ישיבת מליאה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 101, 2022-01-18 00:00

מיקי לוי: חברי הכנסת, היום יום שלישי, ט"ז בשבט התשפ"ב, 18 בינואר 2022, ואני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת.

מיקי לוי: הודעה למזכירת הכנסת, בבקשה.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הכנסת, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחה היום על שולחן הכנסת, לקריאה שנייה וקריאה שלישית, הצעת חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018) (תיקון מס' 6), התשפ"ב–2022, שהחזירה ועדת הכלכלה.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

מיקי לוי: תודה.

מיקי לוי: נאומים בני דקה.

מיקי לוי: כל חברי הכנסת המעוניינים – הצבעה, בבקשה.

מיקי לוי: חבר הכנסת מעוז, אתה לחצת?

מיקי לוי: אתה תהיה הראשון עד שהרשימה תצא.

מיקי לוי: בבקשה.

אבי מעוז: תודה, אדוני היושב-ראש.

אבי מעוז: נאום הנדסת תודעה מס' 42, והפעם – על השר לפיד ועל הממשלה המחברת.

אבי מעוז: אתמול אמר השר לפיד, ואני מצטט: "הקמנו ממשלה שמחברת את החברה הישראלית ומייצרת אחדות בעם, במקום כל הפיצולים, השסע וההסתה".

אבי מעוז: עוד הנדסת תודעה מבית לפיד, שמדבר נגד השסע וההסתה, ובמקביל קורא לסיעה שלנו, הציונות הדתית: מפלגה אנטי-ציונית.

אבי מעוז: ממשלה מחברת?

אבי מעוז: בלי חרדים, בלי דתיים לאומיים, בלי מסורתיים ובלי רובו של עם ישראל.

אבי מעוז: ממשלה שמייצרת אחדות – נכון, אבל עם תומכי טרור, עם זריקת חרדים למזבלה, עם כינוי מתיישבי חומש "תתי-אדם", עם ריסוק הזהות היהודית של המדינה ועם פגיעה בלומדי תורה.

אבי מעוז: הממשלה הכי אנטי-יהודית והכי אנטי-דמוקרטית מאז קום המדינה.

אבי מעוז: אני ממליץ לחבריי חברת הכנסת עידית סילמן וחבר הכנסת ניר אורבך לפקוח עיניהם ולהחליט עם מי הם רוצים אחדות וחיבור, עם תומכי הטרור ועם לפיד או עם רובו של עם ישראל.

אבי מעוז: תודה.

מיקי לוי: תודה רבה לך.

מיקי לוי: חבר הכנסת דוידסון, בבקשה.

סימון דוידסון: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת.

סימון דוידסון: ביום ראשון, בצוהרי היום שוחחתי עם ענבר, מדקרת סינית ומטפלת אלטרנטיבית.

סימון דוידסון: היא סיפרה לי שבשלושת השבועות האחרונים היא הרוויחה בסך הכול 600 שקלים.

סימון דוידסון: שאלתי אותה למה, והיא הציגה לי הודעות מלמעלה מ-15 מטופלים אשר ביטלו את תורם בשלושת השבועות האחרונים.

סימון דוידסון: ולמה הם ביטלו?

סימון דוידסון: בידודים, מאומתי קורונה, חשופים למאומתים.

סימון דוידסון: אז ממה ענבר מתקיימת בשלושת השבועות האחרונים?

סימון דוידסון: מ-600 שקלים בלבד.

סימון דוידסון: אחרי השיחה איתה הלכתי להסתובב בעיר שלי, נתניה.

סימון דוידסון: השעה לא הייתה מאוחרת.

סימון דוידסון: התעצבתי מאוד לגלות שמרבית החנויות, הבארים, המסעדות – היו סגורים כבר.

סימון דוידסון: הקניונים – שוממים מאדם.

סימון דוידסון: שוחחתי עם מורן מהדרך.

סימון דוידסון: מורן היא אימא גרושה, סיפרה לי שבשבועיים האחרונים הבן שלה הקטנצ'יק, שחר, נכנס פעמיים לבידוד, בגלל הגן.

סימון דוידסון: הוא בילה רק פעם אחת בגן בשבועיים האחרונים.

סימון דוידסון: אז איך היא מצליחה לעבוד?

סימון דוידסון: ובכן, היא לא מצליחה לעבוד.

סימון דוידסון: אז אומנם בשלושת השבועות האחרונים המצב החמיר, אבל הוא ככה כבר מאוגוסט.

סימון דוידסון: החל מאוגוסט, ובהשקת התו הירוק, הבריכות, חדרי הכושר, עולמות הילדים, התיאטראות – כולם סופגים הפסדים.

סימון דוידסון: בהתחלה שתקו כי לא היה להם כוח להמשיך להילחם, הם דמיינו שזה יעבור, אבל עכשיו כבר אין להם את הכוחות לזה.

סימון דוידסון: אז החלטתי לעלות כאן היום ולנאום בשמם, להשמיע את קולם ולזעוק אליך, אדוני שר האוצר, אליך, ראש הממשלה – בואו נעניק להם תקווה.

סימון דוידסון: הבטחנו להם תקווה, בואו נקיים אותה.

סימון דוידסון: תודה רבה.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: חבר הכנסת בן צור, בבקשה, ואחריו – חבר הכנסת טופורובסקי.

יואב בן צור: אדוני היושב-ראש, מכובדתי השרה, חבריי חברי הכנסת, גברתי המזכירה, הבוקר נפגשתי עם מנכ"ל חברה בין-לאומית גדולה שמעסיקה רק בארץ כ-3,000 עובדים, שמשקיעה מאות מיליונים בתוך מדינת ישראל.

יואב בן צור: הוא אומר לי שהוא כולו מאוכזב מההתנהלות של המדינה בעת הזאת.

יואב בן צור: 3,000 עובדים שהוא נאלץ לפרנס, לא רוצה לפטר.

יואב בן צור: הוא גורר הפסדים של 200 מיליון שקל בשנה כתוצאה מההליך הזה, הוא אומר – ואין מענה.

יואב בן צור: הוא אומר: לפחות בממשלה הקודמת התייחסו אלינו, פיצו אותנו, דיברו אתנו.

יואב בן צור: כאן – יוק, אין כלום.

יואב בן צור: אף אחד לא מדבר, אף אחד לא מנסה לעזור, אף אחד לא מנסה לסייע, לומר משהו, אולי, נאמר, בהפחתת ארנונות של בניינים סגורים שלמים?

יואב בן צור: הוא ביקש מאוד שאני לא אחשוף את החברה, כי החברה היא בין-לאומית.

יואב בן צור: יש להם עסקים באנגליה – שם הם קיבלו פיצויים בלי לדבר, בגרמניה – שם הם מקבלים פיצויים בלי לדבר.

יואב בן צור: הם מקבלים פיצויים כי הם מבינים את מה – הוא אומר: נכון, אין סגר, אבל תסתכל, זה סגר.

יואב בן צור: הסגר הזה, שהוא סגר לא מוכרז, הוא סגר בפועל.

יואב בן צור: והוא אומר: לצערי – ואני מצטער על מה שהוא אומר – אנחנו כנראה לאט-לאט ניאלץ לחסל את העסקים שלנו בישראל, לשלוח 3,000 עובדים הביתה.

יואב בן צור: אני קורא לממשלה הזאת, לשר האוצר שלכאורה נראה אטום: אנא, התעוררו.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: חבר הכנסת טופורובסקי, בבקשה.

מיקי לוי: אחריו – חבר הכנסת רוטמן.

בועז טופורובסקי: תודה, אדוני היושב-ראש.

בועז טופורובסקי: השרה, חבריי חברות וחברי הכנסת, מזכירת הכנסת, גם השבוע אקריא את השמות ואת פרטי תאונות הדרכים הקטלניות שאירעו בשבוע החולף בדרכים.

בועז טופורובסקי: ביום חמישי, 13 בינואר, נהרג צעיר בן 27 בכביש 5, סמוך למחלף ברקן.

בועז טופורובסקי: היום נהרגה הולכת רגל בת 70 ברחוב העצמאות ביבנה כאשר אוטובוס פגע בה.

בועז טופורובסקי: רק לפני שבוע וחצי עשינו דיון בוועדת המשנה על הפגיעות הרבות מהרכבים הכבדים וראינו עד כמה יש מחדלים בתחום.

בועז טופורובסקי: היום היו גם שמונה פצועים בתאונה בכביש 1 ועוד פצוע בתאונה בעפולה.

בועז טופורובסקי: כל יום יש פצועים, פצועים קשה, וכמעט כל יום הרוגים, וההרגשה היא שהנושא לא מטופל מספיק טוב.

בועז טופורובסקי: אנחנו לא נוותר עד שנראה שיפור.

בועז טופורובסקי: תודה רבה.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: חבר הכנסת רוטמן, בבקשה.

מיקי לוי: אחריו – חבר הכנסת אבוטבול.

שמחה רוטמן: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, היום התעוררנו לחשיפה של עיתון כלכליסט על כך שמשטרת ישראל משתמשת בתוכנה לחדירה לטלפונים של אזרחים ללא צו, ללא בית משפט.

שמחה רוטמן: אחר כך מתארים את האירוע בתור חלק מהתיק המודיעיני, והאדם עצמו אפילו לא יודע מה מקור המידע, לפעמים אפילו לא בית המשפט ואולי אפילו גם לא התביעה.

שמחה רוטמן: אני חושב שהדבר הזה מזעזע בכל קנה מידה.

שמחה רוטמן: אנחנו פה בכנסת – אגב, ללא קשר לקואליציה ואופוזיציה – מחוקקים חוקים רבים שמטרתם הגנה על זכויות נאשמים וחשודים, ובזמן שאנחנו מסדרים את הכניסה הראשית לפגיעה בזכויות אדם, משטרת ישראל, לפחות לפי הפרסום, נכנסת מהחלון ועושה זאת בניגוד לחוק.

שמחה רוטמן: הדבר הזה חייב לקבל טיפול בעדיפות הגבוהה ביותר.

שמחה רוטמן: ואני רוצה לומר מעבר לזה שלצערי לבית המשפט העליון יש חלק באירוע, והחלק של בית המשפט העליון באירוע וברוח הנושבת ממנו – שהשופט אלרון היה בדעת מיעוט בעניין החיפוש בטלפונים.

שמחה רוטמן: הוא אמר שחיפוש בטלפונים שנעשה באופן לא חוקי צריך שלא יהיה ניתן להכשיר אותו בשלב מאוחר יותר, וצריך לפסול את תוצאותיו ובכך למנוע מראש את הפגיעה בפרטיות על ידי המשטרה באופן שמנוגד לחוק.

שמחה רוטמן: עמדתו לא התקבלה.

שמחה רוטמן: הוא נשאר בדעת מיעוט, ובית המשפט העליון, פעם אחר פעם, נמנע מלהגיד אמירה ברורה לרשות החוקרת, למשטרת ישראל ולרשות התובעת, לפרקליטות: אם אתם תפרו את הכללים, אנחנו נמנע את הצגת החומרים הללו בבית המשפט.

שמחה רוטמן: לא העכבר גונב אלא החור גונב, ומי שלא סותם את הפרצה קורא לגנב, ואני קורא לנו, לכל הסיעות פה בבית, לסתום את הפרצה הזאת בחקיקה אם בית המשפט לא יעשה זאת.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: חבר הכנסת אבוטבול, בבקשה.

מיקי לוי: אחריו, אחרונת הדוברים – חברת הכנסת סלימאן.

משה אבוטבול: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, בצאת השבת התוודענו לשתי בשורות מכאיבות: האחת – על אימון בשבת בבוקר של קבוצת בית"ר ירושלים, והשנייה – על הודעה לתקשורת שהוציא במהלך השבת דוברו של ראש האופוזיציה בעניין ועדת החקירה לפרשת הצוללות.

משה אבוטבול: חילולי השבת המיותרים הללו פוגעים ביום הלאומי של עם ישראל ובחוקת תנועת בית"ר, שבה נקבע כי בית"רי לא יחלל שבת בפרהסיה.

משה אבוטבול: כבר אז הבינו שללא שמירת השבת במרחב הציבורי לא תוכל ישראל להיקרא מדינה יהודית.

משה אבוטבול: בזמן שבשמאל מנסים למחוק את דמותה היהודית של המדינה ולהפוך אותה למדינת כל אזרחיה, על המחנה הלאומי להקפיד ביתר שאת על שמירת המסורת והערכים, שמבדילה אותנו מהשמאל האנטי-דתי.

משה אבוטבול: זוהי חרפה לעם ישראל ומצופה מכל חברי הכנסת המסורתיים בליכוד להשמיע את קולם בנושא.

משה אבוטבול: כיושב-ראש השדולה למען שמירת השבת אני פונה מכאן ליושב-ראש הליכוד נתניהו לחדול מפרסום הודעות לתקשורת בשבת, ומבקש לקרוא לסדר את הדובר של הליכוד, שהוציא מקבוצת הדוברות של הליכוד את העיתונאי שמואל קרמרסקי רק משום שהעז למתוח ביקורת על הפרסום בשבת.

משה אבוטבול: תודה רבה.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: חברת הכנסת סלימאן, בבקשה.

משה אבוטבול: גם היושב-ראש של הכנסת גדל על ברכי תנועת בית"ר, כך שהדברים מכוונים לכולנו.

משה אבוטבול: תודה רבה.

מיקי לוי: תודה.

מיקי לוי: צריך להגיד על הערכים, כי זה הכי חשוב.

מיקי לוי: מקובל.

משה אבוטבול: ערכים זה טוב.

משה אבוטבול: אני שומר על כבוד המדינה היהודית.

עאידה תומא סלימאן: כבוד היושב-ראש, כנסת נכבדה, החשיפה היום בכלכליסט לא צריכה להפתיע אותנו.

עאידה תומא סלימאן: המשטרה של מדינת ישראל מנהלת מעקב לא חוקי על אזרחיה, בלי פיקוח משפטי, בלי צווי בתי משפט.

עאידה תומא סלימאן: הם חודרים לטלפונים של אנשים, של פעילים פוליטיים, של אנשי ציבור, בעזרת תוכנות זדוניות.

עאידה תומא סלימאן: ההרגשה שהישראלים מרגישים באופן כללי הבוקר היא ההרגשה שמלווה את הפלסטינים כל חייהם; לא רק הפלסטינים מעבר לקו הירוק, שבינתיים מוחקים אותו, אלא גם הפלסטינים אזרחי המדינה.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו, שבינינו היו מי שקיבלו הודעות אזהרה במאי – האזהרות היו לטלפונים של האנשים: אנחנו יודעים שבשעה הזו השתתפת בהפגנה הזו.

עאידה תומא סלימאן: תיזהר הלאה.

עאידה תומא סלימאן: אלו הודעות שהגיעו לאנשים ולאחר מכן הם זומנו לחקירות.

עאידה תומא סלימאן: זה אומר שהטלפונים שלהם היו במעקב.

עאידה תומא סלימאן: יש הרבה צעירים ערבים שמקבלים הזמנות לחקירה על סמך שהם מעבירים הזמנות להפגנות מדי פעם, כלומר, הטלפונים שלהם תחת מעקב.

עאידה תומא סלימאן: הכלים של הכיבוש נכנסו לתוך מדינת ישראל, והמשטרה והשב"כ, לצערי, משתמשים בהם.

עאידה תומא סלימאן: צריך להפסיק את המעקבים הלא-חוקיים האלה, אבל גם צריך להפסיק אותם בשטחים הכבושים.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/1498).

מיקי לוי: ]

מיקי לוי: אנחנו ממשיכים בהמשך סדר-היום – הצעת חוק סיוע לשדרות וליישובי הנגב המערבי (הוראת שעה) (תיקון מס' 7), התשפ"ב–2022, לקריאה ראשונה.

מיקי לוי: את הצעת החוק תציג השרה תמר זנדברג בשם שר האוצר.

מיקי לוי: בבקשה.

תמר זנדברג: אדוני היושב-ראש, חברות וחברים, קודם כול, אני רוצה לנצל את הבמה – ראיתי בדיוק את ירדנה מלר, מזכירת הכנסת היקרה, נכנסת לאולם, ואני רוצה רגע של נוסטלגיה, מכיוון שירדנה בקרוב תיפרד מאיתנו.

תמר זנדברג: זו הזדמנות גם לברך את המחליף ולאחל לו הרבה הצלחה.

תמר זנדברג: אבל בכל זאת ירדנה, אני באמת רוצה לחזור לפעם הראשונה שדרכתי בכנסת, שלא בביקורים מטעם בית הספר.

תמר זנדברג: זה היה בשנת 2003, הגעתי לעבוד עם חבר הכנסת דאז והשר לשעבר רן כהן.

תמר זנדברג: מבחינתי, הוא באמת מורי ורבי והאיש שאני מרגישה שאני חבה לו את זה שאני עומדת כאן עכשיו בתפקיד שאני נמצאת בו.

תמר זנדברג: החדר שלנו היה בקומה 2, בקומת הממשלה, ממש בפינה עם החדר של הוועדה לביקורת המדינה, בניהולה של ירדנה מלר.

תמר זנדברג: והסגנית שלה, עובדת הוועדה, הייתה לאה, שהיום מנהלת ועדת הפנים.

תמר זנדברג: רן לדעתי בדיוק סיים את הקדנציה שלו כיושב-ראש הוועדה לביקורת המדינה, שהוא החזיק בה לפני כן.

תמר זנדברג: ובאמת, העבודה עם ירדנה ועם הצוות שהיא גיבשה סביבה, שחלקו המשיך איתה לאורך כל הדרך – אני חייבת לומר שהציבור שצופה בנו, רואה אותנו, חברי הכנסת, השרים, רואה אותנו צועקים.

תמר זנדברג: רואה אותנו – כל מה שהוא רואה, לא משנה, לא נכביר עכשיו ברגע מרגש וחגיגי זה – אבל אתכם, באמת בהנהגתך, ירדנה, לאורך כל הקריירה המקצועית, המצטיינת, הייצוגית, הערכית והחשובה שלך פה בכנסת.

תמר זנדברג: השירות שנתת לנו, וכתוצאה מזה לציבור, העבודה המסורה שלך – באמת שכל עובדות ועובדי הבית כאן, כולם אוהבים, מעריכים ומוקירים.

תמר זנדברג: מבחינתי האישית, כיועצת פרלמנטרית, אחר כך כחברת כנסת והיום כשרה – באמת את דמות מופת ומשרתת ציבור נאמנה, מסורה.

תמר זנדברג: ואני רוצה באמת לנצל את ההזדמנות הזו, שבדיוק ראיתי אותך נכנסת ובדיוק אתמול נבחר המחליף שלך, להודות לך בשם כולנו, לדורותינו מה שנקרא, ובשם כלל הציבור הישראלי, ולאחל לך המון המון הצלחה.

תמר זנדברג: אני בטוחה, מהיכרותי איתך, שאת לא עוזבת ואת תמשיכי להיות כאן חלק מעולם הבית הזה.

תמר זנדברג: אבל באמת ברמה האישית והציבורית – תודה, כל הכבוד ובהצלחה.

מוסי רז: תודה, ירדנה.

מוסי רז: קריאת ביניים: תודה.

תמר זנדברג: ועכשיו הצעת חוק – סליחה, אני נבדקתי הבוקר – הצעת חוק סיוע לשדרות וליישובי הנגב המערבי (הוראת שעה) (תיקון מס' 7).

תמר זנדברג: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, התבקשתי להציג הצעת חוק זו בשם משרד האוצר.

תמר זנדברג: הצעת חוק סיוע לשדרות וליישובי הנגב המערבי (הוראת שעה), התשס"ז–2007, קובע כי מי שהיה במשך כל שנת המס תושב אזור קו עימות דרומי זכאי באותה שנה לזיכוי ממס בשיעור של 20% מהכנסתו החייבת מיגיעה אישית עד לתקרה של 241,080 שקלים חדשים.

תמר זנדברג: "קו עימות דרומי" מוגדר בחוק כך – פתח ציטוט: "היישובים אשר בתיהם, כולם או חלקם, שוכנים עד שבעה קילומטרים מגדר המערכת המקיפה את רצועת עזה - - - וכן יישובים ואזורים נוספים כפי שיקבע שר האוצר בצו, באישור ועדת הכספים של הכנסת, שמתקיימים בהם אותם השיקולים הביטחוניים שמתקיימים ביישובי עוטף עזה, בשל סמיכותם לגדר המערכת המקיפה את רצועת עזה.

תמר זנדברג: " ההטבה פקעה בסוף שנת 2021.

תמר זנדברג: השיקולים הביטחוניים שהתקיימו לגבי האזור בעת חקיקת החוק עדיין מתקיימים.

תמר זנדברג: לפיכך מוצע להאריך את ההטבה בארבע שנים נוספות החל משנת 2022.

תמר זנדברג: אנו מבקשים שההצעה תידון בוועדת הכספים.

תמר זנדברג: תודה.

מיקי לוי: תודה רבה לשרה זנדברג.

מיקי לוי: רשימת דוברים: חברת הכנסת סטרוק – איננה; חבר הכנסת גפני – איננו; חבר הכנסת פינדרוס – איננו; חבר הכנסת גלנט – איננו; חבר הכנסת בוסו – איננו; חבר הכנסת בן צור – היה פה, איננו; חבר הכנסת מעוז – איננו; חבר הכנסת רוטמן – איננו; חבר הכנסת קיש – איננו; חברת הכנסת דיסטל – איננה; חברת הכנסת מגן – איננה; חבר הכנסת מרגי – איננו; חבר הכנסת אייכלר – איננו; חבר הכנסת מקלב – איננו; חבר הכנסת אוחנה – איננו; חבר הכנסת עודה – איננו.

מיקי לוי: חברת הכנסת שְׁפָּק, שְׁפֶּק.

נירה שפק: שְׁפָּק.

מיקי לוי: שְׁפָּק.

מיקי לוי: אמרתי טוב, מה?

נירה שפק: - - -

מיקי לוי: בבקשה.

נירה שפק: אז ראשית, ככה לא קשור להצעת החוק אבל חשוב לי באמת.

נירה שפק: אתמול לא כולנו הספקנו לברך – דובר על ירדנה – אז אני מצטרפת בהחלט.

נירה שפק: ואני רוצה גם להרחיב את זה, כי אתמול היה יום חגה של הכנסת, ומאוד חשוב לי להגיד תודה לכל עובדי הכנסת, שנמצאים כאן לפנינו, ואחרינו, ונערכים באדיבות ונמצאים, ולא תמיד אנחנו זוכרים.

נירה שפק: אז אני חושבת שזה הזמן להגיד לכם, לכל מי שפה וכל מי ששומע, תודה.

נירה שפק: ועכשיו, כבוד היושב-ראש, כנסת נכבדה - -

מיקי לוי: רק עכשיו אני מפעיל.

נירה שפק: - - את הנושא של הארכת הטבות המס לתושבי שדרות והנגב המערבי יזמתי, ולשמחתי שר האוצר מצא זאת כדבר דחוף ונכון, כולל הארכה בארבע שנים, שיש לזה משמעות – מאשר להארכה חד-שנתית או דו-שנתית.

נירה שפק: הטבות המס באמת הוארכו עד שנת 2025.

נירה שפק: המילים "הטבות מס" קצת מצחיקות, כי כאילו על מה נותנים לנו הטבות?

נירה שפק: על מה, על המצב הביטחוני?

נירה שפק: על האיום עלינו?

נירה שפק: אני נורא רוצה – גבי, אהלן.

נירה שפק: הטבות המס האלה הן מאוד חשובות כדי ליצור גם יציבות וחוסן נפשי וגם ביטחון כלכלי.

נירה שפק: בסוף התנאים שעומדים בפני תושבי עוטף עזה או "תושבי העוטף", כמו שאנחנו נוהגים לקרוא לעצמנו, שנמצאים תחת איום תמידי, הם מאוד חשובים.

נירה שפק: הוראת השעה הזאת, שקובעת שבאמת מי שגר באזור קו עימות דרומי יהיה זכאי לזיכוי מס בשיעור של 20% מהכנסתו – ופירטה השרה את התקרה ואת הכול.

נירה שפק: הארכת ההטבה הזאת מוערכת ב-90 מיליון שקל, ולוואי שלא נצטרך לה עוד.

נירה שפק: ההטבה ניתנת – וחשוב לי להדגיש את זה – ליישובים שנמצאים בתחום האפס עד שבע.

נירה שפק: ומה קורה עם תושבים שב-7–100?

נירה שפק: 7–50? 7–200?

נירה שפק: יש כאלה שיבואו ויגידו שאין לזה גבול.

נירה שפק: ואני מפה אומרת שאני מתכוונת להמשיך ולפעול בנושא, כיוון שבעיניי יש קריטריונים שהם מאוד חשובים.

נירה שפק: יישובים שנמצאים – ששייכים למועצה אזורית של עוטף עזה ובתי הספר שלהם הם בתוך האפס עד ארבע, זאת אומרת שאותו ילד ואותה ילדה מ-07:00 בבוקר ועד 15:00-16:00, ולפעמים עד 18:00, כי גם מרכז החוגים נמצא באפס עד ארבע, הם חיים ונושמים את האיומים של האפס עד ארבע.

נירה שפק: מרכז החיים שלהם הוא באפס עד ארבע, אם זה קופות החולים, אם זה הבנקים, וכל המוסדות הסטטוטוריים.

נירה שפק: הכבישים שנכנסים אליהם, לתוך היישובים שלהם, עוברים באפס עד ארבע.

נירה שפק: ולכן אני חושבת שנחוץ מדרג לזה, ואני התחייבתי שאני אעשה עבודה בנושא.

נירה שפק: וזה יהיה השלב הבא שלנו לעניין הזה.

נירה שפק: אני מודה לשר האוצר וליושב-ראש יש עתיד ושר החוץ יאיר לפיד, שפעלו לקידום הוראת השעה.

נירה שפק: ואנחנו עושים את זה בהליך מזורז כיוון שכדי לקבל את ההטבה הזאת ב-1 בפברואר היא חייבת להיות מוזנת, ורשות המיסים התחייבה שנסיים אותה עד אז.

נירה שפק: אז אנחנו היום בקריאה ראשונה, ואני מאמינה שנצליח לגמור את זה, כמו שביקשנו, בזמן.

נירה שפק: אז תודה לכל העוסקים בזה, ולוואי שלא נצטרך לה.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: חבר הכנסת אשר – איננו.

מיקי לוי: חבר הכנסת לוין, בבקשה.

יריב לוין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יריב לוין: גברתי השרה, חברות וחברי הכנסת, אנחנו אכן מאריכים בהצעת החוק הנוכחית הוראת שעה והסדר שבעצם נקבע בממשלות הקודמות, שהוביל ראש הממשלה לשעבר נתניהו, הסדר שנועד באמת לחזק את יישובי קו העימות בדרום הארץ.

יריב לוין: אבל צריך לומר שההסדר הזה הוא מרכיב, מרכיב חשוב, אבל לא מרכיב יחיד בסל שלם של דברים שנעשו, נעשים, וצריך להמשיך לעשות כדי לחזק גם את שדרות וגם את היישובים שנמצאים באזור העוטף.

יריב לוין: אני חושב – ונדמה לי שחברת הכנסת שפק יכולה להעיד על כך מההיכרות הבלתי-אמצעית והאישית שלה באזור – שדווקא בתקופות הכי קשות מבחינה ביטחונית האזור חווה שגשוג ופריחה, וביקוש, ביקושים של אנשים שמבקשים להגיע ולהתגורר שם.

יריב לוין: אני חושב שהדבר הזה הוא דבר מדהים, והוא מעיד גם על הרוח האיתנה והחזקה של אנשים.

יריב לוין: אבל הוא בהחלט מעיד שמערך התמריצים והסיוע שניתן פועל את פעולתו ועוזר.

יריב לוין: ולכן, ללא ספק, המשך המערך הזה הוא חיוני.

יריב לוין: ואני גם מוכרח לומר, אני חושב שהעובדה שההצעה היא להאריך את הוראת השעה בכמה שנים ולא רק לשנה אחת היא חשובה, משום שהיא נותנת ביטחון והיא משדרת שמדובר באמת באיזושהי מדיניות עקבית, ולא במשהו שבא ויכול לחלוף.

יריב לוין: ובמובן הזה אני חושב שצריך לברך על הדברים.

יריב לוין: יש עדיין גם לא מעט דברים שצריך להשלים.

יריב לוין: אני מוכרח לומר שאני מרגיש שלפחות בסוגיה אחת היו כאן הרבה מאוד הבטחות שלא קוימו – ולא נמצא כאן יושב-ראש ועדת הכספים חבר הכנסת קושניר, שאנחנו מאחלים לו כמובן בריאות – אבל אני חושב שהגיע הזמן לטפל בסוגיה של העיר אשקלון, שלא מקבלת את מה שמגיע לה ותושביה לא מקבלים את מה שמגיע להם, חרף העובדה שהם באמת עומדים בקו החזית.

יריב לוין: ואני מקווה שבדרך הזו של הצעת החוק הזו נלך גם בעניינם בשורה של נושאים, ונתקן, ונשפר גם את העניין הזה.

יריב לוין: תודה.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: חבר הכנסת אבו שחאדה – איננו; חבר הכנסת בן גביר – איננו; חבר הכנסת כסיף – איננו; חבר הכנסת טיבי – איננו.

מיקי לוי: חברת הכנסת סלימאן, בבקשה.

עאידה תומא סלימאן: כבוד היושב-ראש, כנסת נכבדה, אתמול עלו חברי כנסת אחד אחרי השני, וביניהם גם חברות כנסת, ודיברו על מה שקרה בשבוע שעבר בנגב.

עאידה תומא סלימאן: אני רק שומרת לעצמי קצת ליהנות מהספק ולהגיד ש-95% מאלה שדיברו לא היו בנגב כאשר זה קרה.

עאידה תומא סלימאן: והם נתנו לעצמם את הזכות לעלות ולספר כאילו הבעיה היחידה היא שרוצים לנטוע עצים, והערבים האלה, הבדואים האלה לא אוהבים עצים, הם נגד נטיעות.

עאידה תומא סלימאן: כאילו זהו הסיפור בתוך העסק הזה.

עאידה תומא סלימאן: ביום חמישי שעבר כשהתקיימה ההפגנה בשעה 15:00 אני הייתי בנגב.

עאידה תומא סלימאן: אני הלכתי להשתתף ולהיות לצד הציבור שנאבק על האדמה שלו ועל הבית שלו ועל המקום שלו, איפה שהוא נולד ואיפה שהמשפחות שלו נמצאות כבר מאות שנים.

עאידה תומא סלימאן: והנטיעות המאוד-תמימות שמדברים עליהן הן נטיעות כדי לשים את היד על הקרקע וכדי לגרום לערבים הבדואים שנמצאים שם – כדי להדיר אותם מהקרקע שלהם ולהדיר אותם מהבתים שלהם.

עאידה תומא סלימאן: אלה לא נטיעות מאוד תמימות.

עאידה תומא סלימאן: הגעתי בשעה 15:03 דקות לצומת, איפה שהייתה אמורה להתקיים ההפגנה.

עאידה תומא סלימאן: ירדתי מהאוטו, הלכתי אולי עוד שלוש דקות ברגל כדי להגיע למקום שבו עמדו האנשים, והאנשים עמדו, ונכון, וחסמו כביש.

עאידה תומא סלימאן: ביג דיל, כולם מדברים על איך הערבים הבדואים חוסמים כבישים.

עאידה תומא סלימאן: למה מה קרה במדינה הזו לפני הבחירות האחרונות ואחרי הבחירות האחרונות?

עאידה תומא סלימאן: אנשים לא חסמו כבישים?

עאידה תומא סלימאן: כאשר יוצאים להפגנות לא חוסמים כבישים?

עאידה תומא סלימאן: בג"ץ לא נתן אפשרות ואמר שיש אפשרות לאנשים לחסום כבישים?

עאידה תומא סלימאן: היה סיכום עם המשטרה לחסום את הכביש לעשר דקות, לאפשר את זה.

עאידה תומא סלימאן: תוך דקה אחת, כבוד היושב-ראש, עמד שם קצין וקרא להתפזר.

עאידה תומא סלימאן: אני הולכת ארבעה צעדים, כבר המטירו עלינו גז מדמיע.

עאידה תומא סלימאן: אני בעצמי נחנקתי ולא יכולתי ללכת ולא הצלחתי לפתוח את העיניים.

עאידה תומא סלימאן: אבל אני לא חשובה.

עאידה תומא סלימאן: היו שם ילדים וצעירים ונשים.

עאידה תומא סלימאן: ראינו מראות של שוטרים מתנפלים על ילדים ועל בנות, מכים בהם, בועטים בהם ולוקחים אותם למעצר.

עאידה תומא סלימאן: ועוד היום, בשעה 03:00 בבוקר היו צריכים לעשות מעצרים באבו תלול.

עאידה תומא סלימאן: נכנסו, פרצו לבתים ועצרו ילדים קטנים.

מיקי לוי: משפט לסיכום, בבקשה.

עאידה תומא סלימאן: אני מזהירה מהמצב הזה שבו הממשלה הזו שמה לה למטרה את הערבים בנגב.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן להפסיק, ולהשמיע קול מאוד ברור: אי-אפשר להכפיש ציבור שלם, לדכא אותו, להכות בו, לעצור אותו, לקחת לו את האדמה, ואחר כך לצייר אותו כעובר על החוק.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: חברת הכנסת רגב – איננה; חבר הכנסת פרוש – איננו; חברת הכנסת יאסין – איננה; חבר הכנסת כץ – איננו; חבר הכנסת כהן – איננו; חבר הכנסת סופר – איננו; חבר הכנסת לנדה – איננה; חבר הכנסת קושניר – איננו; חבר הכנסת סובה – איננו; חברת הכנסת ברק – איננה; חברת הכנסת וולדיגר, חבר הכנסת ארבל, חבר הכנסת יברקן, חבר הכנסת מולא.

מיקי לוי: חבר הכנסת סעדי, בבקשה.

אוסאמה סעדי: תודה, כבוד היושב-ראש.

אוסאמה סעדי: כבוד השרה, חבריי חברי הכנסת, אחרי שבוע של בידוד בבית, זה הנאום הראשון שלי.

איימן עודה: - - -

אוסאמה סעדי: אהלן, אהלן (אומר בערבית:) ותודה, אדוני היושב-ראש, שהתקשרת והתעניינת בשלומי אחרי שנדבקתי בקורונה (אומר דברים בשפה הערבית, להלן תרגומם:) אדוני היושב-ראש, אני בשבוע הזה לא הייתי בנגב, כמובן, בגלל שהייתי מרותק בבית, אבל עקבתי אחרי כל מה שקרה.

אוסאמה סעדי: ואני חושב שמה שקורה בנגב, עם המשך הפעילות הלא מובנת של המשטרה – אמרה חברתי עאידה שהיום היו באבו תלול, והיו בסעווה והיו בתל א-סבע, אבל את לא אמרת שעצרו ילד קטין בן תשע שנים – אדוני היושב-ראש, אתה היית מפקד משטרה – בן תשע שנים.

אוסאמה סעדי: באו אליו ב-03:00, והוא עשר שעות היה בתחנה.

אוסאמה סעדי: הוא שוחרר ומאז הוא בטראומה, לא מדבר, לא מתפקד.

אוסאמה סעדי: מה זה?

אוסאמה סעדי: זה ביטחון המדינה?

אוסאמה סעדי: אני שואל את הממשלה הזאת ואת השר לביטחון הפנים ואת סגן השר לביטחון הפנים – או שזה מה שאמרה אילת שקד, שהפעם אנחנו דיכאנו את ההפגנות בצורה ובאמצעים שלא היו אפילו בממשלה הקודמת.

אוסאמה סעדי: למה היא התכוונה?

אוסאמה סעדי: למה היא התכוונה?

אוסאמה סעדי: שמה, הכניסו יחידות ללוחמה בטרור נגד ציבור אזרחים מפגינים?

עאידה תומא סלימאן: - - -

אוסאמה סעדי: אז נגיד שחסמו את הכביש, מה קרה?

אוסאמה סעדי: זה היה בסיכום, איך שאמרת, שזה היה בסיכום עם המשטרה לעשר דקות, ותוך כמה שניות התחילו לפזר את זה באמצעים כמו רימוני גז, רימוני הלם - -

עאידה תומא סלימאן: רחפנים.

אוסאמה סעדי: - - רחפנים שהטילו רימונים לפזר על אזרחים שבאו למחות?

אוסאמה סעדי: מה קרה?

אוסאמה סעדי: איפה אנחנו חיים?

אוסאמה סעדי: זו ממשלת השינוי?

אוסאמה סעדי: ולכן, אני אומר לך, אדוני היושב-ראש, שמאז אותו אירוע הגיעו לעשרות, ליותר מ-100, כמעט 150 עצורים, חלקם עצורים כבר שבוע.

אוסאמה סעדי: מאריכים – בית משפט השלום משחרר, המשטרה מערערת ובית המשפט המחוזי מאריך את המעצר.

אוסאמה סעדי: אני אומר לך, אדוני היושב-ראש, צריך לשים קץ למדיניות הזאת ולשחרר את כל העצורים לאלתר.

אוסאמה סעדי: לעניין החוק, אדוני היושב-ראש, אני מבין שהממשלה – השרה זנדברג, מוסי, גבי – השרה רוצה להאריך בארבע שנים את הטבות המס.

אוסאמה סעדי: אבל אתם יודעים שאנחנו הבאנו הטבות מס לחלק גדול מהיישובים הערביים בצפון, ואז אמרו: אנחנו מאריכים את זה רק עוד כמה חודשים כי השר גדעון סער רוצה להביא חוק שיעגן את הטבות המס ואת עקרון השוויון.

אוסאמה סעדי: אם אתם מביאים את החוק הזה לארבע שנים לשדרות וליישובי עימות, שזה כולל חלק מהיישובים בדרום, אבל חלק זה לא.

אוסאמה סעדי: והיישובים בצפון, שזוכים להטבות מס, עוד חודש, עוד חודשיים לא מאריכים להם.

אוסאמה סעדי: אז אם מביאים חוק להאריך הטבות מס בארבע שנים, תאריכו גם לכל היישובים שזכו וזוכים להטבות מס, שימשיכו וייהנו מהטבות מס לעוד ארבע שנים.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: חבר הכנסת ליצמן – איננו.

מיקי לוי: אם כך, ניתן לגשת להצבעה.

מיקי לוי: בבקשה לשבת במקומות.

מיקי לוי: הצבעה.

מיקי לוי: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה –7

מיקי לוי: נמנעים – 2

מיקי לוי: בעד – שבעה, אין מתנגדים, שניים נמנעים.

מיקי לוי: אם כך, אני קובע שהצעת חוק סיוע לשדרות וליישובי הנגב המערבי (הוראת שעה) (תיקון מס' 7), התשפ"ב–2022 עברה בקריאה ראשונה, ותועבר להמשך טיפול בהצעת החוק בוועדת הכספים.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: אנחנו ניגשים להצעת החוק השנייה בסדר-היום – הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 230) – בבקשה?

תמר זנדברג: - - -

מיקי לוי: את יכולה להציג את זה?

תמר זנדברג: - - -

מיקי לוי: בבקשה, בואי.

מיקי לוי: אנחנו לא נחכה.

תמר זנדברג: - - -

קריאה: אנחנו פה.

מיקי לוי: אין בעיה, בסדר גמור.

מיקי לוי: נשנה את סדר-היום בהתאם.

מיקי לוי: גם כך וגם כך הוא לא יספיק להגיע, אבל ננסה.

מיקי לוי: את שלנו נעשה.

מיקי לוי: בואי נראה שכל חברי הכנסת – כולם פה?

מיקי לוי: אם כך, נתחיל בשאילתות.

מיקי לוי: חבר הכנסת איימן עודה, בבקשה, שאילתה מס' 259: חילול בית קברות יוספיה בירושלים המזרחית.

איימן עודה: כבוד השרה תמר זנדברג, הגשתי את השאילתה לפני חודש וחצי, לכן היא מתחילה ב"אתמול".

איימן עודה: אתמול כוחות הביטחון ביצעו עבודות חפירה בבית הקברות המוסלמי יוספיה תוך חילול קברים.

איימן עודה: רצוני לשאול: 1.

איימן עודה: מה מטרת החפירות?

איימן עודה: 2.

איימן עודה: האם נשקלו חלופות למניעת החפירות וחילול הקברים?

איימן עודה: מהן?

איימן עודה: 3.

איימן עודה: מה ההנחיות שניתנו לכוחות הביטחון?

איימן עודה: מי האחראי להן? 4.

איימן עודה: האם נשקלו ההשלכות המדיניות של העמקת הכיבוש בירושלים המזרחית ופגיעה בסיכויים לשלום צודק?

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: בבקשה.

תמר זנדברג: תודה, חבר הכנסת עודה.

תמר זנדברג: התשובה היא שלאחר בירור מעמיק מול רשות הטבע והגנים, מנהל המרחב והפקחים באזור המדובר – התשובה היא שהם אינם מכירים עבודות חפירה בבית הקברות בתקופה האחרונה, ובפרט ביום האמור בשאילתה.

איימן עודה: - - -

תמר זנדברג: לא מכירים עבודות בזמן הזה.

תמר זנדברג: אכן בוצעו עבודות בעבר - - -

איימן עודה: - - -

תמר זנדברג: לא מכירים עבודות בתאריכים האלה.

תמר זנדברג: אכן בוצעו בעבר עבודות לפיתוח שטח ציבורי פתוח שנמצא סמוך לבית הקברות והיה במצב של הזנחה קשה, אך עבודות אלה הסתיימו כבר בתחילת נובמבר.

תמר זנדברג: אני חייבת לומר שבזמנו, בתחילת נובמבר, עם הפרסומים בעניין ועם פניות של כמה חברי כנסת אליי, אני פניתי ודיברתי ושוחחתי לא פעם עם המנכ"ל הקודם של רשות הטבע והגנים כדי לוודא – א.

תמר זנדברג: שלא תהיה פגיעה באף אחד מהקברים; ב.

תמר זנדברג: שרשות הטבע והגנים תפעל ברגישות מול האוכלוסייה הפלסטינית, תמנע עימותים ותנהג בכבוד.

תמר זנדברג: אחרי כמה ימים של עימותים אני וידאתי שכך היה בהמשך העבודות, שכאמור, הסתיימו בחודש נובמבר, ואיננו מכירים עבודות נוספות שהתבצעו במקום מאז.

מיקי לוי: שאלת המשך, חבר הכנסת עודה.

קריאה: - - -

תמר זנדברג: לא, אבל בזמן שהוא שאל זה כבר היה - - -

עאידה תומא סלימאן: - - - השאילתה?

תמר זנדברג: השאילתה הייתה בדצמבר, והעבודות הסתיימו בתחילת נובמבר.

איימן עודה: קצת מוזר.

איימן עודה: בכל זאת שאלה פוליטית: מה דין ירושלים המזרחית מבחינת כבוד השרה?

איימן עודה: האם היא אזור כבוש שאמור להשתחרר, כמו שאני מאמין, או שיש לה עמדה אחרת?

תמר זנדברג: אוקיי, תודה על השאלה.

קריאות: - - -

מיקי לוי: היא רשאית שלא לענות כי היא לא יודעת.

מיקי לוי: זה לא היה בגוף השאילתה.

תמר זנדברג: לא, אדוני היושב-ראש - - -

עאידה תומא סלימאן: זו שאלה שלא אנשי המקצוע עונים עליה.

תמר זנדברג: אם נגיע למצב שאנחנו לא יודעים את התשובה על השאלות האלה, אנה אנו באים בפוליטיקה הישראלית?

מיקי לוי: אם מותר לי להגיד, אני יודע את התשובה היטב.

תמר זנדברג: בדיוק.

תמר זנדברג: כולם יודעים את התשובה היטב.

תמר זנדברג: אני חייבת לומר שיושבים כאן גם חבריי ממרצ, ועמדתנו לא השתנתה:

תמר זנדברג: אנחנו תומכים בפתרון שתי מדינות לשני עמים ושתי בירות שיהיו בירתן.

תמר זנדברג: אנחנו מתנגדים לבנייה או לשינוי בשטח שיפגע בסיכוי לעתיד הזה, גם אם הוא מורכב וקשה ואנחנו לא יכולים לראות אותו מחר בבוקר.

תמר זנדברג: זאת הסיבה שאנחנו גם מתנגדים לתוכניות בנייה במקומות מסוימים.

יריב לוין: חשבתי שזאת הסיבה שאתם יושבים תחת נפתלי בנט.

תמר זנדברג: אגב, גם זאת הסיבה שאנחנו יושבים בקואליציה, שהיא באמת קואליציה מגוונת באופן חסר תקדים מבחינה פוליטית.

תמר זנדברג: אנחנו לא יכולים להגשים את החזון המדיני הזה במסגרת הקואליציה בעת הזאת, אבל זה לא משנה את תמיכתנו בו.

תמר זנדברג: בכלל, אני חושבת שבאזור שאנחנו חיים בו כמעט לא צריך עמדה פוליטית על מנת – בסוף עתיד של שלום לשני העמים שיסיימו סכסוך ארוך שנים ויחיו זה לצד זה בשלום, בשגשוג ובביטחון זה עתיד שכולנו תומכים בו, ומוטב שיגיע מוקדם מאשר מאוחר.

תמר זנדברג: תודה.

תמר זנדברג: בעצם, יש לי עוד שאילתות.

מיקי לוי: שאלה נוספת?

תמר זנדברג: לא, הוא כבר שאל שאלה נוספת.

איימן עודה: - - -

מיקי לוי: חבר הכנסת עודה, זה נגמר לך.

ינון אזולאי: - - -

מיקי לוי: אתה רוצה בבאה?

מיקי לוי: מאה אחוז.

מיקי לוי: חבר הכנסת אוסאמה סעדי, שאילתה מס' 336 – מטמנת עברון.

אוסאמה סעדי: כבוד היושב-ראש, כבוד השרה, מטמנת עברון ממוקמת צפונית-מזרחית לכפר מזרעה, וזה שנים רבות המטמנה גורמת לזיהום אוויר כבד לסביבה ולתושבי הכפר.

אוסאמה סעדי: למרות שב-5 בנובמבר 2019 הוגש כתב אישום חמור נגד המטמנה ובעליה, המטמנה ממשיכה לפעול ולגרום לזיהום אוויר חמור מאוד.

אוסאמה סעדי: ברצוני לשאול: מה עושה משרדך להפסקת הזיהום על ידי המטמנה?

אוסאמה סעדי: מדוע לא תופסק פעילותה לאלתר?

תמר זנדברג: אוקיי, אז אני אענה שאתר עברון הוא אתר לפסולת מעורבת אשר מפוקח על ידי המשרד להגנת הסביבה באמצעות תנאים המפורטים ברישיון העסק של האתר.

תמר זנדברג: אכן, כפי שצוין בשאילתה, הוגש בעבר כתב אישום נגד האתר ובעליו, ולאחר עבודה מאומצת של המשרד להגנת הסביבה, כתב האישום הסתיים בהרשעה בגין עבירות סביבתיות והאתר נקנס ב-600,000 שקלים.

תמר זנדברג: אני חייבת לומר שממש לפני כחודש, לדעתי, הייתי שם במקום, וראיתי גם את האתר וגם אתר חדש, מתקדם יותר, לטיפול בפסולת שנבנה בסמוך.

תמר זנדברג: בשנתיים שחלפו מאז האתר עובד בהתאם לתנאים שקבע המשרד, ממשיך להיות מבוקר ומפוקח על ידינו, ואף הקים מתקן ייחודי וחדשני לטיפול בתשטיפי המטמנה – מתקן תשטיפים ספרדי, שהחליף את הטכנולוגיה הקודמת, שהיוותה מקור פוטנציאלי לזיהום אוויר ולמפגעי ריח.

תמר זנדברג: יחד עם זאת, בחודשים האחרונים התקבלו במשרד תלונות חדשות בעניין מפגעי ריח הפוגעים בתושבי הכפר מזרעה שבקרבת המטמנה, כפי שציינת.

תמר זנדברג: בעקבות התלונות הוחלט על תגבור מסיבי של הסיורים באזור המטמנה וסביבתה שכללו סיורים שוטפים, מבצעי פתע וסיורים תגובתיים לתלונות נקודתיות.

תמר זנדברג: הסיורים נעשו הן על ידי פקחי המשרד והן על ידי פקחים מאיגוד ערים וסביבה גליל מערבי.

תמר זנדברג: בסיורים שנעשו לא נמצאו מוקדים אחרים לריח, בניגוד לטענות שהעלה מנהל האתר, ומשכך העריכו גורמי המקצוע כי אכן מקור מפגעי הריח הוא בכיסוי לא מספק של הפסולת באתר.

תמר זנדברג: לאור זאת מרכזת הפסולת במחוז צפון של המשרד ערכה סיור במטמנה כדי לוודא כי המטמנה אכן עומדת בתנאי רישיון העסק שנקבעו לאתר, ובמהלך הסיור לא נמצאה חריגה.

תמר זנדברג: מפגעי ריח מהווים מטרד קשה, ומשרדי מפעיל את מלוא הכלים העומדים לרשותו כדי למגרם במהירות האפשרית.

תמר זנדברג: אמנם טרם אותר מקור הריח אך אנו ממשיכים לעקוב אחר פעילות האתר באמצעות זרועות הפיקוח של המשרד, הכוללים את צוות הפיקוח של מחוז צפון, מפקחי המשטרה הירוקה ומפקחי איגוד ערים גליל מערבי.

תמר זנדברג: ראוי לציין כי אומנם מטמנת עברון מהווה כיום פתרון מרכזי לפסולת מעורבת של יישובי הגליל המערבי, ועל כן במצב התשתיות הנוכחי אין היתכנות לסגירתה, אך נפח ההטמנה הפנוי במטמנה צפוי להיגמר בסוף 2023, ואז פעילות האתר עתידה להסתיים.

תמר זנדברג: בהזדמנות זו אדגיש כי עם כניסתי לתפקיד הצבתי את תחום הפסולת בלב נושאי המיקוד של המשרד.

תמר זנדברג: אני חייבת לומר שזאת בפרט בתוכנית שלנו לחברה הערבית, כפי שגם אתה יודע, ושוחחנו על זה גם בפגישות.

תמר זנדברג: אני חושבת שנושא הפסולת בחברה הערבית הוא נושא שאני זיהיתי מהשטח.

תמר זנדברג: לא שחשבתי על זה לבד בלילה בעצמי, זיהיתי אותו במפגשים עם נציגים, עם רשויות, עם תושבים בחברה הערבית כנושא שהוא הבעיה מס' 2 שמטרידה את אזרחי החברה הערבית אחרי הפשע והאלימות.

תמר זנדברג: אם על בעיית הפשע והאלימות בחברה הערבית כל אחד מאתנו שמע, ובעיית הפסולת והניקיון זאת הבעיה השנייה בחשיבותה אחריה, אז אפשר להבין כמה היא חשובה ומשמעותית.

תמר זנדברג: לכן היא נמצאת במוקד תוכנית החומש החדשה שלנו.

תמר זנדברג: אנחנו עובדים לפי אסטרטגיית פסולת – כללית, לכלל המדינה – יציבה וארוכת טווח, כדי להעביר אותנו מעידן ישן של הטמנה לעידן של כלכלה מעגלית, מחזור והפרדה במקור.

תמר זנדברג: מדובר בתהליך רחב היקף שבסיומו נעבור מהטמנה של 80% מהפסולת המיוצרת בישראל להטמנה של 20% בלבד, דבר שמן הסתם ישפיע מאוד גם על אתרי ההטמנה והטיפול בהם, במיוחד על הטיפול בפסולת האורגנית שמייצרת את רוב מפגעי הריח, ואגב, גם את פליטות גזי החממה.

תמר זנדברג: כל הדבר הזה, כאמור, יקבל מיקוד מיוחד בתוכנית של החברה הערבית, ואני מצפה לשיפור משמעותי בטיפול בתחום הפסולת כבר בתקופה הקרובה, החל מהשנה הקרובה ובשנים הקרובות.

אוסאמה סעדי: תודה, גברתי השרה, על התשובה המפורטת מאוד.

אוסאמה סעדי: אכן, אני יודע שהיית בביקור לפני כחודש.

אוסאמה סעדי: אני הייתי צריך להתלוות אליך לביקור הזה בג'דיידה-מכר ובאזור שם.

תמר זנדברג: נכון.

אוסאמה סעדי: אבל איך שאמרת, שזה גורם לנזקים ולמפגעים גם בריח וגם בסביבה, זה משפיע לא רק על מזרעה אלא גם על כל היישובים הסמוכים.

אוסאמה סעדי: אם באמת עד סוף 2023 זה אמור להסתיים, אני מבקש לתת עדיפות לבחינת המקור של המפגעים האלה ולשים להם קץ.

אוסאמה סעדי: אני אומר לך, פשוט אי-אפשר לחיות עקב המפגעים האלה, וזה באמת גורם גם למחלות.

אוסאמה סעדי: לעניין הפסולת באופן כללי, אמרת שהיו לנו פגישות, ואנחנו מעלים את הנושא הזה גם בביקורים שלנו במועצות, ובאמת צריך לעשות תוכנית על מנת להגיע לפתרון הבעיה הזו.

תמר זנדברג: בהחלט, תודה, נעשה כך.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: השאילתה הבאה – 292, של חבר הכנסת לוין: שירותים ציבוריים בתחנות דלק.

מיקי לוי: בבקשה.

יריב לוין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יריב לוין: כבוד השרה, להלן השאילתה: תקנות רישוי עסקים (תנאים תברואתיים בתחנות דלק), התש"ל–1969, קובעות שבכל תחנת דלק חייבים להימצא שירותים ציבוריים תקינים הפתוחים בכל שעות פעילות תחנות הדלק.

יריב לוין: רצוני לשאול: 1.

יריב לוין: אילו פעולות פיקוח נעשו בעניין זה במהלך שנת 2021?

יריב לוין: 2.

יריב לוין: האם קיים מפרט מחייב לתחזוקת השירותים וניקיונם, ואם אין – מדוע לא נקבע מפרט כאמור?

תמר זנדברג: תודה על השאילתה.

תמר זנדברג: אני חייבת לומר שבעקבות השאילתה הזו למדתי משהו חדש על פעילות משרדי שלא ידעתי עליו בתקופת הכהונה.

תמר זנדברג: הפיקוח על תקנות רישוי עסקים (תנאים תברואתיים בתחנות דלק), התש"ל–1969, מצוי באחריות המשטרה הירוקה והמשרד להגנת הסביבה.

תמר זנדברג: בעבר תקנות אלה היו נאכפות על ידי מתן הודעות תשלום קנס, ובשנת 2021 לא בוצעה אכיפה בעניין זה.

תמר זנדברג: המשטרה הירוקה פועלת בהתאם לתוכנית העבודה השנתית, בכפוף למדיניות ונוהלי האכיפה של המשרד.

תמר זנדברג: ריבוי משימות האכיפה הפלילית ומורכבותן מחייב תיעדוף משימות בין עברות שעוצמת פגיעתן באינטרסים המוגנים ונסיבות ביצוען משמעותי או אקוטי לבין עבירות אחרות.

תמר זנדברג: תיעדוף המשימות כאמור מביא בחשבון גם סמכויות אכיפה מקבילות של רשויות אחרות, כך למשל לרשויות המקומיות במקרה זה סמכות מקבילה לאכוף עבירות סביבתיות רבות, שעוצמת פגיעתן נמוכה באופן יחסי, ובפרט התקנות האמורות.

תמר זנדברג: אנשי המשטרה הירוקה עושים לילות כימים למניעה ואכיפה של הפרות סביבתיות חמורות ומסכנות חיים, ובכללן אתרי פסולת בלתי חוקיים ושרפת פסולת, היווצרות מפגעי זיהום אוויר חמורים, זיהום מקורות מים, אי-טיפול בחומרים מסוכנים והתמודדות עם עבריינים כבדים ומשפחות פשע סביבתיות.

תמר זנדברג: אני רוצה לציין בהקשר הזה, גם בהמשך לשאלה הקודמת, ספציפית את הנושא של שרפות הפסולת, שהפכו לנושא מיקוד עבורנו, עבור האכיפה הסביבתית, גם בגלל הנזק המאוד-מאוד היקפי שהן מייצרות גם במפגעי ריח, ריח שרפה.

תמר זנדברג: אני בטוחה שרבים מחברי הכנסת שיושבים פה מקבלים פניות מתושבים מהצפון, מהדרום, מהמרכז, מקו התפר, מאזור המזרח, בנושא שרפות הפסולת, שבאמת קיבלו תגבור משמעותי גם בנושא הטיפול במניעה מה שנקרא, במניעת ההשלכה, אבל גם בנושא האכיפה; ולציין ששרפות הפסולת הפכו גם לגורם זיהום אוויר, אדוני יושב-הראש, מס' 1 במדינת ישראל בדוח המפל"ס, שזה פליטות מזהמות לסביבה, של המשרד להגנת הסביבה, בשנה הקודמת.

תמר זנדברג: שרפות פסולת הפכו לגורם זיהום אוויר מס' 1 במדינה, יותר מהתעשייה, יותר מהתחבורה.

תמר זנדברג: זו מציאות מטורפת.

תמר זנדברג: הרבה מאוד ממאמצי האכיפה שלנו מופנים לשם.

תמר זנדברג: באשר לשאלתך השנייה, חבר הכנסת לוין, התקנות שהן נשוא השאילתה מפרטות את סטנדרט התחזוקה הדרוש לתאי השירותים, וקובעות כי תחנת הדלק וכל המתקנים שבה, ובכלל זה בתי השימוש, יוחזקו תמיד במצב נקי.

תמר זנדברג: סליחה, נבדקתי הבוקר, אני חוזרת ואומרת.

תמר זנדברג: הטלת הקנסות וגובהם נעשית בהתאם לסוגי העבירות, המפורטות בתוספת בצו סדר הדין הפלילי (עבירות קנס – תנאים תברואתיים בתחנות דלק), התשס"א–2001.

מיקי לוי: שאלת המשך.

יריב לוין: תודה, גברתי השרה, אבל אני חייב להודות – קודם כול, ניתן לך לנשום רגע.

תמר זנדברג: לא, בסדר.

תמר זנדברג: סליחה.

יריב לוין: אין בעיה.

יריב לוין: אבל אני באמת מוכרח, גברתי השרה, לומר שהתשובה מאוד מאכזבת, כי אני חושב שהדבר הזה – את יודעת, הוא נשמע אולי לא הדבר שהכי נוח לדבר עליו, ואולי לא עושים קריירה ציבורית מפוארת מטיפול בו, אבל הוא נושא שמטריד כל אחת ואחד מאזרחי ישראל שסובלים מהעניין הזה.

יריב לוין: אני יכול לומר לך שכשכיהנתי כשר התיירות, זה גם היה דבר שפגע מאוד בחוויית התייר, שמטבע הדברים הסתובב בדרכים ונזקק לשירותים בתחנות דלק.

יריב לוין: מצב השירותים בתחנות הדלק הוא באמת מתחת לכל ביקורת, כנראה משום שהם יודעים שאף אחד לא אוכף ואין שום סיבה, בראייתם, להתאמץ יותר מדי.

יריב לוין: אני חושב שזה באמת מפגע נוראי שפוגע באיכות החיים של כולנו.

יריב לוין: מי מאיתנו לא נוסע ומי מאיתנו לא נזקק לשירותים כשהוא בדרכים?

יריב לוין: אגב, כשמדברים גם על הנושא, זה לא רק ניקיון.

יריב לוין: אני חושב שזה גם מספר מספיק של תאי שירותים, ושזה גם, בימים אלה כשאנחנו בתקופת מגפה, סבון או דברים אלמנטריים שצריכים להימצא בכל תא שירותים כזה.

יריב לוין: לכן, גברתי, קיוויתי שאולי בעקבות השאילתה הזאת תהיה איזושהי החלטת מדיניות.

יריב לוין: אני לא מציע להפנות את כל משאבי המשרד לטיפול בעניין הזה, אבל – נלך, נעשה איזשהו מבצע, נעשה איזשהו מיפוי.

יריב לוין: אגב, צריך לומר גם שזה סוג של דבר שלהבדיל מעבודה למשל בשטחים פתוחים, שאני מניח שיותר קשה לעשות אותה בשעות של חשכה או בלילה, זה סוג של פעילות שאפשר לבצע 24 שעות ביממה, כי השירותים האלה אמורים להיות פתוחים בכל שעות היום והלילה.

יריב לוין: אני הייתי מבקש ממך בכל זאת לעשות שירות גדול לכלל אזרחי ישראל ולתיירים שעוד יגיעו לכאן, להקדיש לעניין הזה איזושהי מידה של משאבים ותשומת לב ולעשות כאן איזשהו מאמץ גם לחייב סטנדרט ברור בנושא הזה, וגם לאכוף ולוודא – הרי זה לא בשמיים.

יריב לוין: עם קצת אכיפה וכמה פעולות כאלה, הרי הדברים האלה יסתדרו מייד.

יריב לוין: אני אשמח אם בכל זאת תשקלי לעשות משהו בעניין הזה.

תמר זנדברג: אוקיי, אז באמת תודה.

תמר זנדברג: אני באמת אמרתי בפתיח שאני מודה שבעקבות השאילתה למדתי על משהו שלא ידעתי שהוא באמת באחריותנו.

תמר זנדברג: כמובן שכל שאר הדברים שתיארתי כאן, לרבות שרפות הפסולת ודברים אחרים, הם באמת דברים שלא נותנים זוהר מיוחד בעיסוק בהם, אם לזה ניסית לרמוז, אבל בכל זאת הם מאוד מאוד חשובים.

תמר זנדברג: בעקבות השאילתה ובעקבות הדברים, אני בהחלט מתכוונת – אני רואה שזה מקום שיש גם סמכות כפולה עם הרשויות המקומיות ועם השלטון המקומי.

תמר זנדברג: ברשותך, בוא נסכם שאפילו יחד איתך, אני אבקש אצלי מהמשטרה הירוקה – יחד עם נציגות השלטון המקומי והשלטון האזורי, שאני מניחה שהרבה מתחנות הדלק נמצאות בתחומיה – לפחות בכבישים הבין-עירוניים, ששם אולי אותם תאי שירותים נדרשים יותר, לעשות איזשהו מפגש משותף, לחלק משימות, לבדוק מה המצב, מי עשה שם אכיפה פעם אחרונה, ליישר קו בין כל הגופים האוכפים, ולראות איך אפשר לתת על זה זרקור לתקופה מסוימת לאיזשהו מבצע כדי באמת לספק את התנאים המתאימים וגם להראות שהנושא לא זנוח ושהשירות החשוב הזה מסופק לכלל אזרחי המדינה.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: השאילתה הבאה גם היא של חבר הכנסת יריב לוין – 346, עידוד המעבר לרכבים חשמליים, בבקשה.

יריב לוין: תודה, אדוני היושב-ראש.

יריב לוין: כבוד השרה, ממשלות רבות בעולם מעודדות מעבר לרכבים חשמליים כדי לצמצם את זיהום האוויר והרעש הנגרמים משימוש במכוניות המונעות בדלק.

יריב לוין: ישראל אינה מעודדת מעבר זה, ולאחרונה פורסם שהממשלה מתכוונת להטיל מס נסיעה על רכב חשמלי.

יריב לוין: רצוני לשאול: 1.

יריב לוין: מה עושה משרדך לעידוד המעבר?

יריב לוין: 2.

יריב לוין: כיצד בדעתך למנוע הטלת מיסים על רכבים חשמליים?

תמר זנדברג: אוקיי, אז באמת תודה על השאילתה.

תמר זנדברג: בניגוד לשאלה הקודמת, זה כמובן נושא שאנחנו עוסקים בו רבות ויש בו באמת עשייה רבה.

תמר זנדברג: אני רוצה לפרט.

תמר זנדברג: המשרד להגנת הסביבה רואה בתחבורה חשמלית אמצעי חיוני לשיפור איכות האוויר בערים, לצמצום פליטות גזי חממה, לצמצום מטרדי הרעש בערים ולצמצום השימוש בנפט בישראל.

תמר זנדברג: טענתך כי ישראל אינה מעודדת מעבר לרכבים חשמליים אינה נכונה, אינה עולה בקנה אחד עם המציאות.

תמר זנדברג: כבר בימיה הראשונים של הממשלה הנוכחית קידמנו יחד עם שותפינו – משרדי התחבורה והאנרגיה – כמה החלטות ממשלה משמעותיות לטובת קידום המעבר לרכבים חשמליים, ובכלל זה החלטה 171 למעבר לכלכלה דלת פחמן וההחלטה 542 לקידום תחבורה נקייה ודלת פחמן.

תמר זנדברג: החלטות ממשלה אלו כוללות יעדים משמעותיים.

תמר זנדברג: כך, למשל, נקבע כי החל משנת 2026 כל האוטובוסים העירוניים החדשים אשר יירכשו יהיו רכבים נקיים.

תמר זנדברג: עוד קבעה הממשלה יעד ל-2030 להפחתה של 95% מפליטות גזי החממה מרכב חדש, שמשמעותו בפועל שהחל משנת 2030, כמעט כל רכב פרטי חדש שיובא לישראל יהיה מאופס פליטות.

תמר זנדברג: אבקש להוסיף כי אנו רואים בתחבורה הציבורית את אמצעי הניידות העיקרי המקיים ביותר, ולכן הצבנו את חשמול התחבורה הציבורית בראש סדר העדיפויות.

תמר זנדברג: בהתאם, המשרד להגנת הסביבה מסייע ברכש של יותר מ-300 אוטובוסים עירוניים חשמליים בתקציב של למעלה מ-80 מיליון ש"ח; כמחציתם נמצאים בשימוש כבר היום.

תמר זנדברג: בעניין זה אוסיף כי בשבועות האחרונים הוצאנו הוראות מחייבות ל-18 מפעילי תחבורה ציבורית שלפיהן החל משנת 2026, כלל הרכש של האוטובוסים העירוניים יהיה של אוטובוסים מאופסי פליטות.

תמר זנדברג: ההוראות נקבעו בהתאם לסמכות המשרד מתוקף סעיפים 16 ו-41 לחוק אוויר נקי.

תמר זנדברג: כצעד משלים לכך, המשרד מסייע למפעילי התחבורה הציבורית ולחברות ההסעה במימון רכישת אוטובוסים מאופסי פליטות, ועד כה הסתכמו התמיכות שהעניק המשרד ב-87 מיליון ש"ח עבור אוטובוסים עירוניים, ובשנה הקרובה יתמוך המשרד גם ברכישת אוטובוסים בין-עירוניים מאופסי פליטות.

תמר זנדברג: אני חושבת, חבר הכנסת לוין, לפחות מההיסטוריה המשותפת שלנו, שבאמת עידוד התחבורה הציבורית הוא נושא שגם קרוב לליבך, אז בהחלט צריך לברך על המהלך הזה של להתחיל, מה שנקרא, "תחבורה ציבורית תחילה" – גם בעידוד שלה וגם בעידוד המעבר לתחבורה חשמלית.

תמר זנדברג: כחלק מהחלטות הממשלה שהתקבלו בחודשים האחרונים, הוטל גם על משרדי ממשלה אחרים לבצע פעולות נדרשות שמטרתן הסרת חסמים למעבר לתחבורה ציבורית חשמלית.

תמר זנדברג: כך, הוחלט על מעבר צי הרכב הממשלתי לרכבים המונעים באמצעות חשמל, נקבעו תמריצים למעבר למוניות חשמליות, הוחלט על הסדרת תשתיות טעינה במבנים חדשים, בבנייני מגורים קיימים ובחניוני משרדי הממשלה ונקבעה הארכת הפחתה בשווי שימוש למטרות מס על רכב חשמלי צמוד עד לשנת 2025.

תמר זנדברג: אשר למיסוי רכבים חשמליים, אדגיש כי עמדתי ועמדת גורמי המקצוע במשרד היא שאין להטיל מיסי נסיעה על כלי רכב חשמליים וכי יש להאריך את הוראות השעה הקובעות הטבות במיסי הקנייה לרכב חשמלי.

תמר זנדברג: בימים אלה אנו מקיימים בנושא זה שיח שוטף מול שר האוצר ומשרד האוצר, אשר הוא הגורם המוסמך לקבוע מדיניות בנושא תמריצים ומיסוי, ואין לי ספק שגם הוא יתגייס למטרה.

יריב לוין: תודה, גברתי השרה.

יריב לוין: ראשית אני בהחלט רוצה לברך על העמדה החד-משמעית שהבעת כאן בעניין הזה.

יריב לוין: אני חושב שבהרבה מובנים נפלה בחלקך זכות ענקית.

יריב לוין: זו באמת מהפכה אדירה, אדירה, עוצמתית, ששוטפת את העולם בגל גדול, ואת, כמי שבעת הזאת מופקדת על המשרד להגנת הסביבה, בעיניי יכולה להוביל אותה ולשאת את הדגל שלה בתוך הממשלה.

יריב לוין: וזה נכון שהנושא הוא מורכב, כי הוא באמת בסמכויות של כל מיני משרדים, בכל מיני היבטים.

יריב לוין: אני בהחלט גם מתרשם שלפחות בתחום התחבורה הציבורית אנחנו כבר נמצאים באיזשהו תהליך מואץ של כניסה לעניין הזה, ועל זה אני בוודאי מברך, וזה לא מובן מאליו.

יריב לוין: אני מיקדתי יותר את השאלה שלי בנושא הרכב הפרטי, כי שם אנחנו עדיין רחוקים מאוד בהרבה מאוד מובנים.

יריב לוין: קודם כול הנתונים המספריים הם אחוזים בודדים ממכירות הרכב השנה הנוכחית: 300,000 כלי הרכב שעלו על הכביש, כמעט כולם, למעט אלפים בודדים, הם רכבים שאינם רכבים חשמליים.

יריב לוין: אם נוסיף אפילו את הרכבים ההיברידיים וכו', עדיין אנחנו נמצאים רחוק רחוק מהנתונים שיש בהרבה מאוד מדינות מתקדמות אחרות בעולם.

יריב לוין: גם התשתיות שלנו – אני אתן לגברתי רק דוגמה: אם היה יעד שנקבע על ידי משרד האנרגיה, יעד להצבת עמדות טעינה עד סוף 2021, אנחנו נכנסים ל-2022 כאשר בקושי 35% מהיעד הזה של הצבת עמדות טעינה ציבוריות מומשו הלכה למעשה.

יריב לוין: נדמה לי שזה אומר המון על הקצב שבו הדברים נעשים.

יריב לוין: בעיקר בעיקר אני חושב שצריך כבר עכשיו לשבת ולתת מענה לסוגיה אחת:

יריב לוין: אם באמת רוצים לדחוף אנשים למעבר לרכב החשמלי, קודם כול – ולא יעזור שום דבר – זה צריך להיות משתלם; זה צריך להיות משתלם גם בהיבט עלויות השימוש השוטף וגם בהיבטי הקנייה, כאשר קונים.

יריב לוין: זה טוב, למשל, שאגרת הרישוי יותר נמוכה – זו גם פעולה שבהחלט נעשתה, והיא חשובה.

יריב לוין: בעניין הזה אני חושב שהעמידה האיתנה שלך אל מול הניסיונות להטיל מס נסיעה ולמצוא כל מיני פטנטים כדי שבסוף – אם מותר לי אולי להרחיב בעוד משפט: הרי מה שאנחנו רואים עכשיו ברכבים ההיברידיים, אנחנו רואים עכשיו שמה שקורה הוא, שכל עוד מספר הרכבים הוא מאוד מאוד קטן, אז נותנים הטבות, כי אומרים: בסדר, ניראה יפים ואיך אומרים, תומכים בסביבה ירוקה, אבל בסוף זה לא עולה כסף אמיתי לממשלה.

יריב לוין: ברגע שזה רק קצת מתרחב, מייד כבר באים ואומרים: בוא נצמצם את ההטבות ונקטין, והפעם היה פטנט חדש: בואו נקטין את ההטבה להיברידי ונגדיל לחשמלי, רק שכחו להגיד שהיברידי יש המון וחשמלי כמעט אין.

יריב לוין: לכן בסוף צריך לתת מענה לסוגיה אחת – שכלי הרכב המזהמים הם פרה חולבת של כסף לאוצר המדינה.

יריב לוין: זה כסף שבסוף איכשהו צריך אותו, וצריך לחשוב ולמצוא פתרונות נכונים כדי ליצור מצב שכדי לשמר את הדבר הזה לא תיבלם המהפכה הכל-כך גדולה והירוקה והסביבתית הזו כאן, וברור שצריך לטובת הדבר הזה למצוא מקורות הכנסה אחרים.

יריב לוין: אבל כדי שזה יקרה, צריך קודם כול לעמוד איתן ולומר: רבותיי, אנחנו מפנים משאבים לעניין הזה, אנחנו מעודדים את זה בכל ההיבטים, ואנחנו רוצים לייצר מצב של מעבר ולא מצב שברגע שהמעבר חוצה כמה אחוזים בודדים, אנחנו מייד מריעים את התנאים ומחזירים את כל העניין אחורה.

תמר זנדברג: תודה, חבר הכנסת לוין.

תמר זנדברג: אני בהחלט מצטרפת לדבריך.

תמר זנדברג: אני רוצה לומר שבתור מי שאחראית או מעורבת או שותפה ללא מעט הכנסות מדינה השנה, דווקא בכיוון הסביבתי, בין שזה המס על הכלים החד-פעמיים ובין שזה מס הפחמן, אני בהחלט מסכימה איתך שמדיניות המיסוי צריכה לייצג גם עמדות סביבתיות – לאן אנחנו רוצים ללכת, כלומר, למסות את הפעילות המזהמת ולהיטיב עם הפעילות הנקייה.

תמר זנדברג: וגם כך בתחום הרכב.

תמר זנדברג: אני בהחלט מסכימה איתך שלא יעלה על הדעת שאנחנו כמדינה נתעשר מהזיהום שפוגע בבריאות שלנו, של אזרחינו, ושלא מאפשר לנו גם לעמוד ביעדי הפחתת הפליטות.

תמר זנדברג: החלטות הממשלה שציינתי כאן במענה הן בהחלט נוגעות גם לרכב הפרטי, גם בתחום היבוא, הטבות המס, וגם בתחום התשתית, כלומר פריסת עמדות טעינה בבתים, בבנייה חדשה, בחניונים, במשרדי הממשלה וכו'.

תמר זנדברג: אני בהחלט מסכימה איתך שנושא הטבות המס הוא נושא מרכזי.

תמר זנדברג: אנחנו עובדים על זה.

תמר זנדברג: ממש לא מזמן אישרנו את הנושא של הטבת הרכב הצמודה – רצו להפסיק אותה כבר בסוף 2023 והארכנו אותה עד 2025, בין היתר כדי לתת ודאות לאותם ציי רכב שצריכים את ההסתכלות של שנתיים ושלוש קדימה.

תמר זנדברג: אנחנו בעיצומה של עבודה גם בנושא הקנייה, גם בנושא הטבת מס במס הרכישה של אותו רכב.

תמר זנדברג: אני רק אגיד שלמיטב הבנתי, נושא המיסוי של הנסועה לא בא למסות רכבים חשמליים.

תמר זנדברג: הרציונל הכללי שלו, ככל שאני מבינה אותו, הוא למסות באופן כללי את הנסועה הפרטית כדי לעודד את המעבר לתחבורה הציבורית.

תמר זנדברג: אבל, אבל, בשלב הזה, כמו שאמרתי, אנחנו, המשרד להגנת הסביבה, מתנגדים באופן נחרץ למיסוי של הרכב החשמלי.

תמר זנדברג: אנחנו חושבים שאנחנו עוד רחוקים מאוד ממצב שנוכל להגיע, בוודאי לא על הרכב החשמלי, ולייצר את התיעדוף לרכב המזהם.

תמר זנדברג: אנחנו בהחלט עובדים בעבודה משותפת עם משרד האוצר על הנושא הזה.

תמר זנדברג: בשני הנושאים האלה, האחרונים שציינתי, עדיין לא סיימנו.

תמר זנדברג: חלק מהנושאים השלמנו, אבל נמשיך לעבוד גם על מה שלא.

תמר זנדברג: תודה.

מיקי לוי: תוך כדי שאני מזמין את השר מאיר כהן, אם יורשה לי, אני חפרתי לשר יובל שטייניץ רבות בקדנציה הקודמת.

מיקי לוי: בתוכנית יש 2,000 נקודות טעינה.

מיקי לוי: 2,000.

מיקי לוי: אין ספק שיש שתי מגבלות לכל הסיפור של הרכב החשמל: המיסוי – ואסור להטיל מס על נסועה.

מיקי לוי: אסור.

מיקי לוי: הציבור לא יעמוד בזה.

תמר זנדברג: חשמלי.

מיקי לוי: על חשמלי – אסור.

מיקי לוי: הציבור לא יעמוד בלהתחיל לעשות רישום קילומטרים או מטסט לטסט.

מיקי לוי: היום לחשמליים לא צריך טסט כל שנה, צריך כל חמש שנים, כי אין שם תקלות.

מיקי לוי: לכן, צריך לבדוק עם משרד האנרגיה היכן עומדת התוכנית, ולא לוותר לשר האוצר ולרשות המיסים.

מיקי לוי: אסור.

יריב לוין: היושב-ראש, אני יכול לעדכן שהתוכנית עומדת ברף שמתוך כ-2,200 עמדות טעינה שהיו אמורות לקום עד סוף 2021, קמו 897, אם אני זוכר את המספר המדויק, כלומר כ-35% בקושי מהיעד שנקבע.

יריב לוין: אני אומר לאדוני יותר מזה: יש בעיה עוד יותר קשה, והיא דווקא בתחום הטעינה הביתית בבתים משותפים, כי מה שקורה הוא שלוחות החשמל בבתים המשותפים לא יכולים לקלוט את קיבולת החשמל שצריך כדי לספק אפילו לשניים או שלושה דיירים בבניין לא גדול או לחמישה-שישה בבניין יותר גדול, חשמל; אני לא מדבר לכל דייר.

יריב לוין: לכן זה מצריך היערכות של חברת החשמל, איזשהו סבסוד של החלפת הלוחות.

יריב לוין: זה מבצע גדול שמדינה צריכה להיערך אליו.

יריב לוין: אגב, יש מדינות בעולם שעושות את זה.

מיקי לוי: אתה צודק במאה אחוז, אני מסכים איתך לחלוטין.

מיקי לוי: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/1490).

מיקי לוי: ]

מיקי לוי: אנחנו נמשיך בסדר-היום – הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 230) (נגיף הקורונה החדש – הוראת שעה), התשפ"ב–2022, לקריאה ראשונה.

מיקי לוי: יציג את הצעת החוק שר הרווחה והביטחון החברתי מאיר כהן.

מיקי לוי: בבקשה.

מאיר כהן: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי כנסת נכבדים, גברתי השרה, על רקע התפשטות נגיף הקורונה בישראל וההתמודדות עם השלכותיו בפן הכלכלי ובפן החברתי, תוקן חוק הביטוח הלאומי ונקבעה הוראת שעה ביחס לתקופה שהסתיימה ביום כ"ז בטבת התשפ"ב, 31 בדצמבר 2021.

מאיר כהן: הוראת שעה זו קבעה כי המוסד לביטוח לאומי יתייחס לדמי אבטלה כאל הכנסה מעבודה או ממשלח יד, וזאת לעניין קצבאות נכות כללית, אזרח ותיק, שאירים, הבטחת הכנסה ומזונות.

מאיר כהן: הגדרה זו משמעותה – עד הוראת השעה, סכום דמי האבטלה שאדם קיבל קוזז מהקצבאות שהזכרתי בצורה של שקל מול שקל.

מאיר כהן: מאז הוראת השעה קוזז סכום דמי האבטלה בצורה מקילה, בדומה לקיזוז של שכר עבודה.

מאיר כהן: דבר זה חסך פגיעה משמעותית בזכויותיהם של רבים וסייע להם רבות לעבור את תקופת הקורונה בשלום.

מאיר כהן: לנוכח זה שהשלכותיו של נגיף הקורונה טרם חלפו, ובפרט לנוכח ההתמודדות עם גל האומיקרון בימים האלה, הצעת החוק שאני ושותפי שר האוצר מניחים כאן היום מציעה להאריך את הוראת השעה לתקופה נוספת של שנה, מיום כ"ח בטבת התשפ"ב, 1 בינואר 2022, עד יום ז' בטבת התשפ"ב, 31 בדצמבר 2022.

מאיר כהן: לצורך מימון ההוצאות המחויבות, על פי הצעת חוק זו יוקצו 70 מיליון שקל מתוך המסגרת התקציבית המיועדת להתמודדות עם התפשטות נגיף הקורונה.

מאיר כהן: חברות וחברי הכנסת, מדובר בסיוע סוציאלי חשוב לאלו שזקוקים לכך יותר מכול, בפרט בימים שבהם אנו מתמודדים עם גל האומיקרון.

מאיר כהן: אדגיש כי הטבה זו תורגש עוד יותר לאחר שהעלינו את הדיסרגרד בצורה משמעותית בתקציב האחרון לאזרחים ותיקים, לבעלי מוגבלויות ולמשפחות יחידניות.

מאיר כהן: אני מבקש להודות לשותפי להצעת החוק, שר האוצר, על נכונותו לקדם את החוק החשוב הזה, ולמנכ"ל הביטוח הלאומי וליו"ר ועדת העבודה והרווחה חברת הכנסת אפרת רייטן על מסירותם לקידום המהלך.

מאיר כהן: אני קורא מכאן להעביר את החוק בקריאה הראשונה ולקדם אותו ככל האפשר.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: תודה, אדוני.

מיקי לוי: תודה רבה לשר.

מיקי לוי: חברת הכנסת סטרוק; גפני; פינדרוס; גלנט.

מיקי לוי: בוסו, חבר הכנסת בוסו, בבקשה.

אוריאל בוסו: אדוני היושב-ראש, מכובדיי השרים, חבריי חברי הכנסת, אתמול התקיימה כאן הצבעה שלמעשה העירה את הבית, העירה גם את השיח הציבורי, סביב נושא שלאורך שנים – ואני אמרתי כאן מעל בימת הכנסת שאני קורא לזה חוק פופוליסטי; שאין כאן מטרה אמיתית לשוויון בנטל אלא יש מטרה לתפוס נושא עם אג'נדה, נושא שמביא קולות לצד אחד וכלי ניגוח לאורך שנים, בלי שוויון אמיתי.

אוריאל בוסו: שאלו אותי היום גם בתקשורת: רגע, מה המטרה?

אוריאל בוסו: אם לא יהיה חוק, יגייסו את כולם?

אוריאל בוסו: הרי צריך בסופו של דבר לתת מענה לבג"ץ.

אוריאל בוסו: מה, אתם לא רוצים חוק?

אוריאל בוסו: אנחנו רוצים את אותה הסתכלות שהייתה לדוד בן-גוריון ב-1951:

אוריאל בוסו: לא לכפות אורח חיים על ציבור שלם; לא לנסות לשנות אותנו.

אוריאל בוסו: היום ראיתי כותרת באחד העיתונים ששר התקשורת יועז הנדל נתן תשובה לבג"ץ על עתירה נגד הקווים הכשרים, והוא אמר להם: אני מטפל בנושא הזה במענה על עתירה של הגופים הרפורמיים, שעתרו נגד הקווים הכשרים.

אוריאל בוסו: מה זה קו כשר?

אוריאל בוסו: זה קו שאין בו הודעות סמ"ס, אין בו קליטה.

אוריאל בוסו: לילדים שלנו יש קו כשר, לחברת הכנסת אזולאי יש קו כשר, לכולם במשפחות.

אוריאל בוסו: אנחנו רוצים לצמצם את אורח חיינו, בראייה שלנו, בצורך, בלי הודעות סמ"ס, בלי אינטרנט, בלי שום דבר אחר.

אוריאל בוסו: משלמים על זה בזול, קונים מכשירים מאוד ממוקדים, ואנחנו צריכים לתת תשובה למה – האם זה חוקי או לא חוקי.

אוריאל בוסו: מחר מישהו יעתור למה צריך חמש מזוזות בבית, ואני לא יודע, ואחד השרים יענה לבג"ץ: אני אבדוק ואני אתאים את החוק לפי הדבר הזה.

אוריאל בוסו: למה להיכנס לנו לתוך אורח החיים?

אוריאל בוסו: הניחו לציבור שלם שמעוניין.

אוריאל בוסו: ואני אמרתי – והיום הלכתי לשני בתי מדרשות לראות.

אוריאל בוסו: בית מדרש שוקק חיים של 200, 300 אברכים, הם מקבלים 1,800, 2,000, 2,200, 1,500 שקל בחודש, הם מאושרים.

אוריאל בוסו: אין כאן איזה משהו.

אוריאל בוסו: וכפי שאמר אתמול יושב-ראש ש"ס – הוא חבר קבינט, שר, חבר כנסת הרבה מאוד שנים, אבל לשבת וללמוד 18 שעות ביממה בבית המדרש הרבה יותר קשה מכל דבר אחר.

אוריאל בוסו: אבל עושים את זה באמונה.

אוריאל בוסו: הניחו לסולת הטהורה הזאת במדינת ישראל להמשיך ללמוד תורה.

אוריאל בוסו: אל תיתנו מכסות, אל תיתנו סנקציות, ואין ספק שכך אפשר להמשיך לקיים את המדינה כמדינה יהודית.

אוריאל בוסו: תודה רבה.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: חבר הכנסת בן צור – איננו; מעוז; רוטמן; קיש, דיסטל; תלם; מרגי; בזק, חברת הכנסת בזק?

מיקי לוי: תודה; אייכלר; מקלב; אוחנה; עודה; אשר; יריב לוין, חבר הכנסת לוין; אבו שחאדה; כסיף; טיבי, סלימאן; רגב, פרוש; יאסין; כץ; כהן; סופר; לנדה; קושניר; סובה; ברק; וולדיגר; יברקן; ארבל; מולה; סעדי, חבר הכנסת סעדי – איננו; ליצמן.

מיקי לוי: חבר הכנסת אזולאי, בבקשה.

ינון אזולאי: תודה, אדוני היושב-ראש.

ינון אזולאי: כבוד השרים, קודם כול מילה טובה לחבר הכנסת יריב לוין, שלא נמצא פה.

ינון אזולאי: אפשר להגיד מקצת שבחו של אדם שלא בפניו.

ינון אזולאי: אדם שהיה יושב-ראש הכנסת נמצא בשאילתות, נמצא בנאום בן דקה – באמת צריך לפרגן לו.

ינון אזולאי: אני בטוח שגם אתה תהיה כזה, אדוני היושב-ראש.

ינון אזולאי: אדוני השר, הערה קטנה: קודם כול, במה שהצגת אמרת: אנשים בעלי מוגבלויות.

ינון אזולאי: פעם אמרתי דבר כזה.

ינון אזולאי: בא אליי אדם עם מוגבלות ואמר:

ינון אזולאי: אם הייתה לי בעלות על המוגבלות, הייתי זורק אותה ממני, אז "עם מוגבלות" ולא "בעלי מוגבלות".

ינון אזולאי: אני יודע שאתה בדרך כלל מקפיד, אבל - - -

מיקי לוי: הייתי אומר: עם צרכים מיוחדים.

ינון אזולאי: או צרכים מיוחדים, גם זה נכון.

מאיר כהן: אנחנו באמת נקפיד שזה יהיה "צרכים מיוחדים".

ינון אזולאי: צרכים מיוחדים זה הדבר הנכון ביותר.

מאיר כהן: הייתי בסיור ביישוב ערבי וראש העיר אמר לי: אנחנו קוראים לאנשים האלה "האנשים המיוחדים שלנו".

ינון אזולאי: "אנשים מיוחדים" – טוב.

קריאה: העיקר שכבר לא אומרים "נטולי יכולת".

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: אז לגופה של הצעת החוק.

ינון אזולאי: הצעת החוק חשובה מאוד, ואיך אני יודע שהיא חשובה?

ינון אזולאי: אגב - - -

מאיר כהן: למה?

ינון אזולאי: היא עברה בוועדת הכספים עוד בקורונה, והייתי חבר בוועדת הכספים, וגם היושב-ראש היה חבר.

ינון אזולאי: הארכנו את הוראת השעה, וכשראיתי שמסתיימת הוראת השעה הגשתי אותה לוועדת השרים, ולצערי דחו לי אותה.

ינון אזולאי: ואם ועדת השרים דחו לי אותה – הצעת החוק מונחת לפניי – אולי, באחד כזה, אני לא יודע.

ינון אזולאי: לכן אני בא ואומר – ודיברתי איתך לפני כן – יש פה אולי שינויים שרציתי, הוראה קבועה.

ינון אזולאי: אבל כמובן תמיד אני אומר: כשיש הצעה טובה, אני מוכן להיצמד לממשלה.

ינון אזולאי: דיברתי גם עם עידית סילמן, דיברו עם בועז, דיברתי איתך, כבוד השר.

ינון אזולאי: וההצעה הזאת הגיעה, אגב, לפני שהיה תזכיר בכלל, לפני שבכלל הרימו את זה.

ינון אזולאי: זה משהו שכשראיתי מייד הגשתי, גם דיברתי על זה בוועדת הכספים.

ינון אזולאי: ולכן אני אשמח מאוד שאהיה שותף לדבר כזה טוב, שותף מלא.

ינון אזולאי: כמובן, אצביע גם עכשיו בעד, ואשמח שגם אתם תהיו שותפים להצעה שלי.

ינון אזולאי: תודה רבה וברכות על ההצעה הזאת.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: חבר הכנסת אזולאי.

מיקי לוי: אם כך, ניגש להצבעה על הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 230), בקריאה ראשונה.

מיקי לוי: הצבעה.

מיקי לוי: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 9

מיקי לוי: נמנעים – אין

מיקי לוי: בעד – תשעה, אין נמנעים, אין מתנגדים.

מיקי לוי: אם כך, אני קובע שהצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 230) (נגיף הקורונה החדש – הוראת שעה), התשפ"ב–2022, עברה בקריאה הראשונה ותעבור להמשך דיון בוועדת העבודה והרווחה.

ינון אזולאי: כספים, אם אפשר.

מיקי לוי: כספים.

מיקי לוי: אם כך, יירשם בפרוטוקול שהצעת החוק תועבר לוועדת הכנסת לקביעה באיזו ועדה היא תידון.

מיקי לוי: הודעה למזכירת הכנסת, בבקשה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הכנסת, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחה היום על שולחן הכנסת, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, הצעת חוק זכויות נפגעי עבירה (תיקון מס' 15), התשפ"ב–2022, שהחזירה ועדת החוקה, חוק ומשפט.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

מיקי לוי: תודה רבה למזכירת הכנסת.

מיקי לוי: תם סדר-היום.

מיקי לוי: הישיבה הבאה תתקיים מחר, יום רביעי, י"ז בשבט התשפ"ב, 19 בינואר 2022, בשעה 11:00.

מיקי לוי: ישיבה זו נעולה.