ישיבת מליאה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 107, 2022-02-01 00:00

מיקי לוי: חברי הכנסת, היום יום שלישי, ל' בשבט התשפ"ב, 1 בפברואר 2022.

מיקי לוי: אני מתכבד לפתוח את מליאת הכנסת.

מיקי לוי: נאומים בני דקה.

מיקי לוי: מי שמעוניין – בבקשה להצביע.

מיקי לוי: חבר הכנסת אשר, אתה במקרה הצבעת – עד שהרשימה תובא לפניי?

מיקי לוי: בבקשה.

מיקי לוי: אין לי עוד את הרשימה, אז אני מנחש.

מיקי לוי: זה רק מקריות, אני מודה.

אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, חודש טוב ומבורך.

שיהיה חודש עם בשורות טובות, חודש של שמחה, אדר א'.

אבל לצערנו הרב, אנחנו חווים את חוסר המעש של הממשלה הזאת בהתנהלות שלה לגבי האומיקרון.

אנחנו חווים את חוסר המעשה שמגובה במילים שנקראות ונשמעות יפה מאוד – "לחיות לצד הקורונה".

ואני רוצה לומר שלא שפר גורלם של כל האנשים, האזרחים פה במדינה, ללכת על מילת הקסם הזאת של לחיות לצד הקורונה, ובימים האחרונים בלבד – לקחתי רק את השבוע האחרון: ביום ג' שעבר, אדוני היושב-ראש, נפטרו 38 אנשים מהקורונה, מנתוני משרד הבריאות; ביום ד' – 40; ביום ה' – 30; ביום ו' – 34; בשבת – 38; ביום א' – 29 אנשים; ביום ב' – 18 אנשים.

זה ממוצע של 35 אנשים שנפטרים מדי יום בתקופה האחרונה, בערך בתקופה של חודש.

אי-אפשר לבוא ולהשלים עם זה, אי-אפשר להכיל את זה, ולא יכול להיות שההסתכלות תהיה רק כלכלית ורק אם סוגרים או לא סוגרים משהו כזה או אחר.

ההסתכלות צריכה להיות – לחיות לצד הקורונה – זה אותם אנשים, כי אנחנו מכירים מהנאומים בני דקה.

אתה ודאי מכיר את מנהגו של חברנו טופורובסקי בנושא תאונות הדרכים, שגם אם זאת תאונה אחת בשבוע או ביום או חלילה שני הרוגים, הוא מכריז עליהם, אומר אותם, כדי שנדע וניאבק.

כאן מדי יום 30–35 אנשים – זה לא יכול להימשך ככה.

חייב להיות איזשהו טיפול, ולא רק מילות הקסם "חיים לצד הקורונה".

תודה.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: חבר הכנסת לוין, בבקשה.

יריב לוין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, כבוד השר.

יריב לוין: מאז כינון הממשלה הכושלת הזאת ישראל היא מדינה בעלייה, ומכל הסיבות הלא-נכונות.

יריב לוין: הפכנו, לצערי הרב, למדינה שבה שיעור הנדבקים הוא הגבוה היותר בעולם ביחס לאוכלוסייה – שיא עולמי מפוקפק מאוד שבא במקום השיא הקודם שהיה לנו, של המדינה עם שיעור המתחסנים הגבוה ביותר ועם ההתנהלות הטובה ביותר מול הקורונה, כפי שהיה בממשלה הקודמת.

יריב לוין: ועכשיו אנחנו רואים – הבוקר התעוררנו למציאות של עלייה דרמטית, מטורפת, עליית מחירים בשורה ארוכה של תחומים, החל ממוצרי מזון, שהתייקרו בין 3% ל-15%, ודרך מחירי החשמל, עלייה של מעל 5%.

יריב לוין: הרשימה היא, לצערי הרב, ארוכה מאוד – דלק, רכב ודברים אחרים.

יריב לוין: ומה עושה הממשלה?

יריב לוין: במקום לנסות להילחם בעליות המחירים היא נותנת להן זריקת מרץ נוספת על ידי העלאת מחירים של עשרות אחוזים על משקאות ממותקים, על כלים חד-פעמיים וכו'.

יריב לוין: אני חושב שהמדיניות הכלכלית כושלת, המדיניות הבריאותית מופקרת, וראוי ונכון להחליף את הממשלה הזאת וכמה שיותר מהר.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: חבר הכנסת טופורובסקי, בבקשה.

בועז טופורובסקי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

בועז טופורובסקי: חבריי חברות וחברי הכנסת, גם השבוע אציין את תאונות הדרכים הקטלניות שאירעו בשבוע החולף.

בועז טופורובסקי: אני מצטער, בשבוע שעבר הייתי חולה בקורונה ולכן לא זכיתי לעשות את זה במליאה.

בועז טופורובסקי: היו שישה הרוגים בשבוע שעבר.

בועז טופורובסקי: השבוע, ביום חמישי, 27 בינואר, נהרגו שני צעירים בני 20 בתאונה בכביש 85 סמוך לכרמיאל.

בועז טופורובסקי: בהמשך אותו יום נהרג הולך רגל בן 72 בכביש 25.

בועז טופורובסקי: ביום ראשון, 30 בינואר, נהרג שוב הולך רגל, בן 59, בדרך בן-צבי בתל אביב.

בועז טופורובסקי: אז אמרנו שבשבוע החולף – ארבעה הרוגים, בשבוע לפני כן – שישה הרוגים, ובחודש ינואר כולו – 22 הרוגים.

בועז טופורובסקי: יש סופה, יש חורף.

בועז טופורובסקי: סעו בזהירות.

בועז טופורובסקי: תודה.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: חבר הכנסת מעוז, בבקשה.

אבי מעוז: תודה, אדוני היושב-ראש.

אבי מעוז: נאום הנדסת תודעה מס' 44, והפעם – על יום המשפחה שמצוין היום בישראל.

אבי מעוז: עשרות שנים צוין בישראל יום האם, כהוקרה לאימהות המופלאות שלנו, מביאות החיים לעולם ועמוד התווך של מוסד המשפחה.

אבי מעוז: לפני למעלה מ-20 שנה הפך יום האם ליום המשפחה, בהנדסת תודעה כפולה: גם טשטוש תפקידה המופלא והעיקרי של האישה, האימהות – בלי להמעיט חלילה בערך תפקידים חשובים אחרים שנשים ממלאות – וגם כחלק מטשטוש מוסד המשפחה מתוך רצון להכניס להגדרה שלו מבנים מִגְוונים אחרים.

אבי מעוז: אני ממליץ לאזרחי ישראל לשנן: אימא יש רק אחת; אבא יש רק אחד; משפחה יש רק אחת, של אבא, אימא וילדים, בדיוק כפי שהשם אלוקינו השם אחד ותורה יש רק אחת, וזאת התורה לא תהיה מוחלפת לעולם.

אבי מעוז: תודה.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: חבר הכנסת כסיף, בבקשה.

עופר כסיף: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, היה לי הכבוד אבל בו זמנית גם הצער להשתתף היום במסיבת עיתונאים חשובה של אמנסטי אינטרנשיונל, שחשפה את פשעי האפרטהייד של מדינת ישראל.

עופר כסיף: מצער מאוד שמדינת ישראל הפכה למדינה שמקיימת משטר אפרטהייד כנגד העם הפלסטיני.

עופר כסיף: הדוח שהוציא אמנסטי – ארגון מוביל בעולם, ארגון זכויות אדם – הוא דוח מפורט, מקצועי, מעמיק וכואב, וגם מציע, כמובן, דורש, כארגון זכויות אדם, להפסיק את משטר האפרטהייד כנגד העם הפלסטיני, וכמובן שאני שותף לדרישה הזאת.

עופר כסיף: מה שלא פחות מצער, אפילו כואב ונפשע, זה התגובה הנלוזה של ממשלת ישראל על הדוח המעמיק והמקצועי של אמנסטי.

עופר כסיף: במקום להביא בחשבון ולקחת לתשומת הלב את הגילויים המחרידים על הפשעים הללו, מאשימים את הארגון האשמות שווא שקריות והשמצות שכביכול מדובר בשקרים, שלא לומר חלילה אנטישמיות.

עופר כסיף: הגיע הזמן שממשלות ישראל יבינו – לא רק הממשלה הנוכחית אלא גם הממשלות הבאות, בלי קשר מי ירכיב אותן – שביקורת על מדינת ישראל היא ביקורת לגיטימית כמו על כל מדינה.

עופר כסיף: היא לא מעל אף מדינה, כפי שהיא לא צריכה להיות מתחת לאף מדינה.

עופר כסיף: לזכות ארגון אמנסטי אינטרנשיונל אני אומר שהביקורת שלו תמיד הייתה מקצועית, כלפי כל מדינה שראוי היה לבקר אותה.

עופר כסיף: אני מאוד מאוד מקווה ומצפה שממשלת ישראל תיקח לתשומת ליבה את הכתוב באותו דוח במקום להשמיץ את מי שכתב אותו.

עופר כסיף: תודה.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: אם יורשה לי, ביקורת זה בסדר, לגיטימית, אבל תפיסת העולם שלי היא שמדינת ישראל היא לא מדינת אפרטהייד.

עופר כסיף: מותר לך לטעות, אבל לא על חשבון אנשים.

מיקי לוי: אני רק הבעתי את דעתי, חבר הכנסת כסיף.

מיקי לוי: מותר לי.

מיקי לוי: גם כיושב-ראש אני חבר הכנסת.

עופר כסיף: לא מנעתי ממך.

מיקי לוי: נמשיך בסדר-היום – ציון 80 שנה להירצחו של אברהם (יאיר) שטרן, הצעות לסדר-היום מס' 1531, 1780, 1793 ו-1801.

מיקי לוי: חבריי חברי הכנסת, כנסת נכבדה, משפחת שטרן היקרה, הכנסת מציינת היום 80 שנה לרציחתו של אברהם יאיר שטרן, מפקדה האגדי של מחתרת הלח"י.

מיקי לוי: בן 34 בסך הכול היה אברהם יאיר שטרן כשנתפס בדירת המסתור של טובה סבוראי ונורה למוות על ידי הבולשת הבריטית כשידיו כבולות.

מיקי לוי: מנהיג צעיר, צעיר מאוד, שהספיק כל כך הרבה בחייו הקצרים: משורר ושחקן דרמטי שרצה לשחק בהבימה ונקלע להנהגה של תנועה לאומית; אינטלקטואל שידע 11 שפות וסירב לדבר ביידיש, שפת הגלות; יהודי שנולד בבית חילוני שקידש השכלה והתקרב בשנותיו האחרונות לדת ולאמונה בעזרתו של דוד רזיאל, חברו הקרוב שהגיע מבית דתי; מנהיג שנולד וגדל בגלות, עלה לארץ ישראל בגיל 25 ועזב את לימודי הדוקטורט שלו כדי לגייס נשק בפולין ולהקריב את כל-כולו למען תקומת ישראל; איש רוח שהספיק לחבור ל"הגנה", להקים את האצ"ל ולהתפלג ולהקים את הלח"י; בן דור של אנשים צעירים שהקריבו הכול – את מרצם, נפשם, גופם ולעיתים את חייהם עבור תקומת ישראל, חיילים אלמונים שהרימו את דגלם בלילות שחורים של ייאוש מתוך רצונם להיות בני חורין ובניין מולדת להקים.

מיקי לוי: חבריי חברי הכנסת, סיפוריהם הנועזים של יאיר וחברים אחרים באצ"ל ובלח"י לא הונצחו כראוי למקומם בהיסטוריה.

מיקי לוי: הם הודרו מן הפנתיאון הלאומי במשך עשרות בשנים ומקומם בתוכניות הלימודים נעדר.

מיקי לוי: כמי שגדל בבית להורים יוצא האצ"ל, ראיתי בעיניי בכאב את ההדרה והחרם שהיו מנת חלקם של יוצאי המחתרות האצ"ל והלח"י.

מיקי לוי: אני שמח וגאה על כך שכנסת ישראל מציינת היום את הירצחו של שטרן, מעלה את זכרו ואת קורותיו ומתקנת עוול ארוך שנים.

מיקי לוי: יהי זכרו של אברהם יאיר שטרן ברוך ונצור בתולדות ישראל לעד.

מיקי לוי: חבר הכנסת צחי הנגבי, בבקשה.

צחי הנגבי: משפחת שטרן, יאיר הבן, בני המשפחה, אנשי אגודת אנשי לח"י בראשות רחל ברגר ויאיר, כמובן, שמובילים את ההנצחה ואת המורשת, רבותיי חברי הכנסת, נכבדי יושב-ראש הכנסת, כך כתב אברהם יאיר שטרן: "כן, גם אני חייל ומשורר!

צחי הנגבי: / היום אכתוב בעט – מחר אכתוב בחרב; / היום אכתוב בדיו – מחר אכתוב בדם; / - - - שמיים נתנו הספר והחרב.

צחי הנגבי: / גורל חרץ: חייל ומשורר.

צחי הנגבי: / - - - אשר מחר לחירותו ילחם – וערב / קרב במחנה שיר משורר.

צחי הנגבי: " באומה העברית יאיר לא היה המנהיג הראשון שצמח כאיש חיל וכאיש שירה.

צחי הנגבי: קדמו לו דוד המלך, נעים זמירות ישראל, ודבורה הנביאה, שהנהיגה את ישראל בתקופת השופטים וחיברה את שירת דבורה.

צחי הנגבי: אבל עבור אברהם יאיר שטרן, כמפקד צבאי שקורא תיגר על האימפריה הבריטית, השירים היו כלי מלחמה, תחמושת רבת עוצמה, אש התמיד הרוחנית שממנה לוהטת הנכונות למסור את הנפש עד הניצחון.

צחי הנגבי: שטרן ידע היטב שהוא לא יזכה לחוות את רגע הניצחון, אבל באותה מידה של ודאות הוא חזה שקיצו המתקרב הוא גם זה שיקרב את מפלתו של הכובש.

צחי הנגבי: שמונה שנים לפני מותו כתב שטרן בשירו "הרי את מקודשת לי מולדת": "את – בדמיי לעד תחיי".

צחי הנגבי: למעשה, זו קריאתו של המפקד לחייליו שהיום היא מוכרת לנו במושג השגרתי, השגור כל כך, "אחריי".

צחי הנגבי: מפקד המחתרת מכין את לוחמיו, החיילים האלמונים, לרגע נפילתו הבלתי-נמנעת ומנחה אותם שלא לקבל בשורה מרה זו כרגע של שבר אלא כמקור לעידוד ולכוח.

צחי הנגבי: אתם תמשיכו אחריי, אתם תשיגו את החירות אחריי.

צחי הנגבי: ובלשון שירו "חיילים אלמונים": "ואם אנחנו ניפול ברחובות, בבתים, / ויקברונו בלילה בלאט; / במקומנו יבואו אלפי אחרים / להגן ולשמור עדי עד.

צחי הנגבי: " אצל יאיר זו לא הייתה משאלת מוות.

צחי הנגבי: הוא לא היה הרפתקן שמקבל את הסכנה בשוויון נפש, מוכן להתאבד.

צחי הנגבי: ההפך.

צחי הנגבי: הזכיר היושב-ראש – הוא אהב את החיים מאוד, את עולם התרבות, את היצירה, את הציור, את המשחק, את הכתיבה, את הלימודים האקדמיים, שהוא סיים אותם בהצטיינות, את רעייתו רוני.

צחי הנגבי: אבל את כל אלה הוא חייב היה לדחוק לנוכח הייעוד הגדול שהוא הקדיש לו את חייו, שבעבורו הוא היה מוכן למסור את חייו, שאותו הוא ניסח במסמך "עיקרי התחייה".

צחי הנגבי: זה הייעוד: גאולת הארץ באמצעות כיבושה בחרב מידי זרים לאחוזת עולם.

צחי הנגבי: בדברי ימי העם היהודי קשה לציין עוד אדם שבחיים כל כך קצרים השפיע על ההיסטוריה של עמו כפי שעשה זאת אברהם יאיר שטרן.

צחי הנגבי: ידענו לוחמים ומפקדים נועזים, ידענו משוררים מופלאים, ידענו הוגים פורצי דרך, אבל אני לא מכיר עוד דוגמה לשילוב של כל אלה באדם אחד, שב-34 שנים בלבד ייסד מחתרת לוחמת, כתב לה עשרות שירים והמנון שמהדהד עד ימינו אלה, ועיצב חזון רחב אופקים שלא איבד מתוקפו 80 שנה לאחר שנרצח.

צחי הנגבי: את הרוצח בדם קר, קצין בבולשת הבריטית, איש לא יזכור; גם בארצו, בבריטניה, איש אינו מכיר את שמו.

צחי הנגבי: אבל דמותו של אברהם יאיר שטרן חיה לנצח.

צחי הנגבי: פועלו מהווה ויהווה מופת לנוער הישראלי, ללוחמים וללוחמות בצה"ל וגם לנו, למנהיגים שזכו ויזכו לשרת בבית הזה כדי להבטיח את עתיד ארצנו, אחוזת העולם שלנו.

צחי הנגבי: יהי זכרו ברוך.

מיקי לוי: אמן.

מיקי לוי: תודה רבה, חבר הכנסת הנגבי.

מיקי לוי: חבר הכנסת בן גביר, בבקשה.

איתמר בן גביר: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, כנסת נכבדה, משפחת שטרן היקרה, "הרי את מקודשת לי, מולדת, / כדת משה וישראל.

איתמר בן גביר: / שפחה שחה, כורעת ואובדת, / אני לך בעל וגואל.

איתמר בן גביר: // ורחקו ממך מבלעייך / בחיי ובמותי / אני – ראשי אלין בחיק הרייך; / את – בדמיי לעד תחיי.

איתמר בן גביר: // ולקראתך מלכה, ליבי חרד עת / תפארתך פי ימלל.

איתמר בן גביר: / הרי את מקודשת לי, מולדת.

איתמר בן גביר: / כדת משה וישראל!" אברהם שטרן, השם ייקום דמו, שמוכר בשמו המחתרתי יאיר על שם אלעזר בן יאיר, ממפקדי המרד הגדול ולוחם מצדה; יאיר, שראה מול העיניים שלו חזון נפלא של תחיית עם ישראל בארצו, בגאווה וללא מורא, פעל לכך ימים ולילות.

איתמר בן גביר: כשהיה צריך להתפלג, התפלג.

איתמר בן גביר: כשהיה צריך להתאחד, התאחד.

איתמר בן גביר: ומעל הכול עמדה האהבה הכל-כך גדולה שלו למולדת ולעם היהודי.

איתמר בן גביר: יאיר, שהקים את תנועת לח"י, היה מפקד, משורר, הוגה דעות, גיבש מסמך חזון של "עיקרי התחייה", המכיל 18 עיקרים וסעיפים ובהם הופיעו העם, הארץ, השלטון והקמת בית המקדש.

איתמר בן גביר: יאיר ראה את כל שלבי הגאולה: עם ישראל שב לארצו, מקים שלטון יהודי חזק, מקים מדינה, מחנך את בניו לאהבת המולדת, דואג לחלשים ומסיים בשלמות בניין בית המקדש בירושלים.

איתמר בן גביר: כבר אז היו כאלה שתהו, היו כאלה שאמרו: מה, אתה צריך להיות דתי.

איתמר בן גביר: אמר יאיר וענה שהדת שמרה על חיי האומה, הדת היא הבסיס לציונות, וכל אדם מישראל ראוי שלפחות יכבד את הדת, אבל מעבר לזה, בית המקדש הוא סמל.

איתמר בן גביר: מי ששולט בהר הבית שולט בכל ארץ ישראל.

איתמר בן גביר: היה מי שקרא לו הוזה, משיחיסט, חולם חלומות שווא, אבל יאיר לימד אותנו שכיסופים זה דבר מבורך.

איתמר בן גביר: אומנם, אדוני היושב-ראש, יש מחסום, היה מחסום בשם "כיסופים" סמוך לרצועת עזה, אבל יאיר לימד אותנו שאין מחסום לכיסופים.

איתמר בן גביר: הבריטים רדפו אותו ימים ולילות ובסוף הוא נרצח בצורה שפלה ופחדנית על ידי שני שוטרים בריטים בחדר ריק, אבל הרוח שלו, החזון שלו, קיימים וחיים לעד.

איתמר בן גביר: אנחנו, משפחת שטרן היקרה, כולנו נמשיך לאהוב את המולדת, לחנך את ילדינו לאהבת הארץ והעם, ואולי בעיקר המסר הגדול זה להמשיך לחלום, לקוות, לצפות, לפעול ולעשות, להמשיך עד הגאולה השלמה.

איתמר בן גביר: יהי זכרו ברוך.

מיקי לוי: אמן.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: חבר הכנסת אוחנה, בבקשה.

אמיר אוחנה: תודה לך, אדוני היושב-ראש, על קיום היום החשוב הזה.

אמיר אוחנה: חברי הממשלה, חברי הכנסת ובפרט חבר הכנסת צחי הנגבי, שפעל כדי שנציין כאן את היום החשוב הזה, ידידי יאיר שטרן ובני משפחת שטרן, השטרנים, The Sterns, כפי ששמענו את הכינוי הזה, המשפחה הלוחמת, הגב' רחל ברגר, מנהלת העמותה, ומכובדיי כולם.

אמיר אוחנה: נתבקשתי על ידי ראש הממשלה לשעבר וראש האופוזיציה ותנועת הליכוד חבר הכנסת בנימין נתניהו למלא את מקומו ביום החשוב הזה, שבו היה אמור הוא לשאת דברים.

אמיר אוחנה: בעקבות פטירתו של חברו הקרוב, שהלווייתו מתקיימת כעת, הוא לא נמצא כאן, אבל הוא מוסר כמובן את התנצלותו.

אמיר אוחנה: כמדי שנה נפגשנו גם בימים אלה בבית העלמין שבנחלת יצחק לציין בטקס הממלכתי את זכרו של יאיר.

אמיר אוחנה: זה תמיד מרגש לראות איך גם שנים רבות לאחר הירצחו, יאיר ממשיך להסעיר ולהפעים את ליבותיהם של רבים הרואים בו מקור להשראה, דמות מופת – אני מרשה לעצמי להוסיף: בממדים תנ"כיים ממש.

אמיר אוחנה: בזמן שהדוברים המכובדים נשאו דברים על המנהיג והמשורר, הלוחם והחולם, אני דווקא חשבתי על האב ועל הבן – האב שלא זכה לנשום את ריח עורו של בנו, יאיר, על שם כינויו המחתרתי, והבן שלא זכה למגע יד אבהית ומלטפת, מגע שוודאי חסר לך, ידידי יאיר, יותר מכל סיפורי הגבורה והמילים הגבוהות ששמעת ושעוד תשמע על אביך, ויחסר לך עד 120.

אמיר אוחנה: מכאן אני שולח לך, במיוחד לך, חיבוק חזק.

אמיר אוחנה: לפני 80 שנים התנוססה תמונתו של יאיר בחוצות ארץ ישראל המנדטורית כשעליה הכיתוב wanted – מבוקש.

אמיר אוחנה: היום תמונתו תתנוסס בכלי התקשורת וברשתות החברתיות בגאון, בהדר וביקר, ואנו מציינים כאן היום את זכרו בכנסת ישראל, בירושלים, בירת הנצח של העם היהודי ובירתה של מדינתנו העצמאית.

אמיר אוחנה: זהו ההבדל התהומי בין ימי המחתרת עתירי הצללים לבין הריבונות שופעת האור שיאיר חלם עליה ונלחם למענה על כלות.

אמיר אוחנה: להיסטוריה יש דרכים משלה להוקיר את גיבורי העם.

אמיר אוחנה: לא תמיד הם זוכים להערכה ראויה בזמן אמת.

אמיר אוחנה: אברהם יאיר שטרן השתייך לחבורה מופלאה של לוחמי חירות שצעדו כעמוד אש לפני המחנה.

אמיר אוחנה: הבדידות הייתה מנת חלקו, זה נכון, אבל הוא תמיד ידע שיחד איתו במאבק חסר הפשרות לחידוש ימינו כקדם נמצאים לא רק חיילים אלמונים בלי מדים אלא גם שרשרת הדורות של העם היהודי.

אמיר אוחנה: אישי התנ"ך, החשמונאים, מגיני מצדה, בר כוכבא – מקורות ההשראה של יאיר ושל חבריו.

אמיר אוחנה: כשניצבו מעטים מול רבים בשנות המערכת על גורל הציונות, פיעמה בהם אמונה עזה בנצח ישראל.

אמיר אוחנה: יאיר למד באוניברסיטה העברית.

אמיר אוחנה: הוא התבלט כאדם מעמיק.

אמיר אוחנה: הוא הושפע משאיפות התחייה והשחרור של אומות אירופה בעקבות מלחמת העולם הראשונה, אבל הוא לא השקיף מהצד.

אמיר אוחנה: צו החיים מבחינתו היה "פעל", בייחוד על רקע הפרעות האלימות של ערביי ארץ ישראל.

אמיר אוחנה: אני רוצה לציין שלושה דברים שאפיינו את יאיר כאיש מחתרת, ושלושתם קשורים זה בזה: האחד – זקיפות קומה לאומית.

אמיר אוחנה: יאיר התנער מתסביכים גלותיים.

אמיר אוחנה: הוא הבין שרוח חדשה מנשבת באדמות ארץ ישראל.

אמיר אוחנה: שבנו למולדתנו, חזרנו לארצנו, התחברנו מחדש אל השורשים שמהם יונק עמנו, עם הנצח.

אמיר אוחנה: יאיר הבין שאת השאיפות והערכים של העם היהודי אפשר לממש רק כאן, בארץ ישראל, כבני חורין בארצנו ולא תחת שלטון זר.

אמיר אוחנה: הדבר השני שאפיין את יאיר הוא מודעות לסכנה.

אמיר אוחנה: כיום, במבט לאחור, כולנו יודעים את גודל המחיר ששילמנו ברדיפות, בפוגרומים וכמובן בשואה הנוראית, אבל כשהנחשול האנטישמי עוד לא הגיע לשיאו, היו מי שהתייחסו לתורת הגזע של הצורר כאל פרופגנדה, תעמולת הסתה ותו לא.

אמיר אוחנה: מיליוני יהודים לא הרגישו איך הכול רועד תחת רגליהם.

אמיר אוחנה: ביום תשעה באב שנת תרצ"ח נשא ז'בוטינסקי בוורשה את הדברים המדהימים הבאים – מדהימים משום שמחנות ההשמדה על אדמת אירופה החלו לפעול רק בשנת 1941, שנים לאחר מכן, ואני מדבר על 1938, וכך אמר: "מזה שלוש שנים אני פונה אליכם, יהודי פולין, עטרת יהדות העולם, בקריאה.

אמיר אוחנה: אני מזהיר אתכם בלא הפוגה שהקטסטרופה מתקרבת.

אמיר אוחנה: שערותיי הלבינו וזקנתי בשנים אלו כי ליבי שותת דם על שאתם, אחים ואחיות יקרים, אינכם רואים את הר הגעש שיתחיל תכף לפלוט את אש ההשמדה.

אמיר אוחנה: אני רואה מראה איום, הזמן קצר בו עוד אפשר להינצל.

אמיר אוחנה: אני יודע: אינכם רואים כי אתם טרודים ובהולים בדאגות יום-יום.

אמיר אוחנה: האזינו לדברי בשעה ה-12: למען השם, יציל נא כל אחד את נפשו, כל עוד יש זמן לכך – והזמן קצר".

אמיר אוחנה: אבל, אדוני, שים לב איך מסיים ז'בוטינסקי את החזון שלו: "ועוד דבר ברצוני לומר לכם ביום תשעה באב זה: אלה שיצליחו למלט את נפשם מהקטסטרופה, יזכו לרגע החגיגי של שמחה יהודית גדולה – לידתה מחדש ותקומתה של מדינה יהודית.

אמיר אוחנה: איני יודע אם אני אזכה לזאת, בני כן.

אמיר אוחנה: אני מאמין בזאת כשם שאני בטוח שמחר בבוקר שוב תזרח השמש.

אמיר אוחנה: אני מאמין באמונה שלמה" – דברי זאב ז'בוטינסקי.

אמיר אוחנה: כמוהו גם יאיר לא זכה לראות בעיניו את התגשמות החלום, ובנו – כן.

אמיר אוחנה: ספק אם יאיר שמע על דבריו אלה של ז'בוטינסקי, אך בחושיו החדים הוא פעל לאורם.

אמיר אוחנה: הוא הרגיש שהשעה דוחקת, הוא ביקש לארגן עלייה המונית של רבבות מיהודי פולין לארץ ישראל, והוא גם בא בדברים עם נציגי הממשלה הפולנית על יציאת היהודים, אלא שהבריטים חסמו את גבולות הארץ לעלייה חופשית.

אמיר אוחנה: אומנם היו מי שהצליחו לעלות בעידודו אחרי הכשרה צבאית בגולה, אבל חלק הארי של יהדות מזרח אירופה נותרו במרחקים ולא שרדו.

אמיר אוחנה: גם היום אורבות לנו סכנות.

אמיר אוחנה: גם היום מאיימים עלינו בהשמדה.

אמיר אוחנה: אסור לנו בשום אופן להתעלם מן האיום.

אמיר אוחנה: צריך להתבונן במציאות בעיניים פקוחות ולחשב בהתאם את מהלכינו.

אמיר אוחנה: הדבר השלישי שקשור ביאיר הוא ההכרח לשלוט בגורלנו.

אמיר אוחנה: את מקומנו בעולם נבטיח בעזרת חרב המגן, כי לא נקבלו במתנה או בנדבה.

אמיר אוחנה: יאיר היה נכון אלי קרב, לא מתוך תאוות דמים אלא מתוך ידיעה מוצקה שחולשה מזמינה התקפה, ורק עוצמה צבאית היא קיר הברזל בפני תוקפנות.

אמיר אוחנה: שירו המרטיט "חיילים אלמונים", שהפך להמנון הלח"י, מסתיים במילים האלה, שגם הזכיר חברי, חבר הכנסת הנגבי: "אם אנחנו ניפול ברחובות, בבתים, / ויקברונו בלילה בלאט; / במקומנו יבואו אלפי אחרים / להגן ולשמר עדי עד.

אמיר אוחנה: " לשיר הזה, שחובר ב-1932, היו הדים לא רק במעגלי האצ"ל והלח"י.

אמיר אוחנה: יש עדויות שחלק ממורדי גטו ורשה שרו אותו לפני הקרב הגורלי, וכך גם לומדי העברית מעבר למסך הברזל בברית המועצות הקומוניסטית.

אמיר אוחנה: על כל פנים, יאיר נאה דרש ונאה קיים.

אמיר אוחנה: הוא אפילו חזר ארצה מלימודי הדוקטורט שלו בפירנצה כדי להכשיר כוח משמעותי נגד הכנופיות הרצחניות ונגד השלטון הבריטי שחסם את שערי ציון.

אמיר אוחנה: חברי הכנסת, יאיר לא שגה באשליות.

אמיר אוחנה: הוא ידע שהוא נרדף עד צוואר ועלול בסבירות גבוהה לשלם מחיר אישי.

אמיר אוחנה: את גורלו קיבל לא בשמחה אבל בהשלמה.

אמיר אוחנה: באחד ממכתביו לרוני אשתו, מכתבים שמלמדים על נפש סוערת לצד כישרון כתיבה עצום, הוא מעיד על עצמו: "אני אינדיבידואליסט עקשן, שמרן וקשה עורף.

אמיר אוחנה: נשארתי חולם ללא תקנה, שבעומק נפשו הוא סולד מזיופי החיים".

אמיר אוחנה: גם במרתפים ובמקלטים שבהם הסתתר משוטרי הבולשת הבריטית, יאיר המשיך לחלום על מדינה חופשית, על עצמאות לאומית, על גאולת המולדת.

אמיר אוחנה: יאיר נורה בדם קר, אבל החלום לא גווע איתו.

אמיר אוחנה: אחרי המהלומה באה ההתאוששות.

אמיר אוחנה: היו עוד הרוגי מלכות, היו עוד קורבנות מחתרת, אלא שאנשי המחתרות הלח"י, האצ"ל, ההגנה והפלמ"ח לא ויתרו.

אמיר אוחנה: כל מחתרת תרמה בדרכה שלה להחלטה של ממשלת בריטניה על פינוי הארץ ולהגשמת חלומה וחזונו של ז'בוטינסקי.

אמיר אוחנה: תעצומות נפשו של יאיר ושל כלל הנופלים במחתרות ובצה"ל עודן חיות, קיימות ובועטות.

אמיר אוחנה: הן בנפשנו, הן בתוכנו.

אמיר אוחנה: תמצית מורשתם היא גאווה לאומית, מאבק נחוש אל מול סכנה ומוכנות תמידית להגן על עצמנו מפני אויב עד לניצחון.

אמיר אוחנה: יאיר כתב לאנשיו: "כולנו גויסנו לכל החיים, / משורה משחרר רק המוות".

אמיר אוחנה: את מה שדרש מאחרים, דרש מעצמו, כך בחייו וכך במותו.

אמיר אוחנה: יהי זכרו של יאיר הלוחם, החולם, המנהיג והאב ברוך לעד.

מיקי לוי: אמן.

מיקי לוי: תודה.

מיקי לוי: חבר הכנסת בגין, בבקשה.

זאב בנימין בגין: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, כבוד השר, אנחנו מדברים היום, כאן, באישיות נדירה, בלי ספק באדם ברוך כישרונות, אוהב עמו וארצו, ספרא וסייפא.

זאב בנימין בגין: שנות השלושים של המאה ה-20 – הוא היה חבר בארגון הצבאי הלאומי בארץ ישראל, אבל הוא לא השלים עם מה שהוא ראה כאי-בהירות רעיונית, ועם קבוצת חברים הקים בהנהגתו את ארגון המחתרת שלימים נודע בשם ונקרא "לוחמי חירות ישראל".

זאב בנימין בגין: זו הייתה קבוצה קטנה באופן יחסי של נועזים, אמיצים, מסורים לרעיון, שהוכיחו יכולת פעולה גם במחתרת העמוקה, גם לבד, גם במסגרת תנועת המרי והלחימה המאוחדת וגם אחרי קום המדינה – במערכות, בקרבות, במלחמת העצמאות; התנדבו, נלחמו, הסתכנו, ובאופן יחסי רבים מהם גם נפלו במלחמה לחירות ישראל.

זאב בנימין בגין: יאיר היה חד מחשבה ודייקן במשמעותן של מילים, בדרך זו הוא כתב את 18 עיקרי התחייה.

זאב בנימין בגין: אביא לפניכם את העיקר החמישי: "ה.

זאב בנימין בגין: חינוך – חינוך העם לאהבת החירות וטיפוח נאמנות קנאית לקנייניו הנצחיים.

זאב בנימין בגין: השרשת הרעיון כי גורל העם נתון בידיו הוא, חידוש ההכרה 'הסייף והספר ניתנו מכורכין מן השמיים'".

זאב בנימין בגין: הרי הביטוי הזה מבטא באופן כל כך מדויק את אישיותו.

זאב בנימין בגין: בשנות השלושים הוא כבר החל להכין כלי מלחמה קטנים.

זאב בנימין בגין: זה מה שניתן היה לעשות באותם שנים כחלק מן ההכנות למלחמה על שחרור הארץ.

זאב בנימין בגין: אבל עם החשיבות שהוא ייחס כמובן לאקדח, ראה גם את חשיבותה של ההשכלה, כל זאת כשלמות.

זאב בנימין בגין: הוא היה בוגר וגם מוסמך של האוניברסיטה העברית הצעירה בספרות.

זאב בנימין בגין: האוניברסיטה נוסדה על הר הצופים ב-1925, ועליה הוא שורר בשירו "על הר גבוה": על הר גבוה בין מדבר וים, / בין ישימון בראשית לדומיית הנצח, / בעיר האלוהים בנה לו עם עולם / מקדש אמת שלא יימוט לנצח.

זאב בנימין בגין: // וקודש קודשים של המקדש – / תורה שלהבת יה כנר תמיד / צלמוות הגלות תפיץ באור חדש, / תוביל אל ארץ העבר והעתיד.

זאב בנימין בגין: // ובשוב ה' את שיבת ציון / כעמוד אש תאיר המכללה, / ורבבות תשאבנה בששון / ממעיין המתגבר של התחייה.

זאב בנימין בגין: // ותבשר המכללה מעל ההר / דבר אלוהים חיים לעם הנביאים, / שבמדבר גולה תמיד כסנה בהר / ולא אוכל באש הייסורים.

זאב בנימין בגין: / והייתה המכללה משכן שכינה.

זאב בנימין בגין: / בית היוצר לרוח האומה, / בו יוצרו בימי הגאולה / פולחן הדרור ודת היצירה // ותתגשם בעזרת השם ובמהרה / הנבואה אשר שמע מפי שמיים / בן אמוץ כי מציון תצא תורה / ודבר אדוניי מירושלים.

זאב בנימין בגין: " כזה היה.

זאב בנימין בגין: תודה, אדוני היושב-ראש.

מיקי לוי: תודה לחבר הכנסת בגין.

מיקי לוי: יסכם סגן שר הביטחון חבר הכנסת שוסטר, בבקשה.

אלון שוסטר: יושב-ראש הכנסת, חברות וחברי הכנסת, השר הנדל, משפחה יקרה, אברהם יאיר היה בעל אישיות בלתי רגילה, וויתר על חיים נוחים ועתיד אקדמי מזהיר למען עמנו וארצנו.

אלון שוסטר: דרכו של יאיר הייתה שנויה במחלוקת עמוקה בחייו, אולם ככל שנוקפות השנים נראה שמתעמעם המתח האידיאולוגי החריף, שעבור רבים היה עילה להוציא את יאיר וקומץ רעיו מהמחנה.

אלון שוסטר: דומה שזכרו של הרדיקל העברי, אשר ברגע הרה גורל לחיי יהודים בחן שיתופי פעולה טקטיים עם צוררי העם כדי להציל את עמו ולמען חירות ישראל, ואשר הוביל פעולות צבאיות שיש שיכנו אותן לא לגיטימיות, במטרה לאחד את העם ולחזק את רוחו במאבק לתקומה – ובכן, זכרו הולך ומתמרכז עד שעיקרו מצוי כעת בעוז רוחו ובמסירותו האין-סופית לעם ולעצמאותו במולדת.

אלון שוסטר: המשורר, איש צבא הצללים, שגמר אומר לעודד את רוח העם, שלתפיסתו נחלשה לנוכח הקשיים הפיזיים, כתב בשירו המצוטט ביותר: "בימים אדומים של פרעות ודמים, / בלילות השחורים של ייאוש, / בערים, בכפרים, את דגלנו נרים / ועליו: הגנה וכיבוש!".

אלון שוסטר: כמו בטרגדיה יוונית קלאסית, חייו של שטרן נגדעו בשיאו של מרדף אלים, אכזרי.

אלון שוסטר: היה זה סיום כמעט ידוע מלכתחילה.

אלון שוסטר: חייו של האינטלקטואל המבריק, המאהב הקיצוני של עמו, של עמנו, ושל מולדתנו, מי שבז לסכנות המוחשיות שכרוכות בעימות חזיתי עם האימפריה הבריטית, הסתיימו מכדורי אויביו המושבעים.

אלון שוסטר: בגיל 34 החזיר המהפכן היהודי את נשמתו לבורא, כשהוא נאמן עד תום לשורות שירו: "הריני נשבע שבועת אמונים / למולדת, לעם, לחירות.

אלון שוסטר: / נשבע להקריב המצפון, החיים, / לציית, וללחום, ולמות!".

אלון שוסטר: לא קלה היא משנתו של איש המחתרת העברית שאנחנו מעלים היום את זכרו.

אלון שוסטר: כך אמר: "דבר אחד ברור: דרך כשרה שסופה כישלון פסולה היא.

אלון שוסטר: דרך 'פסולה' שסופה ניצחון כשרה למהדרין".

אלון שוסטר: רוב בני דורו של שטרן סברו שגם בדרך להגשמת הגאולה הפוליטית ולהבטחת ריבונות העם על ארצו יש עקרונות מוסריים שאין לעבור עליהם.

אלון שוסטר: אברהם יאיר סבר אחרת, והיה מוכן לשלם על כך את מחיר הנידוי והרדיפה, לא רק מידי אויביו אלא גם מידי יריביו מקרב היישוב היהודי.

אלון שוסטר: כמי שאינו מקבל את משנתו הצבאית המהפכנית של אברהם שטרן, אני מכיר בתרומתו לחירות ישראל, גם אם היא באה במחיר של קורבנות בלתי מעורבים.

אלון שוסטר: כמי שמתנגד לפגיעה בסמכות ההנהגה הנבחרת אני מודע לזכות הביטוי של המיעוט שחש מאוים מרוב הציבור, שלתחושתו פוגע בציפור הנפש שלו.

אלון שוסטר: האם זכות המיעוט לביטוי כוללת גם את כוח הזרוע?

אלון שוסטר: לא ולא.

אלון שוסטר: כיצד אני הייתי פועל לו נפגעה באופן חריף ליבת ערכיי?

אלון שוסטר: אני לא יודע.

אלון שוסטר: אברהם שטרן הכשיר את עצמו כל חייו הקצרים לכבוש את ההר או למות.

אלון שוסטר: יישארו עימנו אחריותו העצומה לגורל בני עמנו ותרומתו לאתוס ההקרבה העצמית ולמען עצמאות ישראל.

אלון שוסטר: יהי זכרו זה ברוך.

אלון שוסטר: תודה.

מיקי לוי: תודה רבה לסגן שר הביטחון.

מיקי לוי: משפחת שטרן היקרה, תודה לכם על שהגעתם לכנסת ישראל לציון 80 שנה להירצחו של אברהם יאיר שטרן.

מיקי לוי: יהי זכרו ברוך.

מיקי לוי: תודה.

מיקי לוי: אם כך, חברי הכנסת, אנחנו נמשיך בסדר-היום.

מיקי לוי: שאילתה רגילה לשר החוץ – ישיב סגן שר החוץ – מאת חבר הכנסת עופר כסיף: פיקוח על NSO.

מיקי לוי: בבקשה.

מיקי לוי: איפה הוא?

עופר כסיף: אדוני היושב-ראש - - -

מיקי לוי: עוד שנייה, חבר הכנסת כסיף.

מיקי לוי: סדרנים, תאתרו בבקשה את סגן שר החוץ, אולי בפרסה.

מיקי לוי: הגיע.

מיקי לוי: חבר הכנסת כסיף, בבקשה.

עופר כסיף: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אדוני סגן השר, שאילתה שהוגשה, אגב, בתחילת אוגוסט והייתה אמורה להיענות – המועד האחרון למתן תשובה היה ב-15 באוקטובר.

עופר כסיף: אני רוצה להזכיר את זה משום שזה קורה לעיתים יותר מדי קרובות, לא רק במשרד המדובר אלא בכלל, מה שפוגע בעבודת הכנסת, שלא לומר מבזה אותה.

עופר כסיף: לשאילתה עצמה – קבלת מידע.

עופר כסיף: כותרת השאילתה היא פיקוח על NSO.

עופר כסיף: רצוני לשאול: 1.

עופר כסיף: האם המשרד התנגד למתן רישיון לסחר בנשק לחברת NSO?

עופר כסיף: 2.

עופר כסיף: האם היו פניות ממדינות זרות למשרד בנוגע לפעילות NSO בעולם, ובתוך כך בקשות להגביר הפיקוח על החברה?

עופר כסיף: 3.

עופר כסיף: מהי עמדת המשרד אל מול תביעתה של חברת פייסבוק כנגד NSO?

עופר כסיף: תודה.

עידן רול: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, חבר הכנסת כסיף, לפני שאתייחס לתוכן השאלה חשוב לי לציין: אכן חל עיכוב מאוד רציני במתן המענה, ואני מצר על כך.

עידן רול: זה מכל מיני שיקולים טכניים, סיבות טכניות.

עידן רול: יש כבוד רב למוסד הזה ולחשיבות של הכלים הפרלמנטריים.

עידן רול: זה לא נעשה בזדון, מה שנקרא.

עידן רול: בקשר לשאלה הראשונה, האם המשרד התנגד למתן רישיון לסחר בנשק לחברת NSO – מערך הפיקוח על היצוא בישראל, כולל משרד החוץ, בודק כל בקשת רישיון יצוא לגופה על פי חוק הפיקוח על היצוא הביטחוני.

עידן רול: ההחלטה אם לאשר או לסרב לבקשת רישיון מבוססת על מגוון שיקולים מדיניים, ביטחוניים ואסטרטגיים, לרבות דבקות בהסדרים בין-לאומיים.

עידן רול: כמדיניות, מדינת ישראל מאשרת יצוא של מוצרי סייבר מפוקחים רק לגורמי ממשל ואך ורק למטרות מניעה וחקירה של פשיעה חמורה וטרור.

עידן רול: היצוא נעשה בכפוף להתחייבות המשתמש בשימוש סופי הניתנת מטעם המדינה הרוכשת.

עידן רול: בתשובה על שאלתך השנייה, האם היו פניות ממדינות זרות למשרד בנוגע לפעילות NSO – ישראל בתהליך מתמשך של בחינת המידע אשר התפרסם בעניין NSO, לרבות בכל מה שנוגע לפניות זרות.

עידן רול: צוות בדיקה בין-משרדי בכיר בוחן את הטענות שעלו.

עידן רול: בתשובה על שאלתך השלישית, מהי עמדת המשרד אל מול תביעתה של חברת פייסבוק כנגד NSO – ישראל איננה צד לתביעת פייסבוק כנגד NSO.

מיקי לוי: בבקשה, שאלת המשך.

עופר כסיף: אני מאוד רוצה להודות לך, בעיקר מסימפטיה אישית, אבל לצערי ברמה המקצועית, לא הפרסונלית, התשובה, בלשון המעטה, לא משביעת רצון ומתחמקת, שלא לומר מתחכמת.

עופר כסיף: כולנו יודעים על פניות שנעשו בהקשר של NSO, והחשד הממשי – למה חשד?

עופר כסיף: היום המשטרה כבר הודתה שעשתה שימוש לא נאות ב-NSO.

עופר כסיף: אני לא ארחיב על זה עכשיו, כי אין לי את הזמן וזה גם לא המקום בשאילתה, אני רק מזכיר את זה.

עופר כסיף: אבל אנחנו יודעים שמדינות, לרבות ארצות הברית, כן פנו לישראל וכן – אפילו בלשון המעטה – הסתייגו מהפעילות של חברת NSO בהקשר של פגסוס.

עופר כסיף: אני מעלה הצעת חוק בנושא הפיקוח על יצוא ביטחוני, בין השאר כמובן על NSO, ואני רוצה לשאול אם הממשלה, לאור מה שאנחנו יודעים, תתמוך בהצעת החוק הזאת.

עידן רול: חבר הכנסת כסיף, קודם כול אני לא הכתובת לזה, אלא צריך לדבר עם ועדת שרים, אבל אני לא מכיר את לשון החוק, אני לא יכול להתייחס לחוק.

עידן רול: היום כבר יש פיקוח על יצוא ביטחוני.

עידן רול: אם אתה רואה לנכון, אני מניח, להגביר את הפיקוח, אז אני אשמח לראות את לשון החוק כמישהו שמתעניין, אבל הכתובת היא כאמור ועדת שרים.

עידן רול: תודה רבה.

מיקי לוי: תודה רבה לסגן השר.

מיקי לוי: תודה רבה לחבר הכנסת עופר כסיף.

מיקי לוי: חבר הכנסת לוין, בבקשה.

מיקי לוי: ישיב השר במשרד האוצר – מס עמדות טעינה ביתיות לרכבים חשמליים.

מיקי לוי: בבקשה.

יריב לוין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יריב לוין: כבוד השר, חברות וחברי הכנסת, בחודשים האחרונים רשות המיסים החלה לגבות מס בגובה 20% על עמדות טעינה ביתיות לרכבים חשמליים.

יריב לוין: כך, במקום לעודד מעבר לרכבים חשמליים, נעשה ההפך.

יריב לוין: רצוני לשאול: מדוע לא תבוטל גביית המס?

חמד עמאר: תודה רבה, אדוני חבר הכנסת יריב לוין.

חמד עמאר: אדוני היושב-ראש - - -

מיקי לוי: אני יכול רק לשאול אותך או את חבר הכנסת יריב לוין – זה על עצם הרכישה או משהו מתמשך?

חמד עמאר: עצם הרכישה.

חמד עמאר: הוא שואל על עצם הרכישה.

יריב לוין: עצם הרכישה.

חמד עמאר: תודה על השאלה.

חמד עמאר: חלקי חילוף ואביזרים לרכב חבים במס קנייה של 12%, ובשיעור תוספת מכסת האחוזים הוא 60%; זה אומר שמוסיפים עוד מס בשביל להגן על ייצור מקומי, למעט רשימה מצומצמת ביותר של פריטים בטיחותיים שלגביהם קיים פטור ממס קנייה.

חמד עמאר: יוצא ביחד שמס קנייה הוא 19.2%, והוא מס אחיד על כל אביזרי הרכב חוץ מפריטים ייחודיים, בטיחותיים.

מיקי לוי: חוץ מצמיגים וברקסים.

מיקי לוי: צמיגים וברקסים פטורים.

חמד עמאר: צמיגים פטורים, גם פנסים פטורים.

מיקי לוי: ברקסים.

חמד עמאר: גם פנסים פטורים.

חמד עמאר: אז אלה פטורים.

חמד עמאר: החיוב במס קנייה של כל חלקי החילוף והאביזרים לרכב נעשה בין היתר כדי ליצור אחידות בשיעור המס וכדי למנוע סבסוד צולב בין חלקי חילוף ואביזרים לרכב.

חמד עמאר: הפטור ממס קנייה לחלקי חילוף ואביזרים לרכב החבים במס יוצא מן הכלל.

חמד עמאר: נבחרו בשיתוף משרד התחבורה מספר חליפים מצומצם שאינם כלולים אלא ניתנים להגדרה פשוטה וקלה להבחנה, יש להם הצדקה בטיחותית ניכרת, והם בלבד יהיו פטורים ממס קנייה.

חמד עמאר: מהאמור, עמדות הטעינה המוזכרות בשאילתה של חבר הכנסת יריב לוין נחשבות לאביזרים לרכב, ולכן חייבות במס קנייה.

חמד עמאר: כמו שאמרנו, צמיגים, פנסים, כלים בטיחותיים, אביזרים בטיחותיים לרכב – הם לא מחויבים במס, הם פטורים ממס.

יריב לוין: תודה, אדוני השר.

יריב לוין: אבל את זה שהם מחויבים במס אני יודע, את זה לא שאלתי.

יריב לוין: השאלה הייתה פשוטה: מה המדיניות של המשרד.

יריב לוין: הרי העולם כולו עובר עכשיו מהפכה אדירה בתחום הרכב, עם מעבר לרכבים חשמליים, כלומר לרכבים שאינם מזהמים – לא מבחינת פליטת עשן, לא מבחינת רעש.

יריב לוין: שורה ארוכה של מדינות בעולם מעודדות את המעבר הזה באמצעים משמעותיים ביותר שעיקרם נוגעים לתחום המיסוי, מהפחתת מיסים על כלי רכב כאלה, דרך אפילו מענקים שניתנים למי שרוכש אותם, ועידוד של הקמה של עמדות טעינה, גם ביתיות וגם ציבוריות.

יריב לוין: במדינת ישראל לא רק שהדברים האלה לא נעשים, אלא מהתשובה שלך עולה שמבחינת

יריב לוין: כם זה לא משנה.

יריב לוין: מסתכלים על זה כמו על איזה אביזר לרכב ולא רואים לנכון לעודד את הרכישה של העמדות האלה, כלומר קנייה של רכבים חשמליים והתקנה של העמדות.

יריב לוין: ולא רק זה, אדוני השר, אלא שאני למד שאתם גם מתכננים להטיל מס על נסיעה ברכבים חשמליים כדי לצמצם עוד יותר את הכדאיות של המעבר לרכבים האלה, ובדרך הזאת בעצם לעודד את הציבור – הפוך ממה שקורה בכל העולם – דווקא להישאר עם רכבי הבנזין.

יריב לוין: אז אני מבקש לדעת מה מדיניות משרד האוצר בסוגיה הזאת.

חמד עמאר: המדיניות של משרד האוצר בנושא הזה ברורה.

חמד עמאר: אנחנו רוצים לעודד מעבר לרכב חשמלי, אין שום ויכוח בנושא.

חמד עמאר: אנחנו גם צריכים להגן על הייצור המקומי של אביזרי רכב, לכן מס הקנייה הוא מס קנייה אחיד.

חמד עמאר: זה לשתי מטרות: המטרה הראשונה, שאמרתי אותה – להגן על הייצור המקומי, והשנייה – שתהיה אחדות של המס על כל אביזרי הרכב.

יריב לוין: אתם תטילו מס נסועה?

חמד עמאר: לא הכנתי את עצמי לשאלה הזאת.

חמד עמאר: אני אבדוק את זה ואני אתן לך תשובה.

מיקי לוי: אם יותר לי, אני רוצה שאלת המשך לשאילתה של חבר הכנסת לוין.

מיקי לוי: אני אומר לך מניסיוני האישי, אדוני השר במשרד האוצר, שאם יוטל מס על עמדות טעינה ביתיות, יגיעו לארץ עמדות טעינה שלא בדרך המלך, ללא מעבר של רשות התקנים, ולכן תהיה סכנה ממשית לשרפות בזמן טעינת הרכב.

מיקי לוי: ראוי שתמנעו את זה על ידי כך שתוותרו על הכמה שקלים האלה ותאפשרו לאותם בעלי רכבים חשמליים לקנות עמדת טעינה של יצרן הרכב.

מיקי לוי: אני כבר רואה בעיני רוחי איך מביאים עמדות טעינה בצורה פרטיזנית כדי לחסוך כמה וכמה שקלים, והנזק יגדל, בנושא הזה.

מיקי לוי: עמדת הנסועה - - -

חמד עמאר: אנחנו ניקח את העמדה שלך, אדוני היושב-ראש, בכובד ראש.

מיקי לוי: אני רק מצטרף לחבר הכנסת לוין.

חמד עמאר: עמדתך חשובה לנו.

חמד עמאר: אנחנו ניקח אותה.

מיקי לוי: תודה.

מיקי לוי: אנחנו רואים את השרפות בכל מיני טעינות של קורקינטים.

מיקי לוי: זה עולה בחיי אדם לפעמים.

מיקי לוי: אם יתאפשר לי: אל תטילו מס על נסועה.

מיקי לוי: אדם קונה את הרכב; רוצים לעשות עבודת מטה כמה מיסים צריכים להטיל על קניית הרכב – בסדר.

מיקי לוי: על נסועה – להטיל על אזרחי מדינת ישראל להתחיל לדווח על מספר קילומטרים לרשות המיסים זה תוהו ובוהו אמיתי.

מיקי לוי: אני פשוט רואה בעיני רוחי.

מיקי לוי: הייתי חבר ועדת הכספים שנים, והתנגדתי לזה.

מיקי לוי: זאת דעתי האישית.

מיקי לוי: מעמדתי הנוכחית איני יכול יותר מאשר להביע עמדה.

מיקי לוי: גם בזה אני מצטרף לדעתו של - - -

חמד עמאר: אנחנו עדיין לא קיימנו שום דיון בנושא שנכחתי בו, אז אני אבדוק את הנושא ואתן לך תשובה ברורה, אדוני היושב-ראש, וגם לך, חברי חבר הכנסת יריב לוין.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: אנחנו מאוד מודים לך.

מיקי לוי: חברת הכנסת זועבי – איננה.

חמד עמאר: היא נמצאת.

מיקי לוי: אני מתנצל.

מיקי לוי: את לא במקומך הטבעי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני קטנה, אבל - - -

מיקי לוי: לא, את לא במקומך הטבעי, לכן פספסתי.

מיקי לוי: אני מתנצל.

מיקי לוי: בבקשה תפסי מקום.

מיקי לוי: חידוש היתר למפעל הפיס – בבקשה, חברת הכנסת זועבי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תודה רבה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אדוני השר, מפעל הפיס פועל מכוח היתר.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בדיקה מראה כי אינו עומד בתנאי ההיתר, ובכלל זה בצמצום מוקדי מכירה ב-25%, פרסום תוכנית עסקית ועוד.

ג'ידא רינאוי-זועבי: רצוני לשאול: כיצד המשרד נערך לחידוש היתר, ומהם מנגנוני הפיקוח והסנקציות שהוא מטיל על אי-עמידה בתנאים?

ג'ידא רינאוי-זועבי: תודה.

חמד עמאר: תודה רבה על השאלה, חברת הכנסת זועבי.

חמד עמאר: תוקפו של ההיתר הנוכחי של מפעל הפיס היה עתיד להסתיים ביום 31 בדצמבר 2021, אך הוארך בשלושה חודשים, וזאת במטרה לקיים עבודת מטה מוסדרת טרם חידושו.

חמד עמאר: בימים אלה החל משרד האוצר על אגפיו השונים את עבודת המטה לקראת חידוש ההיתר.

חמד עמאר: מנגנוני הפיקוח והסנקציות האפקטיביות העומדות לרשות משרד האוצר הן לבטל או לצמצם הגרלות וכן להקטין את תקציב הפרסום של מפעל הפיס.

מיקי לוי: שאלת המשך, בבקשה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: למה ההיתר בכלל מאפשר לפיס לפתוח נקודות מכירה חדשות כשהם אמורים על פי תנאי ההיתר הקודם לצמצם את מספר נקודות המכירה ב-25%?

ג'ידא רינאוי-זועבי: אנחנו ראינו שמאחר שהם לא סגרו נקודות כמעט בכלל, ובה בעת פתחו נקודות חדשות, בעצם חל גידול במספר נקודות המכירה מאז קבלת ההיתר.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני שואלת למה המצב הקיים, ומבקשת, אם אפשר, שההיתר החדש יחיל איסור של פתיחת נקודות חדשות עד שמפעל הפיס יגיע ליעד שהתחייב לו.

חמד עמאר: כמו שאמרתי, חברת הכנסת זועבי, ההיתר היה אמור להסתיים ב-31 בדצמבר 2021 והוארך בשלושה חודשים.

חמד עמאר: האגפים השונים במשרד האוצר עובדים על ההיתר החדש, ייגעו בכל הדברים, וברגע שההיתר יהיה מוכן הוא יפורסם ואנחנו נראה את הדברים החדשים.

חמד עמאר: ברגעים אלה הצוותים עובדים על ההיתר החדש.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: אנחנו ממשיכים לשאילתה הבאה, של חבר הכנסת אלון טל – דירקטוריון קצא"א ב', בבקשה.

אלון טל: תודה, אדוני היושב-ראש.

אלון טל: כבוד השר, בדיון בוועדת הפנים אמר נציג רשם החברות שהסכם קצא"א–Med-Red התקבל בתהליך סדור שתאם את מדיניות הממשלה, בעוד נציג משרד האנרגיה טען כי ההסכם אינו נחוץ למשק האנרגיה הישראלי.

אלון טל: רצוני לשאול: 1.

אלון טל: כמה אנשים חברים בדירקטוריון, את מי הם מייצגים ומה הכשרתם?

אלון טל: 2.

אלון טל: כמה מהם עובדי מדינה?

אלון טל: 3.

אלון טל: אם יש משקיפים – מה הכשרתם?

חמד עמאר: תודה רבה על השאלה.

חמד עמאר: אני אבהיר את הדברים.

חמד עמאר: הדירקטוריון בחברת קו צינור אירופה–אסיה ממונה על ידי שר האוצר.

חמד עמאר: בדירקטוריון החברה מכהנים כיום הדירקטורים האלה: מר ארז כלפון – יושב-ראש, בוגר תואר ראשון במדעי החברה ובתקשורת באוניברסיטת בר-אילן, מוסמך תואר שני במינהל מדיניות ציבור במרכז הבינתחומי הרצליה, קורס דירקטורים וקורסים נוספים; מר אילן כהן – איש ציבור, תואר ראשון במינהל עסקים וכלכלה מאוניברסיטת תל אביב בהצטיינות, תואר שני במנהל עסקים בהצטיינות; מר יעקב גנות – איש ציבור, תואר ראשון בהיסטוריה של עם ישראל מאוניברסיטת חיפה; גב' רימא כמאל – נציגת ציבור, תואר ראשון במשפטים במכללה האקדמית נתניה, תואר שני במשפטים באוניברסיטת תל אביב; מר גל לנדו – עובד מדינה, משרד האוצר, תואר ראשון בכלכלה ובפילוסופיה באוניברסיטה העברית בירושלים, תואר שני משפטים באוניברסיטת בר-אילן; מר חנן טל – נציג עובדים; מר הרצל עמיקם – נציג עובדים.

חמד עמאר: בהתאם לסעיף 27ב לחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה–1975, נציג רשות החברות הממשלתיות בדירקטוריון מוזמן לכל ישיבת דירקטוריון ומעמדו בהן הוא כשל חבר דירקטוריון, אלא שהוא לא נחשב במניין החוקי ואין לו זכות הצבעה.

חמד עמאר: נציג רשות החברות הממשלתיות כיום הוא מר דרעה.

חמד עמאר: בהכשרתו הוא רואה חשבון וכלכלן.

חמד עמאר: ככלל, בשירות דירקטוריון החברות הממשלתיות ובוועדות משתתפים חברי הדירקטוריון.

חמד עמאר: כמו כן מותרת, כאמור, השתתפותו של נציג רשות החברות הממשלתיות וגורמים נוספים אשר מוזמנים לצורך הצגת עמדתם המקצועית.

אלון טל: תודה, אדוני.

אלון טל: שאלת המשך: אתה ודאי שמת לב שחברת קצא"א אחראית לשורה ארוכה של אסונות אקולוגיים, ולמעשה מהווה עבריין סביבתי סדרתי.

אלון טל: אני שואל אותך: האם הדירקטוריון שאחראי למעשים אלה, שכנראה לא ראה לנכון לשנות את מדיניות החברה, שפוגעת כל כך בסביבה – האם הייתה איזושהי חשיבה על סנקציה או השלכות בקשר להמשך?

אלון טל: האם חשבתם, אולי, להחליף ולתת ייצוג לנציג או למישהו עם הכשרה באיכות הסביבה שייתן לזה ביטוי?

אלון טל: ובכלל, האם חשבתם אחרי ביצועים כל כך כושלים בהקשר הזה, הייתי אומר, להחליף את הדירקטוריון של החברה באנשים שיכולים לקחת את העתיד האקולוגי של ישראל ואיכות הסביבה של כולנו קצת יותר ברצינות?

חמד עמאר: קודם כול, חלק מהדירקטורים בקצא"א הם חדשים.

אלון טל: אז אישה אחת מתוך שבעה – היחס הזה נשאר?

אלון טל: מה שיש זה לא משהו שהיה מימים ימימה.

חמד עמאר: לא, חלק מהדירקטורים שנמצאים עכשיו בקצא"א הם חדשים.

חמד עמאר: שנית, אני חושב שהחברה הממשלתית בודקת את כל העניינים.

חמד עמאר: המשרד להגנת הסביבה גם נמצא שם בנושא הזה.

חמד עמאר: לכן כמשרד האוצר אנחנו מינינו את הדירקטוריון שנמצא שם.

חמד עמאר: שר האוצר ממונה לבחור את הדירקטוריון המתאים ביותר.

חמד עמאר: שמעת, גם נציגי ציבור נמצאים שם, גם נציגי עובדים, גם נציגי רשות החברות הממשלתיות נמצאים שם.

חמד עמאר: תיארתי לך את היכולות ואת התארים של כל אלה שיושבים שם.

חמד עמאר: אני חושב שאת חלקם אתה מכיר אישית.

חמד עמאר: הם אנשים מוכשרים ביותר.

אלון טל: לא, אין להם שום רקע בתחומים החיוניים, זו בדיוק הנקודה.

חמד עמאר: אני חושב שמינינו את הדירקטוריון לפי החוק.

אלון טל: כן, אבל זה לא אומר שהם מסוגלים לעמוד - - -

חמד עמאר: אנחנו נבדוק את הנקודה שהעלית.

חמד עמאר: אני אדבר עם שר האוצר ואגע בנקודה שהעלית בנוגע לאנשים שנוגעים לנושא של הגנת הסביבה.

חמד עמאר: אנחנו נדבר על זה, ואני אעביר לו את המסר שלך.

אלון טל: תודה רבה, אדוני השר.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: חבר הכנסת קרעי נמצא בריאיון.

מיקי לוי: אנחנו נבצע החלפה עם חבר הכנסת מוסי רז, בבקשה – גם שאלה שקשורה בקצא"א.

מוסי רז: אדוני השר, באותו עניין, באותה חברה, קצא"א – בדיון בבג"ץ ב-23 בדצמבר הוחלט על אימוץ עמדת המשרד להגנת הסביבה ל"אפס תוספת סיכון למפרץ אילת".

מוסי רז: ברצוני לשאול: האם עודכנה חברת Med-Red מאיחוד האמירויות והאם עודכנו כל השותפים האחרים להסכם על מדיניות זו?

מוסי רז: אני מקווה שהתשובה היא חיובית, אבל אם התשובה היא שלילית אז תהיה לי שאלת המשך: מתי בכוונת הממשלה לפעול ליישום מדיניות זו?

חמד עמאר: ביחס לפתיח שצוין בשאילתה, יובהר כי לא ידוע למשרד האוצר על מדיניות של הממשלה של אפס תוספת סיכון במפרץ אילת.

חמד עמאר: מדובר במדיניות של המשרד להגנת הסביבה.

חמד עמאר: לאור כך שהשאילתה מתייחסת למדיניות שהיא של המשרד להגנת הסביבה, ובלי לגרוע מעמדת משרד האוצר ביחס להשפעות וההשלכות של מדיניות זו, על השאילתה להיות מופנית לשרה להגנת הסביבה.

מוסי רז: שאלת המשך.

מיקי לוי: בבקשה.

מוסי רז: אם כך, האם למשרד האוצר יש מדיניות כלשהי בנוגע לסיכון מפרץ אילת?

מוסי רז: האם משרד האוצר בעד סיכון מפרץ אילת?

חמד עמאר: עמדת הממשלה בנושא ברורה.

חמד עמאר: עמדת הממשלה בנושא ברורה – יש עמדה של המשרד לאיכות הסביבה שהיא אפס סיכון למפרץ אילת.

חמד עמאר: זאת עמדה של המשרד לאיכות הסביבה, הגנת הסביבה, זאת לא עמדה של הממשלה.

מוסי רז: מה הייתה העמדה של הממשלה?

חמד עמאר: העמדה של הממשלה מתייחסת למצב קיים, כמו שאמרתי: יובהר כי לא ידוע למשרד האוצר על מדיניות של הממשלה של אפס תוספת סיכון במפרץ אילת.

חמד עמאר: זה נאמר גם בבג"ץ שהיה בנושא הזה, והעמדה של המשרד להגנת הסביבה, שהוא אמון על הנושא של הגנת הסביבה, היא אפס סיכון למפרץ אילת.

חמד עמאר: לכן אני חושב שהשאילתה הזאת צריכה להיות מופנית למשרד להגנת הסביבה.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: חברת הכנסת ענבר בזק – שאילתה מס' 394:

מיקי לוי: עיוות מס עקב אי-מיסוי תערובת.

מיקי לוי: בבקשה.

ענבר בזק: תודה רבה.

ענבר בזק: תערובת "הרבל" היא חלופה לטבק בעישון נרגילה, אך מסכנת אף היא את בריאות המעשן.

ענבר בזק: עקב אי-מיסוי של המוצר, אין תיעוד ותמונת מצב על היקף צריכתה בארץ, אם כי מסתמנת עלייה בייבוא ומגמה לעלייה בשימוש בשל היעדר מס.

ענבר בזק: רצוני לשאול: האם אתם שוקלים מיסוי למוצר "הרבל"?

חמד עמאר: בכוונת רשות המיסים לגבש במהלך שנת 2022 תוכנית להטלת מס קנייה על תערובת "הרבל" בשיתוף משרד הבריאות.

חמד עמאר: כידוע, כל הטלת מס מותנית באישור ובחתימה של שר האוצר על תיקון לצו תעריפי המכס; כמו שאת יודעת, רק אתמול היה על סיגריות אלקטרוניות בוועדת הכספים ואושר.

חמד עמאר: הנושא הזה יבוא בשנת 2022.

חמד עמאר: זה על סדר-יומו של משרד האוצר.

מיקי לוי: השאילתה הבאה או שאלה נוספת?

מיקי לוי: בבקשה, שאילתה מס' 495:

מיקי לוי: סיוע בפיקוח על חברות טבק.

ענבר בזק: השאילתה הזאת עוסקת בחוק איסור פרסומת והגבלת השיווק של מוצרי טבק ועישון, המחייב חברות העוסקות בסחר מוצרים לדווח על היקף הפרסום שלהן.

ענבר בזק: בהיעדר נתונים על החברות, קיים קושי באכיפת החוק.

ענבר בזק: רצוני לשאול: מדוע לא מועבר המידע על החברות ממשרד האוצר למשרד הבריאות לצורך דרישת הדיווחים על פי החוק?

חמד עמאר: תודה על השאילתה.

חמד עמאר: העברת מידע בין גופים ציבוריים מוסדרת בחקיקה, לרבות הגדרת סמכותה של הוועדה למסירת מידע בין שני הגופים.

חמד עמאר: לוועדה למסירת מידע של רשות המיסים לא הוגשה כל בקשה בנדון ממשרד הבריאות, ומשכך, לא ברורה השאילתה.

חמד עמאר: ככל שתוגש בקשה כאמור, היא תיבחן בוועדה בהתאם לעקרונות ולכללים המקובלים.

חמד עמאר: לא קיבלנו שום בקשה במשרד האוצר בנושא.

מיקי לוי: חברת הכנסת בזק, זהו?

ענבר בזק: אין לי מה לשאול.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: אנחנו דילגנו על שלוש שאילתות במגמה להמתין - - -

מיקי לוי: בבקשה.

ראדה חסייסי: תודה.

ראדה חסייסי: ברשות יושב-ראש הכנסת, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שניה ולקריאה שלישית: הצעת חוק הבנקאות (רישוי) (תיקון מס' 28), התשפ"ב–2022, שהחזירה ועדת הכספים; הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 69), התשפ"ב–2022, שהחזירה ועדת החוקה, חוק ומשפט; הצעת חוק סיוע לשדרות וליישובי הנגב המערבי (הוראת שעה) (תיקון מס' 7), התשפ"ב–2022, שהחזירה ועדת הכספים.

ראדה חסייסי: עוד הונחה, לקריאה ראשונה, מטעם הכנסת, הצעת חוק המסייעים לנטרול תוצאות אסון צ'רנוביל (תיקון מס' 2) (הגדלת המענק השנתי), התשפ"ב–2022, של חבר הכנסת יבגני סובה וקבוצת חברי הכנסת.

ראדה חסייסי: עוד הונחו על שולחן הכנסת מסקנות ועדת הבריאות בעקבות דיון מהיר בהצעתם של חברי הכנסת יעל רון בן משה, סמי אבו שחאדה, לימור מגן תלם, ינון אזולאי, אופיר כץ וג'ידא רינאוי זועבי בנושא: מרותקי בית לא מקבלים חיסון רביעי לקורונה; מסקנות ועדת החוץ והביטחון בעקבות דיון מהיר בהצעתם של חברי הכנסת שרן השכל ויבגני סובה בנושא: 70 שנים להסכמי השילומים.

ראדה חסייסי: תודה.

חמד עמאר: אדוני היושב-ראש, אני יכול להשאיר לו את התשובה שלי.

מיקי לוי: תודה רבה, זה מה שרציתי.

מיקי לוי: תשאיר לו בבקשה את התשובה לחבר הכנסת קרעי, למרות שהמתנו לו, כדי שהיא לא תחזור – את התשובה שלך בכתב.

מיקי לוי: אני מאוד מאוד אודה לך.

חמד עמאר: אשאיר לו גם את התשובה של בנק ישראל וגם את התשובה של משרד האוצר.

מיקי לוי: אני מאוד מודה לך.

חמד עמאר: תודה רבה.

מיקי לוי: תודה רבה לך, השר במשרד האוצר.

מיקי לוי: ובכן, תם סדר-היום.

מיקי לוי: הישיבה הבאה תתקיים מחר, יום רביעי, א' באדר א' התשפ"ב, 2 בפברואר 2022, בשעה 11:00.

מיקי לוי: ישיבה זו נעולה.