טוב, הצעת חוק המשמר הלאומי של יואב קיש וחברי כנסת אחרים – הצעת החוק מבקשת לקבוע בחקיקה את הקמתו של גוף לאומי אשר יוכל להתפרס בשטח במהירות וביעילות ולמנוע פגיעה בחיי אדם ורכוש, וכן למנוע יצירת חזית פנימית שתהפוך לאיום קיומי, כמו משמר לאומי, אשר סמכויותיו יהיו כסמכויותיה של משטרת ישראל.

אביר קארה: זאת, על רקע המהומות האלימות שהתרחשו במהלך מבצע שומר חומות ברחבי מדינת ישראל, ובמיוחד בערים המעורבות, בנגב ובגליל ובאזורי הספר.

אביר קארה: בהצעת החוק נכתב כי מטרתו תהיה לקנות כלים לממשלת ישראל לשמירה על ביטחון הנפש והרכוש במהירות וביעילות במצב חירום אזרחי באמצעות הקמת משמר לאומי.

אביר קארה: בהקשר זה הצעת החוק מגדירה "מצב חירום אזרחי" כמצב שבו יש פגיעה חמורה בביטחון הנפש, הרכוש או הסדר הציבורי או חשש מכך בהיקף גדול ובשטח גדול.

אביר קארה: מצב כזה עשוי להיווצר כתוצאה של מגוון תרחישים, כגון אסונות טבע, אירועים נרחבים של אלימות וטרור עממי חתרני ומלחמה.

אביר קארה: בגדול ההצעה היא הצעה טובה.

אביר קארה: ראש הממשלה הנחה את המועצה לביטחון לאומי והמשרד לביטחון הפנים להציג תוכנית סדורה ומתוקצבת להקמת משמר לאומי-אזרחי שכוחותיו יופעלו באירועים, באירועי חירום והפרות סדר וגם, על פי הצורך, בעיתות שיגרה.

אביר קארה: בגדול, הצעת החוק עלתה לדיון בוועדת שרים לענייני חקיקה ב-13 בפברואר והוחלט להתנגד להצעת החוק.

אביר קארה: הצעת החוק מובאת לפני המליאה לאחר שהתקבלה החלטה של ועדת שרים לחקיקה בעניינה.

אביר קארה: בנסיבות אלו ובהתאם לתקנון עבודת הממשלה, הממשלה מתנגדת להצעת החוק.

אביר קארה: חבר הכנסת יואב קיש, ידידי, אני לא יודע אם אתה יודע, אבל כרגע במשרד הבט"פ וגם במשרד ראש הממשלה, אבל גם בלשכת ראש הממשלה, כבר היה דיון עם יעדים - -

יצחק פינדרוס: הלשכה התפרקה.

אביר קארה: - - שבו ייכנסו 30,000 מתנדבים בשגרה תחת מג"ב.

אביר קארה: זה יכול להיום גם בשגרה, זה לא חייב להיות רק באירועי חירום.

אביר קארה: אנשים יוכלו לשמור על היישוב אם הם רוצים לשמור על היישוב שלהם.

אביר קארה: נגיד שאתה גר במיתר ואתה רוצה לשמור על היישוב שלך, אז אתה יכול להיכנס לתוך מערך המתנדבים, בין שמונה לארבע שעות בחודש – זה יהיה 30,000 המתנדבים בשגרה תחת מג"ב.

אביר קארה: בנוסף אנחנו מקימים בתוך מג"ב גם את לוחמי הפלחו"ד, 2,000 לוחמי פלחו"ד, פלוגות חוד של מג"ב, כמו מתנדבי מילואים כאלה, שיעשו גם כמה ימי הכשרה, זאת אומרת שהם יהיו מוכשרים להגיב במצב כמו בשומר חומות.

אביר קארה: נוכל לגייס 2,000 מתנדבים בצורה מאוד מאוד מהירה, ו-2,000 מוכשרים.

אביר קארה: לפני שעליתי לכאן לדיון שאלתי למה יואב קיש, אם הוא הגיש הצעת חוק והצעת החוק היא טובה, למה שהוא לא יהיה מעורב בכל הנושא הזה, בכל הקמת הגוף.

אביר קארה: אז איתי הרשקוביץ יכול להיות הכתובת שלך במשרד ראש הממשלה לאירוע הזה.

אביר קארה: תלווה אותו לתוך העומק.

אביר קארה: בשבוע הבא יש עוד דיון בנושא, ואני חושב שראוי שתהיה חלק מהדיון הזה באופן כללי.

אביר קארה: אני מקווה שהתשובה מספקת אותך, חבר הכנסת קיש.

אביר קארה: מי יש פה בחבר'ה? טוב.

אביר קארה: בינתיים אספר על משהו טוב שקרה היום, כי משהו אחד טוב כן קרה היום.

אביר קארה: אז היום הבאנו לחתימתו של ראש הממשלה – סליחה?

יצחק פינדרוס: ראש הממשלה הלך לישון צוהריים.

אביר קארה: אני הייתי אצלו עכשיו, הוא לא ישן צוהריים.

אביר קארה: היום הוא לא ישן צוהריים, חבר הכנסת פינדרוס.

יצחק פינדרוס: אז גם זה לא קרה.

אביר קארה: חבר הכנסת פינדרוס, היום הוא לא ישן צוהריים, אבל אני יכול לספר לך על משהו טוב אחד שכן הוא עשה.

אביר קארה: ב-09:30 הייתי אצלו במשרד.

אביר קארה: אנחנו פותחים את המשק ליבוא בצורה מאוד מאוד דרמטית – משהו שלא קרה מאז שנות התשעים, חשיפה מאוד גדולה ליבוא.

אביר קארה: בתוך הרפורמה ביבוא השאירו הרבה מאוד חריגים והרבה מאוד חריגות מסטנדרט בין-לאומי שיצרו חסם ליבוא ממדינות מפותחות.

אביר קארה: היו 87 תקנים כאלה שהיו צריכים חתימה של ראש הממשלה וחתימה של שר האוצר.

אביר קארה: היום בבוקר חתמו גם שר האוצר וגם ראש הממשלה, אז אחרי עבודה מאוד מאוד מאומצת שלנו, יותר משנתיים – אנחנו עוד עמדנו פה, בכיכר, בחוץ, ועשינו מחאה סביב הנושאים האלה, והמחאה שלנו באמת הפכה למדיניות הכלכלית של הממשלה.

אביר קארה: אז אחרי עבודה מאומצת בערך של שנתיים, ועם הרפורמה המאוד-מקיפה שעברה ביבוא, היו עוד 87 מוצרים שהם עם חריגות מסטנדרט בין-לאומי שדרשו להם כל מיני דרישות ייחודיות.

אביר קארה: היום גם שר האוצר וגם ראש הממשלה חתמו על זה.

אביר קארה: הרפורמה הזאת הולכת לתקן עיוות של הרבה מאוד שנים, והיא תביא את ישראל ליבוא חופשי ולשוק חופשי כמעט מלא ביבוא.

אביר קארה: הרפורמה חולקה בקיץ לארבעה חלקים - - -

איתן גינזבורג: יבוא של מה, אדוני?

אביר קארה: מוצרים.

איתן גינזבורג: אילו?

אביר קארה: עכשיו, בתוך החריגים, הייתה עריסת תינוק שלא יכולת להביא לישראל לא בגלל שאין לה תקן גרמני, אלא בגלל שבישראל יש דרישה ייחודית לכיבוי אש, שהעריסה צריכה להיות צבועה בצבע ייחודי רק לישראל, ובגלל זה לא היה אפשר לייבא את אותן עריסות.

משה ארבל: אביר, איך הגעת ממשמר לאומי - - -

אביר קארה: תראה, אדוני ודאי מכיר, אדוני ודאי מכיר את הנוהל.

אביר קארה: יש לי פה עוד ארבע דקות, ואני מבקש מחבר הכנסת משה ארבל לא להפריע לי.

איתן גינזבורג: אני בטוח שחבר הכנסת ארבל גם הקשיב לתשובתו ביחס למשמר הלאומי.

איתן גינזבורג: הוא רק אמר שאחרי שהוא השיב לחבר הכנסת קיש, הוא ביקש לספר על משהו טוב שקרה היום.

אביר קארה: כי גם קרה משהו טוב.

איתן גינזבורג: הייתה פעם פינה כזאת, "משהו קטן וטוב".

אביר קארה: יש עוד – תראו, הרפורמה ביבוא, חבר הכנסת ארבל, הרפורמה ביבוא חולקה לארבעה חלקים; לחלק מהם אתם מתנגדים.

אביר קארה: יושב פה מרגי – הרפורמה בחקלאות, הוא פחות אוהב אותה.

יעקב מרגי: אני פחות אוהב את כל הרפורמות שלכם.

אביר קארה: נכון, אני תיארתי את זה לעצמי.

יעקב מרגי: עדיין לא הגיע שקל אחד לכיס של האזרחים.

אביר קארה: אני תיארתי, כי הרפורמה במכון התקנים נכנסה לתוקף רק ב-1 ביוני.

אביר קארה: חבריי חברי הכנסת מש"ס, לי היה ברור שלכם מאוד מאוד חשוב לחסום את התחרות, וכשחוסמים תחרות, חבר הכנסת מרגי, פוגעים ברווחה של האזרחים שאתה כל כך רוצה לעזור להם.

אביר קארה: אני מאמין באמת ובתמים - -

יעקב מרגי: איך הניתוח תמיד מצליח והחולה תמיד מת?

אביר קארה: - - אדוני חבר הכנסת מרגי - -

יעקב מרגי: איך ההתייקרויות הולכות - - -

אביר קארה: - - אני באמת מאמין - - -

יעקב מרגי: איך יוקר המחיה, איך, מאיפה זה בא?

אביר קארה: ראה, כמי שהיה יושב-ראש ועדת כלכלה אני מצפה ממך באמת להבין שיש אינפלציה בכל העולם, שהאינפלציה בעולם – בטורקיה היא עומדת על 70% - -

יעקב מרגי: - - -

אביר קארה: - - ובישראל אנחנו בחלק התחתון של המדד - - -

קרן ברק: בשביל זה אתם שם - - - אינפלציה - - -

אביר קארה: אתם יכולים להמשיך לקפוץ, אתם יכולים להמשיך לקפוץ ולהשתולל - -

קרן ברק: אתם שם בשביל להוריד את האינפלציה.

אביר קארה: - - אבל בסוף השארתם מדינה עם גירעון של 10% - -

קרן ברק: בגלל מדיניות ממשלה - - -

אביר קארה: - - ומדינת ישראל נמצאת בצמיחה של 8.5% אחרי שנה וחצי.

אוריאל בוסו: העצמאים לא - - -

אביר קארה: יותר מזה, אתם צריכים לדעת שיותר מזה: כשפותחים את השוק לתחרות, כשמסירים חסמים, כמסירים ביורוקרטיה ורגולציה - -

קרן ברק: אתם גורמים לכלכלה - - -

אביר קארה: - - רואים שבכל העולם יש עליות מחירים.

אביר קארה: השארתם פה מדינה במקום השישי בעולם ביוקר המחיה.

קריאה: קפיטליסט.

אביר קארה: איזה יופי, פתאום התעוררו.

אביר קארה: פתאום התעוררתם, אחרי כל כך הרבה שנים - -

קרן ברק: - - -

אביר קארה: - - שלא טיפלתם בכלום, שלא טיפלתם בשום דבר, והגעתם למצב שאי-אפשר לקנות פה בית.

אוריאל בוסו: - - - לעצמאיים.

אביר קארה: אי-אפשר, אדוני חבר הכנסת, יו"ר ועדת הכלכלה לשעבר - -

יצחק פינדרוס: 16% - - -

אביר קארה: - - אי-אפשר בישראל לפתוח את המקרר ולקנות עגבניות, ביצים, בשר, עוף, חלב.

אביר קארה: אי-אפשר לקנות בישראל.

אביר קארה: למה אי-אפשר לקנות בישראל?

יצחק פינדרוס: - - -

קרן ברק: - - - הממשלה, אתה גרמת לזה עכשיו.

אביר קארה: בגלל שבמשך שנים חסמתם את התחרות.

קרן ברק: זה בגללכם.

אביר קארה: שירתם במשך שנים קבוצות - -

קרן ברק: זה בידיים שלכם.

אביר קארה: - - לחץ ואינטרס מתוך מניעים צרים - -

קרן ברק: זה בידיים שלכם.

אביר קארה: - - הבאתם לפה, לכנסת – אני - -

משה ארבל: לא, ליברמן, אתה - - -

אביר קארה: - - רואה פה את הלוביסטים של יוקר המחיה.

יצחק פינדרוס: - - - אתה - - - חברתי.

אביר קארה: כל הלוביסטים של יוקר המחיה שקופצים כאן - -

אורלי לוי אבקסיס: - - - היום?

אביר קארה: - - אתם גם אלה שבטח הולכים עוד עשר דקות להצביע על 40 שקלים שכר מינימום - -

אוריאל בוסו: אתה הלוביסט - - -

אביר קארה: - - כאילו שזה מה שיפתור את בעיית הרווחה של אזרחי ישראל.

אורלי לוי אבקסיס: אבל אביר - - -

קרן ברק: אתה יכול להיות פרשן כלכלי, אבל אתה בממשלה.

אביר קארה: זה בדיוק מה שמזיק להם.

אביר קארה: אני מכיר את חברת הכנסת הצווחנית פה - -

קרן ברק: אתה בממשלה.

אביר קארה: - - ומכיר את הצווחות שלכם - -

קרן ברק: ערס מגעיל.

אביר קארה: - - אבל אתם לא משרתים לא כלכלה ליברלית - -

משה ארבל: דברים שרואים מכאן לא רואים משם.

אביר קארה: - - בטח לא כלכלה ימנית.

אביר קארה: אתם הפכתם להיות שמאל כלכלי רדיקלי.

אביר קארה: אין לכם שמץ של מושג.

אביר קארה: אתם ממלאים את מדינת ישראל בכל הבורות הכלכלית - -

אורלי לוי אבקסיס: אביר - - -

אביר קארה: - - -

יצחק פינדרוס: אין לך מושג על מה אתה מדבר אפילו.

אביר קארה: בכל מקרה - -

אורלי לוי אבקסיס: אביר, למה - - -

אביר קארה: - - הרפורמה ביבוא שעברה מחולקת לארבעה חלקים.

אביר קארה: החלק הראשון שלה, הפרק הראשון, היה מכון התקנים.

יצחק פינדרוס: אין לו מושג על מה הוא מדבר.

אביר קארה: מכון התקנים נכנס לתוקף ב-1 ביוני.

אביר קארה: לא תהיה יותר חסימה של תחרת לישראל כדי לשרת קבוצה מצומצמת של אנשים.

אורלי לוי אבקסיס: החזרתם כבר את המענקים?

אורלי לוי אבקסיס: החזרתם בחזרה את המענקים?

אביר קארה: החלק השני ברפורמה הזאת קוראים לו תמרוקים.

אביר קארה: לא היה אפשר להכניס לישראל משחת שיניים.

אביר קארה: גם שם יש עדיין צרות, כי הגיעו חלק מחברי הכנסת - -

אורלי לוי אבקסיס: מה עם המענקים?

אביר קארה: - - שבמשך שנים לא עשו כלום.

אביר קארה: הם הגיעו לוועדה כדי להיות לוביסטים של שסטוביץ ושל חברות ענק - -

אורלי לוי אבקסיס: מה עם המענקים?

אביר קארה: - - במקום לשרת את הציבור הישראלי ולראות את האזרח בקצה.

אורלי לוי אבקסיס: מה עם המענקים?

אורלי לוי אבקסיס: שכחתם הכול?

אביר קארה: במקום לשרת את הציבור הישראלי, דאגו שמשחת שיניים הכי יקרה בעולם תהיה בישראל.

אורלי לוי אבקסיס: מה עם המענקים?

אביר קארה: דאגתם במשך שנים שהחלב בישראל יהיה מפוקח, אז המחיר הוא 5.49 שקל - -

קרן ברק: החברים שלך כבר החזירו את הכסף למדינה?

אביר קארה: - - כשבשוק חופשי, בשוק חופשי בבריטניה הוא עולה 3.49.

קרן ברק: כבר החזירו?

איתן גינזבורג: חברות הכנסת.

איתן גינזבורג: די.

אביר קארה: איפה הייתם?

קרן ברק: כבר החזירו?

איתן גינזבורג: אז אני מבין שאתם קופצים.

איתן גינזבורג: חברות הכנסת.

אביר קארה: ככה זה, כשלא עושים כלום, זה כואב.

אביר קארה: בתוך הרפורמה הזאת החלק השני שלה היה תמרוקים.

אביר קארה: החלק השלישי זה מזון רגיש.

אביר קארה: גם טונה, כן, טונה.

אביר קארה: ואני לא יודע אם אתם יודעים אבל היה צריך עד היום תקן ייחודי כדי לייבא לישראל גפילטע פיש.

אביר קארה: היה צריך תקן ייחודי לגפילטע פיש.

משה ארבל: תשאיר אותו שם.

איתן גינזבורג: נא לסיים, סגן השר.

אביר קארה: הכול יורד.

אביר קארה: אתה לא מאמין שתוך כמה חודשים, אדוני השר, הכול יורד.

משה ארבל: אתה יכול להשאיר אותו שם.

איתן גינזבורג: החלק הרביעי ברפורמה הוא פרק החקלאות.

איתן גינזבורג: חקלאות זה פירות, ירקות, בשר, עוף, דגים, חלב, ביצים.

איתן גינזבורג: תודה.

אביר קארה: אני חושב שהגיע הזמן שהבית הזה ידע לשרת את האזרח הפשוט במדינת ישראל נטו, שיוכלו לפתוח את המקרר בכל מקום בארץ ולקנות במחירים טובים.

אביר קארה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

איתן גינזבורג: תודה רבה לסגן השר אביר קארה.

אביר קארה: רגע, אני חושב שהם רוצים עוד כמה דקות.

איתן גינזבורג: לא, לא חשוב.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת יואב קיש רוצה להשיב לסגן השר.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני.

יצחק פינדרוס: יואב, אל תשיב על מה שהוא אמר, כי הוא לא אמר כלום.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני, שלוש דקות לרשותך.

יואב קיש: כבוד היושב-ראש, סגן השר אביר קארה, אני אתייחס לדברים שאמרת בקצרה.

יצחק פינדרוס: מה הוא אמר?

יואב קיש: תראה, אמרת על הצעת החוק שהיא הצעת חוק טובה – אביר – הצעת חוק טובה, אבל אז התחלת להגיד, וזה גם מתקשר: הרבה אוויר חם.

יואב קיש: מה זה אוויר חם?

יואב קיש: שלחת לי הצעה על מתנדבים.

נחמן שי: אביר חם, לא אוויר חם.

יואב קיש: אביר חם או אוויר חם?

קריאה: - - -

יואב קיש: זאת בדיחה של השר נחמן שי, לא שלי.

יואב קיש: הוא שאל אותי.

יואב קיש: התחלת לדבר איתי על מתנדבים.

יואב קיש: אתה באמת מאמין שאירוע כמו שומר חומות, ככה, במתנדבים, זה יעבוד?

יואב קיש: כאלם פאדי.

יואב קיש: זה אוויר חם.

יואב קיש: אתה צריך לייצר תקציב, הכשרה, פיקוח, פיקוד.

יואב קיש: זה המענה; בשביל זו ההצעה; אבל אתם מדברים איתי בסיסמאות.

יואב קיש: עכשיו, למה אני אומר לך את זה?

יואב קיש: כי זה בדיוק קשור למה שדיברת פה: יש פה משבר כלכלי עולמי, צונאמי שמגיע לישראל.

יואב קיש: ומה אתם עושים?

יואב קיש: כלום.

יואב קיש: אתם לא עושים כלום.

יואב קיש: המחירים עולים; אתם מייקרים את השקיות; אתם מייקרים את החד-פעמי – אתם נכשלים.

יואב קיש: אתה יודע, כשהגיע לפה משבר הקורונה, ראש הממשלה לשעבר נתניהו הביא את החיסונים, הציל את המדינה, סגר, עשה מה שצריך והביא למדינה את האפשרות להתמודד עם המשבר הכי קשה הזה.

יואב קיש: ואתם – רואים את כל מה שמגיע.

יואב קיש: אתה לא אומר לי שאתה לא יודע, אתה רואה את זה, אבל אתה לא דואג לקנות סחורה מראש.

יואב קיש: למה אתם לא דואגים לזה?

יואב קיש: עוד מעט לא תהיה אספקה של סחורות.

יואב קיש: עוד מעט המחירים יעלו.

יואב קיש: למה אתם חדלי אישים?

יואב קיש: כל מה שאתם עושים זה פעם לשלם לזועבי, פעם לשלם לעבאס - -

אורלי לוי אבקסיס: ולקחת את המענקים מהעצמאים.

יואב קיש: - - את הכסף שמדינת ישראל צריכה בשביל המשבר הכלכלי הזה אתם לא עושים איתו כלום.

יואב קיש: אתם פושעים לתפקידכם.

יואב קיש: אתם ממשלה כושלת, ואתה יודע מה?

יואב קיש: אתם הולכים הביתה מאוד קרוב.

אורלי לוי אבקסיס: מה עם המענקים?

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת יואב קיש.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה על הצעת החוק.

איתן גינזבורג: על פי בקשת הממשלה, ההצבעה תהיה הצבעה שמית.

איתן גינזבורג: סגנית מזכיר הכנסת, נא לקרוא בשמות חברי הכנסת, בבקשה.

יואב קיש: למה שמית?

איתן גינזבורג: חבר הכנסת קיש, כשאתה מגיש כל יום כמה הצעות חוק – אתה שואל למה מגישים פעם אחת?

יואב קיש: הם שואלים אותי למה שמית.

יואב קיש: אני עושה מה שעושים לי.

איתן גינזבורג: כבר לא שואלים.

איתן גינזבורג: בבקשה, מזכירת הכנסת.

אלינור ימין: (קוראת בשמות חברי הכנסת) משה אבוטבול – בעד סמי אבו שחאדה – נגד אלי אבידר – אינו נוכח יולי יואל אדלשטיין – אינו נוכח אמיר אוחנה – אינו נוכח ניר אורבך – אינו נוכח ינון אזולאי – אינו נוכח ישראל אייכלר – בעד דוד אמסלם – אינו נוכח אופיר אקוניס – אינו נוכח משה ארבל – בעד יעקב אשר – אינו נוכח זאב בנימין בגין – אינו נוכח אוריאל בוסו – בעד ענבר בזק – אינה נוכחת חיים ביטון – בעד מיכאל מרדכי ביטון – אינו נוכח דוד ביטן – אינו נוכח ולדימיר בליאק – נגד מירב בן ארי – אינה נוכחת רם בן ברק – אינו נוכח איתמר בן גביר – אינו נוכח יואב בן צור – אינו נוכח נפתלי בנט – אינו נוכח אלינה ברדץ' יאלוב – אינה נוכחת קרן ברק – בעד ניר ברקת – אינו נוכח יאיר גולן – נגד מאי גולן – אינה נוכחת איתן גינזבורג – נגד יואב גלנט – אינו נוכח גילה גמליאל – אינה נוכחת מאזן גנאים – אינו נוכח בנימין גנץ – אינו נוכח משה גפני – בעד סימון דוידסון – אינו נוכח אבי דיכטר – אינו נוכח גלית דיסטל אטבריאן – אינה נוכחת צבי האוזר – אינו נוכח צחי הנגבי – אינו נוכח שרן מרים השכל – אינה נוכחת מיכל וולדיגר – אינה נוכחת רות וסרמן לנדה – אינה נוכחת מכלוף מיקי זוהר – אינו נוכח אימאן ח'טיב יאסין – אינה נוכחת ווליד טאהא – אינו נוכח בועז טופורובסקי – נגד משה טור פז – אינו נוכח אחמד טיבי – נגד יוסף טייב – לא משתתף אלון טל – אינו נוכח יעקב טסלר – אינו נוכח דסטה גדי יברקן – אינו נוכח מאיר יצחק הלוי – אינו נוכח אלי כהן – אינו נוכח מאיר כהן – אינו נוכח מתן כהנא – אינו נוכח עופר כסיף – נגד אופיר כץ – אינו נוכח חיים כץ – אינו נוכח ישראל כץ – אינו נוכח רון כץ – אינו נוכח יוראי להב הרצנו – אינו נוכח מיקי לוי – אינו נוכח אורלי לוי אבקסיס – בעד יריב לוין – לא משתתף נעמה לזימי – נגד גבי לסקי – לא משתתפת יאיר לפיד – אינו נוכח לימור מגן תלם – אינה נוכחת אמילי חיה מואטי – אינה נוכחת פטין מולא – אינו נוכח טטיאנה מזרסקי – אינה נוכחת מרב מיכאלי – אינה נוכחת יוליה מלינובסקי – אינה נוכחת מיכאל מלכיאלי – אינו נוכח אבי מעוז – אינו נוכח אורי מקלב – אינו נוכח אבתיסאם מראענה – נגד יעקב מרגי – בעד מופיד מרעי – אינו נוכח בנימין נתניהו – אינו נוכח יואב סגלוביץ' – אינו נוכח יבגני סובה – אינו נוכח אופיר סופר – אינו נוכח אורית מלכה סטרוק – אינה נוכחת עידית סילמן – אינה נוכחת עלי סלאלחה – נגד בצלאל סמוטריץ' –

אלינור ימין: אינו נוכח אוסאמה סעדי – נגד מנסור עבאס – אינו נוכח איימן עודה – נגד חוה אתי עטייה – אינה נוכחת יצחק פינדרוס – בעד שירלי פינטו קדוש – אינה נוכחת מאיר פרוש – אינו נוכח יסמין פרידמן – אינה נוכחת אביר קארה – לא משתתף אלכס קושניר – אינו נוכח יואב קיש – בעד גלעד קריב – אינו נוכח שלמה קרעי – אינו נוכח מירי מרים רגב – אינה נוכחת מיכל רוזין – נגד שמחה רוטמן – אינו נוכח יעל רון בן משה – אינה נוכחת מוסי רז – נגד אפרת רייטן מרום – אינה נוכחת ג'ידא רינאוי זועבי – נגד יפעת שאשא ביטון – אינה נוכחת אלון שוסטר – אינו נוכח יובל שטייניץ – אינו נוכח קטי קטרין שטרית – אינה נוכחת אלעזר שטרן – אינו נוכח יוסף שיין – אינו נוכח עמיחי שיקלי – אינו נוכח מיכל שיר סגמן – נגד רם שפע – אינו נוכח נירה שפק – אינה נוכחת עאידה תומא סלימאן – נגד

איתן גינזבורג: נא לקרוא בשמות חברי הכנסת שלא הצביעו.

אלינור ימין: (קוראת בשמות חברי הכנסת) אלי אבידר – אינו נוכח יולי יואל אדלשטיין – אינו נוכח אמיר אוחנה – אינו נוכח ניר אורבך – אינו נוכח ינון אזולאי – אינו משתתף בהצבעה דוד אמסלם – אינו נוכח אופיר אקוניס – אינו נוכח יעקב אשר – אינו נוכח זאב בנימין בגין – אינו נוכח ענבר בזק – אינה נוכחת מיכאל מרדכי ביטון – אינו נוכח דוד ביטן – אינו נוכח מירב בן ארי – אינה נוכחת רם בן ברק – אינו נוכח איתמר בן גביר – אינו נוכח יואב בן צור – אינו נוכח נפתלי בנט – אינו נוכח אלינה ברדץ' יאלוב – אינה נוכחת ניר ברקת – אינו נוכח מאי גולן – אינה נוכחת יואב גלנט – אינו נוכח גילה גמליאל – אינה נוכחת מאזן גנאים – נגד בנימין גנץ – אינו נוכח סימון דוידסון – אינו נוכח אבי דיכטר – אינו נוכח גלית דיסטל אטבריאן – אינה נוכחת צבי האוזר – אינו נוכח צחי הנגבי – אינו נוכח שרן מרים השכל – אינה נוכחת מיכל וולדיגר – אינה נוכחת רות וסרמן לנדה – אינה נוכחת מכלוף מיקי זוהר – אינו נוכח אימאן ח'טיב יאסין – נגד ווליד טאהא –

איתן גינזבורג: נגד.

אלינור ימין: (קוראת בשמות חברי הכנסת) ווליד טאהא – נגד משה טור פז – אינו נוכח אלון טל – אינו נוכח יעקב טסלר – אינו נוכח דסטה גדי יברקן – אינו נוכח מאיר יצחק הלוי – אינו נוכח אלי כהן – אינו נוכח מאיר כהן – אינו נוכח מתן כהנא – אינו נוכח אופיר כץ – אינו נוכח חיים כץ – אינו נוכח ישראל כץ – אינו נוכח רון כץ – אינו נוכח יוראי להב הרצנו – אינו נוכח מיקי לוי – אינו נוכח יאיר לפיד – אינו נוכח לימור מגן תלם – אינה נוכחת אמילי חיה מואטי – אינה נוכחת פטין מולא – אינו נוכח טטיאנה מזרסקי – אינה נוכחת מרב מיכאלי – אינה נוכחת יוליה מלינובסקי – אינה נוכחת מיכאל מלכיאלי – אינו נוכח אבי מעוז – אינו נוכח אורי מקלב – אינו משתתף בהצבעה מופיד מרעי – אינו נוכח בנימין נתניהו – אינו נוכח יואב סגלוביץ' – אינו נוכח יבגני סובה – אינו נוכח אופיר סופר – אינו נוכח אורית מלכה סטרוק – אינה נוכחת עידית סילמן – אינה נוכחת בצלאל סמוטריץ' – אינו נוכח מנסור עבאס – נגד חוה אתי עטייה – אינה נוכחת שירלי פינטו קדוש – אינה נוכחת מאיר פרוש – אינו נוכח יסמין פרידמן – אינה נוכחת אלכס קושניר – אינו נוכח גלעד קריב – אינו נוכח שלמה קרעי – אינו נוכח מירי מרים רגב – אינה נוכחת שמחה רוטמן – אינו נוכח יעל רון בן משה – אינה נוכחת אפרת רייטן מרום – אינה נוכחת יפעת שאשא ביטון – אינה נוכחת אלון שוסטר – אינו נוכח יובל שטייניץ – אינו נוכח קטי קטרין שטרית – אינה נוכחת אלעזר שטרן – אינו נוכח יוסף שיין – אינו נוכח עמיחי שיקלי – אינו נוכח רם שפע – נגד נירה שפק – אינה נוכחת

איתן גינזבורג: האם יש מישהו מחברי הכנסת שלא הצביע?

איתן גינזבורג: אם אין כזה, תמה ההצבעה.

איתן גינזבורג: נא למנות את הקולות, בבקשה.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, להלן תוצאות ההצבעה: בעד – 11, נגד – 22, אין נמנעים.

איתן גינזבורג: אני קובע כי הצעת החוק לא התקבלה.

איתן גינזבורג: הודעה אישית לחבר הכנסת יעקב מרגי.

איתן גינזבורג: בבקשה.

משה ארבל: כשזה מרגי, אתה מאשר - - - בסדר.

משה ארבל: אני לא נעלב.

איתן גינזבורג: אני בטוח שלא, ואני בטוח שאתה גם מפרגן.

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, מכובדיי השרים – א.

יעקב מרגי: תודה שנענית לבקשתי.

יעקב מרגי: סגן השר אביר קארה - -

איתן גינזבורג: הוטחו בך האשמות.

יעקב מרגי: - - זה אליך, בוא תקשיב, עכשיו בכנות.

יעקב מרגי: הרפורמות שאתה מתהדר בהן – אתה יודע, שר התקשורת חדשות לבקרים עולה ומתהדר: פריסת סיבים, פריסת סיבים.

יעקב מרגי: בניגוד אליכם, מי שיישם את זה, מי שאפשר את פריסת הסיבים עם הקרן האוניברסלית – אתה יודע מי זה היה, אחרי שזה היה תקוע עשר שנים?

יעקב מרגי: יו"ר ועדת הכלכלה הקודם חבר הכנסת יעקב מרגי.

קריאה: - - -

יעקב מרגי: תן לי רגע.

יעקב מרגי: אל תפריע לי.

אביר קארה: אז אולי - - -

יעקב מרגי: תן לי, תלמד להקשיב רגע.

יעקב מרגי: תלמד להקשיב.

יעקב מרגי: מה קרה?

יעקב מרגי: לא יעלה לך בבריאות.

יעקב מרגי: הרפורמה בתקינה, שאתה מתהדר בה – מי שסלל לכם את הדרך זה חבר הכנסת יעקב מרגי, יו"ר ועדת הכלכלה הקודם, שבנצילות אנרגטית – הוא קבע בתקנות, אישר בתקנות, בוועדת הכלכלה, שתקנים אירופיים מאושרים יאומצו אוטומטית על ידינו.

יעקב מרגי: בניגוד אליך, שאתה מצהיר פה סיסמאות מתוך איזושהי תפיסת עולם קפיטליסטית חזירית, לא מאוזנת ולא אחראית, אני בא ואומר לך גישה אחרת.

יעקב מרגי: הממשלה הזו זוכה, ונהנית מיציבות כלכלית בגלל מדיניות כלכלית אחראית של השנים אחורה.

יעקב מרגי: כן, כשאתם עולים ואומרים: 12 שנים, 12 שנים, 12 שנים – יש לך היום רזרבות של 80 מיליארד שקל בהכנסות המדינה – זה לא ממך.

יעקב מרגי: זה לא ממדיניות של השנה האחרונה.

יעקב מרגי: נכון שגנבתם, דחפתם את הידיים לכיסים של האזרחים בהטלת מיסים – מס על החד-פעמי, מס על השתייה המתוקה ועוד הרבה דברים.

יעקב מרגי: בוא תקשיב טוב-טוב.

יעקב מרגי: אני אומר לך: במצב כלכלי מאוד רעוע כזה, כשהעולם כולו רועש וגועש – ואני לא שומע על צעד כלכלי מרסן אחד של ממשלת ישראל – אני רועד מפחד.

יעקב מרגי: האזרחים צריכים לחשוש.

יעקב מרגי: אפילו צעד ריסון אחד של האינפלציה לא עשיתם.

יעקב מרגי: במקום זה, אתם מפזרים פה צ'קים.

אביר קארה: - - -

יעקב מרגי: תן לי רגע.

אביר קארה: - - -

יעקב מרגי: תן לי רגע לדבר.

יעקב מרגי: התייקרויות – 80 מיליארד עודפים בהכנסות המדינה.

יעקב מרגי: לא יקרה כלום אם תורידו את הבלו על הדלק לתקופה מסוימת ובאחוזים משמעותיים.

משה ארבל: תחבורה ציבורית.

יואב קיש: תחבורה ציבורית.

אביר קארה: הורידו.

יעקב מרגי: לא הורידו.

אביר קארה: הורידו.

יעקב מרגי: לעג לרש.

יעקב מרגי: לעג לרש.

יעקב מרגי: הורדתם וייקרתם.

יעקב מרגי: מה, אתה לא יודע שלשפוך דלק ולייקר את הדלק זה גורר עוד התייקרות?

יעקב מרגי: מה, אתה לא יודע את זה?

יעקב מרגי: תפסיקו פה.

יעקב מרגי: אתם עולים פה עם סיסמאות: עשינו; ממשלה מתפקדת.

יעקב מרגי: אתה יודע מה?

יעקב מרגי: מה לעשות, כבר קבעו את זה והוכיחו מדעית שכשמספרים בלוף עשרים פעם, בסוף מאמינים בו.

יעקב מרגי: זה מה שאתם עושים פה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת יעקב מרגי.

ינון אזולאי: אני רוצה - - -

ינון אזולאי: [הצעת חוק פ/2416/24; נספחות.

ינון אזולאי: ]

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לנושא הבא בסדר-היום – הצעת חוק שכר מינימום (תיקון – העלאת שכר המינימום), של חברי הכנסת אוסאמה סעדי ואחמד טיבי.

איתן גינזבורג: ינמק את הצעת החוק חבר הכנסת אחמד טיבי.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני, עשר דקות לרשותך.

ינון אזולאי: - - -

אחמד טיבי: מכובדי היושב-ראש, רבותיי חברי הכנסת, אני אומנם חבר כנסת ותיק והעברתי יותר מ-20 חוקים, אבל אני מודה שאני עומד כאן נרגש, כי אני יודע מה תהיה התוצאה, וזה נושא חשוב ביותר: העלאת שכר מינימום ל-40 שקל לשעה; מול גל עליית מחירים ויוקר המחיה – הקשבה לקריאה רבתי מהשטח של כל המוחלשים מהפריפריה, מהחברה הערבית, החרדים, וכל מי שזקוק להקשבה של הפרלמנט ושל נבחרי הציבור.

יעקב מרגי: בגלל זה מפלגת העבודה בעד, ומרצ ורע"מ.

אחמד טיבי: נגיע לזה.

אחמד טיבי: רם, הפרעת לפני הצבעה, לפחות עכשיו.

אחמד טיבי: לפני תשעה חודשים "עומדים ביחד" התחילו בקמפיין מעולה בשטח: גייסו אנשים, עשו מוביליות, וגרמו לכך שהשטח הפנה את הקריאה להעלאת שכר מינימום ל-40 שקל.

אחמד טיבי: ולכן, כבר לפני שאני מציג את החוק, אני רוצה להודות לאנשים מאחורי הקמפיין הזה – אורי, אלון, ליהי, יעל – ב"עומדים ביחד".

אחמד טיבי: אני הופעתי יחד איתם בכמה וכמה הרצאות עם חברתי סונדוס סאלח, חברת הכנסת לשעבר, שעשתה עבודה מצוינת.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות גם לחברי הכנסת שנמצאים כאן.

אחמד טיבי: יש אחד שלא נמצא כאן, ואני חייב להודות לו, אני מאחל לו החלמה – חבר הכנסת לשעבר אריה דרעי.

אחמד טיבי: הוא עשה עבודה טובה בהכנת האנשים שלו כאן.

אחמד טיבי: חבר הכנסת גפני, הבטחת – קיימת.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: אריה גם אמר שאידאולוגית חשוב לו החוק הזה.

אחמד טיבי: מול גל העלייה ראתה הרשימה המשותפת כי זה חוק חשוב, והרשימה המשותפת תמיד – רבותיי, חבריי ברשימה המשותפת – תמיד הדגשנו את נושא יוקר המחיה, את עליית המחירים.

אחמד טיבי: כל הנושאים הנוספים חשובים, אבל אנשים כורעים תחת נטל עליית המחירים.

אורלי לוי אבקסיס: ועכשיו גם התחבורה הציבורית בפריפריה עולה.

אחמד טיבי: יש גאות של יוקר המחיה.

אחמד טיבי: לא גלים – גאות.

אחמד טיבי: מאפיות הודיעו על עליית מחירים של %8 עד 15%; קמח וחיטה התייקרו בעשרות אחוזים; מדד מחירי המזון עלה ב-3.5% ב-2021 והמשיך לעלות מתחילת השנה.

אחמד טיבי: עליות מחירים נרשמו בסעיפי ירקות טריים ב-5.5%; הלבשה – 2.8%; תחבורה עלתה ב-2.3%; תרבות ובידור עלו ב-1.5%.

אחמד טיבי: יבואנית המזון "נטו" הודיעה על עליית מחירים לקמעונאים שלה בשיעור של 44%; מחירי הנדל"ן עלו ב-15% בשנה; מחירי השכירות, דירות – עלו בעשרות אחוזים, בין 13 ל-22%.

אחמד טיבי: מציאות זו היא מציאות קשה, בלתי אפשרית, במיוחד למשתכרים בשכר מינימום, העומד כיום – בעצם בחמש השנים האחרונות – על בערך 29 שקלים לשעה, שהם 5,300 שקל למשרה מלאה.

אחמד טיבי: לפי המוסד לביטוח לאומי, קו העוני עבור משפחה בת חמישה נפשות עומד על 10,780 שקל לחודש.

אחמד טיבי: שומעים?

אחמד טיבי: 10,780 למשפחה בת חמישה נפשות.

אחמד טיבי: כלומר גם משפחה ששני ההורים בה מקבלים שכר מינימום, ולהם שלושה ילדים או יותר – היא משפחה ענייה.

אחמד טיבי: ואנחנו יודעים שעבור משפחות רבות במיוחד בחברה הערבית זה לא המצב, כאשר שוק העבודה עדיין לא מותאם – לא מותאם לנשים בכלל ולנשים ערבית בפרט.

אחמד טיבי: לא מותאם.

אחמד טיבי: במחקר של בנק ישראל משנת 2012 בחנו את השפעת שכר המינימום על התפלגות השכר ועל אי-השוויון המגדרי בישראל; נמצא שלעלייה ביחס בין שכר המינימום לשכר הממוצע בישראל הייתה השפעה חיובית על מקבלי השכר הנמוך דווקא.

אחמד טיבי: עוד נמצא שעלייה בשכר המינימום ב-1990 - 2009 השפיעה יותר על נשים בחמישון ההכנסה התחתון.

אחמד טיבי: לפי דוח שכר והכנסה לפי יישוב, של הביטוח הלאומי, ביישובים עירוניים לא יהודיים, כלומר ערביים, יישובים ערביים, שיעור השכירים המשתכרים, מאזן, עד שכר מינימום היה ב-2018 – 46.5% אחוזים מהערבים (אומר בערבית:) הזדמנות גם לומר לרבים – לא יהודים זה ערבים במקרה זה.

אחמד טיבי: אצל יהודים זה 33.7%.

אחמד טיבי: השכר הממוצע לחודש עבודה ביישובים העירונים היהודיים גבוה ב-43.9% מהשכר הממוצע ביישובים העירוניים הערביים.

אחמד טיבי: בישראל מספר שעות העבודה השבועיות הקבועות בצו הוא 42 שעות – גבוה ממספר השעות הקבועות בחוק ברוב מדינות ה – OECD.

אחמד טיבי: עכשיו יש חששות וטענות.

אחמד טיבי: אנשים גם התקשרו אלינו לגבי גל פיטורין, גל אבטלה, עליות מחירים, סגירת עסקים קטנים-בינוניים בעקבות העלאת השכר.

אחמד טיבי: אני רוצה להרגיע אתכם: הרוב הגדול של העובדות והעובדים בשכר מינימום או בשכר נמוך מ-40 שקל, כ-2 מיליון איש ואישה מועסקים דווקא על ידי החברות הגדולות – תאגידים, חברות כוח אדם – ועובדי מדינה.

אחמד טיבי: חשוב לזכור את הנקודה הזאת.

אחמד טיבי: בעבר, בין השנים 2017-2015 עם העלאת שכר המינימום מ-23.12 ל-29.12 שקל האבטלה לא עלתה ועסקים לא נסגרו.

אחמד טיבי: לעומת זאת, מאז המחירים עלו, ויוקר המחייה הכאיב מאוד לכולנו.

אחמד טיבי: רבותיי, (אומר דברים בשפה הערבית).

אחמד טיבי: ואני רוצה להרגיע: העלייה המדורגת – "עומדים ביחד" אפילו פרסמו את המתווה – העלייה היא עלייה מדורגת, לא בבת-אחת; לא 8 מיליארד שקל, כמו שאומרים – מדודה, מדורגת, שמטרתה לטפל בתופעה הזאת בצורה שכלתנית ואחראית.

אחמד טיבי: זה לא קשור לתוכניות של משרד האוצר (אומר בערבית).

אחמד טיבי: אגב, אני חייב לומר – בבוקר פרסמו ספין כאילו משרד האוצר עם מפלגת העבודה – לא אהבתי את הספין הזה.

אחמד טיבי: זה לא קולגיאלי, זה לא היה נכון, אבל אני סולח לכם, כי התוצאה קובעת.

אחמד טיבי: אני שמח על כל מי שיצטרף ויצמיד הצעת חוק.

אחמד טיבי: תצמידו, יא שבאב, תצמידו.

אחמד טיבי: (אומר בערבית).

אחמד טיבי: חשוב להצטרף לצד הנכון של ההיסטוריה; חשוב שכולנו נתמוך בחוק הזה.

אחמד טיבי: אגב, אני אדם שיודע – (אומר דברים בשפה הערבית).

איתן גינזבורג: תודה.

אחמד טיבי: אני מסיים, אדוני.

אחמד טיבי: (אומר דברים בשפה הערבית).

אחמד טיבי: ידענו מתי להציג את החוק כאן במליאה ביום רביעי - -

איתן גינזבורג: תודה.

אחמד טיבי: - - ואיך לנצל את הסיטואציה הפוליטית המעניינת.

אחמד טיבי: זה צעד חשוב - -

איתן גינזבורג: תודה, אדוני.

אחמד טיבי: - - זה יעבור לקריאה טרומית.

אחמד טיבי: אני רוצה לשתף פעולה עם כולכם, אנחנו, גם עם הקואליציה ומשרד האוצר, כדי לקדם את הנושא הזה, לתת מענה לציבור.

אחמד טיבי: (אומר דברים בשפה הערבית).

איתן גינזבורג: תודה לחבר הכנסת אחמד טיבי.

איתן גינזבורג: [הצעת חוק פ/3209/24; נספחות.

איתן גינזבורג: ]

איתן גינזבורג: להצעת חוק זו הוצמדה הצעת חוק שכר מינימום (תיקון – העלאת שכר המינימום), של חברת הכנסת נעמה לזימי וקבוצת חברי הכנסת, שמספרה 3209/24.

איתן גינזבורג: אני מזמין את חברת הכנסת לזימי להציג את הצעת החוק.

איתן גינזבורג: חברת הכנסת לזימי, את מסירה את ההצמדה?

נעמה לזימי: - - -

איתן גינזבורג: את מסירה את ההצמדה?

איתן גינזבורג: אין דבר כזה, אם מנתקים את ההצעה היא יורדת מסדר-היום.

איתן גינזבורג: אני מסיר אותה מסדר-היום?

איתן גינזבורג: גברתי?

קריאות: לא לא, נעמה - - -

איתן גינזבורג: חברת הכנסת לזימי, האם את עולה לנאום?

איתן גינזבורג: חברת הכנסת לזימי, האם את עולה לנמק?

אחמד טיבי: אני מבקש שנעמה לזימי תעלה ותציג.

איתן גינזבורג: לא אתה קובע אם היא תעלה או לא תעלה.

איתן גינזבורג: היא צריכה להחליט.

אחמד טיבי: אני לא קובע, אני מבקש מהם.

איתן גינזבורג: את עולה, גברתי?

אחמד טיבי: לא פייר.

קריאה: תתמוך בה.

קריאות: - - -

יוסף טייב: כל הכבוד, נעמה.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, אנא, תירגעו בבקשה.

איתן גינזבורג: חברת הכנסת לזימי.

איימן עודה: נעמה, קחי עד הסוף, יש לך רוב.

איתן גינזבורג: בבקשה, גברתי, שלוש דקות לרשותך.

נעמה לזימי: יו"ר הישיבה, כנסת נכבדה - - -

איימן עודה: יש לך רוב.

נעמה לזימי: יושב-ראש הישיבה, כנסת נכבדה - -

איימן עודה: יש לך רוב, לכי עד הסוף.

איתן גינזבורג: אנא, אל תפריעו לה.

נעמה לזימי: - - אני אתחיל במה שכנראה נעשה היום.

נעמה לזימי: החוק הזה יעבור; החוק הזה יעבור כי אנחנו נצא מהמליאה.

אורלי לוי אבקסיס: אז תצביעו, באמת.

אורלי לוי אבקסיס: אורלי.

סמי אבו שחאדה: נעמה, אל תצאי מהמליאה.

סמי אבו שחאדה: יש לך רוב.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, אתם מוכנים לתת לה לנאום בלי להפריע?

איתן גינזבורג: זה אפשרי או שזאת בקשה מוגזמת?

קריאה: - - -

איתן גינזבורג: אנחנו מבינים.

איתן גינזבורג: אפשר לתת לה לדבר בלי להפריע?

איתן גינזבורג: אפשר?

ג'ידא רינאוי-זועבי: נעמה, אוהבים אותך.

נעמה לזימי: הוא יותר חשוב מזה שזה חוק שיזמתי.

נעמה לזימי: זה לא אני, זה העובדים, זה כולנו פה, שיזמנו את החוק הזה, חתמנו עליו.

נעמה לזימי: אנחנו נצא, גם כדי לשמור על המשמעת הקואליציונית וגם כדי שזה יעבור.

נעמה לזימי: והכי חשוב בסוף, שהחוק הזה יעבור היום בטרומית, למרות הכאב הגדול שלי לא להצביע בעדו.

נעמה לזימי: אבל אני יודעת שעדיין במהלך הזה אני עושה את הדבר הנכון – הנכון גם לשמירה על הקואליציה וגם עבור ציבור העובדים בישראל, שחי בעוני.

נעמה לזימי: עובדים בשכר מינימום היום הם עובדים עניים.

נעמה לזימי: זה המאבק שלנו.

נעמה לזימי: המאבק על החוק הזה הוא כדי שתהיה עסקת חבילה ראויה, שלא פוגעת בעובדים.

נעמה לזימי: מה שקורה פה היום, עם הלחץ שלנו – מפלגת העבודה, מרצ ורע"מ – זה לחץ למען ציבור העובדים, שיחיו בכבוד, לשיפור עסקת החבילה.

נעמה לזימי: הלחץ שהפעלנו פה היום, גם אם שורף לי בנשמה לצאת, כשאני רוצה להצביע בעד, הוא מה שישפר את העסקה הזאת, להיות עסקה מכבדת, טובה.

נעמה לזימי: אני שליחה של ציבור העובדים בישראל, בשביל זה הגעתי לכנסת – בטח ציבור העובדים העניים.

נעמה לזימי: אז אני מצד אחד אני מברכת ומצד שני כואבת, אבל אני יודעת שעדיין הלחץ שהפעלתי פה – יחד עם חברי רם שפע, חברתי מיכל רוזין ואחרים – הוא לחץ נכון כי בסופו של דבר הדבר הנכון יקרה, גם אם זה לא יהי הרשום על שמי.

נעמה לזימי: יש לי פה נאום וגם שיר, אבל אני לא מסוגלת להקריא את זה, אז תודה רבה.

נעמה לזימי: תודה.

איתן גינזבורג: לא לא, חברי הכנסת.

איתן גינזבורג: אנא.

חיים ביטון: מחבקים אותה.

איתן גינזבורג: אז תבואו.

איתן גינזבורג: תבואו ותחבקו אותה.

חיים ביטון: אני בא לחבק אותך, אדוני.

איתן גינזבורג: אתה מוזמן לחבק גם אותי.

איתן גינזבורג: [הצעת חוק פ/3365/24; נספחות.

איתן גינזבורג: ]

איתן גינזבורג: להצעת החוק הוצמדה גם הצעת חוק של חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס, הצעת חוק שכר מינימום (תיקון – העלאת שכר המינימום), שמספרה 3365/24.

איתן גינזבורג: אני מזמין את חברת הכנסת אבקסיס להציג את הצעת החוק.

יצחק פינדרוס: אורלי, רק אל תודיעי שגם את יוצאת.

אורלי לוי אבקסיס: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת.

אורלי לוי אבקסיס: נעמה, נעמה, ליבי יוצא אלייך, כי אני יודעת שלולא מאזן גנאים היה אומר שהוא רוצה להצביע בעד החוק הזה, כנראה שהחברים שלך גם לא היו נותנים לך אפילו לצאת, אלא להצביע נגד מצפונך, נגד האני מאמין שלך, נגד האג'נדה שלך.

אורלי לוי אבקסיס: לא בגלל שזה חדש – הרי מפלגת העבודה ויתרה על כל האג'נדות שלה ומרצ הפכה להיות סמוטריץ'.

אורלי לוי אבקסיס: כשאנחנו מסתכלים, לפעמים אתה לא מבין את האנומליה הזו, אבל אנחנו מבינים אותה, כי הכיסא, הכיסא הופך את תפיסות העולם להיות מיושנות.

אורלי לוי אבקסיס: אז הכאב שלך בא מכל הלב, ואני מאמינה לו, ולצערי הרב, השותפים שלך בקואליציה, שכר המינימום מעניין אותם – אני לא רוצה להגיד כמו מה, אולי כמו שלג דאשתקד.

אורלי לוי אבקסיס: ראינו את אביר קארה נלחם בדבר הזה, ועם החיוך שלו אני מבינה שהוא לא באמת מתכוון לתת לנו לקדם את זה.

אורלי לוי אבקסיס: אבל אני רוצה להגיד לכם משהו: אנשים נאנקים.

אורלי לוי אבקסיס: תסתכלו על סל הקניות בסוף השבוע, בקניות לשבת; תסתכלו על הדלק שאנשים משלמים בדרך לעבודה; תסתכלו על התרופות, תסתכלו על היכולת של האנשים להגיע מהקצה האחד לקצה האחר, כדי לתת את הטיפול הרפואי לילד, כי הטיפול הרפואי לא זמין בפריפריה, מה לעשות?

אורלי לוי אבקסיס: תסתכלו על אותן מטפלות בגיל הרך, אותן אלו שקורסות, שמחזיקות ומטפלות בהרבה מאוד ילדים, בלי הכשרה מתאימה, עם אחריות מטורפת ועם שכר מזלזל – אין לי מילה אחרת.

אורלי לוי אבקסיס: שכר המינימום בישראל הוא 29 שקלים.

אורלי לוי אבקסיס: 29.12 שקלים.

אורלי לוי אבקסיס: הבייביסיטרית שלי מרוויחה יותר.

אורלי לוי אבקסיס: כשאנחנו מסתכלים על האירועים האלה, על הניתוק הזה – אני רוצה לומר כמה דברים לפני שתבואו ותזהירו אותנו מפני הקטסטרופה של העלאת שכר המינימום, שעלולה להביא למשבר במשק.

אורלי לוי אבקסיס: בהעלאת שכר המינימום לשעבר, איימו עלינו.

אורלי לוי אבקסיס: הגענו מ-6.6% אבטלה, ירדנו בפעם הראשונה לפחות מ-4% אבטלה, אחרי עליית שכר המינימום.

אורלי לוי אבקסיס: אז כשאנחנו מסתכלים על קו העוני עבור משפחה בת חמש נפשות, אנחנו מבינים – כששני ההורים עובדים ומרוויחים שכר מינימום, המשפחה הזו לא רק תחיה מתחת לקו העוני, היא תחפש מאיפה להביא אוכל לילדים שלה.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו לא מדברים כבר על תרבות; אנחנו לא מדברים על לצאת לאיזו הופעה או להצגה; אנחנו מדברים על להביא אוכל הביתה – הישרדות הגוף.

אורלי לוי אבקסיס: הרבה מאוד מוותרים על טיפולי שיניים וטיפולים אחרים.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו צריכים לזכור: 950,000 ילדים מתחת לקו העוני.

איתן גינזבורג: נא לסיים, בבקשה.

אורלי לוי אבקסיס: שכר המינימום בישראל נמוך מאוד ממה שקורה במדינות העולם.

אורלי לוי אבקסיס: ואני רוצה לומר לכם כמה מילים.

איתן גינזבורג: נא לסיים, גברתי.

אורלי לוי אבקסיס: כשהדלק עולה וכשהרוע של מפלגת העבודה מוביל לרפורמה בתחבורה, שתעלה ב-160% ו-190% בבית שאן, בדימונה, בקרית שמונה – אתם מנותקים.

אורלי לוי אבקסיס: במקומות האלה מרוויחים בין 25% ל-30% מתחת לשכר במרכז.

אורלי לוי אבקסיס: מרב מיכאלי היא אישה רעה, שלוקחת מהעניים ונותנת לחזקים.

אורלי לוי אבקסיס: אתם אנשים מנותקים, ולולא מאזן גנאים, גם לא היינו מעבירים את זה בטרומית, ואחמד טיבי, אם אתה חושב שהחבורה המנותקת הזו תיתן למישהו מאיתנו – הם רואים בנו אותו דבר, שלא תטעו - -

איתן גינזבורג: תודה.

אורלי לוי אבקסיס: - - אנחנו השחורים מהפריפריה – גם אתם.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו באותו סל: שכר מינימום בלי יכולת לקבל את הבריאות.

אורלי לוי אבקסיס: תראו מה קורה בבית חולים העמק, והשר הורוביץ יושב לו, נח לו, שקט; אם זה היה קורה בבית חולים במרכז – אבל הוא משרת את בית שאן, עפולה והמשולש?

אורלי לוי אבקסיס: את מי הם מעניינים?

אורלי לוי אבקסיס: אנשים משלמים בחיים שלהם, בבריאות של הילדים שלהם - -

איתן גינזבורג: תודה, חברת הכנסת אבקסיס.

אורלי לוי אבקסיס: - - וגם באוכל שהם יכולים להביא להם.

אורלי לוי אבקסיס: אבל כשהקניות עולות במאות ואלפי שקלים בחודש - -

איתן גינזבורג: חברת הכנסת אבקסיס, תודה רבה.

אורלי לוי אבקסיס: - - מה זה, אני זוכרת את נעמה עומדת פה על החצי שקל ומחלקת חצאי שקלים - -

איתן גינזבורג: חברת הכנסת אבקסיס.

אורלי לוי אבקסיס: - - כשזו הייתה המטרה, להעלות את שכר המינימום.

איתן גינזבורג: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה.

אורלי לוי אבקסיס: אז בואו נעשה מעשה אמיתי, ותעשו שקר בנפשכם אם תצביעו נגד.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחברת הכנסת לוי אבקסיס.

אורלי לוי אבקסיס: עוד צביעות.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, אני מבקש מסגן השר אביר קארה להשיב בשם הממשלה באופן משולב על כל שלוש הצעות החוק.

איתן גינזבורג: בבקשה.

קריאות: - - -

איתן גינזבורג: חברים, אני מבקש עכשיו מכולכם, תאפשרו לו להשיב ללא הפרעות.

ינון אזולאי: - - -

איתן גינזבורג: אפשר, אפשר, אפשר, ומי שלא יכול, מוזמן לצאת.

ינון אזולאי: כשאתה מנהל את הישיבה קשה לצאת.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני.

אביר קארה: חבריי חברי הכנסת, אדוני היושב-ראש, דווקא ראיתי פה שיש חברת כנסת שכבר בונה על שריון ברשימה המשותפת, עם כל המחמאות בדרך.

קריאות: - - -

יצחק פינדרוס: אם הייתה לי אפשרות לבחור בין - - -

איתן גינזבורג: חבר הכנסת פינדרוס, אנא.

אביר קארה: מוקסם מהאירוע אני עולה להשיב - - -

קריאות: - - -

אביר קארה: תזכור שאתה מוסיף לי זמן.

קריאה: מה להוסיף לך - - -

אביר קארה: אני עולה להשיב - - -

איתן גינזבורג: תתחילו.

איתן גינזבורג: די.

אביר קארה: אני עולה להשיב בשם משרד הכלכלה, ואחרי זה אני אשיב את העמדה שלי - -

איתן גינזבורג: הוספתי לך 30 שניות, בבקשה.

אביר קארה: - - בכלל, את העמדה שלנו.

אביר קארה: הצעת חוק שכר מינימום, עמדת הממשלה להתנגד לה.

אביר קארה: במסגרת הצעת החוק מוצע להעלות את שכר המינימום החודשי הקבוע היום מ-5,300 שקלים ל-7,440 שקלים על מנת לסייע לאוכלוסיות חלשות להתמודד עם יוקר המחיה והעלאות המחירים המתמשכות.

אביר קארה: מבוקש כי שכר המינימום החודשי והשעתי המוצע יוצמד למנגנון קבוע בסעיף 4 לחוק, שעניינו הגדלת שכר המינימום לפי תוספת יוקר, פיצוי בעד התייקרויות או תוספת שכר אחרת, ככל שזו נקבעה בהסכם קיבוצי כללי שחל על רוב העובדים שתנאי עבודתם מוסדרים בהסכמים קיבוציים.

אביר קארה: עוד מוצע לתקן את הגדרת שכר המינימום לשעה ולקבוע כי שכר מינימום יחולק ב-182 במקום ב-186.

אביר קארה: לעניין זה יוער כי לאור צו ההרחבה בדבר קיצור שבוע העבודה במשק ל-42 שבועות, זאת הפרשנות הנהוגה גם בזרוע העבודה במשרד.

אביר קארה: לעניין ההצעה עצמה, במשרד הכלכלה סבורים כי הדרך הראויה לתקן את חוק שכר מינימום היא באמצעות הידברות בין הצדדים ליחסי עבודה, כפי שנעשה בגיבוש ההסכמות בעסקת החבילה והצעת החוק הממשלתית שהוגשה על ידי המשרד אשר נמצא בתהליכי קידום חקיקה.

אביר קארה: כדברי נשיא בית הדין הארצי לעבודה בדימוס, סטיב אדלר, ההסכמות שאליהן הגיעו השותפים ליחסי עבודה במסגרת פורום השולחן העגול מגשימות הלכה למעשה עקרונות ראויים של הידברות ומשא ומתן בין השותפים ליחסי עבודה במשק – איגוד לשכות המסחר, הסתדרות העובדים הכללית.

אביר קארה: בנוסף, שכר המינימום המוצע, של 7,440 שקלים יהווה 71% מהשכר הממוצע במשק, נכון לשיעורו ב-2020.

אביר קארה: מדובר בעלייה בשכר המינימום בעלת השלכה תקציבית מוערכת של מעל 10 מיליארד שקלים בשנה.

אביר קארה: לא ברורים מההצעה או מדברי ההסדר ההצדקה או המנגנון לקביעת שכר המינימום השעתי, שצריך להיות 40 לשעה, ובהתאם – שכר מינימום חודשי של 7,440 שקלים.

אביר קארה: כיום מנגנון ההצמדה הקבוע בחוק לעניין גובה שכר המינימום החודשי הוא 47.5% מהשכר הממוצע, כפי שהוא כיום ב-1 באפריל.

מי כתב את זה?

אביר קארה: משרד הכלכלה.

אביר קארה: ועכשיו, ברשותכם, אני אומר לכם למה אני חושב - -

מיכאל מלכיאלי: זה מנוקד - - -

אביר קארה: - - למה אני חושב, חבריי חברי הכנסת - -

איתן גינזבורג: ברוך הבא, חבר הכנסת מלכיאלי.

איתן גינזבורג: התגעגענו אליך מאוד - -

מיכאל מלכיאלי: ברוך הנמצא.

איתן גינזבורג: - - אבל לא לקריאות הביניים.

אביר קארה: - - למה אני חושב שהעלאה משמעותית בשכר המינימום בצורה שבה אתם רוצים שזה יקרה, תפגע בחלשים ביותר בחברה הישראלית - -

קריאות: - - -

אביר קארה: - - תתדלק עוד יותר את האינפלציה, תתדלק עוד יותר את עליית המחירים.

קריאות: - - -

אביר קארה: תראו, כשאני רואה כל כך הרבה קומוניסטים, בעיקר ממפלגה - -

איתן גינזבורג: חברי הכנסת.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת בוסו, חבר הכנסת כסיף.

אביר קארה: - - שלא אמורה להיות פה, מהרשימה המשותפת, ואני רואה את שיתוף הפעולה שלכם – אני מצליח להבין לאן אתם הולכים - -

קריאות: - - -

איתן גינזבורג: חבר הכנסת ינון אזולאי, חברת הכנסת אבקסיס.

אביר קארה: - - כאילו מה שידאג לרווחה של החלשים, האוכלוסייה הערבית – עומד אחמד טיבי - -

קריאות: - - -

אביר קארה: - - ומדבר על החלשים ביותר בחברה הערבית.

קריאות: - - -

איתן גינזבורג: טוב, זה לא ילך ככה.

אביר קארה: אם במשך 20 שנה הייתם דואגים להם לחינוך כמו שצריך, לתשתיות, להשתלבות בחברה, הייתם יכולים להפוך את סח'נין לשווייץ.

קריאות: - - -

אביר קארה: הייתם יכולים, אם הייתם רוצים, להפוך את כפר קאסם לדנמרק.

מיכאל מלכיאלי: - - -

איתן גינזבורג: חבר הכנסת - - -

קריאות: - - -

אביר קארה: במקום זהף מה בחרתם לעשות?

אביר קארה: במשך שנים בחרתם לשבת כאן ולסכסך, לגדף ולקלל את החברה הישראלית.

אביר קארה: זאת בדיוק הסיבה שהרשימה המשותפת לא צריכה להיות פה.

אביר קארה: אבל כשאנחנו מדברים על העלאת שכר המינימום – לשכר מינימום, חברים, יש השלכות מזיקות על הכלכלה באופן כללי.

אורלי לוי אבקסיס: כן, להוריד את האבטלה - - -

אביר קארה: במדינות המפותחות בעולם, שכולנו רוצים להיות דומים להן - -

קריאות: - - -

אביר קארה: - - כמו בשבדיה - -

יוסף טייב: - - -

אביר קארה: - - כמו בשבדיה, כולכם רוצים להיות דומים לשבדיה - - -

יוסף טייב: סינגפור.

יוסף טייב: סינגפור.

אביר קארה: תסתכלו איזה שיתוף פעולה.

אביר קארה: באמת, אני רואה את שיתוף הפעולה הזה, אני רואה כבר באיזה מפלגות אתם הולכים לשבת - -

יוסף טייב: אל תנסה להפוך את זה למגזרים.

אביר קארה: - - אני נדהם בכל פעם מחדש משיתוף הפעולה.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת.

משה ארבל: אנחנו גאים בזה.

משה ארבל: אנחנו גאים בזה.

קריאות: - - -

איתן גינזבורג: חבר הכנסת מרגי.

אביר קארה: בכל פעם שיש שיתוף פעולה של טיבי איתכם, אני מבין שמשהו רע הולך לקרות לכלכלה הישראלית.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת מרגי, חבר הכנסת מרגי.

יעקב מרגי: - - -

איתן גינזבורג: לא להניף חפצים.

אביר קארה: אם אנחנו רוצים להשוות את עצמנו למדינות המתקדמות בעולם, כמו שבדיה, כמו שווייץ וכמו במדינות מפותחות - -

אורלי לוי אבקסיס: יש שם גם תחבורה חינם - - -

אביר קארה: - - העיקרון המרכזי במדינות האלה הוא שכשיש ארגון עובדים, לארגון העובדים הזה אין מדינה.

ינון אזולאי: אביר, אביר, רד, רד, לא נעים.

ינון אזולאי: רד.

אביר קארה: כשיש ארגון עובדים, ארגון העובדים עושה עסקה בין העובדים לבין המעסיק שלהם.

אביר קארה: יש ארגונים שעושים את העסקאות האלה.

אביר קארה: בישראל זה לא עובד ככה.

קריאות: - - -

אביר קארה: יש מה שנקרא עסקת חבילה, ושכר המינימום בישראל הוא 47.5% מהשכר הממוצע במשק.

אביר קארה: שכר המינימום הוא 47.5% מהשכר הממוצע במשק.

אביר קארה: יש גם סידור מאוד טוב עכשיו של עסקת החבילה.

אביר קארה: הציבור ששומע אותנו הוא לא צד בעסקת החבילה.

אביר קארה: כשאתם מסתכלים על העסקאות האלה במשך שנים, אתם מבינים שלא רק שזה לא דאג לחלשים ביותר בחברה, זה דואג לחזקים ביותר.

אביר קארה: העלאת שכר מינימום לא משפיעה רק על משתכרי שכר המינימום, היא משפיעה גם על השכר במגזר הציבורי, שחלק מהאנשים בו, השכר שלהם 18,000 שקלים, והוא גם יעלה ויהיה מושפע מאותו שכר.

קריאות: - - -

ינון אזולאי: אתה רוצה להעניש את כולם?

קריאות: - - -

מיכאל מלכיאלי: לא מתאים.

מיכאל מלכיאלי: לא מתאים.

אביר קארה: בכל אופן, מחקר מאוד מקיף שנעשה על שכר המינימום - -

ינון אזולאי: אביר, הייתי מציע לך לרדת - - -

אביר קארה: - - קובע שההעלאה של שכר המינימום באופן דרסטי פוגעת בעיקר בשכבות החלשות ובחלשים ביותר בחברה.

קריאות: - - -

אביר קארה: אני אולי לא יודע, חברי הכנסת של הרשימה המשותפת, שהם גזענים, אולי הם לא יודעים שתומס סמואל סיפר באחד מהספרים שלו על העבר הגזעני של שכר המינימום שבו רצו למנוע משחורים להצליח לעבוד בעבודות של לבנים, כי כוח ההשתכרות שלהם, השווי שלהם בתוך המערכת היה נמוך יותר מכפי שהם יכלו להשתכר.

אביר קארה: העלו את שכר המינימום כדי לפגוע בחלשים ביותר בחברה.

אביר קארה: עליית מחירים במשק תפגע בחלשים ביותר בחברה הישראלית - -

קריאות: - - -

אביר קארה: - - אם אנחנו רוצים להיות כמו שבדיה, אם אנחנו רוצים להיות כמו דנמרק, אנחנו צריכים להוריד מחירים - -

קריאות: - - -

אביר קארה: - - להסיר חסמים - - -

איתן גינזבורג: חברי הכנסת.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת סמי אבו שחאדה, תודה.

אביר קארה: סמי אבו שחאדה, אתה לא צריך להיות פה.

אביר קארה: אתה רק בטעות הגעת לכאן.

אביר קארה: אתה גזען, אתה האפרטהייד האמיתי של מדינת ישראל.

קריאות: - - -

אביר קארה: אתה לא צריך להיות פה בכלל, עצם זה שאתה פה זה הזיה שלנו - -

קריאות: - - -

אביר קארה: - - שחברי כנסת לא דואגים שאתה לא תהיה כאן.

סמי אבו שחאדה: תומס סמואל - - -

עופר כסיף: - - -

יוסף טייב: - - - אביר, תספר לנו על זה - - -

קריאות: - - -

אביר קארה: בכל אופן, שיתוף הפעולה שלכם צריך להיות כדי לפתוח את השוק לתחרות - -

קריאות: - - -

אביר קארה: - - ולא לעמוד כל הזמן, להיות אלה שמשרתים.

אביר קארה: אתם לוביסטים של יוקר המחיה בכנסת - -

אורלי לוי אבקסיס: - - -

אביר קארה: - - לוביסטים של יוקר המחיה, אתם עושים הכול כדי שמחירים במדינת ישראל לא ירדו.

אביר קארה: איך הגענו למצב הזה שהמחירים כל כך גבוהים בישראל?

אביר קארה: -

קריאות: - - -

אביר קארה: ניהלתם פה מדיניות כלכלית לא אחראית במשך שנים.

אביר קארה: במשך שנים, במשך שנים.

אביר קארה: העלאת שכר המינימום ל-40 שקלים תפגע בחלשים ביותר, כי עליית מחירים פוגעת בחלשים ביותר.

עופר כסיף: מה זה השטות - - -

אביר קארה: ואם אנשים בעלי כושר השתכרות נמוך לא יוכלו מחר להיכנס לעבוד בעבודה מסוימת או ייפלטו משוק התעסוקה, זה יהיה בגלל ההצעה הזאת.

אביר קארה: בכל אופן, אני קורא לחברי הקואליציה להתנגד, כמובן, להצעת החוק - -

קריאות: - - -

משה ארבל: הם לא קונים את זה.

משה ארבל: הם לא קונים את זה - - -

אביר קארה: - - להתנגד, כמובן, להצעת החוק, ולקבוע שהגיע הזמן - -

ינון אזולאי: רד, רד - - -

אביר קארה: - - ששכר המינימום בישראל ייקבע בין עובד למעביד, בהסכם מסודר בין ארגונים עובדים לבין ארגוני מעסיקים, ושהשכר ישקף גם את הרווח שאותו עובד צריך לעשות.

אביר קארה: עמדה כאן חברת כנסת לפניי ואמרה שהבייביסיטר שלה מרוויחה יותר משכר המינימום, וזה נכון, כי השכר נקבע לפי היצע, לפי ביקוש ולפי היכולת שלך לשלם.

אביר קארה: וכמובן, לא צריך בשביל זה שכר מינימום.

יוסף טייב: אביר - - -

אביר קארה: לא צריך בשביל זה שכר מינימום.

אביר קארה: מה שצריך בשביל זה זה שוק חופשי; צריך בשביל זה יותר עסקים מצליחים; צריך בשביל זה שעסקים בישראל יוכלו באמת להתקיים, ולא לשלם ארנונה עסקית משוגעת – אז הם יוכלו בהחלט להעלות את השכר בצורה רצינית.

אביר קארה: מתוך הנתונים בישראל, שכר המינימום בישראל גבוה ביחס לשכר המינימום במדינות העולם.

אביר קארה: גם השכר החציוני וגם שכר המינימום בישראל יותר גבוהים ביחס למדינות העולם.

קריאות: - - -

אביר קארה: ולכן אני קורא לכם, מכיוון שזה עשוי לתדלק עוד יותר את האינפלציה – זה נכון, דרך אגב, שכשיש אבטלה נמוכה זה הזמן להעלות טיפה את השכר, אבל אני קורא לכם - - -

ינון אזולאי: אביר, רד.

אביר קארה: יש לי עוד 36 שניות.

ינון אזולאי: אתה מדבר שטויות.

ינון אזולאי: אתה עושה בושות לקואליציה.

אביר קארה: אני קורא לכם בכל מקרה להתנגד להצעת החוק הזאת, כיוון שיש עסקת חבילה במשק – עסקת החבילה היא מאוזנת – בין המעסיקים לבין בעלי העסקים.

מיכאל מלכיאלי: סינגפור, סינגפור.

אביר קארה: בהחלט זה הכיוון של סינגפור – שוק חופשי מלא, גם בתחום ההעסקה.

יוסף טייב: - - -

מיכאל מלכיאלי: סינגפור, איפה סינגפור?

אביר קארה: הגיע הזמן שגם בתחום של ההעסקה יהיה שוק חופשי מלא, וזה יעלה בהחלט את השכר הממוצע במשק.

אביר קארה: בשבדיה אין שכר מינימום, והשכר הממוצע גבוה בהרבה.

אביר קארה: בסינגפור אין שכר מינימום, והשכר הממוצע גבוה בהרבה.

משה ארבל: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה.

אביר קארה: בארצות הברית שכר המינימום עומד על 7.21 דולר, אבל שם השכר הממוצע גבוה בהרבה.

אביר קארה: הפריון לנפש הוא 69% יותר, כי הכלכלה היא חופשית יותר.

משה ארבל: אף אחד לא הפריע לו.

משה ארבל: הוא מדבר חופשי.

אביר קארה: אתם רוצים גם לקבוע את הכללים, גם להמשיך את הריכוזיות במשק, להגן על קבוצות לחץ ואינטרס, לחסום תחרות, לפגוע במעסיקים, ואחר כך אתם גם חושבים שזה מה שיוריד מחירים ויגביר רווחה.

ינון אזולאי: תגיד לבנט שיכתוב ספר על איך מגיעים לסינגפור.

אביר קארה: זה בדיוק מה שפוגע ברווחה של האזרחים החלשים ביותר בחברה.

אביר קארה: העמדה שלכם, כמובן, היא שמאל כלכלי רדיקלי.

אביר קארה: כל הקמפיין הזה של ה-40 ממומן על ידי "עומדים ביחד" - -

איתן גינזבורג: תודה.

אביר קארה: - - שממומנת על ידי קבוצה שמגיעה מגרמניה.

יוסף טייב: אל תספר סיפורים.

יוסף טייב: אל תספר סיפורים - - -

אביר קארה: תראו מה אתם עושים.

אביר קארה: היא מגיעה מגרמניה ותומכת בפרלמנט הגרמני, תומכת בשמאל כלכלי וקומוניזם.

משה ארבל: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה.

אביר קארה: זה מה שאתם מקדמים.

אביר קארה: הצבע הסגול הזה זה בדיוק זה.

קריאות: - - -

אביר קארה: ואם אתם רוצים לדאוג לרווחה של אזרחי ישראל, תדאגו שיהיה כאן שוק חופשי אמיתי ושאנחנו נוכל ביחד, בעזרת השם, לפתוח את השוק לתחרות, לעזור למעסיקים.

אביר קארה: אנחנו נגיע, בעזרת השם, גם לשכר הרבה יותר גבוה.

יוסף טייב: בעזרת השם שתלכו הביתה.

אביר קארה: רק נסתכל בהייטק.

אביר קארה: לא נגעתם בהייטק, לא שמתם שם רגולציה – השכר שם גבוה.

אביר קארה: בכל דבר ובכל מקום.

משה ארבל: איתן, איתן, נו מה יהיה?

איתן גינזבורג: תודה, חבר הכנסת.

אביר קארה: ודרך אגב, בשכר כזה גבוה, אם אני אוציא עובדת שעובדת בחנות פרחים, מחר בבוקר לא ירצו לקחת אותה.

משה ארבל: תודה, תודה.

איתן גינזבורג: תודה, חבר הכנסת קארה.

מיכאל מלכיאלי: בועז אומר שאתה עושה לו בושות.

מיכאל מלכיאלי: תרד, תרד.

אוריאל בוסו: - - -

אביר קארה: חברים, אני קורא לכם להתנגד להצעת החוק המזיקה הזאת.

אביר קארה: תודה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לסגן השר במשרד ראש הממשלה.

איתן גינזבורג: ישיב לסגן השר – חבר הכנסת סעדי.

איתן גינזבורג: בבקשה.

אורלי לוי אבקסיס: אני גם ביקשתי להשיב.

זה לא סינגפור – זה סינגפורים.

אביר קארה: בסינגפור אין שכר מינימום.

איתן גינזבורג: בבקשה, שלוש דקות.

אוסאמה סעדי: כבוד היושב-ראש, כבוד השר, סגן השר אביר קארה אפילו לא קרא את ההצעה שהוא השיב עליה.

אורלי לוי אבקסיס: בדיוק.

אוסאמה סעדי: הוא לא קרא.

אוסאמה סעדי: ככה הוא תמיד בא ומתחיל ומתנפל ומתקיף, אבל הוא לא קורא על מה הוא משיב.

אוסאמה סעדי: אז תדע לך, אנחנו לא ביקשנו ש-40 השקלים האלה יהיו עכשיו, מייד.

אוסאמה סעדי: כתוב שזה יהיה באופן מדורג.

אוסאמה סעדי: חברי אחמד טיבי הסביר את זה מצוין.

אוסאמה סעדי: "עומדים ביחד" עומדים מאחורי כל ההצעות האלה של כל סיעות הבית.

אוסאמה סעדי: אין סיעה, אפילו בקואליציה ובאופוזיציה, שאין לה הצעת חוק דומה של 40 שקל לשעה.

אוסאמה סעדי: היינו מצפים שכל הבית הזה, על כל הסיעות – קואליציה, אופוזיציה – יתמכו בהצעת חוק חברתית כזאת, שבאה לתת מענה ל-2 מיליון שכירים במשק.

אוסאמה סעדי: אתה מדבר על זה שזה נגד האוכלוסיות החלשות אם אני נותן 40 שקל לשעה, שזה 7,000 שקל עד 2025.

אוסאמה סעדי: אתה מדבר על עסקת חבילה מאוזנת שנותנת 6,000 שקל ב-2025, שהעובד יקבל עכשיו תוספת של כמה?

אורלי לוי אבקסיס: חצי שקל.

אוסאמה סעדי: חצי שקל.

אוסאמה סעדי: תתבייש לך שאתה מדבר על חצי שקל.

אוסאמה סעדי: זו התוספת שאתה אומר עליה: אנחנו עובדים לרווחת האזרחים?

אוסאמה סעדי: אנחנו באים להגן כאן גם על האזרחים היהודים, גם על האזרחים הערבים, בלי קשר.

אוסאמה סעדי: על כל העובדים.

אוסאמה סעדי: זו בשורה לכל העובדים.

אוסאמה סעדי: ולכן אנחנו קוראים לכולם – נעמה לזימי, אני מעריך אותך; את רתמת אותנו להצעת החוק הזאת.

אוסאמה סעדי: עשינו שדולה וקראנו לה "40 שקל".

אוסאמה סעדי: מרצ, העבודה, שהיא לטובת העובדים, איך אתם תצביעו נגד?

אוסאמה סעדי: או שתצאו.

אוסאמה סעדי: תבואו, תצביעו.

אוסאמה סעדי: אנחנו אמרנו לממשלה, אמרנו לכם, לוועדת שרים, לכולם, שנעביר את זה בטרומית ושאנחנו מתחייבים לא לקדם עד שאנחנו נבוא בדברים ונעשה מדורג.

אוסאמה סעדי: אבל לחצי שקל, בועז, אנחנו לא נסכים.

אוסאמה סעדי: כי אתם ככה צוחקים על העובדים.

אוסאמה סעדי: נעמה אמרה בצדק, תוך כדי בכי, שהעובדים בתנאי עבדות, בתנאי רעב.

אוסאמה סעדי: 50% מהמשפחות הערביות.

אוסאמה סעדי: תמיד אני שומע את מאזן, ואותנו, חברי הכנסת הערבים – 50% מהמשפחות הערביות חיות מתחת לקו העוני.

איימן עודה: 56.

אוסאמה סעדי: 56.

אוסאמה סעדי: שני שליש.

אוסאמה סעדי: (אומר בערבית:).

אוסאמה סעדי: אלה תנאי עוני, תנאי עבדות.

אוסאמה סעדי: (אומר דברים בשפה הערבית:).

יצחק פינדרוס: (אומר דברים ביידיש.

יצחק פינדרוס: ).

איתן גינזבורג: תודה.

איתן גינזבורג: לא, לא, חבר הכנסת טיבי.

איתן גינזבורג: חברת הכנסת אבקסיס, בבקשה.

יוסף טייב: תראו מי בא להצביע נגד.

ינון אזולאי: בא להצביע נגד.

מיכאל מלכיאלי: - - -

איתן גינזבורג: חבר הכנסת מלכיאלי, אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת מלכיאלי, אני קורא אותך לסדר פעם שנייה.

יוסף טייב: עוד פעם נכנסת רק להצביע?

יוסף טייב: עוד פעם.

איתן גינזבורג: בבקשה, שלוש דקות.

אורלי לוי אבקסיס: טוב, אני רוצה להגיד לכם שמרגע לרגע הקואליציה הזאת יורדת משפל אחד לשפל אחר.

אורלי לוי אבקסיס: להקפיץ את ראש הממשלה כדי להצביע כנגד 2 מיליון אזרחי המדינה שנאבקים תחת העול של העלאת המיסים שלך, תחת סל הקניות שהולך וגדל?

אורלי לוי אבקסיס: הורים לא יכולים להעמיד לילדים שלהם את הארוחה החמה, לא בגלל שהם לא עובדים.

אורלי לוי אבקסיס: כי הם עובדים, ובעבודות הקשות ביותר.

אורלי לוי אבקסיס: אבל הם מקבלים את השכר הנמוך ביותר.

אורלי לוי אבקסיס: בשביל זה הביאו אותך?

אורלי לוי אבקסיס: להתנגד לחוק הזה?

אוריאל בוסו: משפצים את הבית ברעננה - - -

אורלי לוי אבקסיס: אז אני רוצה להגיד לכם על הקואליציה המטורפת הזו.

אורלי לוי אבקסיס: פרט לנעמה לזימי חתומים גם מוסי רז, גלעד קריב, רות וסרמן לנדה, עלי סלאלחה, גבי לסקי, ווליד טאהא, מנסור עבאס, אלון טל, מיכל רוזין, מאזן גנאים, רם שפע, אימאן ח'טיב יאסין, אמילי חיה מואטי, ג'ידא רינאוי זועבי.

אוריאל בוסו: רגע, החוק תקף גם לשליח וולט?

אורלי לוי אבקסיס: כל אלה בעד.

אורלי לוי אבקסיס: אבל אתם טובים בדיבורים, כי אתם הצבועים הגדולים ביותר של הפוליטיקה הישראלית.

אורלי לוי אבקסיס: עשיתם את זה עם הדיור הציבורי.

אורלי לוי אבקסיס: גבי ונעמה, יכול להיות שהגעתן לכנסת עמוסות באידיאולוגיה.

אורלי לוי אבקסיס: מרגע ששמו אתכן נורבגיות הפכתן להיות פקק קטן בתוך כל המכונה הזו שרמסה לכם את הנשמה ואת הכוח.

אורלי לוי אבקסיס: מכרתם את הדיור הציבורי, עשיתם את זה בשדולה, עשיתם את זה בוועדת הכלכלה, עשיתם את זה – ואתם דיברתם על דיור ציבורי.

אורלי לוי אבקסיס: איפה אתם כשאנחנו נאבקים על הדיור הציבורי?

אורלי לוי אבקסיס: אתם לא שם.

אורלי לוי אבקסיס: דיברתם על קירוב הפריפריה למרכז.

אורלי לוי אבקסיס: שרת התחבורה הרעה הזו – אישה רעה מאוד – מפקירה את הפריפריה, לוקחת תקציבים מילדים בפריפריה, שאין להם בית קולנוע בעיר, שצריכים לנסוע ברכבות, ועכשיו הם ישלמו כפול.

אורלי לוי אבקסיס: אותה אישה רעה לא מוכנה להגיע לוועדת הכלכלה, למיכאל ביטון, שותף בקואליציה שלה, אחד האנשים הנעימים, שאפשר להגיע איתו לסיכומים.

אורלי לוי אבקסיס: מזלזלת בעבודת הכנסת ואומרת שלא ישונה אפילו לא פסיק.

אורלי לוי אבקסיס: כי אתם אנשים רעים.

אורלי לוי אבקסיס: אתם לא רוצים להקשיב.

אורלי לוי אבקסיס: אתם אטומים ואתם מכירים את החברים שלכם מצפון תל אביב ומכל המקומות שבהם אתם מסתובבים לאספרסו הקצר שלכם.

אורלי לוי אבקסיס: כי האספרסו שלכם עולה יותר מהשכר של שעת עבודה של אותה מטפלת בגן, של אותו עובד סיעודי, של אלה שמרימים את הנכים כדי שיוכלו לתפקד.

אורלי לוי אבקסיס: תתביישו לכם.

אורלי לוי אבקסיס: אז אם אתם לא מקשיבים לי, אולי, אולי תקשיבו לזוכה פרס נובל בנושא הכלכלי.

אורלי לוי אבקסיס: ואני רוצה להגיד לכם מה הוא אמר.

אורלי לוי אבקסיס: אם לא אורלי לוי ואם לא החברים כאן, כדאי מאוד שתדעו.

אורלי לוי אבקסיס: אני לא אקריא את דני פילק, שהוא בעצם בשר מבשרכם, שמנסה להסביר - -

איתן גינזבורג: שימי לב לשעון.

אורלי לוי אבקסיס: - - לגבי כמה זה יעזור.

אורלי לוי אבקסיס: אז אני רוצה להגיד לכם שפרופ' דייוויד קארד, שזכה בפרס נובל לכלכלה בשנה שעברה, הראה את ההשפעות החיוביות של העלאת שכר המינימום בארה"ב.

אורלי לוי אבקסיס: כמו כן, מחקרם של בלמן ווולפסון הראה כי העלאת שכר המינימום מהווה כלי יעיל להגדלת הכנסתם של בעלי הכנסות נמוכות, ללא השפעות שליליות על שיעורי התעסוקה.

איתן גינזבורג: תודה.

אורלי לוי אבקסיס: החוקרת שרה למוס מצאה כי העלאת שכר מינימום מגדילה את - -

איתן גינזבורג: נא לסיים, חבר הכנסת אבקסיס.

אורלי לוי אבקסיס: - - ההכנסה של השכבות המוחלשות.

אורלי לוי אבקסיס: היא לא פוגעת בשיעורי התעסוקה.

אורלי לוי אבקסיס: יש לה השפעות קלות מאוד על האינפלציה.

איתן גינזבורג: תודה.

אורלי לוי אבקסיס: אל תקשיבו לי, תקשיבו לזוכי פרס נובל בכלכלה.

אורלי לוי אבקסיס: הם מבינים כנראה יותר טוב מכם.

איתן גינזבורג: תודה רבה, חבר הכנסת אבקסיס.

אורלי לוי אבקסיס: אבל אני אגיד לכם משהו:

אורלי לוי אבקסיס: אתם לא מקשיבים לא לעם, לא למצפון, לא לתורה, כי אתם מנותקים.

איתן גינזבורג: תודה רבה.

אורלי לוי אבקסיס: תתביישו לכם.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחברת הכנסת לוי אבקסיס.

קריאה: אלקטרונית.

קריאה: אלקטרונית.

קריאות: - - -

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

איתן גינזבורג: ההצבעה תהיה אלקטרונית.

קריאות: - - -

איתן גינזבורג: ששש.

איתן גינזבורג: מה זה?

איתן גינזבורג: מה קרה לכם?

איתן גינזבורג: אני מבקש מכם לתפוס את מקומותיכם.

איתן גינזבורג: ההצבעה תהיה הצבעה אלקטרונית.

איתן גינזבורג: ראשית, נצביע על הצעת חוק - - -

קריאות: - - -

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, אפשר לא לצעוק מהיציע?

איתן גינזבורג: בטח לא מהיציע - - - יש פה שלוש הצעות חוק.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת מלכיאלי, שב במקומך.

קריאות: - - -

איתן גינזבורג: השרה שאשא ביטון, אנחנו מצביעים ואת בטלפון.

יפעת שאשא ביטון: - - -

איתן גינזבורג: לא, אבל אנחנו לא נוהגים לדבר בטלפון במליאה.

קריאות: - - -

איתן גינזבורג: חבר הכנסת ינון אזולאי, אנא שב במקומך.

איתן גינזבורג: אנא שב במקומך.

איתן גינזבורג: אנא שב.

קריאות: - - -

איתן גינזבורג: אני לא חושב שמה שאתם עושים כרגע זה כן מכובד.

קריאות: - - -

איתן גינזבורג: אנחנו נעבור להצבעה על הצעת חוק שכר מינימום (תיקון – העלאת שכר המינימום), של חבר הכנסת אוסאמה סעדי ואחמד טיבי.

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: נא להצביע.

איתן גינזבורג: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 23

איתן גינזבורג: נמנעים – אין

איתן גינזבורג: בעד – 23, נגד – ארבעה, אין נמנעים.

איתן גינזבורג: אני קובע כי הצעת החוק התקבלה ותעבור לדיון בוועדת העבודה והרווחה של הכנסת.

קריאות: - - -

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים – חברי הכנסת, שבו, בבקשה.

איתן גינזבורג: שבו, בבקשה.

איתן גינזבורג: שב, חבר הכנסת אבוטבול.

איתן גינזבורג: שב, חבר הכנסת ינון אזולאי.

איתן גינזבורג: שבו, בבקשה.

איתן גינזבורג: לא, שב.

איתן גינזבורג: שב.

קריאות: - - -

איתן גינזבורג: אתה מפריע.

איתן גינזבורג: אתה מפריע.

איתן גינזבורג: אנחנו באמצע הצבעה.

קריאות: - - -

איתן גינזבורג: לא הבנתי.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת - - - לא הספיק היום?

איתן גינזבורג: די.

יוסף טייב: - - -

איתן גינזבורג: חבר הכנסת טייב, מספיק.

איתן גינזבורג: אנחנו באמצע הצבעה.

איתן גינזבורג: מספיק.

איתן גינזבורג: כל אחד עם הפנינים שלו.

איתן גינזבורג: די, מספיק.

אורלי לוי אבקסיס: - - -

איתן גינזבורג: הצעת החוק תעבור לקביעת ועדה בוועדת הכנסת.

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק שכר מינימום (תיקון – העלאת שכר המינימום), של חברת הכנסת לזימי וקבוצת חברי הכנסת.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, נא להצביע.

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: הצבעה.

איתן גינזבורג: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 19

איתן גינזבורג: נמנעים – אין

איתן גינזבורג: בעד – 19, נגד – שלושה, אין נמנעים.

איתן גינזבורג: אני קובע כי הצעת החוק התקבלה ותעבור לוועדת העבודה והרווחה של הכנסת.

קריאות: - - -

קריאה: כספים.

קריאה: כספים.

איתן גינזבורג: כספים?

איתן גינזבורג: היא תעבור לוועדת הכנסת לקביעת ועדה.

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק שכר מינימום של חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס.

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: נא להצביע.

איתן גינזבורג: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 22

איתן גינזבורג: נמנעים – אין

איתן גינזבורג: בעד – 22, נגד – ארבעה, אין נמנעים.

איתן גינזבורג: אני קובע כי הצעת החוק התקבלה ותעבור לדיון בוועדת העבודה והרווחה של הכנסת.

איתן גינזבורג: כספים?

איתן גינזבורג: זה יעבור לוועדת הכנסת לקביעת ועדה.

משה אבוטבול: יאללה, בנט, בנט, שנת צוהריים, שלא תפספס.

משה אבוטבול: [הצעת חוק פ/3321/24; נספחות.

משה אבוטבול: ]

משה אבוטבול: << הצח >> הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון – הגנה על חושפי שחיתויות במשטרת ישראל), התשפ"ב–2022 << הצח >> [הצעת חוק פ/3275/24; נספחות.

משה אבוטבול: ]

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר-היום – הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון – הגנה על חושפי שחיתויות במשטרת ישראל), של חבר הכנסת אמיר אוחנה וקבוצת חברי הכנסת.

איתן גינזבורג: אני מזמין את חבר הכנסת אוחנה לנמק את הצעת החוק, בבקשה.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, אנא, שמרו על השקט.

איתן גינזבורג: אנחנו בנושא הבא על סדר-היום.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני.

איתן גינזבורג: עשר דקות לרשותך.

אמיר אוחנה: תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש.

אמיר אוחנה: כנסת נכבדה, ב-18 בינואר השנה פורסם על ידי העיתונאי תומר גנון כי משטרת ישראל עשתה שימוש ברוגלה זדונית המכונה פגסוס, לצורך חדירה סמויה מרחוק לתוכן של מכשירי טלפון ניידים של אישים שונים ללא צו כחוק.

אמיר אוחנה: נטען, בין היתר, כי השתמשו בכלי נגד מי ממפגיני הדגלים השחורים.

אמיר אוחנה: ומכאן השתוללו מי שהשתוללו, והפליגו למחוזות הדמיון על שר הבט"פ דאז, אני, המפכ"ל ומה לא – מי נתן את ההוראה?

אמיר אוחנה: מהר מאוד התברר שהכלי נכנס לשימוש והופעל לראשונה עוד בזמנו של המפכ"ל אלשיך, והקשר שלי אליו הוא זהה לקשר של השר הנוכחי בר לב.

אמיר אוחנה: הכלי נכנס למשטרה לפני זמננו, והופעל ללא ידיעתנו.

אמיר אוחנה: כמו כן, התברר, כפי שפורסם על ידי העיתונאי יואב יצחק, שנעשה בכלי הזה שימוש לא חוקי גם בתיקי נתניהו.

אמיר אוחנה: או אז, השתררה דממה באולפנים, והרעש הגדול שליווה את הפרשה בראשיתה, כשנטען שהכלי הופעל נגד מפגיני השמאל, גווע והפך לדממה דקה ומביכה.

אמיר אוחנה: זה לא מנע, כמובן, משלל פוליטיקאים, ובהם גם הרזרבי, שר החוץ – ששמעתי, אגב, שהוא נמצא בביקור היסטורי בישראל כעת – לצאת בקריאה לחקור את אוחנה.

אמיר אוחנה: זו הייתה הקריאה.

אמיר אוחנה: כן, זה אותו לפיד שטבע את המונח "חקירוקרטיה" כלפי חקירות פוליטיות.

אמיר אוחנה: אבל אם נספור את מספר הפעמים שהשבשבת הפוליטית, האידאולוגית, החליפית הזאת, אמרה דברים ולאחר מכן את היפוכם, אז נצטרך לעבור לעולמות המתמטיים של חזקות, וממילא זה לא פיליבסטר.

אמיר אוחנה: בכל אופן, השבתי לו אז שאני מוכן בשמחה להיות ראשון הנחקרים, כי אין לי מה להסתיר.

אמיר אוחנה: אבל אם הוא לא מאמין לי, אז אני מוכן שנבוא שנינו למכונת אמת.

אמיר אוחנה: ואני מתחייב להשיב על כל שאלה בנוגע לפגסוס, כשהוא בתמורה ישיב על כמה שאלות בנוגע לפגישות שלו עם מו"ל ידיעות אחרונות סביב חוק ישראל היום, שאותן השחיר ביומן וניסה להסתיר.

אמיר אוחנה: עד כה הוא לא השיב לי, אבל ההזמנה עומדת בעינה.

אמיר אוחנה: רק למען השם, שתהיה כבר חקירה סביב האירוע הזה.

אמיר אוחנה: חקירה אמיתית, ולא ועדת בדיחה; אותה ועדת בדיקה, ועדת טיוח, שמינה היועץ המשפטי לממשלה אז מנדלבליט, שבעצמו צריך להיבדק, משום שאין סיכוי שכלי כזה נכנס לשימוש במשטרת ישראל בלי שגורמי הייעוץ המשפטי לממשלה מלווים את השימוש בו.

אמיר אוחנה: ואם היה בו שימוש לא חוקי, הוא היה בידיעתם וברשותם של גורמי היועמ"ש.

אמיר אוחנה: אז הוא, מנדלבליט, ממנה את המשנה שלו, עמית מררי, הכפופה אליו, לבצע בדיקה, וגם מורה לה שתיבדקנה אך ורק השנים 2021-2020 – במקום ועדת חקירה חיצונית, עצמאית, בלתי תלויה, שתבדוק את השימוש בכלי הזה מהרגע שבו הוא נכנס לשימוש במשטרת ישראל; באישור של מי הוא הוכנס לפעולה, מה הכללים שנקבעו להפעלתו ועל ידי מי, וכלפי מי הוא הופעל.

אמיר אוחנה: וחקירה כזו אזרחי ישראל טרם קיבלו.

אמיר אוחנה: עד היום אין לנו מענה של גורם עצמאי, בלתי תלוי, שיודע לענות על השאלות הללו.

אמיר אוחנה: אבל מעז יצא מתוק.

אמיר אוחנה: קראתי אז פומבית, בראיון בגלי צה"ל – עוד בימים שהתראיינו לתחנה הזאת – אצל יעקב ברדוגו, לכל איש משטרה שיש בידיו מידע בנוגע להפעלת הכלי, שייצא החוצה ויאמר את הדברים.

אמיר אוחנה: רק שתוך כדי הריאיון הזה למדתי שמי שחוקק את החוק, שלפיו מבקר המדינה יכול להעניק צו הגנה לחושפי שחיתויות פן יפוטר, יורעו תנאיו או יבולע לו בדרך אחרת – חוק ראוי ונכון, אגב – החריג, משום מה, את המשטרה.

אמיר אוחנה: כלומר, אנשי משטרה שהם חושפי שחיתויות לא יוכלו לחסות בצילו של החוק הזה ולקבל את צו ההגנה ממבקר המדינה.

אמיר אוחנה: ההבנה הזו הביאה לעולם את הצעת החוק שלפנינו, ומבקשת להכליל ולא להחריג את שוטרי משטרת ישראל בחוק שיעניק הגנה לחושפי שחיתויות.

אמיר אוחנה: אני קורא שוב מעל במה זו לכל שוטר ושוטרת היודעים על דבר לא-חוקי או לא תקין המבוצע במסגרותיהם – או שבוצע במסגרותיהם – לחשוף את השחיתות הזאת תוך שיקבלו גם יקבלו הגנה.

אמיר אוחנה: הדבר הזה, אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, הוא כלי מרכזי במאבק בשחיתות, שכולנו שותפים לו, ולמרבה הצער הוא קיים גם במערכות אכיפת החוק.

אמיר אוחנה: אני שמח שגם בממשלה קיימת הבנה שמדובר בהצעת חוק חשובה ונכונה, ועל כן, אדוני, היא צפויה לזכות בתמיכת שני חלקי הבית.

אמיר אוחנה: אני קורא לכולם – אני צריך את תשומת הלב של היושב-ראש לרגע אחד.

איתן גינזבורג: כן, בבקשה.

אמיר אוחנה: אני צריך את תשומת הלב של היושב-ראש לרגע אחד.

אמיר אוחנה: על כן ההצעה הזאת צפויה לעבור ולזכות בתמיכת שני חלקי הבית, ואני קורא לכולם להצביע בעד ההצעה.

אמיר אוחנה: התברר שב-2017 גם חבר הכנסת קיש הגיש הצעת חוק זהה, ועל כן - -

איתן גינזבורג: הוצמדה להצעת החוק הזאת.

אמיר אוחנה: - - הנימוק עומד גם לצורך הצעת החוק של קיש.

איתן גינזבורג: אתה לא רוצה את השלוש דקות שלו?

אמיר אוחנה: לא.

אמיר אוחנה: על השלוש דקות שבסוף - - -

איתן גינזבורג: לא.

איתן גינזבורג: לך יש עשר דקות ולקיש יש שלוש דקות, אז יש 13 דקות.

אמיר אוחנה: על השלוש דקות האלה אני מוותר.

אמיר אוחנה: הנימוקים הם גם לצורך הזה.

אמיר אוחנה: השרה מציגה את עמדת הממשלה.

אמיר אוחנה: אולי אחרי דברי השרה אני אבקש – לא בטוח.

איתן גינזבורג: תוכל לבקש רק אם היא תתנגד.

אמיר אוחנה: מאה אחוז, בסדר גמור.

אמיר אוחנה: אז אני מבקש מכולם להצביע בעד.

אמיר אוחנה: אני מודה לך אדוני היושב-ראש ולכם חבריי חברי הכנסת.

אמיר אוחנה: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לך, חבר הכנסת אוחנה.

איתן גינזבורג: אני מזמין את השרה יפעת שאשא ביטון להשיב על שתי הצעות החוק למעשה, כי מבחינתך נימקת את שתיהן.

איתן גינזבורג: השרה תשיב על שתי הצעות החוק – הצעת חוק מבקר המדינה, שמספרה 3321, של חבר הכנסת אמיר אוחנה וקבוצת חברי כנסת, וגם של חבר הכנסת קיש, שמספרה 3275.

איתן גינזבורג: בבקשה, גברתי.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, אדוני היושב–ראש.

יפעת שאשא ביטון: חבריי חברי הכנסת, הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון – הגנה על חושפי שחיתויות במשטרת ישראל), התשפ"ב–2022, מבקשת לבטל את ההחרגה של שוטרים מההסדר לפי חוק מבקר המדינה המגן על עובדים בגופים מבוקרים החושפים שחיתות במקום עבודתם.

יפעת שאשא ביטון: ועדת השרים לענייני חקיקה החליטה לתמוך בהצעת החוק בקריאה הטרומית, בכפוף לכך שהמשך החקיקה ייעשה בהסכמת המשרד לביטחון הפנים, משרד המשפטים וזרוע עבודה במשרד הכלכלה.

יפעת שאשא ביטון: אני מעריכה, חבר הכנסת אמיר אוחנה, שאתה מסכים להחלטה.

אמיר אוחנה: אמרת שזה בתיאום עם משרד המשפטים והבט"פ.

אמיר אוחנה: זה מה שאמרת?

יפעת שאשא ביטון: הבט"פ, המשפטים וזרוע העבודה במשרד הכלכלה.

יפעת שאשא ביטון: בסדר?

אמיר אוחנה: אני לא יודע מה הקשר, אבל שיהיה.

יפעת שאשא ביטון: אם זה כתוב כאן כנראה שיש בזה - - -

אמיר אוחנה: טוב, בסדר.

יפעת שאשא ביטון: חושפי שחיתויות נתקלים בקשיים רבים עם חשיפת השחיתות ולאחריה ובכלל זה התנכלויות ופיטורים ממקום העבודה, דבר שגורם לו פעם לקושי נפשי בהגשת תביעה ולהרתעה מפני הגשת תלונות החושפות שחיתויות.

יפעת שאשא ביטון: בהתחשב בפגיעותם של חושפי שחיתויות ובחשיבות תרומתם לביצור שלטון החוק, ועל פי התפיסה הרווחת בקרב מדינות דמוקרטיות היום, מוטלת על המדינה אחריות מוגברת להעניק לחושפי השחיתויות את ההגנה הראויה.

יפעת שאשא ביטון: על מנת שעובד יפרוץ את מחסום השתיקה ויקדם אינטרסים חברתיים רחבים – לאו דווקא כאלו הנוגעים לו באופן אישי – עליו להיות בטוח כי קיים מערך של תמיכה, אשר יסייע לו בתהליך וימזער ככל הניתן את הפגיעה שתיגרם לו.

יפעת שאשא ביטון: אגב, יכול להיות שכאן טמונה הסיבה למה גם זרוע העבודה, כי הוא בעצם אחראי על תנאי העבודה של העובדים וכו'.

יפעת שאשא ביטון: כיום, החוק מאפשר להעניק לחושפי השחיתויות הגנה במישורים שונים, עם זאת הוא אינו חל כיום על השוטרים.

יפעת שאשא ביטון: נוכח העובדה שאין הבדל מהותי בין המשטרה לבין גופים מבוקרים אחרים מבחינת ההיתכנות של מעשי שחיתות והתנכלות לעובדים המדווחים על מעשה השחיתות, החליטה ועדת השרים לבטל את ההחרגה הקיימת כיום בחוק ביחס לשוטרים.

יפעת שאשא ביטון: מכאן שמעתה גם שוטרים החושפים מעשה שחיתויות במקום עבודתם יזכו להגנה הניתנת כיום לעובדים אחרים.

יפעת שאשא ביטון: נוכח האמור, אבקש מהכנסת לתמוך בהצעת החוק.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: מאחר שהממשלה תומכת, אנחנו עוברים להצבעה.

אמיר אוחנה: אני רוצה לומר לפני ההצבעה, שהוסכם שההצעה, אם תעבור, היא תעבור לוועדת הבט"פ.

מירב בן ארי: ועדה לביטחון הפנים.

יעקב מרגי: נראה, נראה.

יעקב מרגי: חברי הכנסת סוברניים לבקש משהו אחר.

אמיר אוחנה: זאת ההסכמה, לפחות בינינו.

אורי מקלב: אני רוצה להתנגד.

יעקב מרגי: יש חבר כנסת מתנגד?

יעקב מרגי: חבר הכנסת אורי מקלב מבקש להתנגד.

יעקב מרגי: עומדת לו הזכות.

יעקב מרגי: כמובן, הוא מכיר את הכללים.

יעקב מרגי: הוא לא יוכל להצביע בעד.

יעקב מרגי: בבקשה, אדוני, שלוש דקות לרשותך.

אורי מקלב: תודה רבה אדוני היושב-ראש.

אורי מקלב: השר לשעבר, אתה מביא הצעת חוק טובה ומכובדת מתוך ניסיון, אבל אי-אפשר להצביע על הצעת החוק הזאת לפני שהזכרנו את דמותו של הרב אורי זוהר, זכר צדיק לברכה, שנפטר בסוף שבוע שעבר והשבת והחג – אם לא נתנו את ההזדמנות להעלות את זכרו.

אורי מקלב: הוא היה דמות ייחודית, אני חושב, דמות משמעותית שאין דומה לה ולא היה דומה לה.

אורי מקלב: הרב אורי זוהר, כפי שאני חושב שכולם הכירו, חי, והיו לו שתי תקופות בחייו המפורסמים מאוד, בשני עולמות שרחוקים אחד מהשני כשנות אור.

אורי מקלב: היו לו את החיים הקצרים, חצי מהחיים הקצרים יותר, אם אנחנו מורידים את הנערות ואת הילדות, אז החיים קצרים יותר, מול חיים רוחניים ארוכים יותר.

אורי מקלב: בחיים שלו הקודמים הוא היה חי חיי בידור, חיי קולנוע, חיי בוהמה, חופשיות, הזוהר המדומה, כהגדרתו, מול עולם התוכן והעולם הרוחני, ההלכתי, השורשי, הערכי, המחייב מאוד מול החופש, התובעני מאוד.

אורי מקלב: איך הוא אמר?

אורי מקלב: "שיוויתי ה' לנגדי תמיד, לעשות רצונו יתברך".

אורי מקלב: זה מה שהוא כל הזמן ראה.

אורי מקלב: הוא באמת דחה והתנזר ובז גם לגשמיות, להנאות העולם הזה, לחופשות, לבילויים, לרכושנות, לפאר, להדר.

אורי מקלב: כל זה היה אצלו כקליפת השום.

אורי מקלב: הוא חי חיי צניעות, סגפניים, אפילו, עם דרישות עצמיות מאוד מאוד גבוהות, עם שליטה עצמית, עם חריצות.

אורי מקלב: הוא לא נתן לעצמו שום הנחה, כפי שהעיד החברותא שלו.

אורי מקלב: 46-45 שנה בבוקר, לפנות בוקר, יום-יום, כולל ביום האחרון שלו, קם בשביל עבודת הבורא בגלל החיובים שיש לו.

אורי מקלב: צריך גם להגיד שהוא לא עזב בגלל מצוקות וקשיים וכישלונות.

אורי מקלב: הוא חי באמצע, ובשיא הקריירה, בשיא הפריחה שלו, הוא גילה את האמת.

אורי מקלב: חבר אתגר אותו, וכשהוא ידע את נקודת האמת, הוא עמד על זה והמשיך בדרך הזו.

אורי מקלב: לא היו בדרך שום פספוסים ושום סטיות.

אורי מקלב: היה מעבר קשה מאוד.

אורי מקלב: לעזוב את הכול – אדם שלא רק המשפחה הקרובה והעבודה, כל המדינה מכירה אותו, כולם יודעים מי המפורסמים האלה.

אורי מקלב: לעיני כל ישראל הוא מתמיד, בתהליך רצוף ומתמיד של חזרה בתשובה, והגיע לרמות ולדרגות גבוהות מאוד בלימוד התורה; בעמקות, בידע, ביכולות שהוא גילה; במה שהוא היקנה בחינוך; במה שהוא היקנה לאחרים.

אורי מקלב: אני חושב שהוא הגיע למדרגה ממש ממש גבוהה, ואני חושב שהוא דמות לחיקוי.

אורי מקלב: הוא ייעץ הרבה, ולימד הרבה.

אורי מקלב: אבל זה לא נכון מה שהתקשורת בסוף השבוע באה ואמרה, שהוא היה גשר בין שני העולמות.

יעקב מרגי: לא היה לו עולמות.

יעקב מרגי: בעולם הזה לא היה.

אורי מקלב: הוא לא היה גשר.

אורי מקלב: הוא הכיר את העולם הקודם שלו.

אורי מקלב: הוא לא הדחיק אותו, הוא לא עזב אותו, דהיינו, הוא השכיל להתמודד איתו.

אורי מקלב: זה לא היה קל.

אורי מקלב: מסריטים לפניך אמירות שלך, צילומים שלך, מול מה שסותר מאוד את העולם שלך, סותר מאוד.

אורי מקלב: הוא עמד מפני שהוא היה בטוח בצדקת דבריו ולא הייתה לו בעיה להתמודד.

אורי מקלב: אני חושב שהוא עשה את זה גם בגלל שהוא הרגיש אחריות ושליחות.

אורי מקלב: אבל הוא גם שאל שאלה שאנחנו גם לא מתמודדים איתה.

אורי מקלב: אבל כשאני אומר שהוא לא התכחש לעולם הזה, הוא השאיר את החברים שלו בבין-אישי.

אורי מקלב: הוא דאג להם, שמר איתם על קשר מסוים, התפלל עליהם.

אורי מקלב: יש אנשים שקשה להם.

אורי מקלב: אדם שמתנזר ממשהו בדיאטה חריפה, מביאים אליו מאכלים – הוא לא רוצה לראות.

אורי מקלב: אל תביאו את זה, כי אני לא אוכל לעמוד בזה.

אורי מקלב: הוא עמד בזה, הוא לא חשד.

אורי מקלב: אבל הוא עשה הבדל גדול בין העולם הזה, שהיה מבחינתו עולם ריק וריקני, לבין עולם תוכן מלא ועשיר שיש בו אמת ורציפות.

אורי מקלב: והוא הצטער – משלושה דברים היה אכפת לו: היה אכפת לו העתיד של העם היהודי.

אורי מקלב: בעניין הזה היה אכפת לו שלמות העם היהודי, והיה אכפת לו החינוך.

אורי מקלב: הוא אמר: מנעו ממני את החינוך, לא נתנו לי לבחור בזה.

אורי מקלב: הוא השקיע הרבה, ומכל דקה של לימוד היה אכפת לו.

אורי מקלב: כל דקה של לימוד.

אורי מקלב: שואלים אותנו הרבה פעמים, אדוני היושב-ראש, מה אתם לומדים כל כך הרבה?

אורי מקלב: טוב, אתה לא רב.

יעקב מרגי: נא לסיים.

אורי מקלב: אתה כבר רב, אתה כבר שוחט, אבל מה הלאה?

אורי מקלב: אין סוף לראות אותו.

אורי מקלב: הוא יוכיח, אורי זוהר יוכיח.

יעקב מרגי: תודה.

אורי מקלב: ואני רק רוצה לסיים בדבר הזה.

אורי מקלב: היה אכפת לו גם העלבות על מחוללי הציונות, על אבות הציונות.

אורי מקלב: הוא הרי אמר: מי המחולל, על מה חינכו אותי, על הרצל?

אורי מקלב: על מה הרצל?

אורי מקלב: שהוא ציטט אותו.

אורי מקלב: כך כתב הרצל בכתבים שלו: אני מחולל תנועה כבירה בין יהודים, שיעברו באופן חופשי ונאה לנצרות.

אורי מקלב: כך אמר הרצל.

יעקב מרגי: חבר הכנסת מקלב.

אורי מקלב: הוא אומר: על זה הציונות?

אורי מקלב: זה העם היהודי שב-24 בדצמבר בשנה מסוימת הוא אמר: אני הדלקתי בשביל ילדיי את אילן חג המולד?

אורי מקלב: הוא אמר: זו יהדות?

אורי מקלב: זה אבי הציונות?

יעקב מרגי: תודה.

אורי מקלב: ולכן, אדוני היושב-ראש, הוא השאיר שאלה אחת באוויר, ואנחנו לא מתמודדים איתה.

אורי מקלב: הוא לא היה גשר.

אורי מקלב: הוא אמר: העולם הזה הוא עולם השקר, תענו לי: בין שני העולמות האלה, איפה האמת, איפה השקר?

אורי מקלב: אנחנו צריכים להתמודד עם זה - -

יעקב מרגי: הרב אורי מקלב, תודה.

אורי מקלב: - - ואני שואל, הוא השאיר את השאלה בחלל.

יעקב מרגי: הרב גפני, אתה יכול לעזור לי?

אורי מקלב: מה התשובה?

אורי מקלב: מה התשובה לזה?

יעקב מרגי: אתה לא מסוגל לעזור לי?

אורי מקלב: איפה, אני הייתי בשני העולמות – אדוני, זהו, אתה יודע כמה הוא תרם - - -

יעקב מרגי: נכון.

אורי מקלב: חלק גדול זה נמצא בזכותו.

יעקב מרגי: אני הייתי מציע לך להגיש הצעה לסדר-היום, אני אצטרף אליה, ונעשה הצעה לסדר-היום מיוחדת לזכרו.

יעקב מרגי: אבל כרגע זה בפרקטיקה אחרת.

יעקב מרגי: אנחנו בפרקטיקה אחרת, צריך גם קצת הגינות.

אורי מקלב: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, ואני אומר, על השאלה הזאת שהוא השאיר, אנחנו צריכים לשאול.

יעקב מרגי: הבנו שהוא לא היה גשר.

יעקב מרגי: תודה.

אורי מקלב: מה בין שני העולמות: איפה עולם האמת?

אורי מקלב: איפה עולם השקר?

אורי מקלב: תודה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק 3321/24, הצעת חוק מבקר המדינה, של חבר הכנסת אמיר אוחנה.

יעקב מרגי: הצבעה.

יעקב מרגי: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 10

יעקב מרגי: נמנעים – אין

יעקב מרגי: בעד הצעת החוק הצביעו עשרה, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה טרומית, והיא תעבור לדיון בוועדה לענייני ביטחון פנים.

קריאה: - - -

יעקב מרגי: יש לך הזדמנות לתקן, יש עוד הצעת חוק.

יעקב מרגי: בבקשה.

יעקב מרגי: אנחנו עוברים להצבעה על הצעה לסדר-היום, שמספרה 3275, הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון - הגנה על חושפי שחיתויות במשטרת ישראל), התשפ"ב–2022, של חבר הכנסת יואב קיש.

יעקב מרגי: הצבעה.

יעקב מרגי: רגע.

יעקב מרגי: שנייה, מה קורה פה אפשר להסביר?

יעקב מרגי: שנייה, יש עיכוב.

יעקב מרגי: ההצבעה הזו מבוטלת.

יעקב מרגי: שנייה אחת.

קריאה: - - -

יעקב מרגי: רבותיי, אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק 3275.

יעקב מרגי: עכשיו הצבעה.

יעקב מרגי: בבקשה.

יעקב מרגי: ההצבעה ההיא בוטלה.

יעקב מרגי: עכשיו זו הצבעה – של חבר הכנסת יואב קיש.

יעקב מרגי: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 13

יעקב מרגי: נמנעים – אין

יעקב מרגי: בעד הצעת החוק הצביעו 13 חברי כנסת, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: אני קובע שהצעת החוק 3275/24 אושרה בקריאה טרומית, ותעבור אף היא לדיון בוועדה לביטחון הפנים.

יעקב מרגי: בבקשה.

יעקב מרגי: [הצעת חוק פ/3118/24; נספחות.

יעקב מרגי: ]

יעקב מרגי: רבותיי, לתשומת ליבכם: הצעת חוק מס' 13 בסדר-היום, שנדחתה, הצעת חוק 3118 – הצעת חוק הביטוח לאומי (תיקון – קצבת נכות לעולים), התשפ"ב–2022, של חברת הכנסת שירלי פינטו.

יעקב מרגי: בבקשה, תעלה ותבוא.

קריאה: - - -

יעקב מרגי: זה היה בסדר-היום.

יעקב מרגי: בבקשה, גברתי, עשר דקות עומדות לרשותך.

שירלי פינטו קדוש: (אומרת בשפת הסימנים: עשר דקות זה הרבה.

שירלי פינטו קדוש: אדוני יושב-ראש הכנסת, כנסת נכבדה, הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – קצבת נכות לעולים), באה לתקן עוול לציבור יקר ומשמעותי למדינת ישראל: ציבור העולים החדשים עם מוגבלות ומשפחותיהם.

שירלי פינטו קדוש: הצעת החוק מבקשת לקבוע כי פרק הזמן שבו יוכלו העולים החדשים עם מוגבלות להגיע לוועדה לביטוח הלאומי לצורך קביעת זכאות תקוצר מתשעה חודשים לחודש.

שירלי פינטו קדוש: כמו כן, לאחר הוועדה, אם נקבעה זכאות, הקצבה תשולם תוך ארבעה חודשים ולא שנה.

שירלי פינטו קדוש: הצעת החוק באה לתקן אבסורד שבו, לכאורה, מיצוי זכויותיו של עולה חדש הושעו, שכן, אולי חשב המחוקק שהמגבלה של אותו עולה תיעלם, לאור הזמן והתקופה, הארוכה מדי, שהייתה נהוגה עד כה.

שירלי פינטו קדוש: אינני עולה חדשה ומעולם לא חוויתי את חבלי הלידה הכרוכים בהעתקת מקום מגוריך ומשפחתך, תרבות ושפה חדשה-ישנה, אבל אני יודעת מה זה - - - ולא להבין את השפה.

שירלי פינטו קדוש: אין ספק שמדובר בצעד אמיץ ומוערך, ולא מובן מאליו גם בשנה ה-75 למדינה.

שירלי פינטו קדוש: ולכן, לא יכול להיות, ואין זה סביר, שעולה עם מוגבלות צריך לחכות שנה, במקרה הטוב, עד קבלת קצבה בעד נכותו, המגיעה לו על-פי חוק.

שירלי פינטו קדוש: הרי המגבלה לא תיעלם; העיוור לא יראה, החירש לא ישמע, והגידם לא יצמיח את רגליו מחדש.

שירלי פינטו קדוש: רבותיי, מדובר על חוק ציוני ממדרגה ראשונה המטיב עם הציבור שאותו אני מייצגת בכנסת.

שירלי פינטו קדוש: רק לאחרונה ציינו את יום איחודה של ירושלים.

שירלי פינטו קדוש: החוק הזה הוא מסר לכל אחינו בתפוצות שעדיין מתפללים: "ותחזינה עינינו בשובך לציון ברחמים".

שירלי פינטו קדוש: ברצוני להודות ליוזם החוק, חברי, חבר הכנסת לשעבר יום טוב כלפון; להודות לו על השותפות והליווי בשלבי הבשלת הצעת החוק.

שירלי פינטו קדוש: ברצוני להודות גם לביטוח הלאומי, לשר, ולמשרד הרווחה ולשירותים החברתיים, לשר האוצר ולמשרדו, וכן למשרד העלייה והקליטה על שיתוף הפעולה עד כה, ולזה שיהיה בהמשך, לקידום החוק החשוב הזה.

שירלי פינטו קדוש: אני קוראת לכל חברי הכנסת לתמוך בהצעת חוק חשובה זו.

שירלי פינטו קדוש: תודה רבה.

שירלי פינטו קדוש: )

יעקב מרגי: תודה רבה לחברת הכנסת שירלי פינטו.

יעקב מרגי: תשיב על הצעת החוק שרת החינוך, השרה יפעת שאשא ביטון.

יעקב מרגי: בבקשה, גברתי.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יפעת שאשא ביטון: חבריי חברי הכנסת, סעיף 197ב(1) לחוק הביטוח הלאומי קובע כי עולה זכאי להגיש תביעה לקצבת נכות כללית בחלוף תשעה חודשים ממועד העלייה לישראל.

יפעת שאשא ביטון: בנוסף, סעיף 197ב(2) לחוק קובע כי זכאות העולה לקבל קצבת נכות תחל בתום 12 חודשים ממועד עלייתו בלבד.

יפעת שאשא ביטון: כלומר, כיום נכה העולה ארצה, אינו זכאי לקצבת נכות במשך השנה הראשונה לשהייתו בארץ, לעומת מי שעומד בתנאי הזכאות לגמלה ואינו עולה, הזכאי לתמיכה כשלושה חודשים מיום ההכרה בנכותו.

יפעת שאשא ביטון: הצעת החוק שבנדון מבקשת לקצר את התקופות האמורות ולקבוע כי עולה יהיה זכאי להגיש תביעה לקצבת נכות כללית בחלוף חודש אחד מהמועד שבו עלה לישראל, וכן לקצר בהתאמה גם את תקופת ההמתנה לקצבה, כך שזו תשולם החל בתום החודש הרביעי ממועד העלייה.

יפעת שאשא ביטון: כידוע, קצבת הנכות משתלמת למי שנפגע כושרו להשתכר מחמת הליקוי הרפואי שממנו הוא סובל.

יפעת שאשא ביטון: מטבעם של דברים, בחודשים הראשונים לעלייתו, עולה מתקשה להשתלב בשוק העבודה בשל קשיי הסתגלות לשפה לתרבות וכדומה.

יפעת שאשא ביטון: מענה חלקי לנכים עולים ניתן כיום במסגרת הסכם שנחתם בין המוסד לביטוח לאומי למשרד האוצר, מכוח סעיף 9 לחוק, שלפיו עולה שמצבו הרפואי מצדיק זאת, יהא זכאי לקבל קצבת שירותים מיוחדים כבר לאחר שלושה חודשים, וקצבה דמוית קצבת נכות כללית אחרי שישה חודשים.

יפעת שאשא ביטון: עם זאת, לצורך הזכאות מכוח ההסכם האמור לקצבה אחרי שלושה חודשים, או קצבת נכות אחרי חצי שנה, נדרש הנכה לשני תנאים מצטברים: האחד, אין לו כל הכנסה מקצבה או מתשלום חודשי למחייתו, לדוגמה, מפנסיה או עבודה.

יפעת שאשא ביטון: השני, תנאי לזכאות לקצבת נכות הוא, שהוא זכאי לקצבת שר"מ, כלומר, בעל מגבלה פיזית.

יפעת שאשא ביטון: יוצא איפה, שנכים שיש להם ולו הכנסה מועטה, אינם זכאים מכוח ההסכם לקצבת נכות או שר"מ במתווה זה.

יפעת שאשא ביטון: כמו כן, נכי נפש, שאינם זכאים לשר"מ, אינם זכאים לקצבת שר"מ ואף לא לקצבת נכות במתווה זה.

יפעת שאשא ביטון: כנ"ל נכה פיזי שאינו זכאי לשר"מ ואינו זכאי לקצבת נכות כללית במתווה זה.

יפעת שאשא ביטון: לשם השלמת התמונה יצוין כי בחצי השנה השנייה לשהותם בארץ זכאים עולים נכים לקצבה דמוית הבטחת הכנסה מטעם משרד העלייה והקליטה, קצבה נמוכה מקצבת נכות.

יפעת שאשא ביטון: בחצי השנה הראשונה הם זכאים לסל קליטה מטעם משרד העלייה והקליטה.

יפעת שאשא ביטון: על כן, אבקש לתמוך בהצעת החוק, בהתניות של ועדת השרים לענייני חקיקה, שהן: מועד הזכאות לקצבה יהיה לאחר שמונה חודשים; תמיכה בטרומית, קידום החקיקה בהסכמת משרד הרווחה והביטחון החברתי, משרד האוצר ומשרד העלייה והקליטה, ורק לאחר מציאת מקור תקציבי בדיוני התקציב על ידי חברת הכנסת.

יפעת שאשא ביטון: הצעת החוק תחזור לוועדת השרים לפני הקריאה הראשונה, כדי לעגן את המקור התקציבי.

יפעת שאשא ביטון: אני מעריכה שחברת הכנסת שירלי פינטו מסכימה להתניות?

יעקב מרגי: מתרגמת שפת הסימנים.

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת שירלי פינטו, מסכימה להתניות?

שירלי פינטו קדוש: כן.

יפעת שאשא ביטון: אז הממשלה קוראת לתמיכה בחוק, תודה רבה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: לפיכך, אנחנו עוברים להצבעה על הצעת החוק שמספרה 3118/24, של חברת הכנסת שירלי פינטו קדוש.

יעקב מרגי: הצבעה.

יעקב מרגי: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 10

יעקב מרגי: נמנעים – אין

יעקב מרגי: בעד הצעת החוק הצביעו עשרה חברי כנסת, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: אני קובע שהצעת החוק אושרה בקריאה טרומית, ותעבור להידון בוועדת העבודה והרווחה.

יעקב מרגי: [הצעת חוק פ/3634/24;

יעקב מרגי: דברי הכנסת, חוברת כ"ט, ישיבה 137.

יעקב מרגי: ]

יעקב מרגי: אנחנו ממשיכים בסדר-היום וחוזרים להצעת חוק שמספרה 3634/24, הצעת חוק להבטחת פיצוי לתושבי גבעת עמל, התשפ"ב–2022, של חברי הכנסת משה גפני, נעמה לזימי וגבי לסקי.

אוסאמה סעדי: רק הצבעה.

יעקב מרגי: אה, רק הצבעה?

יעקב מרגי: אה, אני רואה, תודה.

יעקב מרגי: תודה על תשומת הלב.

יעקב מרגי: מאחר והצעת החוק כבר נומקה.

יעקב מרגי: מי משיב?

יעקב מרגי: יפעת, את משיבה?

יעקב מרגי: בבקשה.

יפעת שאשא ביטון: כבוד היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני עונה בשם השר זאב אלקין.

יפעת שאשא ביטון: ועדת השרים לחקיקה החליטה לתמוך בקריאה הטרומית בהצעת החוק בתנאים הבאים: 1.

יפעת שאשא ביטון: לפסקה 2 בהצעת החוק תהיה גרסה אחת בלבד, כלומר, גרסה א': "יורש של אדם שהתקיים בו האמור בפסקה 1 ונפטר, והנפטר או יורשיו לא קיבלו פיצוי עבור פינוי הנכס שבו החזיקו במתחם, ואותו יורש המשיך להחזיק בנכס כאמור עד ליום פינוי מהנכס"; 2.

יפעת שאשא ביטון: המשך הליכי החקיקה יקודמו בהסכמת משרדי האוצר, המשפטים והבינוי והשיכון; 3.

יפעת שאשא ביטון: הצעת החוק תוחזר לדיון בוועדת השרים לענייני חקיקה לפני הדיון בקריאה הראשונה.

יפעת שאשא ביטון: מכיוון שהמציעים הביעו את הסכמתם לתנאים אלה, אנחנו מבקשים מחברי הכנסת להצביע בעד הצעת החוק.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

יעקב מרגי: אי לכך אנחנו עוברים גם כאן להצבעה.

משה גפני: רגע, אני רוצה לעלות.

יעקב מרגי: מה, אתה רוצה להשיב למרות שהיא תומכת?

משה גפני: להגיד שאני מסכים.

יעקב מרגי: אנחנו ביום חיובי אז אני אאפשר.

יעקב מרגי: שלוש דקות לרשותך, אדוני.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, חברי הכנסת, הצעת החוק הזאת הוגשה על ידי חברת הכנסת נעמה לזימי וחברת הכנסת גבי לסקי.

משה גפני: אני רוצה גם לומר, שחבר הכנסת עופר כסיף אומנם לא חתום על החוק הזה, אבל הוא היה שותף למאבק בעניין.

משה גפני: לאחר התייעצות עם שתי המציעות, אנחנו מקבלים את התנאים שאושרו בוועדת השרים לחקיקה.

משה גפני: אבל אני אומר וחוזר ואומר, מדובר על תהליך של הרבה מאוד זמן, אנשים הופלו באופן חמור, נזרקו מהמקומות שבהם הם גרו, היה שם מהלך לא יפה.

משה גפני: המשטרה אכפה את זה ולכן רוצים שזה יהיה נושא סוציאלי, שלא יחייב השלכת רוחב ודברים אחרים, ואנחנו מסכימים לזה.

משה גפני: אנחנו נקיים את הדיון כמובן בוועדה, ואנחנו לא נעשה את זה מבלי שהממשלה תהיה שותפה לעניין הזה.

משה גפני: אבל שהממשלה גם תאפשר לנו להפעיל היגיון, ולראות במהלך הדיונים מה צריך לעשות.

משה גפני: לכן אני מציע לקבל את מה שביקשת.

משה גפני: בשם חברותיי וכולם אני מסכים לזה, ואני מציע שזה יהיה בוועדת העבודה והרווחה בגלל שזה הופך להיות סוציאלי.

משה גפני: תודה רבה.

יעקב מרגי: אנחנו נעבור תחילה להצבעה ואחר כך נדון גם בסוגיית הוועדה.

יעקב מרגי: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק 3634/24, הצעת חוק להבטחת פיצוי לתושבי גבעת עמל, התשפ"ב–2022, של קבוצת חברי הכנסת.

יעקב מרגי: הצבעה, בבקשה.

יעקב מרגי: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 14

יעקב מרגי: נמנעים – אין

יעקב מרגי: בעד הצעת החוק הצביעו 14 חברי כנסת, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: לפי התקנון, הוועדה המוסכמת לדון בהצעת החוק היא ועדת הפנים והגנת הסביבה.

יבגני סובה: ועדת כספים.

יעקב מרגי: שמענו כספים - - -

משה גפני: ועדת השרים החליטה - - -

יעקב מרגי: מאחר שיש עקרון הפרדת רשויות, ועדת השרים לא מכתיבה לנו.

יעקב מרגי: תקנון הכנסת הוא עצמאי ואני קנאי לכבודה של הכנסת.

יעקב מרגי: ועדת הכנסת היא שתחליט היכן יידון.

משה גפני: למה ועדת הכנסת?

יעקב מרגי: כי יש כמה דעות, לא אחת.

משה גפני: מי מתנגד?

משה גפני: מי לא הסכים לוועדת הרווחה?

יעקב מרגי: היו קריאות גם לוועדת הכספים.

יבגני סובה: גפני, אני ביקשתי.

יעקב מרגי: אתה לא סומך עליי, הרב גפני?

משה גפני: סומך, סומך.

משה גפני: [הצעת חוק פ/846/24; דברי הכנסת, חוב' כ"ו, ישיבה 128.]

משה גפני: << הצח >> הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (ריבית פיגורים בשל אי-תשלום קנס על עבירת חניה), התשפ"ב–2021 << הצח >> [הצעת חוק פ/2704/24; נספחות.

משה גפני: ]

יעקב מרגי: אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר-היום – הצעת חוק שמספרה 846/24, .

יעקב מרגי: הצעת החוק של חבר הכנסת ישראל אייכלר - - -

אוסאמה סעדי: נומקה, נכון.

אוסאמה סעדי: תשובה והצבעה בלבד.

אוסאמה סעדי: השרה שאשא ביטון.

אוסאמה סעדי: יש הצעת חוק זהה - - -

יעקב מרגי: אתה יודע מה?

יעקב מרגי: רגע, יש הצעת חוק זהה, נכון.

יעקב מרגי: אני קורא לחבר הכנסת אוסאמה סעדי, והשרה בינתיים, כשתתפנה ותתייחס אלינו, היא תשיב לשתי הצעות החוק.

יעקב מרגי: שלוש דקות לרשותך, אדוני.

אוסאמה סעדי: תודה רבה, כבוד היושב-ראש, גברתי השרה.

אוסאמה סעדי: זה עתה העברנו הצבעה היסטורית של 40 שקלים לשכר מינימום לשעה.

אוסאמה סעדי: אני חושב שזו בשורה ואני מקווה שזה יגיע למימוש ונביא בשורה לכשני מיליון שכירים.

אוסאמה סעדי: גם זו, אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, חבריי חברי הכסת, אני וחברי, חבר הכנסת אייכלר, מגישים הצעת חוק להוריד את ריבית הפיגורים על דוחות החנייה.

אוסאמה סעדי: אנחנו, בתוך עמנו חיים, ואנחנו יודעים איך מחלקים דוחות חניה.

אוסאמה סעדי: לפעמים שמים את זה על הזכוכית, ולפעמים זה לא נשמר.

אוסאמה סעדי: אנחנו מחייבים שקודם כול ישלחו את זה בדואר רשום.

אוסאמה סעדי: אם עברה חצי שנה והאזרח לא שילם, מתווספת תוספת פיגורים של 50%, בכל חצי שנה.

אוסאמה סעדי: אנחנו גם יודעים שיש הרבה בעיות בדואר, במיוחד אצלנו בחברה הערבית.

יעקב מרגי: ח"כ טופורובסקי, תעזור לי עם העוזרת של ניר אורבך, שלא תרעיש לנו.

יעקב מרגי: בבקשה, אדוני.

אוסאמה סעדי: מירי, את גורמת לחברי הכנסת שלא להקשיב לי וזה לא בסדר.

אוסאמה סעדי: אז יש לנו בעיות גדולות מאוד בחלוקת דואר ובמסירת דברי דואר, ולכן לפעמים דוח חניה של 100 שקל, חבר הכנסת אייכלר - -

יעקב מרגי: תופח.

אוסאמה סעדי: - - מכיוון שלא גובים אותו באופן מיידי, אלא אחרי שנים, אז פתאום 100 שקל תופח לאלפי שקלים.

אוסאמה סעדי: אנחנו רוצים למנוע את העוול הזה ואת העושק הזה נגד האזרח.

אוסאמה סעדי: ולכן אנחנו הצענו – אני הצעתי הצעה קצת יותר גבוהה משל חברי אייכלר.

אוסאמה סעדי: אני חושב שצריך להוריד את ריבית הפיגורים.

אוסאמה סעדי: אני מזכיר לכולנו את החוק הראשון שלי, שהיה להוריד את ריבית הפיגורים במרכז לגביית קנסות.

אוסאמה סעדי: עשינו מבצע עם חברתי דאז, השרה היום, מרב מיכאלי, והורדנו 40% – אתה זוכר, כבוד היושב-ראש?

אוסאמה סעדי: – 40% מריבית הפיגורים.

אוסאמה סעדי: ואז - - -

יעקב מרגי: לא.

יעקב מרגי: תהיתי – תהיתי אם היום היא הייתה מסכימה, בתור שרה.

אוסאמה סעדי: אני חושב שכן.

יעקב מרגי: כן?

אוסאמה סעדי: כן.

אוסאמה סעדי: ולכן גם ועדת השרים תמכה בחוק שלנו.

אוסאמה סעדי: ואז כמעט 150,000 אזרחים ניצלו את המבצע הזה.

אוסאמה סעדי: ולכן חשוב מאוד שאנחנו באמת נקדם הצעת חוק כזו, ואז ניתן גם תמריץ כלכלי לאנשים, לאזרחים - -

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: נא לסיים.

אוסאמה סעדי: - - ללכת לשלם את החובות האלה.

אוסאמה סעדי: וכך גם העיריות – במקום רק לרשום הכנסות על הנייר, אז הן גם יכניסו כסף לקופה הציבורית.

אוסאמה סעדי: אני חושב שההצעה מאוזנת.

אוסאמה סעדי: אני מודה לוועדת השרים לענייני חקיקה על כך שתמכה בהצעת החוק הזו, ואני פונה לכל חברי הכנסת לתמוך, ולהצביע בעד ההצעה הזו.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: ותשובת השרה, שרת החינוך, השרה יפעת שאשא ביטון, בבקשה, על שתי הצעות החוק.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יפעת שאשא ביטון: חבריי חברי הכנסת, אני משיבה בשם השרה שקד.

יפעת שאשא ביטון: הצעת חוק זו באה לתקן את פקודת התעבורה בשני עניינים: מסירת הודעה נוספת למקבל הקנס והפחתת ריבית הפיגורים בגין אי-תשלומו.

יפעת שאשא ביטון: כדי לאזן בין הצורך לשמירה על הסדרי חניה הקבועים בחוק, תמרוץ החייבים לשלם את הקנסות בזמן והטלת החובות על הרשויות המקומיות, לבין מניעת מצב שבו הקנסות מגיעים לסכומים גבוהים במיוחד, ועדת השרים לענייני חקיקה, בתיאום עם המציע, החליטה לתמוך בהצעה זו בתנאים הבאים: שיעור תוספת הפיגורים יהיה בהתאם לתיקון חוק הפרות תעבורה מינהליות, התשפ"ב–2021, שלפיו תחול תוספת של 35% מהקנס, ובתום כל תקופה של שישה חודשים, התוספת תגדל ב-5% מהקנס.

יפעת שאשא ביטון: בעניין חיוב הרשויות המקומיות לשליחת התראות נוספות, הוחלט להתנגד להטלת חובה זו.

יפעת שאשא ביטון: קיימת חזקה שהנמען קיבל את הודעת הקנס, ואין הצדקה לקבוע שיש לשלוח תזכורת בדבר הקנס המוצע.

יפעת שאשא ביטון: במיוחד כאשר מדובר במסירת הודעת תשלום קנס בעת ביצוע העבירה עצמה – השארת דוח על שמשת הרכב – שאז בוודאי לא ניתן לטעון לחוסר מודעות לקיומו של הקנס.

יפעת שאשא ביטון: חיוב זה עלול להכביד על הרשויות באופן מינהלי, ארגוני וכלכלי, ולפגוע ביכולת האכיפה, ללא כל הצדקה.

יפעת שאשא ביטון: בהסכמתם של המציעים לכל האמור לעיל, אנו קוראים לחברי הכנסת לתמוך בתיקון זה ובתנאים האמורים.

יפעת שאשא ביטון: אני מעריכה, חבר הכנסת אוסאמה סעדי, שאתם מסכימים לתנאים?

אוסאמה סעדי: כן.

יפעת שאשא ביטון: אז אנחנו קוראים לתמיכה בהצעה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: ואנחנו עוברים לשלב ההצבעות.

יעקב מרגי: אנחנו נצביע תחילה על הצעת חוק מס' 846, הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה של חבר הכנסת אייכלר.

יעקב מרגי: הצבעה.

יעקב מרגי: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 10

יעקב מרגי: נמנעים – אין

יעקב מרגי: בעד הצעת החוק הצביעו עשרה חברי כנסת, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: אני קובע שהצעת החוק אושרה בקריאה טרומית ותעבור להידון בוועדת הכלכלה.

יעקב מרגי: ועכשיו אנחנו עוברים להצבעה על הצעתו, הצעת חוק זהה, של חבר הכנסת אוסאמה סעדי, מס' 2704.

יעקב מרגי: הצבעה.

יעקב מרגי: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 10

יעקב מרגי: נמנעים – אין

יעקב מרגי: עשרה חברי כנסת הצביעו בעד הצעת החוק, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: אני קובע שהצעת החוק אושרה בקריאה טרומית ותעבור אף היא להידון בוועדת הכלכלה.

יעקב מרגי: [הצעת חוק פ/1440/24; נספחות.

יעקב מרגי: ]

יעקב מרגי: אנחנו ממשיכים בסדר-היום ועוברים להצעת חוק בקריאה הטרומית שמספרה 1440/24 – הצעת חוק בטיחות בתעסוקה ובריאות תעסוקתית, של חבר הכנסת עופר כסיף.

יעקב מרגי: בבקשה, אדוני.

עופר כסיף: - - -

יעקב מרגי: מהמקום – צודק.

יעקב מרגי: הנמקה מהמקום.

יעקב מרגי: בבקשה.

עופר כסיף: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת – איך?

קריאה: יאללה, יאללה, נו.

עופר כסיף: לא, עדיף.

עופר כסיף: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, 354 פועלים נהרגו בתאונות עבודה בשנים 2017–2021, ורק 42 כתבי אישום הוגשו בעקבות התאונות האלה.

עופר כסיף: השנה כבר נהרגו 28 פועלים ונפצעו 219, 32 מהם קשה ואחד אנוש.

עופר כסיף: מתוך 219 הפצועים, 134 עובדי בניין, שזה משמעותית גבוה משאר התחומים בתעשייה וכן הלאה.

עופר כסיף: מספר ההרוגים בתאונות עבודה בישראל הוא פי 2.5 ל-100,000 עובדים ביחס לאיחוד האירופי.

עופר כסיף: הפיקוח על מקומות עבודה נמוך במיוחד.

עופר כסיף: יש ביקור אחד בשלוש שנים במקום עבודה.

עופר כסיף: הצעת החוק שאני הגשתי – ואני רוצה להודות פה לסגן שרת הכלכלה חבר הכנסת יאיר גולן על התמיכה והסיוע ולמשרד הכלכלה ולכל מי שנטל חלק בזה, ואני רוצה להודות במיוחד לצוות שעובד איתי, לחבריי ויועציי אריאל, מרים ועידו, שעשו באמת עבודה קשה מאוד.

עופר כסיף: שלוש שנים ניסיתי להעביר את הצעת החוק הזאת.

עופר כסיף: הצעת חוק בטיחות בתעסוקה ובריאות תעסוקתית בעצם מבקשת לאחד את הרשויות הקיימות כיום לכדי רשות אחת שתוכל להתמודד טוב יותר עם מגפת התאונות.

עופר כסיף: אני מקווה שכולם יצביעו בעד ושנתחיל לנוע לכיוון חיסול באמת של המגפה האיומה הזאת.

עופר כסיף: לא עובר שבוע בלי הרוגים בתאונות עבודה.

יעקב מרגי: תודה.

עופר כסיף: תודה רבה.

יעקב מרגי: יעלה וישיב על הצעת החוק סגן שרת הכלכלה חבר הכנסת יאיר גולן.

יעקב מרגי: בבקשה, אדוני.

יאיר גולן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, חבר הכנסת כסיף העלה סוגיה - -

יעקב מרגי: כואבת.

יאיר גולן: - - שבעיניי היא באמת עניין של חיי אדם, על מצב הבריאות התעסוקתית, ולא הזכיר את זה חבר הכנסת כסיף, גם – סליחה על מצב הבטיחות בעבודה וגם על מצב הבריאות התעסוקתית; לא רק הבטיחות בעבודה, ששניהם במצב שהוא בלתי מתקבל על הדעת.

יאיר גולן: מדינת ישראל – לא, אין שום סיבה בעולם שהיא לא תהיה בין המדינות המובילות בשני התחומים החשובים האלה.

יעקב מרגי: משה ארבל, חבר הכנסת ארבל.

יעקב מרגי: בבקשה, תמשיך.

יאיר גולן: אין סיבה שמדינת ישראל לא תהיה בין המדינות המובילות בעולם בתחום הבריאות התעסוקתית והבטיחות בעבודה.

יאיר גולן: אנחנו לא פחות טובים לא מבריטניה ולא מהולנד, לא מדנמרק ולא מדרום קוריאה.

יאיר גולן: וגם מדינות שאנחנו מביטים עליהן כמדינות פחות מתקדמות כביכול במצב הבטיחות בעבודה – מצבן טוב לאין-שיעור משלנו.

יאיר גולן: למשל, חלק גדול ממדינות מזרח אירופה – מצבן יותר טוב.

יאיר גולן: ולכן הנקודה שהועלתה כאן על ידי חבר הכנסת כסיף – וכמובן, הצעת החוק הנלווית אליה היא נכונה ומוצדקת וראויה מאין כמותה.

יאיר גולן: ואני רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת ולסקור את המהפכה שקורית ואת המהפכה שעוד תקרה בתחום הזה.

יאיר גולן: המהפכה שקורית עוסקת בעיקר בחברות הבנייה, ויש לומר – בעיקר חברות הבנייה הגדולות, שביצעו מהלכים מרשימים לטובת שיפור מצב הבטיחות בעבודה.

יאיר גולן: הנושא הזה מוחזק באופן תדיר על ידי ההסתדרות הכללית, על ידי התאחדות הקבלנים בוני הארץ, על ידי גופים נוספים כמו המטה לעידוד ענף הבנייה ומטה הבטיחות בבניין בראשותו של חבר הכנסת לשעבר, האלוף במילואים איל בן ראובן.

יאיר גולן: למרות כל הדברים היפים שנעשים, רמת השיפור בארבע השנים האחרונות היא מתונה, מתונה מדי.

יאיר גולן: אין ביכולתה להביא אותנו לחוף מבטחים.

יאיר גולן: ולכן, שמתי בפני משרד הכלכלה שלושה יעדים מרכזיים: האחד, להקים רשות לאומית לבטיחות בעבודה ולבריאות תעסוקתית; הרשות הזאת תאחד שני גופים מרכזיים – את המוסד לבטיחות ולגהות, שעוסק היום אך ורק בייצור ידע ובהדרכה, יחד עם מינהל הבטיחות במשרד, שעוסק בעיקר באכיפה.

יאיר גולן: על בסיס שני הארגונים האלה תיבנה רשות לאומית חזקה במעמד של מנכ"ל, חבר הכנסת כסיף, כדי שאף אחד לא יוכל לזלזל בגוף הזה, וכדי שכושר המשיכה לעובדי ציבור יהיה רב, להגיע למקום הזה ולהשפיע.

יאיר גולן: הרשות הזאת - - -

יעקב מרגי: רונית המנכ"לית, זה מפריע.

יאיר גולן: הרשות הזאת תוביל את עולם הבטיחות בעבודה על כל היבטיו.

יאיר גולן: היא תהיה בנויה, להערכתי – בשלב זה אני עוד לא יכול לפרט, להיכנס ממש למבנה, כי אנחנו שוקדים על המבנה ממש בימים אלה, אבל ללא ספק היא תהיה בנויה מהגופים הבאים: אחד, גוף שיעסוק בכל הנושא של מחקר וייצור ידע; שתיים, גוף שיעסוק בחקיקה – חקיקת הבטיחות בישראל היא מיושנת; גוף שלישי שיעסוק בכל נושא האכיפה; גוף רביעי שיעסוק בכל נושא הבריאות התעסוקתית; וגוף חמישי, שככל הנראה יעסוק בכל מה שקשור בהדרכה, חניכה והנחלת הידע והטמעתו.

יאיר גולן: אין תקנים נוספים באופן משמעותי בגוף הזה.

יאיר גולן: תקציבו מסתמך על התקציבים הנוכחיים שמושקעים בעניין, אבל מרגע שיעמוד על הרגליים, זו תהיה מהפכה, כי סוף-סוף יהיה בן אדם אחד במדינת ישראל שרואה את תחום הבטיחות בעבודה והבריאות התעסוקתית ממקום אחד; שמסוגל לקבוע תוכנית עבודה אחת; שיכול לקבוע סדרי עדיפויות בהתאם לניתוח המצב בשטח.

יאיר גולן: כתובת אחת לכל הגופים בארץ – לא שתיים, לא שלוש – כתובת אחת שאליה אפשר לפנות ולקבל תשובות.

יאיר גולן: גוף שמייצר ידע, גוף שאוסף ידע; גוף שמסוגל להיות בקשר הדוק עם גופים דומים בעולם, ולהביא את מה שהושג, את ההישגים הגדולים שהושגו בתחום הזה, לכאן, לישראל; גוף שיהיה אחראי להביא טכנולוגיה מתקדמת שמסוגלת להתגבר על הרבה מאוד מחולשות אנוש ולמנוע תאונות המתרחשות בשטח הרבה מאוד פעמים כתוצאה מחוסר שימת לב.

יאיר גולן: ולכן, אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הצעת החוק הזאת, אנחנו מציעים להצמיד אותה להצעת חוק ממשלתית, ולמעשה לקדם את הנושא הזה במהירות הרבה ביותר האפשרית דרך קידום מרב הנושאים הכלולים בעניין בחוק ההסדרים הקרוב.

יאיר גולן: אני אומר כאן לחבר הכנסת כסיף – מכיוון שאני יודע שהנושא קרוב מאוד לליבך וגם קרוב לליבם של הרבה מאוד חברי כנסת, בלי קשר לחלוקה בין אופוזיציה לקואליציה – תנו לנו להעביר לפחות את חוק ההסדרים הקרוב, והינה תקום רשות לתפארת מדינת ישראל.

יעקב מרגי: אתה מבין?

יעקב מרגי: בשביל לחמנייה הוא רוצה שתבנה לו מאפייה.

סמי אבו שחאדה: - - -

יעקב מרגי: הוא בשביל לחמנייה רוצה שתבנה לו מאפייה.

יעקב מרגי: בהומור, בהומור.

יאיר גולן: חברים, זה היה באמת – הרי לא חשבתי - - -

סמי אבו שחאדה: - - - ולהשפיע בעד הכיבוש - - -

יאיר גולן: ידידי חבר הכנסת אבו שחאדה, אתה יודע שזה נאמר בבדיחות הדעת.

יאיר גולן: אין כוונתי שמזה נבנית פרוגרמה פוליטית מקיפה, אבל בלי קשר, אני רגע חוזר לכיוון שאליו אנחנו הולכים: הרשות קום תקום.

יאיר גולן: בנוסף לכך, אני אומר לחבר הכנסת כסיף, בלי להמתין להקמת הרשות, יש כמה תיקוני חקיקה שאנחנו מקדמים כבר עכשיו.

יאיר גולן: יש שניים שמאוד חשובים בנושא הזה: האחד – היכולת לבצע תחקיר מקצועי, מנותק מהתחקיר או מהחקירה הפלילית, המשפטית – זה דבר חיוני, כי אחרת אי-אפשר ללמוד מאירועים שקרו.

יאיר גולן: המנגנון כאן יהיה דומה למנגנון של חקירת תאונות אוויריות, למנגנון שמשרת את צה"ל הרבה מאוד שנים, מנגנון התחקיר המבצעי, כדי שתהיה למידה מיידית מכל אירוע ואירוע.

יאיר גולן: הדבר השני שאנחנו מקדמים – אני מקווה להתחיל פיילוט בנושא הזה מוקדם ככל האפשר, ולשלב את הרשויות המקומיות בעבודות הפיתוח.

יאיר גולן: אי-אפשר - -

יעקב מרגי: אדוני סגן השר, אתה יודע, הייתי בטוח שהתשובה תהיה קצרה.

יעקב מרגי: לא תחמתי אותך בזמן, אבל הפלגת.

יעקב מרגי: בבקשה, אדוני.

יאיר גולן: עוד דקה.

יאיר גולן: אין בעיה.

יאיר גולן: הכוונה היא להגיע למצב שאנחנו גם עוסקים בתחום של שילוב הרשויות המקומיות, ובעיניי, אם נשלים את שלוש המהפכות האלה – המהפכה של החקיקה המודרנית, המהפכה של הקמת הרשות והמהפכה של שילוב הרשויות – הרי עשינו צעד ענק כדי להפוך את ישראל למדינה מובילה בתחום הבטיחות בעבודה והבריאות התעסוקתית.

יאיר גולן: סליחה שהארכתי, אדוני היושב-ראש, ותודה רבה.

יעקב מרגי: אין בעיה.

יעקב מרגי: תודה רבה לסגן השר.

יעקב מרגי: אנחנו עוברים להצבעה על - - -

קריאה: - - -

יעקב מרגי: אתה אמיץ.

יעקב מרגי: אוסאמה, אתה חבר כנסת אמיץ אם אתה רוצה הסברים.

יעקב מרגי: אתה יודע, מספיק שאחד יכתוב שאוסאמה עלה להתנגד.

יעקב מרגי: בבקשה, אדוני, שלוש דקות לרשותך.

אוסאמה סעדי: כבוד היושב-ראש, כבוד סגן השר, חבריי חברי הכנסת, כבוד סגן השר, הזכרת את כל אלה שעמלים על העניין הזה של תאונות עבודה ושכחת, אני מאמין בתום לב, את ועדת המשנה שעוסקת בתחום הזה מזה שנים.

יאיר גולן: צודק לגמרי.

יאיר גולן: סליחה, אני מתנצל.

אוסאמה סעדי: אני בטוח שלא התכוונת לזה.

אוסאמה סעדי: ולכן, הדבר הראשון שהעלינו הוא האיחוד הזה של כל הרשויות והגורמים שהתעסקו ומתעסקים בבטיחות בעבודה.

אוסאמה סעדי: לכן, אני מברך את חברי עופר כסיף מהרשימה המשותפת שלנו, שבאמת עמל, וכבר מהכנסת הראשונה שלו העלה את העניין הזה ועבד והשקיע הרבה מאמצים.

אוסאמה סעדי: אני וסגן השר עובדים על זה, ואתה הופעת בישיבה הראשונה של ועדת המשנה בקדנציה הזאת, וכמו שאמרת – פה אין קואליציה, אין אופוזיציה, אין עניין מפלגתי.

אוסאמה סעדי: כולנו צריכים לשלב ידיים בתחומים של חקיקה, של תקנות, של הסברה, כדי למגר או לצמצם את המפלצתיות בתאונות עבודה.

אוסאמה סעדי: כבוד היושב-ראש, מתחילת השנה אנחנו סופרים, לצערנו, 29 הרוגים בתאונות עבודה, מהם 14 בענף הבניין.

אוסאמה סעדי: אנחנו כמעט מגיעים ל-60 ו-70, 300 ומשהו במשך השנים האחרונות.

אוסאמה סעדי: אי-אפשר לקבל מצב כזה.

אוסאמה סעדי: זו לא גזירה משמיים שאנחנו נספור עוד קורבן ועוד קורבן ועוד קורבן.

אוסאמה סעדי: בישיבה האחרונה הבאנו שתי משפחות – תאמינו לי, בכינו, כל חברי הכנסת, כל מי שהיה שם – התרגשנו.

אוסאמה סעדי: לא היה לנו מה להגיד להם.

אוסאמה סעדי: הם איבדו את יקיריהם; מישהי מאבדת בעל; אבא קובר את הבן הצעיר שלו – משפחת זיאדאת ממוקייבלה.

אוסאמה סעדי: מה אני יכול להגיד להם?

אוסאמה סעדי: אני חושב, ולכן עליתי לפה – אל תחכו עד לחוק ההסדרים, אל תקשרו את זה בחוק ההסדרים.

אוסאמה סעדי: אם זה מוכן, וזה מוכן – בואו נקדם את זה.

אוסאמה סעדי: למה צריך לקשור את זה בחוק ההסדרים?

אוסאמה סעדי: ודבר שני, יש עוד תקנות – אני פונה אליך במיוחד, כבוד סגן השרה – תקנות ששוכבות במשרד המשפטים חודשים, לגבי הרחבת האחריות והטלת אחריות על בעל האתר, כדי שלא כל אחד יחמוק מאחריות.

אוסאמה סעדי: אלה תקנות חשובות מאוד.

אוסאמה סעדי: בוא נשלב ידיים למען העובדים ובטיחות העובדים.

אוסאמה סעדי: תודה רבה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: אם כבר הזכרנו נשכחות, זה המקום להזכיר את איל בן ראובן, אלוף במילואים, שהוא התחיל עם זה וריכז את זה בזמנו.

יעקב מרגי: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק בקריאה טרומית, שמספרה 1440/24, הצעת חוק בטיחות בתעסוקה ובריאות תעסוקתית, התשפ"א–2021, של חבר הכנסת עופר כסיף.

יעקב מרגי: הצבעה.

יעקב מרגי: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 7

יעקב מרגי: נמנעים – אין

יעקב מרגי: בעד הצעת החוק הצביעו שבעה חברי כנסת, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יעקב מרגי: אני קובע שהצעת החוק אושרה בקריאה הטרומית ותעבור להמשך דיון בוועדת העבודה והרווחה.

יעקב מרגי: בטרם נמשיך בסדר-היום, הודעה לסגנית מזכיר הכנסת.

ראדה חסייסי: ברשות יושב-ראש הישיבה, אני מתכבדת להודיעכם, כי הונחה היום על שולחן הכנסת, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, הצעת חוק כלי הירייה (תיקון מס' 23), התשפ"ב–2022, שהחזירה ועדת ביטחון הפנים.

ראדה חסייסי: תודה.

ראדה חסייסי: [הצעת חוק פ/3403/24; נספחות.

ראדה חסייסי: ]

יעקב מרגי: אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

יעקב מרגי: יש לנו את הצעת החוק שמספרה 3403/24, הצעה לתיקון פקודת מס הכנסה (שינוי מדרגות המס), של חברת הכנסת גלית דיסטל אטבריאן וקבוצת חברי הכנסת.

יעקב מרגי: אני מודיע מראש שתשובה והצבעה על הצעת החוק הזאת יהיו במועד אחר.

גלית דיסטל אטבריאן: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יעקב מרגי: בבקשה, עשר דקות לרשותך.

גלית דיסטל אטבריאן: המציאות הישראלית הפכה לקשה מנשוא במהלך השנה החולפת.

גלית דיסטל אטבריאן: כולנו שומעים את הציבור; כולנו שומעים את כל שכבות הציבור נאנקות.

גלית דיסטל אטבריאן: ממשלת השינוי עשתה הכול כדי שהחיים של הזוגות הצעירים, של הסטודנטים ששוכרים דירות, של ההורים בפריפריה, של הקשישים, של הנכים, של ניצולי השואה, הפכו לאט ובהדרגה פשוט לבלתי אפשריים.

גלית דיסטל אטבריאן: באמת בלתי אפשריים.

גלית דיסטל אטבריאן: אני לא חושבת שמישהו מאיתנו זוכר, בעשורים האחרונים, תקופה כל כך קשה למחיה יום-יומית.

גלית דיסטל אטבריאן: נכון לרגע זה, אנחנו מדברים על גיהינום עבור כל מי שאין לו כיסים עמוקים מאוד.

גלית דיסטל אטבריאן: גיהינום כלכלי ומפחיד, כמעט תהום, שבו הליכה לסופר היא מעשה מבהיל ומפחיד, ומילוי הטנק של הדלק הוא מעשה מפחיד.

גלית דיסטל אטבריאן: אנשים מחשבים כל צעד ושעל בכל תחום בחיים שלהם, ואלה מראות וקולות שלא שמענו ולא ראינו כאמור המון-המון שנים.

גלית דיסטל אטבריאן: אחת ההבטחות הליבתיות של נפתלי, רגע לפני שהוא הפך לראש ממשלה בבחירות האחרונות דרך הונאה שלא הייתה כמותה בישראל או בכל מדינה דמוקרטית, הייתה חוק סינגפור.

גלית דיסטל אטבריאן: אני רוצה להקריא ציטוט מתוכנית סינגפור המהוללת, שנפתלי נהג לומר ברוב פתוס וכאב תוך כדי הרמת גבות – וזה הציטוט:

גלית דיסטל אטבריאן: נחתוך את מס ההכנסה ב-15% לכל דרגת מס.

גלית דיסטל אטבריאן: זה המון, הוסיף נפתלי, ואחר כך גם המשיך עם סימן קריאה.

גלית דיסטל אטבריאן: מעולם לא עשו את זה בישראל.

גלית דיסטל אטבריאן: בכיס של משפחות עובדות יישאר הרבה יותר כסף בסוף כל חודש.

גלית דיסטל אטבריאן: אז נפתלי, היום בבוקר, ממש לקראת הצעת החוק הזאת, גלשתי קצת ונתקלתי במשהו שכתב אחד הגולשים, קוראים לו רם ושדי, אם אני לא טועה, והינה מה שיש לו לומר על הכסף שהבטחת שיישאר בכיס של רם בסוף כל חודש.

גלית דיסטל אטבריאן: אז הינה מה שרם כותב לך: עברנו למרכז כדי לחסוך את הנסיעות – העלו לנו את השכירות; עברנו לאופנוע כדי לחסוך את הדלק – העלו את מחירי הדלק ואת מחירי הביטוח; עברנו לטבק כדי לחסוך על עישון – קופסת סיגריות זה כבר יקר מדי – העלו את המיסוי על הטבק; עברנו לסטרימינג כדי לחסוך על הטלוויזיה – פיצלו את השירותים והעלו את המחירים; עברנו לבשל כדי לחסוך על האוכל – העלו את המחירים בסופר.

גלית דיסטל אטבריאן: היום לטייל בסופר זה כמו ללכת ברכבת הרים – אתה לא יודע איך תצא משם; עברנו לחופשות בחו"ל כדי לחסוך על החופשה, והעלו לנו את מחירי הטיסות – אני רק רוצה להזכיר את הרפורמה של נתניהו, שהורידה משמעותית את מחירי הטיסות.

גלית דיסטל אטבריאן: ובכן, עולם חדש, ממשלת שינוי, הכול עולה, וגם הטיסות.

גלית דיסטל אטבריאן: רצינו לקנות דירה כדי לחסוך על שכירות – העלו את המיסוי ואת מחירי הדירות באחוזים ששברו שיאים של עשורים רבים.

גלית דיסטל אטבריאן: לא היה כדבר הזה; למרות הכול, רצינו להמתיק את הגלולה, אבל שמו לנו מס גם על משקאות ממותקים.

גלית דיסטל אטבריאן: שומעים?

גלית דיסטל אטבריאן: הוא שואל, נראה לי שמישהו כאן מסתלבט עלינו.

גלית דיסטל אטבריאן: ובכן, המישהו הזה, יש לו שם – קוראים לו "נפתלי".

גלית דיסטל אטבריאן: ואני רוצה לעשות משהו חדשני.

גלית דיסטל אטבריאן: הבנתי שכל ההבטחות של נפתלי לא היו ליבתיות – השאלה היא כמה סינגפור הייתה ליבתית.

גלית דיסטל אטבריאן: ולכן לקחתי חלק מהתוכנית של נפתלי – חלק חשוב בעיניי, משמעותי בעיניי ומאוד נכון כלכלית – וזה הפחתת שיעור המס לחברות, לעסקים מורשים, לעצמאים, לעסקים קטנים, לשכירים, לכולנו בעצם.

גלית דיסטל אטבריאן: לפחות כשנפתלי מעלה את המיסים בכל תחום בחיים שלנו, מעלה את יוקר המחיה באופן רצחני, ובואו נודה בזה, נטול שליטה – יושבים שם אסופה של חובבנים שחוץ מלהגיד "אבל ביבי" באמת לא יודעים לנהל מדינה.

גלית דיסטל אטבריאן: והאזרח הפשוט, הזוגות הצעירים, הסטודנטים – כולנו מרגישים על בשרנו את הרשלנות והחובבנות של האוסף האקלקטי של אנשים שמעולם לא ניהלו מדינה ושאין להם מושג מה הם עושים בחיים שלהם.

גלית דיסטל אטבריאן: חשבתי לקחת את ההצעה הזאת, שהיא דווקא הצעה מאוד מאוד טובה, ולהעלות אותה כרגע, ולראות את כל חברי ימינה, ובראשם נפתלי, מצביעים על הטיקט שעבורו הם נבחרו לכאן, או עוד יותר מקסים מזה – לראות אותם מצביעים נגד כל דבר שהם הבטיחו, כולל התשואות הכלכליות, שעל זה אנחנו ממעטים לדבר.

גלית דיסטל אטבריאן: נפתלי מכר את הערכים הימניים שלו בעבור נזיד עדשים.

גלית דיסטל אטבריאן: על זה הגוש הלאומי בוכה וזועק כל הזמן.

גלית דיסטל אטבריאן: הוא נשבע ונדר וחתם והתחנן: אני לעולם לא אשב עם לפיד, לעולם לא אשב עם לפיד; הוא רק לא אמר שהוא לעולם לא ישב עם האחים המוסלמים או יישען על הרשימה המשותפת.

גלית דיסטל אטבריאן: אז על זה אנחנו מדברים כבר שנה; כבר קצה נפשנו.

גלית דיסטל אטבריאן: אין דבר שיכול היה להיאמר ולא נאמר.

גלית דיסטל אטבריאן: על מה אנחנו לא מדברים מספיק?

גלית דיסטל אטבריאן: על ההבטחות שנוגעות לכלל האזרחים בישראל, כי תוכנית סינגפור היא לא רק לגוש הלאומי – היא לכל האזרחים.

גלית דיסטל אטבריאן: ולכו תדעו כמה אנשים הכניסו את הפתק של נפתלי לקלפי ולא ידעו שמדובר בשקרן פתולוגי, וחשבו שגם לזה הוא מתכוון ברצינות.

גלית דיסטל אטבריאן: אז נפתלי לא רק שהוא לא הוריד את המיסים – הוא עשה בדיוק את ההפך; הוא העלה את המיסים בכל כך הרבה תחומים.

גלית דיסטל אטבריאן: קצרה היריעה ואין לי הרבה זמן, אני אתן in a nutshell, בקליפת אגוז: כלים חד-פעמיים – נפתלי העלה מיסים; משקאות אלכוהוליים – נפתלי העלה מיסים; משקאות ממותקים – נפתלי העלה מיסים; סיגריות אלקטרוניות – נפתלי העלה מיסים; טבק – נפתלי העלה מיסים; דלק – נפתלי העלה מיסים; המרכיב של המיסים בדלק הוא 65%, וזה שובר כרגע שיאים של עשור.

גלית דיסטל אטבריאן: הממשלה של נפתלי הכפילה את מס הרכישה על דירות להשקעה והעמידה אותו על 8% – שוב, שיא שנשבר.

גלית דיסטל אטבריאן: נפתלי הבטיח להוריד את מדרגות המס ולהשאיר יותר כסף אצל האזרח – במקום זה, הוא רוצה לקחת מיסים גם על נטפליקס.

גלית דיסטל אטבריאן: אין כמעט פעולה שהאזרח הישראלי יכול לעשות מרגע שהוא קם בבוקר ועד רגע שהוא הולך לישון – לא משנה אם הוא מדליק את המחשב, את הטלוויזיה, נכנס לאופנוע, נכנס לאוטו, קונה משקה קר, הולך לסופר, נכנס לעבודה, יוצא מהעבודה; כל דבר שאנחנו עושים כאזרחים, החל מהנעלה, לבוש, אכילה, פנאי, פנאי בבית, פנאי בחוץ – הכול עלה באופן משמעותי; שלא לדבר על החלום המתוק של דירה לזוגות צעירים במרכז, בפריפריה, זה ממש לא משנה – הכול הפך להיות פשוט בלתי אפשרי.

גלית דיסטל אטבריאן: ומכיוון שהגוש הלאומי איננו פופוליסט ולא ניחן בכישורי הפופוליזם של אחד ששמו יאיר לפיד, אף אחד לא יכול לעשות ליאיר לפיד את יאיר לפיד; זה פשוט מביך אותנו מדי.

גלית דיסטל אטבריאן: אנחנו לא יודעים לאמץ את הקול הצרוד, את הטון המזויף, את הפומפוזיות המאוסה, את הסיסמאות הריקות, את הפופוליזם, את הטחינה במוח: איפה הכסף?

גלית דיסטל אטבריאן: איפה הכסף?

גלית דיסטל אטבריאן: בג'ובים, בנורבגים.

גלית דיסטל אטבריאן: אני חושבת שיאיר לפיד היה צריך להמשיך: איפה הכסף, וההמשך האמיתי, אם הוא לא היה מסתיר אותו היה: למה הכסף לא אצלי?

גלית דיסטל אטבריאן: אני רוצה לחלק ג'ובים או לעבוד שלוש שעות ביום, כשהציבור נאנק תחת העול ולא סוגר את החודש.

גלית דיסטל אטבריאן: אחרי עשור של רווחה כלכלית, שבו עובדתית הפערים בין העניים לבין העשירים צומצמו משמעותית על ידי נתניהו, בא האיש שהבטיח גבוהה גבוהה: איפה הכסף?

גלית דיסטל אטבריאן: איפה הג'ובים?

גלית דיסטל אטבריאן: אני פוליטיקה נקייה; אני השכן ממול; אני כמוני-כמוכם; אני אח שלכם; אני לא הקיסר הנהנתן עם הסיגר; אני אותנטי; אני כמוכם.

גלית דיסטל אטבריאן: חוכר מטוסים פרטיים, עובד שלוש שעות ביום – ככה לפחות מתפרסם לפי היומנים שלו.

גלית דיסטל אטבריאן: בשלוש שעות האלה, אדוני יושב-ראש הכנסת, כדאי לדעת, הוא פוגש סלבריטאים או את החברים הישנים שלו מהתקשורת.

גלית דיסטל אטבריאן: ונחש מי יושב בבית משפט על סיקור אוהד?

גלית דיסטל אטבריאן: נחש מי.

גלית דיסטל אטבריאן: לא יאיר לפיד.

גלית דיסטל אטבריאן: לא זה שמשחיר את הפגישות המפוקפקות שלו או את הנסיעות המפוקפקות והפרטיות שלו – בלי אבטחה ובלי אף אחד – לחו"ל, פעם בחודש.

גלית דיסטל אטבריאן: לא משנה.

גלית דיסטל אטבריאן: הציבור כרגע נאנק, הציבור עובר היום חוויה של התפכחות.

גלית דיסטל אטבריאן: הציבור היום מבין שעבדו עליו, שכל החבר'ה שאמרו יש קיסר מושחת ונהנתן שעושה לכם רק רע, ואנחנו נבוא ונוביל פוליטיקה נקייה, פתאום מבינים שזאת הייתה פשוט השלכה.

גלית דיסטל אטבריאן: פשוט השלכה.

גלית דיסטל אטבריאן: תמונת מראה – אין דרך אחרת לתאר את זה.

גלית דיסטל אטבריאן: ההוא, הנהנתן, עבד 24 שעות ביממה, לא ישן ולא נדם ולא נח, ורק הוסיף בימים ובלילות ולפנות בוקר ובאישון לילה עוד ועוד שעות עבודה, שהוכיחו את עצמן בכל תחום אפשרי שרלוונטי מאוד לארנק של כולם.

גלית דיסטל אטבריאן: לא רק של מצביעי הליכוד, לא רק של ישראל השנייה, של כולם – העשירים חוו שגשוג; חברות התפתחו.

גלית דיסטל אטבריאן: אלה שהיה להם פחות, הפערים הצטמצמו.

גלית דיסטל אטבריאן: הפריפריה הגאוגרפית, הפריפריה החברתית – כולם נהנו מגשם של שגשוג.

גלית דיסטל אטבריאן: אבל בגלל כישורי המשחק הפנומנליים של יאיר לפיד, שעמד ושיקר וזייף ודקלם וישב על הווריד, הם האמינו לו; נתנו לו את הקול שלהם, ועכשיו הם פשוט לא סוגרים את החודש, בזמן שזה שעבר עליהם כל כך יפה, בזיוף שאני לא יודעת איך אפשר להעביר אותו בלי להיות מובך – הבן האדם הזה חוכר מטוסים פרטיים, עובד שלוש שעות ביום - -

יעקב מרגי: נא לסיים.

גלית דיסטל אטבריאן: - - וצוחק על כולנו.

גלית דיסטל אטבריאן: לסיכום, נפתלי, אני אומרת לך, זה לא עניין של קרדיט.

גלית דיסטל אטבריאן: את התוכנית שלך אני מאמצת, אבל אני מוכנה לתת לך את כל הקרדיט אם רק תקיים הבטחה אחת.

גלית דיסטל אטבריאן: אחת.

גלית דיסטל אטבריאן: אחת, למען השם, מכל ההבטחות שלך.

גלית דיסטל אטבריאן: שוב, לא הבטחה שקשורה לגוש הלאומי - -

יעקב מרגי: תודה.

גלית דיסטל אטבריאן: - - אלא לכלל אזרחי ישראל: תפחית את המיסים כפי שהבטחת.

גלית דיסטל אטבריאן: הציבור הישראלי נאנק ולא יכול יותר.

גלית דיסטל אטבריאן: תודה רבה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: כאמור, תשובה והצבעה במועד אחר.

יעקב מרגי: אנחנו נעבור להודעה של מזכירת הכנסת ולאחר מכן נעבור לשלב ההצעות לסדר-היום.

ראדה חסייסי: ברשות יושב-ראש הישיבה, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת מסקנות ועדת הבריאות בעקבות דיון מהיר בהצעתם של חברי הכנסת מיכל וולדיגר, סמי אבו שחאדה ולימור מגן תלם בנושא: משבר בריאות הנפש והמחירים הכבדים על כלל מערכת הבריאות.

ראדה חסייסי: תודה.

יעקב מרגי: תודה לסגנית מזכיר הכנסת.

יעקב מרגי: עד כאן היה שלב החקיקה הפרטית.

יעקב מרגי: אנחנו עוברים להצעות לסדר-היום.

יעקב מרגי: יש לנו הצעות דחופה לסדר-היום בנושא: הטרדות מיניות והדרת נשים במחלקות הכירורגיות בבתי חולים, מס' 2637, 2642, 2650, 2690 ו-2694, של כמה חברי כנסת.

יעקב מרגי: נתחיל מעידית סילמן.

יעקב מרגי: עידית סילמן נמצאת?

יעקב מרגי: איננה.

יעקב מרגי: מיכל רוזין?

יעקב מרגי: אף היא איננה.

יעקב מרגי: אי-לכך, גם ההצעה הזו יורדת מסדר-היום.

יעקב מרגי: לא נותר לי אלא להכריז שתם סדר-היום.

יעקב מרגי: הישיבה הבאה תתקיים ביום שני, י"ד בסיוון התשפ"ב, 13 ביוני 2022, בשעה 16:00.

יעקב מרגי: ישיבה זו נעולה.