ישיבת מליאה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 99, 2022-01-12 00:00

מיקי לוי: היום יום רביעי, י' בשבט התשפ"ב, 12 בינואר 2022.

מיקי לוי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת מליאת הכנסת.

מיקי לוי: טרם לכך, אני מבקש למסור כי לנוכח פניות רבות של חברי כנסת המבקשים לחלוק כבוד אחרון ולהשתתף בהלווייתה של אימו של נשיא המדינה ואשת הנשיא השישי, הגב' אורה הרצוג, זכרה לברכה, התקבלו הסכמות שלפיהן המליאה נפתחה עתה, בשעה 11:00, לדיון בסעיפי שאילתות, ולאחר מכן תוכרז הפסקה והמליאה תתחדש בשעה 16:00 להמשך סדר-היום.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: הודעה למזכירת הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הכנסת, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונח היום על שולחן הכנסת דין וחשבון על הוצאות השכר במערכת הביטחון.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: שאילתות.

מיקי לוי: שאילתה דחופה מס' 97, מאת חבר הכנסת מוסי רז.

מיקי לוי: ישיב השר במשרד האוצר חמד עמאר, בבקשה.

מוסי רז: אדוני השר, בספטמבר 2019 – להזכיר, לפני כמעט שנתיים וחצי – התקיימו בחירות לדירקטוריון חברת אלתא, על פי תקנות החברות הממשלתיות, אולם טרם מונו נציגי העובדים.

מוסי רז: בשל כך, הדירקטוריון פועל ללא שני נציגי העובדים בניגוד לחוק, שלפיו צריך לפעול עם שני נציגי עובדים.

מוסי רז: רצוני לשאול: מדוע מתעכב מינוי הנציגים, הנדרש על פי חוק?

חמד עמאר: תודה רבה על השאלה.

חמד עמאר: אדוני היושב-ראש, שאלה חשובה מאוד, בשביל להבהיר את הנקודה הזאת.

חמד עמאר: שני המועמדים אושרו השבוע על ידי משרד הביטחון ומשרד האוצר, והם התחילו תהליך מינוי בוועדה לבדיקת מינוים, וימונו בהקדם האפשרי.

חמד עמאר: בשל העובדה כי לא הייתה ממשלה והיינו במערכות בחירות, בהרבה חברות היה מחסור ביושבי-ראש דירקטוריון ובדירקטוריון.

חמד עמאר: רק באוגוסט רשות החברות עברה למשרד האוצר.

חמד עמאר: לאחרונה גם לא היה יושב-ראש לרשות החברות, לכן, אנחנו מתחילים בתהליכים.

חמד עמאר: בתקופה האחרונה מונו מאות דירקטורים לחברות ממשלתיות, ואנחנו ממשיכים בתהליך הזה.

מיקי לוי: שאלת המשך, בבקשה.

מוסי רז: אדוני השר, אני שמח לשמוע שהנציגים מונו והחלו תהליך.

מוסי רז: אני מקווה שהתהליך הזה יהיה קצר ככל הניתן, כי בכל זאת אנחנו מדברים על שנתיים וחצי עיכוב.

מוסי רז: אשמח – אני מניח שאין לך את הפרטים כרגע, על מאות דירקטוריונים שמונו בהם נציגים, אבל כמה עדיין לא מונו?

מוסי רז: אם יש לך את הפרטים כרגע, אשמח לדעת.

מוסי רז: אם לא, אשמח לקבל בכתב.

חמד עמאר: קודם כול, אנחנו בהקדם – אני מאמין שאותם שני נציגים ימונו בהקדם.

חמד עמאר: אנחנו בתהליך.

חמד עמאר: פתחנו את הנושא של נבחרת הדירקטורים, ואני חושב שחברי הכנסת שומעים את הפרסום היום-יומי בתקשורת על כך שאנשים ייגשו ויירשמו לנבחרת הדירקטורים.

חמד עמאר: אני מנצל את ההזדמנות כאן, אדוני היושב-ראש, ופונה לכל הציבור, למי שיכול ויש לו יכולת להיות בדירקטוריון ויש לו את כל הנתונים, ללכת ולהירשם.

חמד עמאר: אנחנו מעוניינים שיהיו לנו נציגים מכל המגזרים.

חמד עמאר: אנחנו ממשיכים בתהליך של מינוי דירקטורים מתוך הנבחרת על מנת להשלים ולמלא את כל הדירקטוריונים החסרים.

חמד עמאר: זאת המטרה שלנו.

חמד עמאר: אנחנו רוצים שהחברות יעבדו, יתפקדו ושיהיה להן מניין מלא בדירקטוריון, ואנחנו יכולים להתקדם בנושא הזה.

מיקי לוי: תודה רבה לשר במשרד האוצר.

חמד עמאר: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

מיקי לוי: שר הבריאות ניצן הורוביץ, בבקשה, ישיב על שאילתה דחופה של חבר הכנסת עופר כסיף.

מיקי לוי: בבקשה.

עופר כסיף: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, בוקר טוב.

עופר כסיף: שאילתה דחופה בנושא: הפרטת בית החולים משגב לדך.

עופר כסיף: רצוני לשאול: 1.

עופר כסיף: מהו הפתרון המוצע למטופלים סיעודיים, למשל לחולי דיאליזה? 2.

עופר כסיף: עם הפרטת הניתוחים, מהו הפתרון המוצע למבוטחי הקופה שהם מעוטי יכולת?

עופר כסיף: 3.

עופר כסיף: כיצד מתוכננת שמירה על פרטיות החולים במאגר פרטי לצד חשיפה להיסטוריה הרפואית של המטופל?

עופר כסיף: תודה רבה.

ניצן הורוביץ: תודה לחבר הכנסת כסיף.

ניצן הורוביץ: בית החולים משגב לדך – שם יפה – נמצא בבעלות קופת חולים מאוחדת מאז תחילת שנות ה-2000 ומשרת את מבוטחי הקופה, בירושלים בעיקר.

ניצן הורוביץ: פעילות בית החולים כוללת בעיקר שתי מחלקות גריאטריות, ארבעה חדרי ניתוח לכירורגיה קטנה ובינונית, מחלקת אשפוז יום וכן מכונים שונים ומרפאות, למשל מרכז בריאות האישה, דימות, גסטרו, עיניים, מכון שינה ועוד.

ניצן הורוביץ: בשלהי 2021, זאת אומרת לפני כחודשיים, הודיעה קופת חולים מאוחדת למשרד הבריאות על כוונתה להעביר את פעילות בית החולים משגב לדך לחברת מדיקה.

ניצן הורוביץ: חברת מדיקה עוסקת בהפעלת בתי חולים וחדרי ניתוח ברחבי הארץ, ומאוחדת מחזיקה כ-40% ממניותיה.

ניצן הורוביץ: לפי הודעת קופת חולים מאוחדת, הנכס עצמו יישאר בבעלות הקופה, אבל ההפעלה תיעשה על ידי מדיקה.

ניצן הורוביץ: לדבריהם, המטרה היא ליעל את פעילות בית החולים על ידי חברה המתמחה בכך ולהגדיל את נפח הפעילות של המוסד.

ניצן הורוביץ: לדברי הקופה – אני אומר שזה מה שהקופה טוענת – המהלך צפוי להיטיב עם מבוטחיה.

ניצן הורוביץ: המחלקות הסיעודיות יישארו פתוחות, היצע השירותים למבוטחי הקופה – אני מסייג, לפי דברי הקופה – יגדל, ולא תהיה כל פגיעה בעובדים.

ניצן הורוביץ: עכשיו ככה: בקשת המאוחדת להעביר את הפעילות של משגב לדך לחברת מדיקה מצויה כעת בבחינה של הצוותים המקצועיים במשרד הבריאות ובאוצר.

ניצן הורוביץ: הבדיקה שלנו כוללת את כל ההשלכות הכלכליות והרוחביות של העסקה, לרבות מבנה הבעלות, תמהיל, פעילות בית החולים במימון פרטי וציבורי, השפעות אפשריות על בתי חולים אחרים בירושלים, וכן שמירה על אי-פגיעה במבוטחי הקופה ופרטיותם.

ניצן הורוביץ: לאחר בדיקת כל ההשלכות כאמור, הנושא יובא להכרעה סופית.

ניצן הורוביץ: כרגע זה בבדיקה.

ניצן הורוביץ: תודה.

מיקי לוי: שאלת המשך, בבקשה.

עופר כסיף: תודה רבה על התשובה.

עופר כסיף: למאוחדת יש 1.2 מיליון מבוטחים ברחבי הארץ, חצי מיליון בירושלים, ומתוכם 300,000 חרדים, הנמנים עם האשכול החברתי הנמוך ביותר.

עופר כסיף: מה התפקיד של משרד הבריאות – למרות שהתייחסת לזה קצת בסוף דבריך, אני אודה לך אם תרחיב קצת.

עופר כסיף: מה תפקיד משרד הבריאות כרגולטור בסגירת שירותים חיוניים ביותר לאוכלוסייה רבה כל כך, וגם, כאמור, מוחלשת כל כך?

ניצן הורוביץ: קודם כול, אני יכול לגלות גילוי נאות – גם אני מבוטח במאוחדת, מאז שנולדתי.

ניצן הורוביץ: התפקיד של משרד הבריאות כרגולטור – ואני אגיד של המדינה – נועד להבטיח שהמבוטח – לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי, כל אזרח ישראלי חייב להיות מבוטח באחת מקופות החולים, ויש ארבע כאלה – האזרח יקבל את כל הזכויות שמגיעות לו לפי החוק.

ניצן הורוביץ: המדינה, תפקידה לדאוג שכל הקופות – ואנחנו עוסקים גם בזה לעומק בימים האלה, בגלל כל מיני דברים – ישתמשו בכסף שהמדינה מעבירה להן כדי להעניק שירותים רפואיים לפי חובתן.

ניצן הורוביץ: אני אתן לך דוגמה שלא קשורה למשגב לדך, אבל למשל הקופות נוטות בעיני לתחרות יתר אחת מול השנייה, והן מוציאות יותר מדי כסף, להשקפתי, על מבצעי שיווק, העברת לקוחות ופרסום וכל מיני דברים כאלה – אתם יכולים לראות את מסעי הפרסום ברחבי הארץ – וזה כסף ציבורי.

ניצן הורוביץ: אני לא נגד תחרות, אבל את הכסף צריך קודם כול לתת כשירות למבוטחים, ולא להוציא על כל מיני דברים אחרים.

ניצן הורוביץ: זה למשל תפקיד הרגולטור.

ניצן הורוביץ: תפקיד הרגולטור הוא גם לדאוג שהקופות ייתנו שירות רפואי הולם, לכן משרד הבריאות בודק את כל ההליכים הרפואיים, את רמת אנשי המקצוע, את המעבדות, את הבדיקות, את המכשירים – הכול, בעצם.

ניצן הורוביץ: הרגולציה היא רחבה ביותר.

ניצן הורוביץ: גם כאן, כשאנחנו מדברים על מתקן חשוב כמו בית חולים כזה בירושלים – אומנם לא בית חולים גדול, אבל הוא בכל זאת מוסד חשוב – וקופת חולים מאוחדת רוצה להעביר אותו לחברה שהיא חברה פרטית ברובה, אנחנו צריכים לדאוג שהזכויות של המבוטחים לא ייפגעו.

ניצן הורוביץ: וכן, אמרת, זה לא נוגע רק לחרדים, זה כלל מבוטחי הקופה.

ניצן הורוביץ: גם אני מבוטח של הקופה.

ניצן הורוביץ: כל מבוטח של הקופה, אנחנו רוצים – אחד הדברים שקובע החוק הוא שטיפול יינתן בזמן סביר, במרחק סביר, במועד סביר, קרוב ככל האפשר לבית, בלי להטריח יותר מדי; שקופות לא ישלחו למקומות רחוקים.

ניצן הורוביץ: למשל, אנחנו רוצים להבטיח שמי שמקבל את הטיפול הזה בירושלים, ימשיך לקבל אותו כמו שצריך, ולא יצטרך לשלם על זה יותר מדי או לנסוע למקום אחר וכו' וכו'.

ניצן הורוביץ: וגם הפרטיות, לדעתי, זו נקודה חשובה שהעלית, כי על חברות פרטיות לדעתי צריך להשגיח יותר.

ניצן הורוביץ: נבדוק את זה.

ניצן הורוביץ: בשורה התחתונה, המטרה הסופית היא שלא תהיה פגיעה במבוטחים ובזכויות של המבוטחים, שהם על פי חוק חייבים להיות מבטוחים באחת הקופות.

ניצן הורוביץ: אני רוצה להגיד באופן כללי שגם בימים האלה, בגל הזה של הקורונה, אנחנו מדברים הרבה על בתי החולים ועל ספיקת בתי החולים ועל חולים קשה בבתי החולים, אבל בגדול, הגל הזה הוא גל של קהילה.

ניצן הורוביץ: בגלל המספר העצום של הנדבקים, עיקר נטל הטיפול נופל על הקהילה, על הקופות.

ניצן הורוביץ: הקופות הן גם אלה שנותנות את התרופות; התרופות החדשות שהבאנו לקורונה – הקופות נותנות אותן.

ניצן הורוביץ: זה הליך די מורכב, והקופות בעומס עצום.

ניצן הורוביץ: הקופות גם מחסנות והקופות נותנות אישורים.

ניצן הורוביץ: אנחנו רוצים לתמוך בקופות.

ניצן הורוביץ: ובכלל, קופות החולים והמבנה הזה של קופות חולים שקיים בישראל הוא מבנה רפואי מצוין, והוא נותן שירות רפואי נהדר.

ניצן הורוביץ: הוא די ייחודי בעולם, מבחינת היכולות שלו וההצלחות שלו, ואנחנו רוצים לשמור עליו ככזה.

ניצן הורוביץ: זה תמיד העניין – מצד אחד לחזק את הקופות ומצד שני, או בד בבד, להשגיח שהקופות עובדות כמו שצריך ולא עושות שימושים לא נאותים בכסף או מעבירות משאבים לתחומים שהם יותר רווחיים לקופה אבל פחות בעדיפות המדינה וכל מיני דברים כאלה.

ניצן הורוביץ: אני יכול לתת עוד דוגמה כאן, אם כבר אנחנו מדברים.

ניצן הורוביץ: אנחנו למשל רוצים שקופות החולים יעסקו יותר וייתנו יותר משאבים לתחום בריאות הנפש, שזה תחום שבקהילה הוא קשה.

ניצן הורוביץ: לקופות לפעמים יש גם עדיפויות אחרות מבחינת החשבונות שלהן, אז אנחנו כרגולטור דואגים לזה שהקופות ייתנו לציבור את תמהיל השירותים כפי שאנחנו חושבים שנכון לתת, ולא רק לפי שיקולים כלכליים או מסחריים או תדמיתיים או דברים מהסוג הזה.

ניצן הורוביץ: אני יכול לתת עוד דוגמה, אם יש לי איזו דקה.

מיקי לוי: יש לך עוד הרבה שאילתות.

ניצן הורוביץ: יש לי עוד הרבה שאילתות.

ניצן הורוביץ: טוב, בסדר, אז אנחנו נסתפק בזה.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: חבר הכנסת מקלב, שאלה נוספת.

אורי מקלב: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

אורי מקלב: מכובדי השר, אנחנו לא מלינים על תוכניות התייעלות של קופת חולים מאוחדת, אני חושב שזה חשוב.

אורי מקלב: היא מכרה – העבירה לבעלות פרטית – שני בתי אבות, מכרה בתי מלון; רכוש שלהם, וזה בסדר.

אורי מקלב: אני חושב שהם משתדלים לתת שירות טוב.

אורי מקלב: אבל ההפרטה הזאת יכולה לסמן העברה לגוף פרטי, שאולי הוא גם חלק בבעלות מאוחדת, אבל כנראה שהכוונה היא לא רק לתת שירות לחברי קופת חולים מאוחדת; אולי לתת שירותים לכלל חברי קופות החולים, שירות פרטי.

אורי מקלב: כאן, בבדיקה שאתם עושים, משרד הבריאות, מה שאני מבקש, לא לשים דגש במבחן רק על החלק הכלכלי והניהולי וההשתייכות, אלא מה יקרה בסופו של דבר למבוטח, מה יקרה לשירות שהמבוטח יקבל.

אורי מקלב: משגב לדך היה בית חולים בעבר.

אורי מקלב: היום – קופת החולים קנתה אותו ונתנה סוג של שירות בחלק מהדברים, משהו יותר קטן.

אורי מקלב: אתה לא צריך להגיע לבית חולים גדול ולקבל שם את הטיפול הקטן, אתה עושה את זה בבית החולים.

אורי מקלב: אני מכיר הרבה אנשים – גם אני מבוטח ירושלמי של קופת חולים מאוחדת.

אורי מקלב: נושא החרדים שהעלה חבר הכנסת כסיף – חלק גדול, אולי רוב המבוטחים של קופת חולים מאוחדת הם חרדים, בירושלים ובמקומות אחרים.

אורי מקלב: היא ודאי קופת החולים הגדולה בציבור החרדי.

ניצן הורוביץ: נכון.

אורי מקלב: אני לא מדבר על כך שיש בעיה של נגישות, היא לא קרובה לאזור הריכוז של החרדים, אבל בכל אופן, אנשים העדיפו לקבל שם את השירות – ניתוחים כאלה או פעולות כאלה, פרוצדורות כאלה, בגלל שלא צריך להיכנס לבית חולים.

אורי מקלב: מה שאתם צריכים לבחון, אם זה בסמכותכם, זה מה יקרה בסופו של דבר לשירות הקצה למבוטח, לא רק מבחינת הבעלות וההתנהלות הכללית של קופת חולים מאוחדת.

אורי מקלב: תודה.

ניצן הורוביץ: אתה צודק, זה בהחלט בסמכותנו.

ניצן הורוביץ: זה אפילו מחובתנו.

ניצן הורוביץ: שוב, אני אומר, קופת חולים – כל קופת חולים – היא לא גוף פרטי, היא מקבלת מימון מדינה.

ניצן הורוביץ: הפעילות שלה מוסדרת על פי חוק מדינה.

ניצן הורוביץ: זה אורגן ציבורי שהוא מפוקח, והוא מפוקח בצורה הדוקה.

ניצן הורוביץ: מידת הפיקוח שלנו היא מאוד רחבה.

ניצן הורוביץ: כן, זה השיקול העיקרי – שהמבוטחים לא יצטרכו לחכות יותר, כמו שאתה אומר, בגלל שאולי יפתחו את זה לפרטי, ואז המבוטח יצטרך, מה שנקרא, תורים.

ניצן הורוביץ: לגמרי נבדוק את זה.

ניצן הורוביץ: אגב, אני רוצה גם לומר שבמסגרת התחרות בין הקופות – אני רואה למשל שגם קופת חולים מאוחדת היא עכשיו במסע פרסום גדול, קופת חולים כללית היא במסע פרסום גדול.

ניצן הורוביץ: זה חלק מהדברים שהקופות מציעות.

ניצן הורוביץ: אם אנחנו נראה שקופת חולים מסוימת עושה משהו שפוגע במבוטחים שלה, אני לא חושב שזה יעודד מבוטחים לבוא אליה, אז הקופות צריכות להביא גם את זה בחשבון.

ניצן הורוביץ: אנחנו בכל אופן לא סומכים רק על הקופות שיעשו את החשבון הזה, ואנחנו נבדוק את זה טוב-טוב.

ניצן הורוביץ: אני מקבל לגמרי את הדברים שלך.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: חברת הכנסת וולדיגר, בבקשה.

מיכל מרים וולדיגר: כבוד השר, יושב-ראש הכנסת, כנסת נכבדה, כבוד השר הזכיר את בריאות הנפש, אז אני אפנה את השר לצו פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים שהשר חתם עליו לפני שבועיים בנושא שירותים שמשרד הבריאות מספק, לדוגמה אשפוז, לרבות אשפוז יום ושירותים דיפרנציאליים בבתי החולים הכלליים וכו'.

מיכל מרים וולדיגר: בכל הסעיפים כולם כבוד השר חתם על צו שהם יעלו ב-1.7% מהמחיר שהיה קיים עד היום, למעט שני נושאים: אחד – בריאות הנפש, והשני – גריאטריה, ששם המחיר ירד ב-0.04%.

מיכל מרים וולדיגר: ואני שואלת את השר מדוע ולמה.

מיכל מרים וולדיגר: גם היום המחיר לאשפוז בבית חולים פסיכיאטרי הוא נמוך מכפי שהוא צריך להיות.

מיכל מרים וולדיגר: זה חלק מהסיבה למה השירותים נראים כל כך רע בבתי החולים הפסיכיאטריים, אז מדוע רוב השירותים, אם לא כולם, עלו ב-1.7% ואילו בפסיכיאטריה ובגריאטריה – שגם שם המצב לא טוב – המחירים ירדו?

ניצן הורוביץ: את צריכה לזכור שהתעריף הוא לא חזות הכול מבחינת מימון המערכות.

ניצן הורוביץ: המימון של בתי חולים, או בכלל גורמי בריאות, זה לא רק לפי מה שמשלמים על יום אשפוז או על טיפול כזה או אחר אלא אלה גם כספים שמועברים ישירות, בכל מיני דרכים אחרות.

ניצן הורוביץ: אם למשל בשנים הקרובות אנחנו עושים בינוי רחב במוסדות לבריאות הנפש, אז הם מקבלים את זה לא כחלק מהתמחור, מה שהקופות משלמות להן במסגרת ה-cap על האשפוזים או הטיפולים, אלא במסגרות אחרות.

ניצן הורוביץ: תראי, יש כאן חישוב כולל של עלויות במערכת הבריאות - - -

מיכל מרים וולדיגר: ועדיין, כבוד השר, מדוע המחיר ירד?

מיכל מרים וולדיגר: עדיין לא קיבלתי תשובה.

ניצן הורוביץ: אז אני אומר, זה חישוב כולל של העלויות במערכת הבריאות.

ניצן הורוביץ: בסופו של דבר הכול יוצא מאותו כיס ומאותו סל, ועושים את החשבונות.

מיכל מרים וולדיגר: כלומר, נזניח את בריאות הנפש וניתן להם - - -

ניצן הורוביץ: לא לא לא, לגמרי לא.

מיכל מרים וולדיגר: זה מה שעולה מהצו, חד וחלק.

ניצן הורוביץ: לגמרי לא.

ניצן הורוביץ: דווקא בריאות הנפש, בסך הכול חלקם היחסי בתקציב הבריאות – אם את תביאי את כל הגורמים בחשבון, אז חלקם רק עלה.

ניצן הורוביץ: אם את מסתכלת על סעיף ספציפי אז זה ככה, אבל בהסתכלות הכללית אנחנו דואגים לזה שבריאות הנפש תקבל יותר.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: גם השאילתה הבאה היא לשר הבריאות.

מיקי לוי: חבר הכנסת יברקן – שאילתה דחופה מס' 96, בבקשה.

מיקי לוי: לאחר מכן שאלה נוספת לחבר הכנסת קרעי.

דסטה גדי יברקן: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, ראשית, אני מגיע עכשיו מוועדת הבריאות, הוועדה שדנה בנושא הכי חשוב, שמשפיע למעשה על כל האזרחים, בנושא ההנחיות והמדיניות להארכת תוקפה של המדיניות של משרד הבריאות.

דסטה גדי יברקן: הדיון לקח, בהגזמה, 20 דקות, עם ממלא מקום של יושב-ראש הוועדה; כמעט ללא דיון.

דסטה גדי יברקן: אני אפילו לא הספקתי להגיד את מה שרציתי, כי הייתי צריך לבוא לכאן.

דסטה גדי יברקן: בעצם משהו שהולך להשפיע על הכלכלה, על הבריאות, על מערכת החינוך, התקיים ב-20 דקות.

דסטה גדי יברקן: זה, אדוני היושב-ראש, לתשומת ליבך.

דסטה גדי יברקן: השאילתה שאני רוצה לשאול – אדוני, ראינו בערוץ 13 נתון מדהים: 72% פספוס של בדיקות האנטיגן.

דסטה גדי יברקן: למרות הנתון המדהים הזה, עדיין משרד הבריאות ממשיך לשפוך מלא כסף.

דסטה גדי יברקן: יותר מזה, יש המון אנשים ששמים אותם, מה שנקרא על לא עוול בכפם, בסגר דה פקטו בבית בגלל הדבר הזה.

דסטה גדי יברקן: מאות אלפי אזרחים במדינת ישראל יושבים בבית בגלל בדיקות שגויות, לא נכונות.

דסטה גדי יברקן: הדבר הזה צריך להתברר.

דסטה גדי יברקן: אני שואל, אדוני: 1.

דסטה גדי יברקן: על סמך אילו נתונים נבחרה החברה שמספקת את בדיקות האנטיגן?

דסטה גדי יברקן: 2.

דסטה גדי יברקן: למה עדיין מוציאים כספי ציבור על בדיקות לא יעילות כשיודעים שיש 72% טעות בבדיקות הללו?

דסטה גדי יברקן: מדובר בעשרות מיליארדי שקלים.

דסטה גדי יברקן: ודבר הנוסף, השלישי - - -

מיקי לוי: חבר הכנסת יברקן, תיצמד בבקשה לשאילתה.

דסטה גדי יברקן: זאת השאילתה.

מיקי לוי: אבל השר הכין תשובה על גוף השאלה עצמה.

דסטה גדי יברקן: הבנתי.

דסטה גדי יברקן: כל מה שהקראתי זה מה שהעברתי.

מיקי לוי: לא משנה.

מיקי לוי: בבקשה תיצמד.

דסטה גדי יברקן: מה שהוספתי זה הפתיח, נכון.

מיקי לוי: תיצמד.

מיקי לוי: בבקשה.

דסטה גדי יברקן: 3.

דסטה גדי יברקן: האם יצא מכרז לחברות אחרות, חוץ מהחברה שזכתה במכרז?

דסטה גדי יברקן: מה הקריטריונים?

דסטה גדי יברקן: תודה.

ניצן הורוביץ: בשונה ממדיניות הממשלה הקודמת, אנחנו החלטנו לנהל את גל התחלואה הזה ואת גל התחלואה הקודם – את הדלתא ועכשיו את האומיקרון – בשיקול דעת ובאחריות ובאיזון המתבקש - - -

שלמה קרעי: לא ייאמן - - -

ניצן הורוביץ: אני חושב שגם כדאי, קרעי, שתתאם איתו, כי הוא בדעה הפוכה משלך, אז אני לא יודע.

ניצן הורוביץ: אתם שניכם באים פה בטענות, אבל הוא חושב שבכלל לא צריך - - -

שלמה קרעי: - - - אני חבר כנסת - - - לא ייאמן שאתה עוד מתגאה בניהול הכושל של המגפה - - -

מיקי לוי: לחבר הכנסת קרעי יש ממילא שאלת המשך.

ניצן הורוביץ: רק שתדע שאתם שניכם - - -

שלמה קרעי: - - - לא ייאמן שאתה עוד מתגאה בניהול הכושל הזה של המגפה - - -

ניצן הורוביץ: בסדר, בסדר.

ניצן הורוביץ: חבל שבכלל התייחסתי אליך.

ניצן הורוביץ: אני איצמד לתשובה.

ניצן הורוביץ: בשונה ממדיניות הממשלה הקודמת, החלטנו לנהל את גל התחלואה האחרון בשיקול דעת ובאחריות ובאיזון המתבקש בין שמירה על בריאות הציבור לבין שמירה על פעילות המשק ושגרת החיים.

ניצן הורוביץ: התחלואה, ההדבקה, כבר מפושטת באופן רחב בקהילה, כמו שהעריכו המומחים במשרד הבריאות וכמו שקורה בכל מדינה בעולם עם הזן הזה, שהוא מידבק ביותר.

ניצן הורוביץ: המדיניות שלנו עכשיו היא לבצע כמה שיותר בדיקות, לנטר את ההדבקה בזמן ומוקדם, ובמיוחד – לשמור על האוכלוסיות הפגיעות ביותר ובמקביל לאפשר להמשיך לעבוד, לאפשר למשק לעבוד, לבתי הספר להמשיך בשגרת החיים ככל שאנחנו יכולים, כי ההשלכות של סגרים והשבתות ופיטורים המוניים הן איומות ונוראות.

ניצן הורוביץ: אנחנו לא שיתקנו את המדינה ולא שלחנו המונים לאבטלה ולא סגרנו את מערכת החינוך, ואנחנו מיישמים הלכה למעשה את העיקרון של חיים לצד הקורונה.

ניצן הורוביץ: לגופן של השאלות, ראשית כול, יש הבדל בין חברות שמספקות ערכות אנטיגן למשרד הבריאות, לפיקוד העורף, למשרד החינוך, לבין החברות שמבצעות שירותי דיגום בהתאם לזכייתן במכרז.

ניצן הורוביץ: זו לא חברה אחת; יש מד"א, איכילוב well, AID, אינוויז'ן, זק"א ישראל – יש הרבה חברות שזכו במכרז.

ניצן הורוביץ: הן מבצעות את זה בכל מיני מקומות בארץ, במאות תחנות.

דסטה גדי יברקן: אבל זה לא הערכות.

דסטה גדי יברקן: אני שואל על הערכות – מה הייתה - - -

ניצן הורוביץ: רגע, רגע, אבל אתה שאלת על חברה שמספקת את בדיקות האנטיגן, ויש חברות שדוגמות, אז אתה צריך לעשות פה את ההבחנה.

ניצן הורוביץ: הערכות שמשמשות את החברות הדוגמות והבודקות והערכות שמסופקות למשרד הבריאות בהתאם להתקשרויות השונות – ולאחר שקיבלו את אישור הגורמים המקצועיים הרלוונטיים במשרד, ובכלל מחלקת אמ"ר, שזה אביזרים ומכשירים רפואיים, והמעבדה המרכזית לנגיפים של משרד הבריאות – היעילות של הערכות נבדקת על ידי הגורמים המקצועיים במשרד כל הזמן.

ניצן הורוביץ: אני רוצה להגיד, בתקשורת יש כל כך הרבה אמירות וטענות וכל מיני מספרים נזרקים, ורובם לא נכונים.

ניצן הורוביץ: הערכות הוכיחו את יעילותן, בעיקר במצבים של עומס נגיפי בינוני וגבוה, והוא הנדרש לזיהוי תחלואה בהיקפים נרחבים.

ניצן הורוביץ: עכשיו, מה זה אומר?

ניצן הורוביץ: כשאתה נחשף למאומת ואולי נדבק ממנו ומייד אחר כך אתה תיבדק בערכה הזאת, זה לא יגלה שנדבקת, כי עוד אין מספיק עומס נגיפי בגוף שהערכה יכולה לאתר.

ניצן הורוביץ: אחרי כמה ימים, 72 שעות – אז צריך להיבדק ואז מגלים את זה.

ניצן הורוביץ: היתרון של הבדיקות האלה, בדיקות האנטיגן, הוא המהירות שלהן.

ניצן הורוביץ: בגלל זה קוראים להן בדיקות מהירות; ניתן לקבל תוצאה מייד.

ניצן הורוביץ: זה לא כמו PCR, שאתה צריך לשלוח למעבדה, לעשות פיענוח, ולפעמים בגלל שאנחנו עושים מאות אלפי בדיקות בכל יום יש עומסים והתשובה לוקחת יותר זמן.

ניצן הורוביץ: זה היתרון של הבדיקה המהירה.

ניצן הורוביץ: לכן, בן אדם שבודק את עצמו ויוצא חיובי, אנחנו ממליצים, מבקשים, שייכנס באופן מיידי לבידוד ולא יסכן את סביבתו.

ניצן הורוביץ: אגב, מי שהערכה הביתית גילתה שהוא חיובי, כשאתה עושה בדיקה לעצמך – פה אין כמעט false positive, זאת אומרת, אין פה כמעט פספוסים.

שלמה קרעי: בוודאי שיש.

ניצן הורוביץ: לא.

ניצן הורוביץ: אין כמעט false positive.

ניצן הורוביץ: אתה יכול להגיד שיש false negative במידה מסוימת, אבל אין false positive, כי false positive – אם זה מגלה שאתה חיובי, אז אתה חיובי, ולא שאחר כך - - -

שלמה קרעי: - - - גם לדגימת מים זה מילה - - -

ניצן הורוביץ: טוב, בסדר, גם בדגימת מים, גם בדגימת חלב.

ניצן הורוביץ: מאה אחוז.

כמה בדיקות PCR עושים?

ניצן הורוביץ: בדיקת PCR – יש בערך 200,000 בדיקות PCR.

כל יום?

ניצן הורוביץ: כן.

ניצן הורוביץ: בסך הכול, אתמול - - -

בצלאל סמוטריץ': למה לא עושים דיגום כמו שבנט כתב בספר?

ניצן הורוביץ: טוב, טוב.

ניצן הורוביץ: אם זה נהיה ככה, אז אני לא רוצה להתייחס.

בצלאל סמוטריץ': - - - לא, לא - - - למה לא עושים דיגום?

ניצן הורוביץ: לא, לא.

ניצן הורוביץ: אם אתם עושים מזה קרקס, אני לא רוצה.

בצלאל סמוטריץ': למה לא עושים דיגום?

בצלאל סמוטריץ': אני מבין - - -

ניצן הורוביץ: לא, לא.

ניצן הורוביץ: אם היו"ר יתיר, אני אשיב.

ניצן הורוביץ: אם לא, אני לא אשיב.

מיקי לוי: בבקשה להמשיך.

ניצן הורוביץ: יש כמה מכרזים והתקשרויות להפעלת אתרי בדיקה ודיגום או לרכישת ערכות.

ניצן הורוביץ: אנחנו פועלים לפי חוק חובת מכרזים.

דסטה גדי יברקן: כמה חברות מספקות את הערכה?

ניצן הורוביץ: לא, הן לא מספקות את הערכה.

ניצן הורוביץ: יש משהו כמו שבע או שמונה חברות שיכולות לשווק את הערכה שלהן בישראל.

ניצן הורוביץ: אתה גם יכול לקנות את זה בעצמך בחנות.

מיקי לוי: זה ירד ל-5.20 שקלים.

ניצן הורוביץ: 5.20 שקלים.

שלמה קרעי: איפה 5 שקלים?

שלמה קרעי: 20 שקלים.

שלמה קרעי: 4.80 זה עולה.

מיקי לוי: לך למחסני השוק.

מיקי לוי: חבילה של 20 – 5.20 שקלים.

ניצן הורוביץ: כן, דוגמים במים.

שלמה קרעי: זה הבדיקות - - -

ניצן הורוביץ: זו בדיוק הבעיה.

ניצן הורוביץ: אנחנו נאלצים להתמודד פה עם כל מיני שמועות, הכול במטרה רק להכשיל.

ניצן הורוביץ: לא לתרום, לא לעורר את מודעות הציבור – רק לעורר כאוס, לעורר בלבול, לעורר חרדה.

ניצן הורוביץ: זו הרי כל המטרה שלכם פה - - -

דסטה גדי יברקן: כל מה שאתם - - -

ניצן הורוביץ: אתם לא שואלים סתם שאלות בשביל לדעת - - -

שלמה קרעי: ראש הממשלה שלך אכול חרדה.

ניצן הורוביץ: אתם מפיצים הרי כזבים, כזבים - -

שלמה קרעי: ראש הממשלה שלך אמר שאנחנו לא משתלטים.

ניצן הורוביץ: - - הכול כדי באמת לערער את ביטחון הציבור.

ניצן הורוביץ: אתם לא מתביישים לעשות את זה בעיצומה של מגפה.

ניצן הורוביץ: תתביישו לכם.

דסטה גדי יברקן: כבוד השר, שאלה נוספת.

ניצן הורוביץ: טוב, אני השלמתי את התשובה.

ניצן הורוביץ: תודה.

דסטה גדי יברקן: שאלה נוספת.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: שאלת המשך, לא נוספת.

מיקי לוי: בבקשה – קצר, קולע.

דסטה גדי יברקן: כן, קצר, קולע.

דסטה גדי יברקן: ראשית, כבוד השר, אמרת שחבר הכנסת ואני חושבים שונה.

דסטה גדי יברקן: אני לא יודע מה הוא חושב ואני לא יודע מה אתה יודע שאני חושב אחרת, ולכן בוא נישאר בענייניות, ברשותך.

ניצן הורוביץ: מאה אחוז.

דסטה גדי יברקן: משום שהעמדה שלי, העמדה שלי ושל מיליוני אזרחים ביחד – אתה מוזמן לחלוק עליה; אבל בטח לא לבטל אותה.

ניצן הורוביץ: בסדר.

דסטה גדי יברקן: תשמע.

דסטה גדי יברקן: באתי קודם בדיון, כמו שאמרתי – נוצר עכשיו מצב נתון:

דסטה גדי יברקן: שני ילדים במשפחה שאחד מחוסן ואחד לא מחוסן ושניהם נחשפים למאומת – לא לחולה אלא למאומת; הגדרה של חולה זה הגדרה של משרד הבריאות – ושניהם חייבים לעשות בדיקה, ועד שיעשו הם בבידוד.

דסטה גדי יברקן: ברגע שהם עושים בדיקה – המחוסן יצא שלילי וגם הלא-מחוסן; יצאו שליליים.

דסטה גדי יברקן: המחוסן חוזר למסגרת והלא-מחוסן נשאר בבית; לפי הנתונים שלכם, אדוני שר הבריאות, מעל 70% מהמחוסנים בבוסטר – אלא אם תגיד לי אחרת – נדבקו באומיקרון, אז מה הטעם להכניס אדם בריא לבית?

דסטה גדי יברקן: הוא בעצם בסגר.

ניצן הורוביץ: קודם כול, יש טעות בשאלה.

ניצן הורוביץ: מחוסן שנחשף למאומת – מאומת זה בן אדם שאנחנו אימתנו ואנחנו יודעים שהוא נדבק.

ניצן הורוביץ: יש גם נדבקים שהם לא מאומתים אבל אנחנו לא יודעים עליהם.

ניצן הורוביץ: משתמשים במושג מאומת כי אנחנו אימתנו את עובדת הידבקותו.

דסטה גדי יברקן: לזה התכוונתי.

ניצן הורוביץ: אז מחוסן שנחשף למאומת לא צריך להיכנס לבידוד.

ניצן הורוביץ: לא צריך להיכנס לבידוד.

ניצן הורוביץ: הוא עושה בדיקה מהירה – אנחנו אומרים שהוא צריך לעשות אותה 72 שעות לאחר החשיפה – והוא לא צריך להיות בבידוד בזמן הזה, עד שהוא עושה את הבדיקה.

ניצן הורוביץ: אם הבדיקה - - -

דסטה גדי יברקן: אז אם זו ההמלצה, למה - - -

ניצן הורוביץ: אתה שאלת – אני עונה לך.

דסטה גדי יברקן: לא, בסדר, כי יש סתירה.

ניצן הורוביץ: תן לי לענות לך.

מיקי לוי: תן לו רק לסיים, חבר הכנסת יברקן.

דסטה גדי יברקן: אם זו ההמלצה של משרד הבריאות - -

ניצן הורוביץ: אבל אני עונה לך.

דסטה גדי יברקן: - - אז למה ראש הממשלה, אחרי שהוא נדבק משר החוץ, עשה בדיקה מייד - -

ניצן הורוביץ: טוב, אני לא מעוניין לענות.

מיקי לוי: אבל הוא עכשיו משיב לך.

דסטה גדי יברקן: - - יצא שלילי, חזר לעבוד - - -

ניצן הורוביץ: התחלתי לענות לך.

ניצן הורוביץ: אתה רוצה לשמוע?

מיקי לוי: חבר הכנסת יברקן, השר משיב על עמדת משרד הבריאות.

מיקי לוי: בבקשה.

דסטה גדי יברקן: הוא ראש המשרד.

ניצן הורוביץ: אני שר הבריאות ואני משיב לך על העמדה המוסמכת.

ניצן הורוביץ: מחוסן שנחשף למאומת לא צריך להיכנס לבידוד אלא הוא צריך לעשות בדיקה; הוא יכול לעשות בדיקה עצמית או שהוא יכול לעשות בדיקה מוסדית, אבל אנטיגן, ואחרי שלושה ימים, אם תוצאת הבדיקה שלילית, הוא לא צריך - - -

דסטה גדי יברקן: נכון, אבל - - -

ניצן הורוביץ: רגע, רגע, אבל רק רגע.

דסטה גדי יברקן: אדוני - - -

ניצן הורוביץ: טוב, אני - - -

מיקי לוי: קצר, קולע, ובזה - - -

ניצן הורוביץ: אבל רגע, אני מנסה לענות לך.

ניצן הורוביץ: לגבי לא מחוסן – אתה שאלת למה לא מחוסן נשאר בבידוד.

ניצן הורוביץ: כי הוא לא מחוסן.

ניצן הורוביץ: למה?

ניצן הורוביץ: כי לא מחוסן, והסיכון שלו לפתח מחלה קשה וגם להדביק אנשים הוא יותר גדול מהסיכון של מחוסן באופן משמעותי.

ניצן הורוביץ: לכן - - -

דסטה גדי יברקן: הפוך.

דסטה גדי יברקן: הנתונים שלכם אומרים הפוך.

מיקי לוי: לא, חבר הכנסת יברקן, אי-אפשר כך.

ניצן הורוביץ: אתה יכול להגיד מה שאתה רוצה, אבל זאת האמת.

מיקי לוי: אתה יכול לא לקבל את השאלה – תחדש את השאילתה.

ניצן הורוביץ: זה הכול.

מיקי לוי: תודה.

דסטה גדי יברקן: אבל הנתונים שלך, של המומחים של משרד הבריאות – לא שלי, שלך – אומרים אחרת:

דסטה גדי יברקן: מעל 70% מאלה שקיבלו בוסטר מדביקים ונדבקים, יותר ממי שלא חוסן.

מיקי לוי: חבר הכנסת יברקן, תודה רבה.

מיקי לוי: חבר הכנסת קרעי, שאלה נוספת, בבקשה.

דסטה גדי יברקן: השר, אתה לא יכול לענות, להתמודד עם התשובה האמיתית הזאת?

ניצן הורוביץ: עניתי לך.

ניצן הורוביץ: אין לך רצון לשמוע את התשובה.

דסטה גדי יברקן: לא, אני מקשיב.

ניצן הורוביץ: אתה רק רוצה להמשיך ולהגיד כל מיני דברים, אז אני לא חייב להתייחס.

מיקי לוי: תודה, שר הבריאות.

מיקי לוי: בבקשה, חבר הכנסת קרעי.

דסטה גדי יברקן: כבוד השר, אתה על הדוכן.

מיקי לוי: חבר הכנסת יברקן, די.

מיקי לוי: זה דין ודברים בינך לבין השר.

דסטה גדי יברקן: לא, זה לא דין ודברים, חס וחלילה.

מיקי לוי: הוא השיב כמיטב הבנתו ויכולתו, והתשובה הייתה מקצועית.

ניצן הורוביץ: אם אתה רוצה, אתה יכול לבוא אליי אחר כך ולשאול מה שאתה רוצה.

מיקי לוי: לא, לא, אדוני השר.

מיקי לוי: חבר הכנסת יברקן, הוא הזמין אותך אפילו לשיחה אישית.

מיקי לוי: בבקשה, חבר הכנסת קרעי.

שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, מכובדי השר, אני, כמו רוב אזרחי ישראל, מבולבל ורואה דווקא את הבהלה שזורע ראש הממשלה בנט בקרב האזרחים כשהוא אומר שהוא בעצם לא מסוגל להתמודד עם הגל הזה.

שלמה קרעי: אבל יש לי שתי שאלות פשוטות: איך זה שאתם שולחים אנשים שקיבלו תשובה חיובית בבדיקת אנטיגן לבצע בדיקת PCR במקומות סגורים – בסינמה סיטי, במקומות אחרים – יחד עם אנשים אחרים שבאים להיבדק?

שלמה קרעי: אתם לא חוששים לזה שאתם בעצם גורמים להתפשטות המגפה?

שלמה קרעי: אותו דבר לגבי מה שאמרת עכשיו.

שלמה קרעי: מי שמחוסן ופגש בחולה מאומת יכול להמשיך להסתובב כרגיל שלושה ימים, לגרום להתפשטות המגפה.

שלמה קרעי: מה אתם מנסים לעשות?

שלמה קרעי: האם המטרה שלכם היא לגרום להידבקות עדר?

שלמה קרעי: אם לא, מי הרופאים שנותנים לכם את ההנחיות האלה?

שלמה קרעי: זה משהו שהוא לא יאומן.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: בבקשה.

ניצן הורוביץ: הדיבורים האלה על הידבקות עדר, ועדר, והכלה, הם מופרכים לחלוטין.

ניצן הורוביץ: המדיניות שלנו היא להיאבק בהדבקה, ואנחנו עושים את זה, ואנחנו עושים את זה במרץ רב.

ניצן הורוביץ: כמות הבדיקות העצומה שאנחנו עושים – ואין לזה כמעט אח ורע בעולם מבחינת מספרי בדיקות לנפש – מעידה על זה.

ניצן הורוביץ: הרי אם היינו רוצים שיידבקו ושאנשים יעשו מה שהם רוצים ויסתובבו, אז גם לא היינו בודקים ולא היינו מפרסמים, ושיידבקו וזהו, אבל אין לזה פשוט ידיים ורגליים, וזה גם מסוכן.

שלמה קרעי: עד עכשיו זה פרשנות.

שלמה קרעי: מה התשובה?

ניצן הורוביץ: ולכן, אנחנו עושים המון בדיקות כדי לאתר בדיוק את אלה שנדבקו, ואז שולחים אותם לבידוד, והם נשארים בבידוד עד שהם מחלימים.

ניצן הורוביץ: זה הכול.

ניצן הורוביץ: פה, במדיניות הכוללת שלנו, בניגוד לגישה הקודמת – ויש גם אנשים שסבורים כך גם היום, שהדרך להילחם במחלה זה פשוט לסגור את כולם באופן הרמטי, ללא הגבלת זמן, את כולם, כדי שלא יידבקו ולא ידביקו, ולשתק הכול ולסגור הכול - - -

שלמה קרעי: זה שקר.

שלמה קרעי: זה לא שחור ולבן, השר.

ניצן הורוביץ: אז אני לא חושב שזאת דרך נכונה, וזה לא איזון נכון וזה לא ניהול סיכונים נכון.

ניצן הורוביץ: הנזק בסגירה מוחלטת ובשליחה מוחלטת - - -

שלמה קרעי: אבל לא דיברתי על סגירה מוחלטת.

ניצן הורוביץ: אבל אני אומר, זה בדיוק - - -

שלמה קרעי: שאלתי שאלה פשוטה.

ניצן הורוביץ: אבל זה בדיוק העניין, תבין.

שלמה קרעי: - - - מאומתים לאנשים שנחשפו יכולים להסתובב בקרב אנשים - - -

ניצן הורוביץ: כן, אני מבין, אז אני מסביר לך שבהיקף התפשטות כזה כמו שאנחנו רואים בעולם וגם אצלנו, בהיקף כזה אנחנו לא יכולים לשלוח כל בן אדם שנחשף באיזושהי צורה, כל בן אדם, לבידוד לתקופה ארוכה.

שלמה קרעי: שלושה ימים, לא תקופה ארוכה.

ניצן הורוביץ: אנחנו עושים כאן הבחנה בין מחוסנים ללא מחוסנים, והיא הבחנה חשובה, כי מחוסן – הסיכון שלו לחלות בצורה קשה - -

דסטה גדי יברקן: הפוך.

דסטה גדי יברקן: הפוך.

דסטה גדי יברקן: הפוך.

ניצן הורוביץ: - - הוא נמוך בהרבה מאוד, לאין שיעור - - -

דסטה גדי יברקן: בבתי חולים - - -

ניצן הורוביץ: אבל אין שיעור.

ניצן הורוביץ: תבדוק את הנתונים.

ניצן הורוביץ: חבל שאתה ממשיך להפיץ את הדיבורים האלה.

דסטה גדי יברקן: אתה ממשיך לשקר.

ניצן הורוביץ: אתה פוגע במוטיבציה לחיסון ברגע שאתה אומר את זה.

דסטה גדי יברקן: אתה ממשיך לשקר - - -

ניצן הורוביץ: אבל מספיק עם זה.

דסטה גדי יברקן: - - -

מיקי לוי: לא לא לא.

מיקי לוי: חבר הכנסת גדי יברקן, הוא ענה לך כל כך בנימוס.

ניצן הורוביץ: חבל שאני נגרר.

מיקי לוי: אתה לא יכול להגיד לשר "אתה משקר".

דסטה גדי יברקן: - - -

מיקי לוי: אלה הנתונים.

מיקי לוי: הבנתי.

מיקי לוי: תסכם את התשובה הזאת, בבקשה.

ניצן הורוביץ: אתה יודע, כואב לי הלב, כואב לי הלב כשאני הולך לבתי החולים.

ניצן הורוביץ: אתמול, למשל, הייתי בבית חולים וולפסון בחולון.

ניצן הורוביץ: כל החולים שבמצב קשה הם לא מחוסנים.

ניצן הורוביץ: כל החולים שם שבמצב קשה הם לא מחוסנים, פשוט.

ניצן הורוביץ: ובהתחשב בזה שהלא-מחוסנים, חלקם באוכלוסייה קטן משל המחוסנים, אז בכלל השיעור – אתה רואה פה את ההבדלים העצומים.

ניצן הורוביץ: אז אי-אפשר להגיד דברים כאלה.

ניצן הורוביץ: פשוט אי-אפשר להגיד דברים כאלה.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: חבר הכנסת מקלב, בבקשה.

ניצן הורוביץ: ולכן גם במדיניות הבידודים - - -

שלמה קרעי: האומיקרון יכול להדביק לא מחוסנים.

דסטה גדי יברקן: לא, זה לא נכון.

דסטה גדי יברקן: מי שמחוסן חולה קשה.

ניצן הורוביץ: גם במדיניות הבידודים אנחנו עושים הבחנה בין מחוסנים ללא מחוסנים מבחינת חשיפה למאומת.

ניצן הורוביץ: מבחינת הידבקות, הבידוד הוא אותו בידוד; כשבן אדם חולה, בין שהוא מחוסן ובין שהוא לא מחוסן, הוא צריך לשבת בבידוד את מספר הימים הקבוע.

דסטה גדי יברקן: זה לא נכון.

ניצן הורוביץ: מבחינת חשיפה למאומת יש הבדל בין מחוסן לבין לא מחוסן.

שלמה קרעי: עובדתית, השר, אם אחד עשה בדיקת אנטיגן, אתה שולח אותו ל-PCR.

מיקי לוי: תודה.

מיקי לוי: חבר הכנסת קרעי, הוא השיב כמיטב יכולתו על שאלה נוספת.

מיקי לוי: הוא יכול היה להגיד: אין לי נתונים.

שלמה קרעי: אבל הוא לא ענה על השאלה.

מיקי לוי: אבל הוא יכול היה להגיד: אין לי נתונים.

מיקי לוי: הוא השיב כמיטב יכולתו - -

שלמה קרעי: אם אדם קיבל תשובה חיובית באנטיגן - - -

מיקי לוי: - - זו ההתרשמות שלי.

מיקי לוי: חבר הכנסת מקלב, בבקשה.

שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, זה ממש סכנת נפשות.

שלמה קרעי: שולחים אדם שנמצא חיובי באנטיגן ל-PCR.

אורי מקלב: ראשית, אדוני השר, אני מבקש - - -

מיקי לוי: תודה רבה, חבר הכנסת קרעי.

מיקי לוי: תודה.

אורי מקלב: ראשית, אני מבקש להודות על הפעולות של המשרד, ואולי גם שלך, בעניין הזה של מחירי האנטיגן.

אורי מקלב: המחירים ירדו באופן דרמטי, כנראה בעקבות פעולה שמאפשרת למכור את זה ברשתות.

אורי מקלב: אבל עדיין יש מחסור, וצריך לתת את הדעת על זה שאין מספיק מהערכות האלה.

אורי מקלב: אבל מה שהתפרסם על ידי אנשים שהם מקצועיים ומומחים הוא שיש הבדלים בין החברות מבחינת האמינות של הערכות.

אורי מקלב: יש שוני גדול של עשרות אחוזים, בפערים גדולים מאוד, באמינות בין חברות שונות בערכה עצמה, בערכה עצמה.

אורי מקלב: אבל אני רוצה להבהיר: מה שאמרת פה נכון, שמי שמאומת – וזה ככה באמת בחוק – מחוסן שנחשף למאומת לא צריך להיות בבידוד, אבל הוא גם לא חייב בדיקה.

אורי מקלב: באתר שלכם – רצון טוב ועצה טובה לעשות את זה בעוד שלושה ימים, 72 שעות – באתר עדיין מופיע שמי שנחשף למאומת, גם אם הוא מחוסן, צריך לעשות בידוד; לעשות בדיקה, ועד אז הוא בבידוד.

ניצן הורוביץ: לא צריך בידוד.

ניצן הורוביץ: בוא לא נטעה – הוא לא צריך בידוד.

אורי מקלב: אבל זה מה שמופיע.

ניצן הורוביץ: מי שמחוסן ונחשף למאומת, הוא לא צריך בידוד.

ניצן הורוביץ: הוא יעשה בדיקה ביתית, ואם הוא רוצה – שיעשה מוסדית.

אורי מקלב: הוא יעשה.

אורי מקלב: הוא גם לא חייב בדיקה.

אורי מקלב: הוא יעשה.

אורי מקלב: אבל מה שמופיע זה שהוא צריך לעשות בדיקה.

אורי מקלב: זה מופיע באתר וזה לא נכון.

אורי מקלב: הדבר הזה עכשיו השתקף והוצף בוועדה החוקה, ששם ישבנו, והייתה שם הגב' אילנה גנץ - -

ניצן הורוביץ: באתר משרד הבריאות?

אורי מקלב: - - ואנחנו ראינו שיש שוני - - -

ניצן הורוביץ: אמרת שבאתר משרד הבריאות זה ככה מופיע?

אורי מקלב: כן.

ניצן הורוביץ: אני אבדוק.

ניצן הורוביץ: אני רוצה גם להגיד שבנוסף להורדת מחיר האנטיגן, אישרתי למכור את הערכות גם ברשתות השיווק, רשתות מזון.

ניצן הורוביץ: אנחנו נלך גם לשם – כמובן, בתנאי שהם ישמרו את זה בטמפרטורה נכונה.

ניצן הורוביץ: יש תנאים מסוימים שאמרנו להם.

ניצן הורוביץ: זה כמובן מוריד את המחיר.

ניצן הורוביץ: אנחנו גם מחלקים חינם את הערכות האלה בבתי הספר ובגנים.

ניצן הורוביץ: אני רוצה, חבר הכנסת מקלב, שתאמר לי גם אחר כך – אתה יכול להגיד לי באופן אישי – אם זה מגיע גם לזרמים החרדיים; אני רוצה לוודא שכולם מקבלים, אוקיי?

ניצן הורוביץ: אז תגיד לי אחר כך.

ניצן הורוביץ: בכל אופן - - -

אורי מקלב: הראשונה.

ניצן הורוביץ: החלוקה, החלוקה של הערכות חינם.

אורי מקלב: הראשונה.

ניצן הורוביץ: לא, עכשיו, בימים האלה.

ניצן הורוביץ: אנחנו הולכים לחלק בכל שבוע שלוש ערכות כאלה לגנים ולבתי הספר.

אורי מקלב: אבדוק את זה.

ניצן הורוביץ: אנחנו גם בהסדר עם מפעלים גדולים שיש בהם הרבה עובדים – גם נותנים להם, שייתנו לעובדים שלהם, וכל מיני דברים כאלה.

ניצן הורוביץ: כמו שאמרתי – ואתם יודעים את זה – הבדיקה המהירה, בדיקת האנטיגן, פחות מדויקת מה-PCR.

ניצן הורוביץ: נכון, אנחנו יודעים את זה – פחות מדויקת.

ניצן הורוביץ: אבל משאבי המעבדות שלנו, שגם ככה מתוחים עד הקצה, יש להם capacity מסוים.

ניצן הורוביץ: אנחנו לא יכולים לעשות – ה-capacity בבדיקות PCR בישראל זה 200,000–220,000, אחרת התשובות פשוט לוקחות הרבה זמן וזה כבר לא פרקטי; אם אתה מקבל את התשובה אחרי שלושה או ארבעה ימים, אין בזה ערך.

ניצן הורוביץ: לכן, יש גבול מסוים שאנחנו יכולים לעשות בדיקות PCR; כך זה גם בכל מקום.

ניצן הורוביץ: אנחנו, לדעתי, עושים הרבה יותר מכמעט – מרוב מוחלט של המדינות, לכן אנחנו גם צריכים את האנטיגן, שייתן תוצאה מהירה.

ניצן הורוביץ: האנטיגן – אמרתי: ה-false positive שלו הוא מאוד קטן.

ניצן הורוביץ: הוא קיים, אבל הוא מאוד קטן.

ניצן הורוביץ: ה-false negative הוא יותר גדול, אבל עדיין ה- negativeהוא ברובו negative.

ניצן הורוביץ: יש false negative, יש ה-false positive קטן יותר.

ניצן הורוביץ: אבל כשאתה עושה איזון סיכונים, מה שנקרא חישוב סיכונים, אתה לא יכול לעשות את המושלם, ובתנאים האלה, של הדבקה כל כך רחבה, זה המרב שניתן לעשות.

ניצן הורוביץ: אני, בכל אופן, עומד על זה שהבדיקות האלה יגיעו לכל אחד, ואנחנו כל הזמן עם האצבע על הדופק.

ניצן הורוביץ: אם אנחנו רואים – אני אומר גם בתשובה על השאלות הקודמות – שיש בדיקה שמגלים – כי הכול רץ מהר – שהיא פחות אמינה, אנחנו פועלים, ואנחנו נוריד אותה מהמדפים אם היא לא אמינה או אם יש בה איזה פגם.

ניצן הורוביץ: ככה אנחנו עושים גם לגבי תכשירים אחרים.

ניצן הורוביץ: אנחנו, תאמין לי, עובדים קשה מאוד, האנשים אצלנו, והם לא מקבלים תוספת משכורת, והם נותנים לילות, והמעבדות בכלל.

ניצן הורוביץ: אני רוצה כאן להצדיע במיוחד למעבדה המרכזית בשיבא.

ניצן הורוביץ: זו מעבדה של משרד הבריאות שנמצאת בשיבא, המעבדה המרכזית לנגיפים, שבאמת עובדת בתנאים קשים, במתקן לא ראוי, לדעתי, וממש משקיעים שם את הנשמה יום ולילה.

דסטה גדי יברקן: אני מסכים איתך בעניין הזה.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: בבקשה, חבר הכנסת סמוטריץ' – השאילתה הבאה.

בצלאל סמוטריץ': אדוני היושב-ראש, אדוני השר – ברשות היושב-ראש, לפני שאני מקריא את השאילתה, אני רוצה לתת גילוי נאות על איך הגעתי לעניין, דרך סיפור אישי.

בצלאל סמוטריץ': חמי אושפז בחודש האחרון בשיקום גריאטרי בבית החולים רעות אחרי תקופת אשפוז ממושכת בשיבא בתל השומר.

בצלאל סמוטריץ': אגב, זו הזדמנות טובה לומר מילים טובות ותודה בכלל למערכת הבריאות.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו תמיד מקטרים, יש ביקורת, יש עומסים ובעיות, אבל אני יכול לומר, מהחוויה האישית, גם בתל השומר וגם ברעות עושים מעל ומעבר.

בצלאל סמוטריץ': רק מה, התחיל עכשיו הגל החמישי, והתחילו שם בידודים וסגרים וכו', ובשבוע שעבר הוצאנו אותו הביתה מהרגע להרגע.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו הופכים עולמות עכשיו כדי להצליח.

בצלאל סמוטריץ': אז פנה אליי מנכ"ל בית חולים רעות והסביר את הבעיה, שאקריא עכשיו בשאילתה.

בצלאל סמוטריץ': חשוב היה לומר את הגילוי הנאות, וארחיב אחר כך, בשאלת ההמשך.

בצלאל סמוטריץ': אדוני השר, בשנתיים האחרונות, בעקבות משבר הקורונה, העמיד משרד הבריאות סיוע למרכזים הגריאטריים באמצעות מבחן תמיכה לפיצוי בגין אובדן הכנסות – אני מוסיף כאן:

בצלאל סמוטריץ': הוצאות נוספות – בשל הקורונה.

בצלאל סמוטריץ': רצוני לשאול: מה יעשה המשרד לנוכח הגל החמישי על מנת לספק סיוע חירום ורשת ביטחון למר"גים, בדומה לסיוע אשר ניתן לבתי החולים הכלליים?

בצלאל סמוטריץ': תודה.

ניצן הורוביץ: הגילוי הנאות שלך פה הוא לא מחויב.

ניצן הורוביץ: אנחנו, לכולנו יש איזו נגיעה למערכת הבריאות.

ניצן הורוביץ: אין אחד פה שאין לו - -

מיקי לוי: אבל זה גילוי יפה – גם להגיד תודה.

ניצן הורוביץ: - - שאין לו איזה קרוב מאושפז או מישהו.

ניצן הורוביץ: אנחנו כולנו בתוך העניין.

ניצן הורוביץ: עם פרוץ הקורונה, המדינה העבירה שיפויים לבתי החולים הכלליים, הפסיכיאטריים והגריאטריים עבור הקמת מחלקות קורונה, אובדן הכנסות מהקופות ומבטחים אחרים, תו סגול; זה כולל גם עלייה בהעסקת מנקים, מאבטחים, התאמת מרפאות, רכש חומרי חיטוי – זה הכול הרבה כסף – התייקרות ציוד מיגון, הסעות, רכש ציוד, כוח אדם וכו'.

ניצן הורוביץ: המשרד גם נתן – נכון – סיוע לבתי החולים הכלליים כדי להתמודד עם המגפה ולתת רשת ביטחון בכל הנוגע לאובדן פעילות, למשל כשיורדות פעילויות ניתוחיות, ניתוחים אלקטיביים, סגירת מחלקות בגלל מאומתים וכו'.

ניצן הורוביץ: סך הכול, בשנה שנגמרה עכשיו, 2021, משרד הבריאות העביר לבתי החולים הכלליים סכום של למעלה מ-1.5 מיליארד שקל נוסף לתקציב הרגיל, ולמרכזים הגריאטריים – 200 מיליון שקל.

ניצן הורוביץ: בעקבות האומיקרון דרשתי מהאוצר – זה ממש לפני שבוע – חבילת סיוע למערכת הבריאות שהיא בעיניי חמצן להמשך התפקוד של המערכת.

ניצן הורוביץ: בעקבות זאת ראש הממשלה הנחה לגבש את הפעולות הנדרשות ולתקצב אותן.

ניצן הורוביץ: סוכם בין משרד הבריאות לאוצר שתיעשה בחינה של הפגיעה שנגרמה למוסדות הגריאטריים בתקופה הזאת ונחליט על הצעדים, בדומה לגלים הקודמים.

ניצן הורוביץ: העניין הוא, הבחינה – רק אדגיש – הוקם צוות של מנכ"ל משרד ראש הממשלה, מנכ"ל משרד הבריאות וראש אגף התקציבים במשרד האוצר.

ניצן הורוביץ: אני מקווה שתהיה החלטה מהירה על מנגנון השיפוי.

למה צריך לבחון משהו שכבר היה טסט עליו?

זה רק ימשוך את זה.

ניצן הורוביץ: אנחנו לא רוצים למשוך את זה.

לא אתה, האוצר.

ניצן הורוביץ: לא, אני יודע.

ניצן הורוביץ: תאמין לי, יש לי מספיק מלחמות איתם, אבל העניין הוא שצריך לראות בדיוק כמה, כי הזמן כאן הוא לא ברור.

ניצן הורוביץ: אנחנו לא יודעים על איזו תקופה מדובר וכו', אז אנחנו עושים עכשיו אומדן לסיוע למרכזים הגריאטריים, ונעדכן.

ניצן הורוביץ: גם בנוגע – צריך לראות צפי הכנסות, מבחני תמיכה ועוד כל מיני תנאים.

ניצן הורוביץ: יש גם מוסדות גריאטריים ציבוריים-ממשלתיים וגם מוסדות פרטיים, וגם בהם צריך לתמוך, כי גם להם יש יותר הוצאות בתקופה הזאת, אז על שניהם – גם נפגשתי איתם.

ניצן הורוביץ: זאת אומרת, אנחנו מחויבים להמשיך לשפות את כל המרכזים הרפואיים בהתאם לצרכים, כדי לסייע בהתמודדות, וכן, זה עניין יום-יומי שאני עוסק בו.

ניצן הורוביץ: אגב, הדבר הכמעט-עיקרי שאני עושה בתור שר בריאות זה הדאגה הזאת לשיפוי ולתקצוב של מערכת הבריאות בגל הזה, והגריאטריים הם בהחלט חלק מהעניין.

ניצן הורוביץ: יש נקודה – היא לא קשורה לכסף, אבל היא חשובה.

ניצן הורוביץ: אולי ננצל את ההזדמנות הזאת להגיד לגבי הגריאטריים שבגלל הפגיעות של מאושפזים ומטופלים, שאלה אנשים מאוד מבוגרים, ובדרך כלל גם עם עוד כל מיני מחלות, לא רק סיעודי אלא גם כל מיני מצבים רפואיים מורכבים – אנחנו הגבלנו את הכניסה למבקר אחד בכל פעם; לא יגיעו משפחה שלמה או כמה אנשים אלא אדם אחד, וגם זה אחרי שיעשה בדיקה ונדע שהוא לא מידבק, כי שם אנחנו ממש מקפידים.

ניצן הורוביץ: זו האוכלוסייה הכי פגיעה.

ניצן הורוביץ: לא רצינו לאסור ביקורים לחלוטין, כי הביקורים האלה מאוד חשובים לאנשים שמאושפזים – הבדידות יכולה להשפיע בצורה קשה.

ניצן הורוביץ: אז אמרנו: נרשה ביקורים, אבל של בן אדם אחד, ושייבדק לפני זה.

ניצן הורוביץ: אני פה הוספתי, זו לא הייתה השאלה.

מיקי לוי: תודה.

מיקי לוי: שאלת המשך?

מיקי לוי: בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': קודם כול, אדוני השר, תודה, ואני מחזק את ידיך במשפט האחרון שלך לא למנוע ביקורים.

בצלאל סמוטריץ': שוב, מניסיון אישי, זה קריטי.

ניצן הורוביץ: כן.

בצלאל סמוטריץ': אני רק רוצה טיפה לחדד: המר"גים האלה נמצאים על גבול תקציבי.

בצלאל סמוטריץ': כמו שאמרת, יש הרי 14 מוסדות כאלה, חלקם פרטיים ורובם מלכ"ר.

ניצן הורוביץ: יש הרבה מאוד פרטיים, יש הרבה - - -

בצלאל סמוטריץ': נכון, אבל הם מלכ"רים ללא כוונות רווח ברובם, והם נמצאים גם ככה בקשיים כלכליים גדולים, ונתמכים פחות מבתי החולים.

בצלאל סמוטריץ': אדוני השר ודאי יודע שבתי החולים הציבוריים מתוקצבים פחות מהממשלתיים, ומכולם דורשים את אותם סטנדרטים.

בצלאל סמוטריץ': החשיבות של המוסדות הללו קריטית גם לבתי החולים עצמם, כי כל חולה שאי-אפשר להעביר לשיקום תופס מיטה בבתי החולים.

ניצן הורוביץ: לגמרי, לגמרי.

ניצן הורוביץ: אני מסכים.

ניצן הורוביץ: נכון.

בצלאל סמוטריץ': הרעיון של מבחני התמיכה שהיה בשני גלים הקודמים מקצר תהליכים, כי הוא חוסך לך את הצורך להעריך מחדש.

בצלאל סמוטריץ': הרי מה מבחן התמיכה אומר?

בצלאל סמוטריץ': כל מוסד צריך להגיש את ההוצאות העודפות שנגרמו לו ולהוכיח אותן, והוא צריך להראות את אובדן ההכנסה – כמו שלקחנו את חמי הביתה כי אנחנו לא יכולים להשאיר אותו בכזאת בדידות גדולה – ורק אז הוא מקבל את הכסף.

ניצן הורוביץ: זה מה שאנחנו נעשה.

מיקי לוי: שאלה נוספת – חבר הכנסת אשר, בבקשה, ואחריו – חברת הכנסת וולדיגר.

אדוני היושב-ראש, מכובדי השר, אנחנו עדים למשהו שאפשר לקרוא לו בלבול, ואני באמת הייתי רוצה לשמוע את עמדתך כשר הבריאות של מדינת ישראל.

לפני למעלה משבועיים, ראש הממשלה אמר במסיבת עיתונאים שאנחנו צפויים ל-50,000 נדבקים ביום.

כמובן שאנשים נכנסו לפניקה, באופן טבעי, כי לא היינו רגילים למספרים כאלה.

אתמול ראש הממשלה אומר: בלי פניקה, וזה בסדר, אבל צריך גם להסביר מה המדיניות שלכם.

אני שואל את זה באמת, בתור אחד שליווה גם את השנה וחצי הראשונות של הקורונה.

ניצן הורוביץ: אני זוכר.

היינו ביחד בוועדה.

ניצן הורוביץ: אמת.

מה אתם ממליצים לאוכלוסייה – להתנהג רגיל?

לצאת?

שר האוצר מדבר בצורה כזאת שהוא אומר: הייתי במסעדה, הכול מפוצץ – תמשיכו לפוצץ את המסעדות.

מצד שני, אנחנו לא רוצים להגיע לכל כך הרבה.

מה המדיניות שלך כשר הבריאות?

האם אתה ממליץ לאזרחי המדינה לעשות רק דברים הכרחיים בתחום העבודה, בתחום הדברים היום-יומיים ההכרחיים, אבל אתה אומר להם: תוותרו קצת על דברים המוניים?

אין לכם בעניין הזה שום אמירה.

ניצן הורוביץ: אבל – טוב, תשלים את השאלה.

חשובה האמירה.

אני לא בא לתקוף.

ניצן הורוביץ: מאה אחוז.

אני אומר שהאמירה חשובה.

האנשים מבולבלים ולא יודעים מה המדיניות.

אשמח לשמוע ממך, אדוני.

מיקי לוי: תודה.

ניצן הורוביץ: אוקיי, אני חושב שהמדיניות ברורה, אנחנו מדגישים אותה כל פעם מחדש.

ניצן הורוביץ: היא מאוד שונה מהמדיניות של הממשלה הקודמת, זה נכון.

ניצן הורוביץ: הגישה שלנו שונה.

ניצן הורוביץ: אנחנו לא תומכים באופן גורף בסגירה כפתרון לכל דבר, ואני בהחלט אומר, ואני אומר את זה שוב ושוב, ואני אגיד את זה שוב ושוב: אנחנו דוגלים בחיים לצד הקורונה.

ניצן הורוביץ: אנחנו חושבים – ואנחנו גם רואים את זה; אנחנו עכשיו בגל חמישי – שהקורונה, לצערי, לא הולכת לעזוב אותנו.

ניצן הורוביץ: ההערכות של ארגון הבריאות העולמי וגופי בריאות בין-לאומיים אחרים הן שבעולם תהיה קורונה עוד הרבה זמן, ואנחנו לא יכולים, לא יכולים בכל פעם שיש קורונה או בכל פעם שיש איזושהי מחלה להשבית את הפעילות ולהיכנס לתקופות בלתי ידועות של סגירות וסגרים ופיטורים.

ניצן הורוביץ: לכן, בחלק מהדברים אנחנו אומרים שיש לבן אדם שיקול דעת, שיקול דעת ואחריות אישית, והבן אדם יודע – אתה יודע, יש אנשים במצבים שונים, חבר הכנסת; יש אנשים במצבים שונים, ולכל בן אדם יש שיקול - - -

אבל מה ההמלצות שלכם?

ניצן הורוביץ: רק רגע.

ניצן הורוביץ: עכשיו, זה באופן כללי.

ניצן הורוביץ: כי אם אתה חושב שאיזשהו שר בממשלה יגיד לך בדיוק מה לעשות בבוקר ומה לעשות בערב – אז לא נגיד.

ניצן הורוביץ: אני אומר, בעבר, אתה יודע, איך לקנח את האף, ואיך – בסדר, בוא, אנחנו לא שם.

ניצן הורוביץ: המדיניות היא חיים לצד הקורונה, שזה אומר, מצד אחד, מאבק בקורונה - - -

חיים, כיף חיים, לצד הקורונה, עד איפה?

עצרות גדולות כן?

- - - מלאים, כן?

מה?

מיקי לוי: חבר הכנסת אשר, תן לו להשלים.

ניצן הורוביץ: אז אנחנו מסבירים לך – בוא תבין.

ניצן הורוביץ: אנחנו לא סוגרים את הענפים האלה; אנחנו לא סוגרים אותם, לא סוגרים – תבין את זה.

ניצן הורוביץ: אם אתה – עכשיו בוא – רוצה ללכת לדבר או לא רוצה ללכת לדבר, זה השיקול שלך.

ניצן הורוביץ: כמו שאני לא אומר לך בחייך הרגילים על כל מיני דברים אחרים שאתה עושה או לא עושה לפי מצבך או האחריות האישית שלך.

ניצן הורוביץ: וכמו שאתה למשל הורה לילדים, אתה אומר לילדים: תעשה כך ולא כך, אז גם כאן אתה נדרש להפעיל שיקול דעת.

ניצן הורוביץ: עכשיו, מה הממשלה כן עושה והמדינה כן עושה?

ניצן הורוביץ: המדינה, קודם כל, בהמשך לשאלה הקודמת, בראש ובראשונה מגינה על האוכלוסייה הפגיעה, בטח במצב של אנשים שהם חסרי ישע או בסיכון גבוה לפתח מחלה קשה.

ניצן הורוביץ: להם אנחנו נותנים את כל שכבות המגן.

ניצן הורוביץ: אנחנו נותנים להם חיסון רביעי ומעודדים אותם להתחסן, וזו כבר הצלחה גדולה.

ניצן הורוביץ: ממש עכשיו עברנו כבר את ה-400,000 אנשים שמתחסנים חיסון רביעי.

ניצן הורוביץ: זה, למשל, נדבך במדיניות ששום מדינה אחרת לא עושה – רק מדינת ישראל.

ניצן הורוביץ: וזה משהו שהוא מרחיק לכת, אגב, ושום מדינה לא עושה.

ניצן הורוביץ: אנחנו למשל מספקים תרופות מיוחדות לקורונה של שתי חברות.

ניצן הורוביץ: מאות חולים שנדבקו מקבלים את התרופה הזאת הביתה.

ניצן הורוביץ: זה דבר שאנחנו נותנים.

ניצן הורוביץ: אבל גם בעניין הזה – אנחנו למשל ממליצים לחולה לקחת תרופה.

ניצן הורוביץ: אם החולה יחליט שהוא לא רוצה לקחת את התרופה, לפי החלטתו, אז ההחלטה שלו, אתה מבין?

ניצן הורוביץ: יש כאן גם נדבך של אחריות אישית.

ניצן הורוביץ: המחשבה הזאת שאנחנו נעמיד שוטר על כל אחד ופקח על כל אחד ונסגור הכול כדי שבן אדם לא ילך, גם אם הוא לא צריך ללכת, אז נשאיר הכול סגור – חבר הכנסת אשר, זאת לא גישה נכונה.

ניצן הורוביץ: היא לא אפקטיבית והיא גם לא מתאימה, בטח לא לגל הזה, ולכן – אני ראיתי גם - - -

- - -

ניצן הורוביץ: אני הייתי איתך בוועדה.

ניצן הורוביץ: אני זוכר את המגילות הארוכות של כל מיני המלצות כאלה והמלצות אחרות.

ניצן הורוביץ: המלצות יש לנו.

ניצן הורוביץ: אתה בסוף צריך לגלות גם אחריות אישית.

ניצן הורוביץ: אתה יודע, יש לנו למשל – אנחנו עושים מבצע עצום.

ניצן הורוביץ: מדינת ישראל משקיעה בזה המון כסף והמון מאמץ לשכנע אנשים להתחסן.

ניצן הורוביץ: ההמלצה הברורה שלנו היא להתחסן.

ניצן הורוביץ: למרות זאת, יש אנשים שבוחרים לא לעשות זאת, אוקיי?

ניצן הורוביץ: אנחנו ממליצים על הרבה דברים, אבל לא על כל נדבך ולא על כל סגמנט בחיים שלך אנחנו צריכים לספק לך המלצה, אוקיי?

ניצן הורוביץ: מעבר לזה – ואני אומר כאן כלל, כי אם יש אנשים שלא יודעים: יש לנו מערכת בריאות בישראל.

ניצן הורוביץ: לכל בן אדם יש מצב שונה בחיים, יש צרכים שונים בחיים, יש אילוצים שונים, יש העדפות שונות.

ניצן הורוביץ: אם בן אדם רוצה לשאול או להתייעץ, הוא פשוט יכול לשאול את הרופא שלו: האם כדאי לי לעשות דבר מסוים או לא כדאי לי לעשות דבר מסוים?

ניצן הורוביץ: זה הכול.

ניצן הורוביץ: אבל אם מישהו חושב שאנחנו נסגור ענפים שלמים, פשוט כי ככה עשו, אני חושב שזאת טעות מוחלטת לעשות את זה.

ניצן הורוביץ: עכשיו, אני רוצה להגיד לגבי המדיניות.

ניצן הורוביץ: המדיניות היא חיים לצד הקורונה; מאבק במגפה בשלל כלים שאנחנו מפעילים: אין ספור בדיקות, חיסונים, תרופות, אשפוזים, טיפולי בית, באמת, תו ירוק – המון דברים שאנחנו עושים כדי להילחם במגפה, תוך כדי שמירה של מאמץ גדול על שגרת חיים ככל שאפשר.

ניצן הורוביץ: ככל שאפשר הזה – חלק - -

מהו ככל האפשר?

מה המדיניות שלכם?

ניצן הורוביץ: אני אומר לך ואתה חוזר פעם אחר פעם.

ניצן הורוביץ: אני אמרתי לך: ללחום במגפה ולהשאיר את המשק פתוח.

ניצן הורוביץ: זאת המדיניות.

יש אמצע.

אבל יש אמצע.

ניצן הורוביץ: זאת המדיניות.

ניצן הורוביץ: בבקשה.

ניצן הורוביץ: לכן, למשל, המסעדות פתוחות.

ניצן הורוביץ: אתה שואל אותי: האם אני צריך ללכת למסעדה או אני לא צריך – את זה אתה תחליט בעצמך כמו שאתה מחליט החלטות לגבי דברים אחרים בחייך.

ניצן הורוביץ: אבל אנחנו לא נסגור, אנחנו נאפשר לעסקים לפעול.

ניצן הורוביץ: ואני אומר כאן עוד דבר: המדיניות הזאת גם תלויה בפיצוי, ופה, כן, יש מחלוקת מסוימת.

ניצן הורוביץ: אני, למשל, כחלק מהמדיניות הזאת של השארת - - -

קריאה: זאת הבעיה.

ניצן הורוביץ: לא, זה לא.

ניצן הורוביץ: אנחנו פותרים את זה.

לכן אתם לא אומרים מדיניות, כי זה עניין שמתלווה אליו פיצוי.

ניצן הורוביץ: לא.

ניצן הורוביץ: אבל אני אומר את זה כאן בצורה – למה אתה אומר שלא אומרים?

ניצן הורוביץ: אני אומר כאן בצורה מפורשת: אנחנו פועלים – ואני גם שמח שהאוצר סוף-סוף הסכים, ויינתן פיצוי לעסקים שנפגעו גם כתוצאה מהיעדר עובדים - -

רק על הבידוד.

ניצן הורוביץ: - - וגם כתוצאה מהיעדר לקוחות בגלל ההדבקה.

ניצן הורוביץ: אבל זאת בפירוש מדיניות.

ניצן הורוביץ: אני חושב שהיא מאוד ברורה וחדה.

ניצן הורוביץ: כן, יש בה גם חלק של אחריות אישית.

ניצן הורוביץ: אני אומר לאנשים: שימו מסכה בגלל אחריות אישית – לא בגלל שאתם מפחדים שאני אבוא ואתן לכם קנס, אלא כדי שלא תידבקו ולא תדביקו.

ניצן הורוביץ: זאת דוגמה לאחריות אישית ולסולידריות חברתית.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת יעקב אשר על שאלתו.

איתן גינזבורג: חברת הכנסת מיכל וולדיגר, שאלה באותו נושא.

איתן גינזבורג: בבקשה, גברתי.

מיכל מרים וולדיגר: תודה, כבוד השר, כבוד היושב-ראש.

מיכל מרים וולדיגר: בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות שנחקק ב-1998 נכתב עקרון יסוד: "זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות ומחויבותה של החברה בישראל לזכויות אלה, מושתתות על ההכרה בעקרון השוויון, על ההכרה בערך האדם שנברא בצלם ועל עקרון כבוד הבריות" וכו' וכו'.

מיכל מרים וולדיגר: יש כמה חוקים שנחקקו לפני החוק הזה – שהוא חוק מאוד חשוב – ובהם רבים שהם חוקים שתלויים במקצועות ברישיון, כמו הרוקחים, הפסיכולוגים, העובדים הסוציאליים – חוקים שקשורים למשרדו של השר.

מיכל מרים וולדיגר: בחוקים האלה יש סעיף שפשוט מפלה לרעה מתמודדי נפש.

מיכל מרים וולדיגר: לא בודקים את היכולות שלהם, לא בודקים את הכישורים שלהם, אלא מכיוון שהם מתמודדי נפש לא נותנים להם רישיון לעסוק במקצועות הללו.

מיכל מרים וולדיגר: אני שואלת את כבוד השר מה דעתו על החוקים האלה ולמה אי-אפשר לתקן אותם.

ניצן הורוביץ: כל חוק אפשר לתקן.

ניצן הורוביץ: תני לי יותר נתונים.

ניצן הורוביץ: אני לא רוצה להשיב בצורה כזאת.

ניצן הורוביץ: תעבירי לי ואני אבדוק את זה.

איתן גינזבורג: תודה.

מיכל מרים וולדיגר: חוקים ישנים שפשוט כתוב בהם במפורש ככה.

איתן גינזבורג: בסדר, גברתי, זאת הייתה תשובתו של השר.

איתן גינזבורג: הוא ביקש - -

ניצן הורוביץ: את יודעת למה זה נעשה, כי פעם הייתה – וגם היום יש – סטיגמה על מתמודדי נפש.

ניצן הורוביץ: חשבו שמתמודד נפש לא צריך להיות בכל מיני תפקידים, או לא להיות בכל מיני - -

איתן גינזבורג: נדמה לי שביקורו הראשון של השר בתור שר היה בבית חולים לחולי נפש.

מיכל מרים וולדיגר: אני אעביר לשר את רשימת החוקים הישנים שכבר צריכים תיקון, ואני אשמח אם השר - -

ניצן הורוביץ: את גם מוזמנת כחברת כנסת לפעול ולהציע הצעות חוק.

מיכל מרים וולדיגר: נכון, אבל אני רוצה את כבוד השר, כי זה חשוב ששר הבריאות יסכים לזה.

מיכל מרים וולדיגר: תודה.

איתן גינזבורג: תודה רבה, גברתי.

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים לשאילתה האחרונה לשר הבריאות.

איתן גינזבורג: עופר כסיף שאל?

איתן גינזבורג: בבקשה.

איתן גינזבורג: שאילתה רגילה מס' 212.

איתן גינזבורג: זאת היחידה שעולה עכשיו.

עופר כסיף: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חשיפת הפרוטוקולים של קבינט הקורונה וההסכם עם פייזר במלואם זה הנושא.

עופר כסיף: פרטים רבים נותרו חסויים, דבר הגורם לפגיעה באמון הציבור ולהימנעות מחיסון.

עופר כסיף: רצוני לשאול: 1.

עופר כסיף: האם תיאות לפרסם את כל הנ"ל לאלתר?

עופר כסיף: בדגש על המילה כל.

עופר כסיף: 2.

עופר כסיף: אם לא תיאות – מדוע?

עופר כסיף: תודה.

איתן גינזבורג: תודה.

איתן גינזבורג: בבקשה, כבוד השר.

ניצן הורוביץ: אני רוצה להגיד כך: סעיפים מעטים מתוך ההסכם המפורסם לציבור הרחב באתר משרד הבריאות הם מושחרים.

ניצן הורוביץ: סעיפים מועטים – ואני הסתכלתי על הדפים האלה במו עיניי.

ניצן הורוביץ: זה לא נכון להגיד שפרטים רבים נותרו חסויים.

ניצן הורוביץ: הפרטים שנותרו חסויים הם פרטים מסחריים.

ניצן הורוביץ: אגב, אני לא יודע למה תמיד שואלים על פייזר.

ניצן הורוביץ: ישראל חתומה, אגב, בהסכמי רכש - -

איתן גינזבורג: עם עוד חברות.

ניצן הורוביץ: - - עם עוד הרבה חברות - -

איתן גינזבורג: עם מודרנה.

ניצן הורוביץ: - - עם מודרנה ועוד, אגב, לא רק הסכמי תרופות.

ניצן הורוביץ: הסכמי רכש יש עם המון חברות על המון דברים, ובשום הסכם לא מבקשים לחשוף את זה.

ניצן הורוביץ: מה זה הסכמים עם פרטים מסחריים?

ניצן הורוביץ: הרי חברת, נאמר לצורך העניין, מודרנה – אני לא אגיד פייזר – או חברת ג'ונסון אנד ג'ונסון עושה הסכמים עם 150 מדינות.

ניצן הורוביץ: עם כל מדינה היא עושה הסכם נפרד והיא מתמקחת בנפרד.

ניצן הורוביץ: היא לא רוצה שההסדר כמה שילמה ג'מייקה וכמה שילמה מצרים וכמה שילמה לוקסמבורג, ובאיזה תנאים ואיזו הקלה גרמניה הצליחה להוציא מפייזר, ואיזו הקלה צרפת הצליחה להוציא ממודרנה.

ניצן הורוביץ: כל הדברים האלה זה משא ומתן עסקי מסחרי, שהחברות השונות – אגב, לא רק בתחום התרופות – מנהלות עם ממשלות בכל העולם.

ניצן הורוביץ: כך גם ממשלת ישראל – בשביל להשיג מחיר טוב, להשיג מועדי הספקה נוחים יותר, בשביל להשיג אפשרות להחזיר משלוח אם אנחנו לא רוצים אותו, אפשרות להחליף משלוח אם אנחנו כבר לא צריכים אותו, אפשרות להעביר את זה למדינה אחרת.

ניצן הורוביץ: יש כל כך הרבה סוגיות מסחריות ועסקיות בהסכמים האלה, כי הם הסכמים מפורטים.

ניצן הורוביץ: כמו שאנחנו רואים, גם נזקקנו לכל מיני מהלכים עסקיים-מסחריים כאלה מול חברות התרופות במהלך השנתיים האלה של הקורונה, אז את הפרטים האלה החברות עצמן לא רוצות שנפרסם.

ניצן הורוביץ: הן צד להסכם.

ניצן הורוביץ: אנחנו חתומים מול חברה מסוימת, והיא לא רוצה שנפרסם את העניין.

ניצן הורוביץ: אנחנו לא יכולים לפרסם את זה.

ניצן הורוביץ: חלק גם אנחנו לא רוצים לפרסם, מכיוון שאנחנו לפעמים משיגים תנאים טובים יותר בדברים מסוימים.

ניצן הורוביץ: הרי חבר הכנסת כסיף, אתה יודע שיש מדינות – חבר הכנסת עופר – שמקבלות לפני מדינות אחרות.

ניצן הורוביץ: זה הרי לא בדיוק מחולק בצורה שוויונית וניתן בצורה שוויונית, זה הכול משא ומתן עסקי.

ניצן הורוביץ: גם המדינה לא רוצה שכל פרט ופרט שהיא מצליחה להתמקח עליו מול פייזר יופיע בהסכם, כדי שמדינות אחרות לא יעשו אותו דבר.

ניצן הורוביץ: זו תחרות, זה משא ומתן עסקי.

ניצן הורוביץ: אגב, הוא נמשך כל הזמן, עם עוד חברות.

ניצן הורוביץ: הרי כל הזמן יש פיתוחים, יש חיסונים חדשים.

ניצן הורוביץ: יש תרופות, למשל, תרופות שאנחנו – לא רק עם פייזר, גם עם חברת מרק, שאנחנו באנו איתם בהסכמים.

ניצן הורוביץ: אלה הסכמי רכש.

ניצן הורוביץ: ראיתי את הסעיפים האלה, ואני יכול להגיד כאן

ניצן הורוביץ: שאין שם שום דבר שמי שיקרא אותו יחשוב שיש כאן איזה מזימה אפלה או איזה קנוניה או איזה סוד נורא שמסתירים מהציבור, ממש לא, ולכן העניין הזה כאן קיבל נפח שהוא ממש לא רציונלי בעיניי.

ניצן הורוביץ: עכשיו, לגבי הפרוטוקולים, פה עמדתי – אגב, יכול להיות שאני מסכים איתך.

ניצן הורוביץ: אני תומך שיפורסמו כל הפרוטוקולים, גם של קבינט הקורונה הנוכחי, לא רק של הקבינט אז.

ניצן הורוביץ: ממילא אני יכול להגיד לכם, כמו שאתם רואים, שההדלפות – אין משהו שנאמר שם ונשאר בחדרי-חדרים.

ניצן הורוביץ: חלק גדול מהדברים הם הסברים ומצגות והצגות וכל מיני דיונים כאלה, ואני חושב שאין שום בעיה שהציבור יראה.

ניצן הורוביץ: אני כן חושב שבסופו של דבר בגופים שמקבלים החלטות אתה כן רוצה לשמר פורומים, שיוכלו לקיים דיון שהוא לא פומבי כמו כאן במליאת הכנסת, אלא שאנשים יוכלו באופן חופשי להגיד את דעתם וגם להגיד דברים שאולי הם פחות פופולריים ואנשים פחות אוהבים לשמוע.

ניצן הורוביץ: בשביל זה אתה צריך להשאיר איזושהי מסגרת דיונים סגורה.

ניצן הורוביץ: אנחנו עושים את זה, גם אצלנו במפלגות שלנו ובכל פורום אחר.

ניצן הורוביץ: לא כל דיון הוא פתוח.

ניצן הורוביץ: אבל אם אתה שואל אותי – אגב, אני נמצא בדיונים האלה מאז שאני שר הבריאות – אני לא חושב שיש איזושהי בעיה לפרסם.

ניצן הורוביץ: אני גם תומך, זה בסדר.

ניצן הורוביץ: חלק מהדיונים לדעתי אפשר גם להעביר בשידור חי.

ניצן הורוביץ: לא נאמרים שם דברים.

ניצן הורוביץ: אני חושב שמסגרת סגורה של דיונים באופן כללי נועדה לאפשר למשתתפים להביע את דעתם בצורה יותר חופשית.

ניצן הורוביץ: אני יכול להגיד למשל שבצט"ם היו רופאים שלא רצו שזה יועבר בשידור חי, כי אחר כך עושים להם שיימינג ומאיימים עליהם על כל מיני דברים שהם אמרו.

ניצן הורוביץ: הם רצו להתבטא בחופשיות.

ניצן הורוביץ: אבל בקבינט אני חושב שאין שום - - -

איתן גינזבורג: תודה.

איתן גינזבורג: זו החלטת ממשלה, אגב.

ניצן הורוביץ: אגב, זה לא רק לגבי קורונה, זה כל דיון אחר.

איתן גינזבורג: ועדות שרים.

ניצן הורוביץ: כן.

איתן גינזבורג: תודה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לשר.

איתן גינזבורג: כן, שאלה נוספת, שאלת המשך, קצרה.

עופר כסיף: תודה לך, אדוני.

עופר כסיף: כולנו זוכרים את ההתבטאות הכמעט-קלישאתית כבר של ברנדייס, שאור השמש הוא החיטוי הטוב ביותר.

עופר כסיף: שקיפות – אני לא צריך לתת לך, אדוני, ולאף אחד פה, ודאי לא לך, איזושהי הרצאה על החשיבות של שקיפות.

ניצן הורוביץ: אני יודע.

עופר כסיף: ואני מדגיש גם עוד פעם – יש שני דברים קריטיים שעולים מהשאלה הקודמת ושחשוב להדגיש אותם.

עופר כסיף: קודם כול, השקיפות חשובה, כי היא חלק בסיסי מהמשטר הדמוקרטי.

עופר כסיף: הדבר השני – גם בנושא ההתחסנות.

עופר כסיף: אני בעד התחסנות ואני לא אומר שכל אלה שלא מתחסנים זה משום שאין שקיפות, אבל יש כאלה שכן, ולכן גם הנושא של ההסכם – אתה צודק, דרך אגב, זה לא רק פייזר - - -

ניצן הורוביץ: אני לא יודע למה נדבקו לפייזר.

ניצן הורוביץ: רכשנו במיליונים חיסונים מחברות אחרות.

עופר כסיף: אתה צודק.

עופר כסיף: אני מדבר ברמה העקרונית.

עופר כסיף: עם זה אני בהחלט מסכים איתך.

איתן גינזבורג: אז מה שנקרא: מה השאלה?

עופר כסיף: השאלה היא מדוע לא לחשוף בכל זאת, להלבין את המושחר - -

ניצן הורוביץ: כי אנחנו לא - - -

עופר כסיף: שנייה.

עופר כסיף: - - בכל מקום שבו ההסכם נוגע לא למה שאתה כינית עניינים מסחריים, אלא למשל עניינים של נזקים.

עופר כסיף: אחד מהדברים שמושחרים – עוד פעם, אני לא יודע מה מושחר, כי זה מושחר – אבל לפחות עולה הטענה שחלק ממה שמושחר זה מה קורה במקרה של נזק למחוסנים, על מי תוטל האחריות.

עופר כסיף: זה דבר שהוא זכות הציבור לדעת.

איתן גינזבורג: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה.

איתן גינזבורג: תודה, אדוני.

איתן גינזבורג: כן, בבקשה, אדוני השר.

ניצן הורוביץ: קודם כול אני רוצה לומר שהסיפור הזה של טענות על הסתרת נתונים – אני מדבר עם האנשים האלה שטוענים את הטענות האלה, וכשאני מראה להם כל מיני נתונים אז הם אומרים: אתם משקרים.

ניצן הורוביץ: אז בוא, אני גם לא בטוח – בכלל, כשיש איזושהי גישה שאנחנו מסתירים הכול והכול זו איזושהי קונספירציה, אני לא יודע איך אפשר להתקדם.

ניצן הורוביץ: ממה שאני ראיתי – וראיתי את ההסכמים, ואני רואה גם את ההסכמים החדשים שישראל חותמת, והיא חותמת על הסכמי רכש כל הזמן, אגב, על כל דבר, גם על הערכות, על הבדיקות, על כל דבר; ציוד מגן, על המון דברים.

ניצן הורוביץ: הרכש הוא עצום.

ניצן הורוביץ: יש הרבה פרטים שהם פרטים שהם מה שנקרא הידיינות מסחרית, למשל באיזה אופן, מי מעלה טענות וכו'.

ניצן הורוביץ: על החבות – חבות ביטוחית וחבות כזאת – את זה אתה עושה עם כל חברת תרופות על כל תכשיר שאתה קונה.

ניצן הורוביץ: בעניין הזה זה לא קשור לפייזר בכלל.

עופר כסיף: אז על אחת כמה וכמה שתחשפו.

איתן גינזבורג: תודה, תודה רבה.

ניצן הורוביץ: אז אני אומר:

ניצן הורוביץ: אני בעד שקיפות, אין לי מה להסתיר ואני גם חושב שזה צריך להיעשות.

ניצן הורוביץ: אני חושב שמשרד הבריאות מאוד שקוף בסך הכול.

ניצן הורוביץ: ההסכמים האלה באתר – ושוב, זה לא רק עם חברה אחת, זה עם הרבה חברות.

ניצן הורוביץ: אני חושב שגם הנתונים לגבי החיסון עצמו – כי גם עליהם יש טענות שהם כביכול מעוותים או מוטים – אפשר להסתכל על נתונים של כל המדינות.

ניצן הורוביץ: אנחנו לא היחידים שמחסנים, עד עכשיו התחסנו מיליארדי אנשים בעולם, ואפשר לראות את הנתונים על תופעות לוואי, אם היו, או כל מיני נזקים אחרים, ולהשוות.

ניצן הורוביץ: ואני מאוד מאוד ממליץ להתחסן.

איתן גינזבורג: תודה.

איתן גינזבורג: שאלת המשך אחרונה – לחבר הכנסת שלמה קרעי.

שלמה קרעי: תודה, אדוני היושב-ראש, מכובד השר, הגיעה אליי פנייה שאני חושב שכדאי להתייחס אליה באופן מערכתי.

שלמה קרעי: אימא לילדה חולה אונקולוגית בת שמונה שאובחנה ב-6 בינואר 2022 כחיובית לקורונה: על פי הנחיות משרד הבריאות, הבידוד לקבוצות סיכון הוא עשרה ימים, אך לפי הנחיה של שניידר, שהסתמכה על איזושהי הנחיה לא רלוונטית כנראה, הבידוד הוא 20 ימים.

שלמה קרעי: מדובר בילדה בת שמונה שלא נותנים לה להיכנס למחלקה, לא נותנים לה לקבל טיפולים.

שלמה קרעי: זו פגיעה נפשית קשה.

שלמה קרעי: האימא מבקשת כאן לנסות ולראות מה אפשר לעשות עם זה כדי שלא תהיה פגיעה בלתי הפיכה במצב הנפשי של הילדה.

שלמה קרעי: תודה.

ניצן הורוביץ: תראה, אני לא רוצה ואני גם לא יכול לענות על השאלה הזאת.

ניצן הורוביץ: אני לא מכיר את המקרה, ובטח אני גם לא יכול להתערב בצורה כזאת.

ניצן הורוביץ: תעביר לי ואני אטפל.

שלמה קרעי: העברתי אליך.

ניצן הורוביץ: אוקיי, בסדר גמור.

ניצן הורוביץ: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה.

איתן גינזבורג: במקרה אני מכיר את המשפחה, הם מרעננה.

איתן גינזבורג: אני חושב שצריך לטפל בהם בצורה פרטנית, אבל אני אשמח לסיוע, גם שלך.

איתן גינזבורג: שאילתה לסגן שרת החינוך.

איתן גינזבורג: אני מבקש מחבר הכנסת סגן השר מאיר יצחק הלוי לתפוס את מקומו.

איתן גינזבורג: אני מבקש מחבר הכנסת קרעי לשאול את השאילתה.

איתן גינזבורג: קרעי, חיוך כזה גדול?

איתן גינזבורג: מה זה החיוך הזה?

שלמה קרעי: אתה בטח מבין.

איתן גינזבורג: עוד לא ראיתי חבר כנסת ששואל שאילתה בכזאת חדווה.

שלמה קרעי: אחרי כל כך הרבה זמן שניסו לסתום את הפה עם השאלה הזו, הגיע הזמן.

איתן גינזבורג: לא, לא, חלילה.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני.

שלמה קרעי: רק משפט הקדמה.

שלמה קרעי: השאילתה נכתבה לפני - - -

איתן גינזבורג: לא לא לא, אדוני.

שלמה קרעי: רק רקע לשאילתה, כי היא נכתבה לפני למעלה מחודש, ולכן היא - - -

איתן גינזבורג: אדוני, אדוני, אדוני, אתה רוצה שאני אשתיק לך את המיקרופון כשאתה מדבר?

איתן גינזבורג: למה?

איתן גינזבורג: אני מבקש שלא, אז לא.

שלמה קרעי: טוב.

שלמה קרעי: מינוי שי ניצן לספרייה הלאומית.

שלמה קרעי: שי ניצן מונה לתפקיד שלא היה בעבר בספרייה הלאומית.

שלמה קרעי: רצוני לשאול: 1.

שלמה קרעי: מהו הליך המינוי?

שלמה קרעי: 2.

שלמה קרעי: מהם כישוריו המיוחדים או הרלוונטיים לתפקיד? 3.

שלמה קרעי: האם מדובר בתפקיד חדש שנתפר במיוחד לנעליו?

שלמה קרעי: 4.

שלמה קרעי: מהו שכרו?

שלמה קרעי: 5.

שלמה קרעי: מי מינה את ועדת האיתור, מי ישב בה וכיצד פעלה?

איתן גינזבורג: תודה.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני סגן השר.

מאיר יצחק הלוי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, חבר הכנסת ד"ר שלמה קרעי, להלן התשובה.

מאיר יצחק הלוי: חוק הספרייה הלאומית מעגן את מעמדה של הספרייה הלאומית, וקובע כי במילוי תפקידיה תפעל החברה המפעילה את הספרייה באופן עצמאי, והיא תהיה בת-חורין לכלכל כטוב בעיניה את ענייניה במסגרת תקנוניה ותקציבה, ובכפוף, כמובן, להוראות חוק זה.

מאיר יצחק הלוי: כמו כן, נקבע בחוק שהחברה המפעילה תהיה חברה לתועלת הציבור, אשר חוק החברות הממשלתיות לא יחול עליה, והדירקטוריון שלה יורכב מאנשי אקדמיה, תרבות וכלכלה, שייבחרו בהתאם לחוק על ידי מועצת הספרייה הלאומית, שאף היא הוקמה בהתאם לחוק זה.

מאיר יצחק הלוי: חשוב להדגיש, חבר הכנסת קרעי, שהמועצה והדירקטוריון אינם כפופים למשרד החינוך.

מאיר יצחק הלוי: נקודה.

מאיר יצחק הלוי: חשוב שנדע זאת.

מאיר יצחק הלוי: שרת החינוך ממונה על ביצוע החוק, אבל הם אינם כפופים למשרד החינוך, ואין בסמכותה של השרה ליטול חלק במינוי של בעלי תפקידים בספרייה, מלבד ארבעת החברים במועצת הספרייה, ששרת החינוך ממנה לאחר התייעצות סטטוטורית לגבי שלושה מהם כמפורט בחוק.

מאיר יצחק הלוי: זה מופיע, הכול נמצא, וכפי שאני מכיר אותך, אני בטוח שהתעמקת היטב בחוק זה.

שלמה קרעי: מה אתה אומר, שיכולים לבצע פשעים בספרייה הלאומית - - -

איתן גינזבורג: הוא באמצע תשובה.

איתן גינזבורג: יש לך זכות לשאלה נוספת.

מאיר יצחק הלוי: חכה, עוד לא סיימתי.

מאיר יצחק הלוי: נמסר מטעם הגורמים הרלוונטיים של הספרייה הלאומית כי הדירקטוריון של הספרייה החליט, לפי סעיף 20 לחוק, למנות מנהל אקדמי חדש שיוקנו לו סמכויות נוספות בניהול כל תחומי התוכן של הספרייה עם פרישתו של המנהל האקדמי המכהן, כחלק מהמעבר למשכנה החדש הצפוי במהלך השנה הזו.

מאיר יצחק הלוי: סמכויות בעל תפקיד נקבעו על ידי הדירקטוריון, וכן נקבע שייקרא "רקטור הספרייה הלאומית" – חלק מהסמכויות של הדירקטוריון – כדי לבטא בכך את מכלול התפקידים שימלא על פי חוק.

מאיר יצחק הלוי: תפקיד המנהל האקדמי קבוע בחוק והוא איננו חדש, וזה בהחלט הפררוגטיבה של הדירקטוריון לקבל החלטות, כולל תמהיל העיסוקים.

מאיר יצחק הלוי: הספרייה הלאומית מסרה כי ועדת האיתור המיוחדת מונתה על ידי הדירקטוריון והיו בה החברים הבאים: יושב-ראש הדירקטוריון מר דוד בלומברג, מנכ"ל בנק המזרחי ובנק טפחות לשעבר הרב יובל שַׁרְלוֹ, ראש ישיבת אורות שאול – זה ההרכב הדירקטוריון שקבע את אשר קבע – פרופ' - -

אורית סטרוק: - - -

מאיר יצחק הלוי: סליחה?

אורית סטרוק: שֶׁרְלוֹ.

איתן גינזבורג: שֶׁרְלוֹ, כן.

איתן גינזבורג: הרב יובל שֶׁרְלוֹ – לא שַׁרְלוֹ.

קריאה: שמעתי - - -

איתן גינזבורג: חברים, אנחנו באמצע תשובה של סגן השרה.

מאיר יצחק הלוי: - - פרופ' משה הלברטל מהאוניברסיטה העברית ומאוניברסיטת ניו יורק, מר דוד ברוך, מנכ"ל בנק ירושלים לשעבר, והגב' אנט הוכשטיין, נשיאת קרן מנדל לשעבר.

מאיר יצחק הלוי: זה בהחלט הרכב ראוי ומכובד שקיבל את החלטותיו גם לגבי האיש וגם לגבי מהות עניינו ותפקידיו.

מאיר יצחק הלוי: מר שי ניצן מונה על ידי הדירקטוריון על פי המלצת הוועדה לאחר הליך תחרותי שבמסגרתו נבחנו עשרות מועמדים, ולאחר שנמצא המתאים ביותר מתוך כולם לדרישות התפקיד על פי, כפי שאמרתי, החלטת ההנהלה והדירקטוריון.

מאיר יצחק הלוי: עד כאן.

איתן גינזבורג: תודה.

איתן גינזבורג: שאלה נוספת שנובעת מתוכן התשובה.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני.

אופיר אקוניס: אפשר גם שאלה?

שלמה קרעי: אדוני, מכובדי סגן השר, אין ספק שלקח חודש וחצי לכתוב תשובה כל כך שקרית וכל כך זורה חול בעיני הציבור.

שלמה קרעי: האם אתה יודע, אדוני, שהמכרז, שאתה אומר שהוא היה שקוף ותחרותי, התחיל כמכרז באתר ג'וב מאסטר למנהל תוכן בספרייה?

שלמה קרעי: מכרז פסול, מוטה, שהוגבל לגיל 50 ומעלה באופן תמוה מאוד.

שלמה קרעי: והוא הפך לרקטור, ורק לאחרונה, בגלל תחקיר של איילה חסון, את הרקטור הפכו למנהל האקדמי – שעוד לא פרש, אגב; הוציאו מכרז עוד לפני בכלל שנודע שהוא הולך לפרוש.

שלמה קרעי: מה אתה רוצה לומר כאן, אדוני, ששי ניצן חיפש אתונות ומצא מלוכה?

שלמה קרעי: האם אין שום כבוד לסמלים לאומיים, עד כדי כך שתפקיד שמכהנים בו בכל העולם חוקרים מהשורה הראשונה, ליבת התפקיד, כאן נתפר כג'וב בהליך פסול ומוטה – שינוי התפקיד תוך כדי התהליך, הגבלה תמוהה?

שלמה קרעי: הרב שרלו, חבר ועדת האיתור שהזכרת, אמר שהוא נפגש רק עם שי ניצן.

שלמה קרעי: מתוך 54 מועמדים זה היחיד שהוא נפגש איתו.

שלמה קרעי: מה קורה פה?

שלמה קרעי: זו ועדת איתור לספרייה הלאומית?

איתן גינזבורג: תודה, חבר הכנסת קרעי.

איתן גינזבורג: זו השאלה.

איתן גינזבורג: השאלה היא: מה קורה פה?

איתן גינזבורג: בבקשה.

מאיר יצחק הלוי: אני חוזר ואומר, כמו שאמרתי, הסמכות המלאה לקביעת המנכ"ל נתונה בידי הדירקטוריון.

מאיר יצחק הלוי: הדירקטוריון לא כפוף למרות משרד החינוך, ולכן יכול להיות שאתה צריך להפנות את השאלות שלך למחוזות אחרים.

אופיר אקוניס: למי?

אופיר אקוניס: למי?

אופיר אקוניס: מי הרגולטור?

מאיר יצחק הלוי: יש, אני אומר - - -

אופיר אקוניס: אני באמת שואל: מי הרגולטור של הספרייה הלאומית?

מאיר יצחק הלוי: יש בישראל משרד מבקר המדינה ויש משרדים אחרים.

מאיר יצחק הלוי: תלכו אליהם ותפנו.

מאיר יצחק הלוי: כרגע הפנייה אליי כסגן שרת החינוך - - -

אורית סטרוק: אדוני סגן השר, אתה צודק.

אורית סטרוק: השאילתה הזאת התגלגלה אליך כי כבר חודש וחצי מונעים דיון במליאת הכנסת על השחיתות הזו - - -

איתן גינזבורג: רגע, זה לא קשור לסגן השרה, בכל הכבוד.

מאיר יצחק הלוי: אני כרגע נתתי את התשובה, וכפי שהיא נאמרה, היא מקצועית לחלוטין.

איתן גינזבורג: הייתה תשובה מקצועית.

אופיר אקוניס: אורית - - - הצעה לסדר-היום - - -

אורית סטרוק: - - -

איתן גינזבורג: תודה רבה.

איתן גינזבורג: אני מזמין את חברת הכנסת ענבר בזק לשאול את סגן השרה שאילתה – שאילתה מס' 392, בבקשה, בנושא: התקנת תקנות.

איתן גינזבורג: בבקשה, גברתי.

שלמה קרעי: רק תדע, אדוני סגן השר - - -

איתן גינזבורג: לא, סליחה.

איתן גינזבורג: אנחנו כבר עברנו לשאילתה הבאה, אדוני.

איתן גינזבורג: בבקשה, גברתי.

ענבר בזק: כבוד סגן השרה, חוק זכויות תלמידים עם לקות למידה במוסדות על תיכוניים, התשס"ח–2008, הוא חוק חשוב המהווה נדבך נוסף בסיוע ללקויי הלמידה להצליח על אף הלקות.

ענבר בזק: לפי סעיף 13 לחוק, יש תקנות חשובות שנדרש היה להתקין עד סוף 2014.

ענבר בזק: רצוני לשאול: לאור חשיבות התקנות הנדרשות לצורך מימוש תכלית החוק, מתי בכוונת משרד החינוך להתקין את התקנות הללו?

ענבר בזק: תודה.

איתן גינזבורג: בבקשה.

מאיר יצחק הלוי: תודה רבה, גברתי חברת הכנסת ענבר בזק.

מאיר יצחק הלוי: בראש ובראשונה, אני רוצה לברך אותך על נחישותך במאבק הציבורי המתמיד שלך בתחומים של לקויות למידה וחינוך מיוחד, ויישר כוח על כך.

מאיר יצחק הלוי: בסעיף 4א, גברתי, לחוק זכויות תלמידים עם לקות למידה במוסדות על-תיכוניים, התשס"ח–2008, קובע החוק כך: "השר, בהתייעצות עם שר הבריאות, עם ועדת המומחים, עם הנציבות ועם ארגונים העוסקים בקידום זכויותיהם של אנשים עם לקות למידה ובאישור הוועדה, יקבע הוראות בעניינים אלה: (1) אמות מידה לשיטות אבחון מקובלות; (2) אופן קביעתן של שיטות אבחון מקובלות והמוסמך לקובען; (3) אופן עריכתו של מסמך אבחון מוכר".

מאיר יצחק הלוי: מכאן שמינוי ועדת המומחים אשר הרכבה מפורט בסעיף 7ד(א) לחוק הוא שלב מקדים והכרחי לצורך התקנת תקנות בהתאם לחוק זה.

מאיר יצחק הלוי: עם הקמת המשרד להשכלה גבוהה ומשלימה, חוק זה עבר לאחריות המשרד החדש.

מאיר יצחק הלוי: במהלך התקופה שהחוק היה באחריותם, נמסר לנו כי מינויים של שני חברים לוועדה טרם הושלם.

מאיר יצחק הלוי: לאחרונה החוק חזר לאחריות משרד החינוך – ואני מניח שזה בחודשים המאוד-אחרונים – ושרת החינוך, וכך חזר גם הליך המינויים לאחריות המשרד.

מאיר יצחק הלוי: המשרד החל בהליך המינוי של שני חברי ועדת המומחים החסרים, כמקובל.

מאיר יצחק הלוי: עם סיומו של ההליך, הוועדה תוכל להמשיך את גיבוש נוסח התקנות בנושאים שאליהם היא נדרשת על פי הקבוע בתקנות.

מאיר יצחק הלוי: רק בתום שלב זה, ולאחר השלמת ההתייעצות עם שר הבריאות, תוגש טיוטת התקנות לוועדת החינוך, וזו תוכל להתכנס ולדון בהן.

מאיר יצחק הלוי: והינה אני אומר לך כאן, חברת הכנסת בזק: אני, ביחד איתך – נפעל להחשת העניין כדי לראות את הביצוע, עד לקצה שלו.

איתן גינזבורג: תודה.

איתן גינזבורג: שאלה נוספת?

איתן גינזבורג: בבקשה.

ענבר בזק: תודה רבה על התשובה.

ענבר בזק: התייחסת בתשובתך לנושא של קריטריונים למסמכי אבחון מוכרים, ואני רוצה להרחיב את השאלה שלי ולהגיד שנכון להיום, מסגרות החינוך השונות אינן מכירות ואינן מקבלות אבחונים פרטיים.

ענבר בזק: ואני רוצה לבקש, לשאול: האם תסכימו להרחיב את הבדיקה שלכם של הקריטריונים לא רק לעל תיכוניים, אלא גם לבתי ספר יסודיים ותיכוניים?

ענבר בזק: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני.

מאיר יצחק הלוי: גברתי, אני אקח את שאלתך ואעביר אותה לגורמים המקצועיים כדי לתת תשובה רצינית ואחראית, וביחד איתך אני אעקוב אחר העניין.

מאיר יצחק הלוי: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לסגן שרת החינוך.

איתן גינזבורג: הודעה למזכירת הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הישיבה, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחה היום על שולחן הכנסת, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 33), התשפ"ב–2022, שהחזירה ועדת הפנים והגנת הסביבה.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

איתן גינזבורג: תודה רבה.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, כפי שהודיע יושב-ראש הכנסת, אני מכריז על הפסקה.

איתן גינזבורג: הישיבה תחודש בשעה 16:00.

איתן גינזבורג: תודה.

בשעה 12: << נושא >> מסמכים שהונחו על שולחן הכנסת << נושא >>

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, אני מחדש את ישיבת הכנסת.

איתן גינזבורג: הודעה למזכירת הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הישיבה, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחה היום על שולחן הכנסת, לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה, הצעת חוק סיוע לשדרות וליישובי הנגב המערבי (הוראת שעה) (תיקון מס' 7) התשפ"ב–2022.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

איתן גינזבורג: תודה רבה.

איתן גינזבורג: [הצעת חוק פ/2427/24; נספחות.

איתן גינזבורג: ]

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים להצעות חוק.

איתן גינזבורג: הנושא הראשון יהיה הצעת חוק שידורי טלוויזיה (כתוביות ושפת סימנים) (תיקון – הודעות חירום מונגשות), של חברת הכנסת שירלי פינטו וקבוצת חברי הכנסת.

איתן גינזבורג: אני מזמין את חברת הכנסת שירלי פינטו להציג את הצעת החוק.

איתן גינזבורג: בבקשה, גברתי, עד עשר דקות לרשותך.

איתן גינזבורג: עד עשר דקות לרשותך, בבקשה.

שירלי פינטו קדוש: (אומרת דברים בשפת הסימנים, להלן תרגומם: אדוני יושב-ראש הכנסת, כנסת נכבדה, הצעת החוק שידורי טלוויזיה (כתוביות ושפת סימנים) (תיקון – הודעות חירום מונגשות), התשפ"ב–2021, מטילה חובה על תאגיד השידור הציבורי, הממומן מכספי ציבור, וכן על גופי הציבור היוזמים את אירוע החירום התקשורתי, להנגיש מסיבות עיתונאים והצהרות לתקשורת בנושאים קריטיים לציבור לאנשים עם מוגבלויות שונות.

שירלי פינטו קדוש: הצעה זו מושתתת על עקרונות חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות מ-1998, ובהם עקרון כבוד האדם וחירותו, והתקנות שתוקנו מכוחו של החוק האמור לשילובם של אנשים עם מוגבלות בחברה בשוויון, בכבוד, בעצמאות וללא אפליה.

שירלי פינטו קדוש: מסיבות עיתונאים והצהרות רשמיות לתקשורת מצד נושאי משרה כאמור מתקיימות כדבר שבשגרה, והן תדירות יותר משמעותית במצבי חירום ובתקופות מיוחדות, כגון בתקופת מגפת הקורונה.

שירלי פינטו קדוש: היות שמטרתן של מסיבות העיתונאים והצהרות היא להביא בפני כלל הציבור מידע חשוב ודחוף בזמן אמת, קיימת חובה ויש אינטרס מובהק שהמידע יזכה לחשיפה מקסימלית לציבור הרחב, ובכלל זה לאנשים עם מוגבלות ולקשישים.

שירלי פינטו קדוש: זכותם של כל אזרחי מדינת ישראל לקבל את המידע הנמסר בצורה התואמת את מוגבלותם.

שירלי פינטו קדוש: באסון השרפה בכרמל, במבצע שומר חומות וכן בגלים הקודמים של הקורונה – לפני כהונתי כחברת כנסת – הפעלתי קו נגיש 24/7 על מנת לתת מענה מיידי לאזרחים עם מוגבלויות שהיו שרויים במצוקה אמיתית.

שירלי פינטו קדוש: אותם אזרחים היו מנותקים מהלך הרוח הלאומי, לא ידעו מה ההנחיות העדכניות ומה עליהם לעשות.

שירלי פינטו קדוש: מדובר על אזרחי מדינת ישראל מן השורה, וגם להם זכות בסיסית לקבל את המידע כמו כל אזרח אחר.

שירלי פינטו קדוש: מתנצלת.

שירלי פינטו קדוש: מדובר בסיטואציה חמורה שאסור לנו, כחברה וכמחוקקים, להשאיר תלויה על בלימה, ללא מענה הולם וראוי.

שירלי פינטו קדוש: הציבור מורכב בין היתר מאנשים עם מוגבלות שצריכים לקבל את המידע בדרכים שונות המתאימות להם: כבדי שמיעה נעזרים בכתוביות; חירשים נדרשים לשפת סימנים; עיוורים נדרשים לתיאור קולי; לאנשים עם מוגבלות קוגניטיבית – פישוט לשוני.

שירלי פינטו קדוש: בישראל יש כ-1.5 מיליון אנשים עם מוגבלות וכמיליון קשישים שמתמודדים עם מוגבלויות פיזיות – בראייה, בשמיעה, בשפה, בתקשורת או במוגבלויות קוגניטיביות.

שירלי פינטו קדוש: מדובר בכל אזרח חמישי במדינה, כלומר, בציבור גדול שזכאי להתאמות נגישות של המידע הנמסר בהודעות האלה.

שירלי פינטו קדוש: כיום החוק אינו קובע חובת תרגום לשפת סימנים לגבי הודעות חירום או הודעות מיוחדות וחשובות שאינן מתפרצות, כגון הודעות של נושאי משרה ציבוריים.

שירלי פינטו קדוש: כמו כן, הוא אינו מתייחס לאירועים משמעותיים מסוגים שאינם מנויים בו ואשר זכות הציבור על רבדיו השונים לדעת עליהם באופן שוויוני ובזמן אמת איננה יכולה להיות מוטלת בספק או במחלוקת.

שירלי פינטו קדוש: לדוגמה, מסיבות העיתונאים של מנכ"ל משרד הבריאות או של ראש הממשלה בתקופות הגל הראשון, השני והשלישי, ואף מסיבות העיתונאים של משרד ראש הממשלה בגלי הדלתא והאומיקרון, שהתקיימו בשיאה של מגפת הקורונה, שודרו ללא ההנגשה הנדרשת לכלל הציבור.

שירלי פינטו קדוש: גם תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות אינן קובעות כיום חובה מפורשת למסירת מידע מהסוג האמור בתקשורת בליווי תרגום לשפת הסימנים.

שירלי פינטו קדוש: מדוע נדרשת התאמה לשפת הסימנים אם יש התאמה בכתוביות?

שירלי פינטו קדוש: שפת הסימנים היא שפה טבעית וראשונית לאדם חירש.

שירלי פינטו קדוש: היא נפרדת ושונה לחלוטין מהשפה העברית מבחינה תחבירית ודקדוקית.

שירלי פינטו קדוש: לשפת הסימנים יש עושר שפתי רב.

שירלי פינטו קדוש: אנשים חירשים דוברי שפת הסימנים, השפה בעבורם היא שפת אם והעברית משנית לה, כמו דוברי שפות אחרות.

שירלי פינטו קדוש: המספר הגדול של האנשים - -)

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, אנא שמרו על השקט.

איתן גינזבורג: סדרנים, אנא עזרו לי בתאים של הקואליציה.

איתן גינזבורג: זה מאוד מפריע.

איתן גינזבורג: יש פה הצעת חוק שחברת הכנסת רוצה להציג בפניכם.

איתן גינזבורג: נא לשמור על השקט.

איתן גינזבורג: תודה.

שירלי פינטו קדוש: (- - המתמודדים עם ירידה בשמיעה וכאלה ששפתם, שפת הסימנים, היא שפת אם, מדגישה ביתר שאת את הצורך הקריטי בקידום ההצעה הנוכחית.

שירלי פינטו קדוש: בדברי ההסבר להצעת חוק שידורי טלוויזיה מ-2002 נאמר: "מצב שבו רוב-רובם של השידורים אינם נגישים, אינו מתיישב עם מחויבותה של החברה לעקרונות השוויון וכבוד האדם.

שירלי פינטו קדוש: עקרונות אלה עוגנו במפורש בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות יחד עם עיגון עקרון המענה ההולם לצורכיהם של אנשים עם מוגבלות".

שירלי פינטו קדוש: הצעה זו נועדה לתקן את החסר ולקבוע כמה תיקונים: ראשית, מוצע להכליל בהגדרה הודעת חירום כל הודעה במסיבת עיתונאים או הצהרה לתקשורת בנושאים משמעותיים לציבור המתקיימת על ידי גורם מטעם רשות ציבורית כהגדרתה בחוק השוויון.

שירלי פינטו קדוש: בין שהיא מתפרצת ובין שלא, הן חייבות להיות מונגשות לציבור; שנית, מוצע לקבוע כי בהודעות חירום כהגדרתן בסעיף 9 לחוק יוצב המתורגמן המוסמך לשפת סימנים לצד הדובר המצולם באותו פריים ובגודל זהה, בין שיימצא פיזית לצידו ובין שיוקרן על המסך, כך שייראה בגודל גדול ובבירור, ויאפשר במבט אחד קריאת שפתיים וקריאת שפת הסימנים.

שירלי פינטו קדוש: )

איתן גינזבורג: חברת הכנסת וולדיגר, מה זה?

מיכל מרים וולדיגר: תסלח לי.

שירלי פינטו קדוש: (נוסף על כך מוצע לקבוע שבהודעות החירום כהגדרתן בסעיף 9 לחוק, הכתוביות יהיו גלויות ותמיד ייראו לכלל.

שירלי פינטו קדוש: היום החוק מאפשר מצב שבו הכתוביות אינן גלויות אלא נסתרות, וניתנות לצפייה על פי בחירת הצופה, אולם רק ציבור מצומצם מודע ליכולת להציף ולראות את הכתוביות הנסתרות.

שירלי פינטו קדוש: כאן מדובר בתשדיר חירום, ומשכך, הוא חייב להיות נגיש וברור לכל אדם באופן המהיר והזמין ביותר.

שירלי פינטו קדוש: עוד מוצע לקבוע כי בתוך 24 שעות יפיץ הגורם הממשלתי את הודעת החירום באתר האינטרנט שלו באמצעים הבאים: קובץ קולי וטקסטואלי המותאם לעיוורים הנעזרים בתוכנות הקוראות מידע ממוחשב; קובץ טקסטואלי בפישוט לשוני המותאם למוגבלויות קוגניטיביות.

שירלי פינטו קדוש: לבסוף, ברמה הדקלרטיבית, היות ששם החוק כיום מתייחס אך ורק לאנשים עם ירידה בשמיעה, ולפי הצעת התיקון הוא יותאם לכלל סוגי המוגבלויות הנוספות, מוצע לשנות את שמו לחוק שידורי טלוויזיה (התאמות נגישות לאנשים עם מוגבלות).

שירלי פינטו קדוש: אנשים עם מוגבלויות מגוונות לא מתנקזים למגזר כזה או אחר.

שירלי פינטו קדוש: עניין זה חוצה מפלגות וסקטורים – שמאל וימין, דתיים וחילונים, פריפריה ומרכז, יהודים וערבים, ספרדים ואשכנזים; כולם.

שירלי פינטו קדוש: מכאן נובעת התמיכה וההתגייסות של חברי וחברות הכנסת מכל סיעות הבית, דווקא בכנסת ייחודית זו, החתומים על הצעת חוק משמעותית זו.

שירלי פינטו קדוש: לאור חשיבותו המרכזית של החוק ולאור העובדה שהוא בא לקבוע את חובת הממשלה לפנות לכל האזרחים בזמני חירום ולהיות מובנת, אני מבקשת מחברי וחברות הכנסת לתמוך בהצעת חוק חשובה זו.

שירלי פינטו קדוש: ברצוני להודות לעמותת נגישות ישראל על כך שהייתה שותפה נפלאה לכתיבת הצעת החוק החשובה הזאת.

שירלי פינטו קדוש: תודה רבה.

שירלי פינטו קדוש: )

איתן גינזבורג: תודה רבה לחברת הכנסת שירלי פינטו קדוש.

איתן גינזבורג: אני חושב שזו אחת מהצעות החוק הבודדות בבית הזה שקיבלה תמיכה, לפחות בכתב, בהגשת הצעת החוק, של למעלה מ-60 חברי כנסת.

איתן גינזבורג: אני מזמין את נציגת הממשלה, השרה אילת שקד, להשיב בשם הממשלה על הצעת החוק.

איילת שקד: שירלי יקרה, קודם כול, כל הכבוד.

איילת שקד: זו בדיוק אחת הסיבות שבגללה הגעת לכנסת, אז אין לי צורך להאריך בדברים.

איילת שקד: אנחנו שמחים ששר התקשורת תומך ושאנחנו מרחיבים כל הזמן עוד ועוד את חובת ההנגשה.

איילת שקד: הממשלה תומכת.

איילת שקד: תודה.

איתן גינזבורג: תודה רבה.

איתן גינזבורג: מבקש להתנגד להצעת החוק חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ'.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני, שלוש דקות לרשותך.

בצלאל סמוטריץ': אני מבין שהשרה שקד בורחת, כדרכה.

בצלאל סמוטריץ': לאן בדיוק, לנגב?

בצלאל סמוטריץ': לנטיעות?

בצלאל סמוטריץ': האמת היא שזה מסוג הימים שאתם אמורים באמת – אילת, ניר – לקבור את עצמכם עמוק עמוק מתחת לאדמה מרוב בושה.

בצלאל סמוטריץ': לא אתם נכנעתם – הכנעתם את מדינת ישראל היום לשלוחת חמאס הישראלית.

בצלאל סמוטריץ': נכנעתם לטרור, לאלימות, ומכרתם את הנגב לתביעות לאומניות.

בצלאל סמוטריץ': הרי מוסי, מיכל – שמעתי אותך, מוסי, מתראיין ברדיו, והאמת שהבכת את עצמך, כי אתה לא איש טיפש.

מוסי רז: לא השתכנעת?

בצלאל סמוטריץ': זה לא שלא השתכנעתי – השתכנעתי שאין לך מושג על מה אתה מדבר.

בצלאל סמוטריץ': הרי תביעות הבעלות הן לא תביעות קנייניות; לא סתם בתי המשפט זורקים אותם מכל המדרגות פעם אחר פעם אחר פעם.

בצלאל סמוטריץ': הינה, השר לשעבר בגין יודע את זה מצוין.

בצלאל סמוטריץ': אלה תביעות לאומיות, לאומניות, קולקטיביות, שנשענות על סוג טיעונים של "היינו כאן לפניכם" - -

זאב בנימין בגין: לא נכון.

בצלאל סמוטריץ': בני, נכון וחצי.

מיכל רוזין: - - -

בצלאל סמוטריץ': - - ולכן בתי המשפט מעולם לא הכירו באף לא תביעה קניינית אחת.

בצלאל סמוטריץ': אלה אינן תביעות מתחום המשפט הפרטי, אלה תביעות קולקטיביות שנשענות על שיח לאומי: היינו כאן לפניכם בנגב, ולכן הנגב הוא שלנו.

בצלאל סמוטריץ': ולזה נכנעתם, ומנעתם היום את המשך הנטיעות האלה, כדי לשמור על אדמות מדינה.

מוסי רז: מותר לאזרח לתפוס אדמות מדינה?

מוסי רז: אני שואל.

בצלאל סמוטריץ': גם במכשיר MRI מהמשוכללים ביותר לא יהיה אפשר היום, אילת, למצוא שרידים של עמוד שדרה אצלך; גם אם יעשו לך רנטגן ו-CT ו-MRI.

בצלאל סמוטריץ': אתם לא תתעקשו על אביתר, ולא תתעקשו על חומש, ולא תתעקשו על הגיור, ולא תתעקשו על שום דבר חשוב, ערכי.

בצלאל סמוטריץ': חבל שליהודים, ליהודים במדינה היהודית היום אין איזה מנסור עבאס שיודע לעמוד על שלו, להתעקש, ובמשבר קואליציוני – לדרוש ולקבל.

בצלאל סמוטריץ': דרדרתם אותנו היום עוד מדרגה, עוד בור עמוק עמוק באובדן המשילות, והריבונות, והציונות, והערכים הכי הכי בסיסיים של המדינה הזאת.

בצלאל סמוטריץ': כן, נכנעתם לשלוחת חמאס במדינת ישראל, הלוא היא התנועה האסלאמית של עבאס, כי אין לכם קווים אדומים ואין לכם אידיאולוגיה ואין לכם עמוד שדרה.

בצלאל סמוטריץ': נשארו לכם אך ורק תאוות השלטון ויצר השרידות הפוליטית.

בצלאל סמוטריץ': תתביישו לכם.

איתן גינזבורג: תודה רבה.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, אנחנו מבקשים לעבור להצבעה.

איתן גינזבורג: הצבעה על הצעת חוק שידורי טלוויזיה (כתוביות ושפת סימנים) (תיקון – הודעות חירום מונגשות), התשפ"ב–2021, של חברת הכנסת פינטו וקבוצת חברי הכנסת – מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: הצבעה.

איתן גינזבורג: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 28

איתן גינזבורג: נמנעים – אין

איתן גינזבורג: בעד – 28, נגד – שניים, אין נמנעים.

איתן גינזבורג: אני קובע כי הצעת החוק עברה בקריאה הטרומית ותועבר להמשך דיון לוועדת העבודה והרווחה של הכנסת.

איתן גינזבורג: [הצעת חוק פ/2340/24; נספחות.

איתן גינזבורג: ]

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים לנושא הבא – הצעת חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון – הארכת תקופות הזיכיון לשידורי רדיו אזורי), התשפ"ב–2021, של חברת הכנסת שרן השכל וקבוצת חברי הכנסת.

איתן גינזבורג: ינמק את הצעת החוק חבר הכנסת יבגני סובה.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני, עד עשר דקות לרשותך.

יבגני סובה: אדוני היושב-ראש, לפני שאני אגע בחוק – מי שחתום על החוק זה לא רק חברי כנסת מהקואליציה אלא גם מהאופוזיציה – אני רוצה להגיד כמה משפטים בעניין החלטת בית המשפט העליון בנושא של מעונות יום.

יבגני סובה: עוד לא קראתי את הפסיקה, אבל אני רוצה להגיד שלא שמענו, לא שמעתם מהנציגים של הקואליציה גינויים כלפי בית המשפט העליון כפי שאנחנו שומעים הרבה פעמים מהנציגים של האופוזיציה היום.

יבגני סובה: אני חושב שצריך לכבד את הפסיקות של בית המשפט, צריך להתייחס בכבוד לבית המשפט וצריך גם ללמוד את החומר.

יבגני סובה: אז הינה, אני אומר לכם, אפשר ללמוד גם מהדבר הזה.

יבגני סובה: אני אישית לא אוהב את זה, כי אני חושב שהפסיקה הזאת פוגעת במי שמשרת ותורם למדינה - -

מיכאל מלכיאלי: זה לא מה שבג"ץ אמר.

מיכאל מלכיאלי: זה לא מה שבג"ץ אמר.

יבגני סובה: - - ולעומת זאת, אני חושב שאפשר ללמוד מההתנהגות שלנו - - -

מיכאל מלכיאלי: זה לא מה שנאמר.

יבגני סובה: אנחנו לא מכנים את שופטי בית המשפט העליון בגסות, בגנאי, ומכבדים כל החלטה של השופטים בירושלים - - -

מיכאל מלכיאלי: זה במצע של ליברמן.

מיכאל מלכיאלי: זה לא מה שבג"ץ אמר.

מיכאל מלכיאלי: לא קראת.

יבגני סובה: זה מה שיש לי להגיד: תלמדו, תלמדו לפעמים, כי אתם באופוזיציה הרבה פעמים מותחים ביקורת, ומצד שני, כשצריך, אתם רצים לבית המשפט.

יבגני סובה: אז הינה, כבדו את זה.

מיכאל מלכיאלי: מה שאתה אומר זה מצע של הגזענים שלכם.

מיכאל מלכיאלי: זה לא מקובל עליי.

יבגני סובה: אדוני היושב-ראש, לגבי החוק שאנחנו מציעים – אכן, כמו שאמרתי, מי שחתום על החוק הזה זה חברי הכנסת מכל הקשת הפוליטית, מכל מפלגות הבית.

יבגני סובה: החוק מתייחס להצעת חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו.

יבגני סובה: מדובר בחוק שעוסק בעתידו של הרדיו הישראלי, הרדיו האזורי, למעשה, והעתיד שלו, מה שנקרא, לוט בערפל.

יבגני סובה: בשנים האחרונות חלו תמורות מרחיקות לכת בתחום המדיה והפרסום כתוצאה מהאופי הדינמי של שוק התקשורת והשינויים.

יבגני סובה: אנחנו רואים ששחקנים חדשים נכנסו לשוק, שחקנים גדולים מאוד, כמו למשל פייסבוק, גוגל, והם גם נכנסו לכל תחומי החיים, ובפרט לתחום הפרסום והמדיה.

יבגני סובה: כיום התכנים הדיגיטליים זמינים בכל עת ובכל מקום.

יבגני סובה: ניתן להאזין למגוון בלתי מוגבל של תכנים, מוזיקה ומלל בבית, ברכב, בעבודה, באמצעות מגוון ערוצים דיגיטליים, דרך אפליקציית רכב, טלפונים חכמים וטלוויזיות חכמות.

יבגני סובה: בעולם כולו ובישראל בפרט עומדת על הפרק שאלת עתידן של תחנות הרדיו האזוריות.

יבגני סובה: למשל בנורבגיה כבר בוטלו שידורי FM לחלוטין; שווייץ מתעתדת לבטל את שידורי FM עד שנת 2023.

יבגני סובה: לא מן הנמנע - - -

איתן גינזבורג: חברי הכנסת – רק שנייה, אני אעזור לך.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת לסקי, השכל, קיש, טיבי, כסיף מי שם?

איתן גינזבורג: זה פשוט מפריע.

יבגני סובה: לא מן הנמנע כי מדינות נוספות ילכו גם בדרך הזאת.

יבגני סובה: עכשיו, מה שאנחנו רואים, בינתיים, שתחנות הרדיו האזוריות מתמודדות עם תחרות גדלה והולכת מצד תאגידי הענק הדיגיטליים, לצד המשך התחרות מול תחנות רדיו ארציות וגופים נוספים בתחום התקשורת, הנוגסים כולם נתחים גדלים והולכים בעוגת הפרסום המוגבלת.

יבגני סובה: לכך מצטרף המשבר הכלכלי, וכולנו ראינו מה קורה במשבר הכלכלי, כאשר הנתח של הפרסום ירד ובכך פוגע בתחנות האלה.

יבגני סובה: מה שהצעת החוק הזאת מציעה – היא נותנת אפשרות להאריך לרשות השנייה את הזיכיון של התחנות האזוריות, וכך בעצם לסייע להן קודם כול בתקופת המשבר.

יבגני סובה: אני חושב שתקופת תוקפם המקורית של הזיכיונות לשידורי רדיו אזורי היא ארבע שנים.

יבגני סובה: למועצת הרשות השנייה תהיה סמכות להאריך – יש לה סמכות, למעשה – להאריך תקופה זו בשלוש תקופות נוספות.

יבגני סובה: לנוכח כל הדברים שאמרתי, החוק מציע להסמיך את מועצת הרשות השנייה להאריך תקופה זו בתקופה אחת נוספת של ארבע שנים.

יבגני סובה: אני חושב שכולנו רוצים שבסך הכול אנשים לא יפוטרו ממקומות העבודה ושהתחנות שנפגעו קשה מהירידה בהכנסות מפרסום ימשיכו לפעול.

יבגני סובה: כפי שאמרתי, אני שמח שיש הסכמה רחבה בבית הזה.

קריאה: - - -

יבגני סובה: אני יודע שאתה רוצה לריב איתי בכוח.

יבגני סובה: תן לי עוד חצי משפט.

אופיר אקוניס: השתכנענו.

איתן גינזבורג: אבל הוא רומז שאם השתכנענו, אז - - -

יבגני סובה: אני מציע לתמוך בהצעת החוק הזאת.

יבגני סובה: אני הייתי בין היוזמים, אבל הסרתי את השם שלי בשביל לקדם את זה, לא בגלל שאני חלילה מתנער מהדבר הזה אלא בשביל לקדם את הצעת החוק הזאת; בכל זאת, יש את העניין של המכסות.

יבגני סובה: לכן אני בהחלט מצטרף, ואני אצביע גם בעד החוק, כמו רוב חברי הבית הזה.

יבגני סובה: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת יבגני סובה.

איתן גינזבורג: תשיב, בשם הממשלה, השרה אילת שקד.

איתן גינזבורג: בבקשה, גברתי.

איילת שקד: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הצעת החוק של חברת הכנסת שרן השכל וקבוצת חברי הכנסת – מוצע לאפשר למועצת הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו להאריך זיכיונות לשירות רדיו ציבורי.

איילת שקד: חוק הרשות השנייה מסדיר את הקמתן של תחנות רדיו אזורי, המופעלות על ידי בעלי זיכיון פרטי וממומנות בדרך מסחרית.

איילת שקד: הרעיון הוא להאריך את הזיכיון בארבע שנים.

גלית דיסטל אטבריאן: היה שווה למכור את הרכב?

איילת שקד: חברת הכנסת דיסטל, אנא שבי, בבקשה.

איילת שקד: אנחנו תומכים בהצעת החוק.

איילת שקד: תודה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחברת הכנסת שקד.

איתן גינזבורג: מבקש להתנגד חבר הכנסת משה גפני.

גלית דיסטל אטבריאן: - - - אילת.

איתן גינזבורג: בטח לא כשעומדים.

איתן גינזבורג: חברת הכנסת דיסטל, די.

גלית דיסטל אטבריאן: מה זה די?

איתן גינזבורג: די לצעוק, בטח בעמידה.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני, שלוש דקות לרשותך.

משה גפני: אני עליתי להתנגד אחרי ששמעתי את חבר הכנסת סובה, שאנחנו, בניגוד לכם, שאתם מכבדים את כל מה שבג"ץ קובע, אנחנו לא עושים את זה.

משה גפני: אני מבקש לומר: אני שמעתי את יושב-ראש המפלגה שלך, שדיבר נגד החלטת בג"ץ.

משה גפני: אבל אני מוצא את ההזדמנות – הרי על מה מדובר?

משה גפני: מדובר על משפחות שלא יהיה להם סידור של מעון לילדים, והאישה לא תוכל לצאת לעבוד, והבעל, האבא, לא יוכל ללכת ללמוד תורה.

משה גפני: מה ההנאה הגדולה הזאת שלכם בעניין?

משה גפני: מה אתם עושים?

משה גפני: למה אתם רק עושים רע?

משה גפני: אבל כשאמרת את הדברים האלה, אז נזכרתי משום מה במגילת אסתר.

משה גפני: המציאות היא שהשר ליברמן קיבל מכה מאוד קשה מבג"ץ.

משה גפני: הוא נלחם עם הפקידים שאמרו שצריך להאריך את זה עד סוף השנה, והוא הפסיד.

משה גפני: הוא קיבל מכה קשה מאוד היום בבג"ץ.

משה גפני: ואז נזכרתי, חבר הכנסת סובה - -

איתן גינזבורג: חברת הכנסת ברק, חבר הכנסת אקוניס, חברת הכנסת גמליאל, זה מפריע לדובר.

משה גפני: - - במה שכתוב במגילת אסתר, "ויאמרו לו חכמיו וזרש אשתו" – אמרו להמן – "אם מזרע היהודים מרדכי אשר הַחִלוֹתָ לנפול לפניו לא תוכל לו כי נָפוֹל תפול לפניו".

משה גפני: ואני אומר לשר איווט ליברמן: חיפשת בכל מקום אפשרי איך להכות בציבור החרדי, איך לפגוע בלומדי תורה.

משה גפני: היום קיבלת מכה.

משה גפני: אני לא שמח עם זה, בגלל שזה בלאו הכי נדחה לשנה הבאה.

משה גפני: אבל אתה קיבלת מכה, ואני אומר לך, אם מזרע היהודים, הציבור החרדי "אשר הַחִלוֹתָ לנפול לפניו לא תוכל לו כי נָפוֹל תפול לפניו" – אתה תתחיל לחטוף עכשיו מכות מבחינה ציבורית בכל תחום שאתה תיגע בו, וכך יהיה.

משה גפני: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת משה גפני.

איתן גינזבורג: אנחנו נעבור להצבעה.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, נעבור להצבעה.

איתן גינזבורג: אנא תפסו את מקומותיכם.

איתן גינזבורג: הצעת חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון – הארכת תקופות הזיכיון לשידורי רדיו אזורי), התשפ"ב–2021 – מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: נא להצביע.

איתן גינזבורג: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 32

איתן גינזבורג: נמנעים – אין

איתן גינזבורג: בעד – 32, נגד – אין, נמנעים – אין.

איתן גינזבורג: אני קובע כי הצעת החוק התקבלה בקריאה הטרומית, ותעבור להמשך דיון בוועדת הכלכלה של הכנסת.

איתן גינזבורג: [הצעת חוק פ/2377/24; נספחות.

איתן גינזבורג: ]

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר-היום – הצעת חוק רשות מקרקעי ישראל (תיקון – הקצאת קרקעות בנגב ובגליל לחיילים משוחררים), של חבר הכנסת יואב קיש.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני.

איתן גינזבורג: עד עשר דקות לרשותך.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: כבוד היושב-ראש, רק הייתי שמח לדעת מי השר המשיב.

יואב קיש: מי זה – הממשלה החליטה?

איתן גינזבורג: אני עוד לא יודע, אנחנו נבדוק.

יואב קיש: כי חשבתי שהשר אלקין יבוא להשיב.

איתן גינזבורג: בסדר.

איתן גינזבורג: זו החלטה של הממשלה.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: אני יודע, בגלל זה אני שואל, כי אני לא רואה אותו פה, אז שאלתי.

איתן גינזבורג: יש פה את השרה שקד ויש את השר יועז הנדל, ומי שירצה – ישיב.

קריאות: אין שר, אין שר.

איתן גינזבורג: יש את השר יועז הנדל פה, אדוני, יש את השרה שקד כאן, יש את השר מאיר כהן.

יואב קיש: מאה אחוז.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני.

יואב קיש: אני רוצה להתמקד בהצעת החוק הזו דווקא ביום זה.

יואב קיש: הרי מה אומרת הצעת החוק?

יואב קיש: היא אומרת: בואו ניתן לחיילים משוחררים הקצאת אדמות בנגב ובגליל.

יואב קיש: תראו, מה שנקרא, נסתרות דרכי האל.

יואב קיש: הצעת החוק הזאת מגיע לכנסת הזאת ביום שבו רע"מ עושים לקואליציה ולממשלת ישראל סחיטה באיומים בכנסת מצד אחד, אלימות פיזית בנגב מצד שני, והכול בשביל להכתיב למדינת ישראל שאדמות המדינה לא שייכות לה.

יואב קיש: עכשיו, לפיד כבר הסכים לוותר.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת סובה, או מי זה שם?

איתן גינזבורג: איימן עודה, זה מפריע.

איתן גינזבורג: חברות הכנסת גמליאל, דיסטל, גולן, זה מפריע.

איתן גינזבורג: חברת הכנסת גמליאל, זה מפריע.

איתן גינזבורג: תודה.

יואב קיש: עליזה, תביאו את כולם, נעשה בלי שמית.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני.

איתן גינזבורג: מחדש את השעון.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: לפיד, למעשה, הסכים כבר לכך שאדמת הנגב איננה אדמת המדינה אלא מיועדת לבדואים להשתלטות בלתי חוקית.

יואב קיש: זה בעצם מה שהוא אמר.

יואב קיש: עכשיו, יש פה הצהרה של ממשלת ישראל: ויתרנו על הנגב.

יואב קיש: אני דווקא היום בבוקר חיזקתי את השר אלקין, שהמשיך את הנטיעות, והערכתי את העמידה שלו.

יואב קיש: אני בטוח שגם מולו יש לחצים לא פשוטים, אבל בסוף מקפלים אותו.

יואב קיש: החל ממחר, ממה שאני מבין, לא יהיו יותר עבודות, אז עמדת לפיד, בממשלת השמאל המסוכנת הזו, מנצחת.

יואב קיש: עכשיו אני אומר לכם, לפיד ושאר חברי הקואליציה, אני מבקש מכם לפנות לתושבי באר שבע, לתושבי דימונה, לתושבי ערד, לכל הדרום כולו, ותעדכנו אותם שזהו, מדינת ישראל מוותרת על הנגב, מחזירה את המפתחות וזהו.

יואב קיש: זה מה שאתם עושים בהחלטה הזו שלכם.

יואב קיש: עכשיו חבל לי שהשר אלקין לא נמצא פה, כי הייתי רוצה לשאול את השר אלקין - - -

זאב בנימין בגין: יואב, יואב - - - תראה שזה לא נכון - - - קצר - - -

יואב קיש: אתה יודע מה, חבל לי שהשר אלקין לא פה, כי אם הוא היה עולה להשיב – הוא בדרך כלל משיב עניינית.

יואב קיש: אני בטוח שהוא היה אומר – חברת הכנסת גלית דיסטל, את יודעת מה הוא היה אומר?

גלית דיסטל אטבריאן: מה הוא היה אומר?

יואב קיש: הוא היה אומר: אבל ביבי, נכון?

יואב קיש: הם כבר שבעה חודשים בשלטון - -

גלית דיסטל אטבריאן: אבל ביבי.

יואב קיש: - - הם מנהלים את הכול בדורסנות ובלי לראות בעיניים, ותמיד: אבל ביבי.

יואב קיש: אז אני אומר לכם, נתניהו וממשלתו השקיעו כספים רבים בנטיעות, ואנחנו, כשזה בידיים שלנו, לא כשזה בידיים של השר פרץ בממשלה פריטטית - - -

קריאה: איפה אלקין?

יואב קיש: אני לא יודע.

יואב קיש: אני שאלתי איפה אלקין.

יואב קיש: חבל לי, כי היה לי חשוב מאוד לראות את אלקין פה היום נותן תשובות על השאלה אם אתם נכנעתם לרע"מ ומכרתם את הנגב לתנועה האסלאמית.

יואב קיש: זה מה שאתם עשיתם - - -

זאב בנימין בגין: לא.

יואב קיש: לא?

יואב קיש: לא עשיתם את זה?

יואב קיש: אז אני מבקש לשמוע את זה מהשר המשיב, כי אני בהצעה שלי ביקשתי - - -

גלעד קריב: אצלכם הנגב הפך להיות - - -

יואב קיש: אבל ביבי.

יואב קיש: אבל ביבי.

יואב קיש: אבל ביבי.

קריאה: מה אבל ביבי?

יואב קיש: אבל ביבי.

יואב קיש: אבל ביבי.

גלעד קריב: אצלכם הנגב הפך - - -

יואב קיש: אבל ביבי.

יואב קיש: אבל ביבי.

יואב קיש: אבל ביבי.

גלעד קריב: אצלם.

גלעד קריב: אצלם.

זאב בנימין בגין: חבר הכנסת קיש.

יואב קיש: חברים, אפשר גם לבדוק - - -

גלעד קריב: לא ביבי.

גלעד קריב: אתם, הליכוד.

יואב קיש: אבל ביבי.

גלעד קריב: לא, לא.

גלעד קריב: הליכוד.

יואב קיש: אבל ביבי.

יואב קיש: אבל ביבי.

גלעד קריב: לא ביבי.

גלעד קריב: הליכוד.

יואב קיש: אבל ביבי.

יואב קיש: אבל ביבי.

גלעד קריב: לא הכול ביבי אשם.

גלעד קריב: גם לכם יש חלק.

יואב קיש: עכשיו, אני אומר לכם: אם היה מישהו לפני שבעה חודשים שואל את השר אלקין, אם הוא יתעורר בבוקר היום ויצטרך למכור את הנגב לתנועה האסלאמית – האם הוא היה נשאר יום אחד בממשלה כזאת, הוא היה אומר: מה פתאום?

יואב קיש: בחיים לא.

יואב קיש: וזה הגיע למצב הזה שהשר אלקין לא מגיע לנמק פה את הסיבה שלו למה על החוק הזה הוא לא הולך לתת תשובה.

יואב קיש: אני מאוד מצטער שגם לחיילים אתם לא נותנים קרקעות, אבל יותר מבייש אותי זה האמת הפשוטה שצריך לתת לתושבי באר שבע, דימונה, ערד והנגב כולו: ממשלת ישראל ויתרה עליכם.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת יואב קיש.

איתן גינזבורג: להצעה זו הוצמדה הצעת חוק של חבר הכנסת שלמה קרעי שמספרה 1695.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת קרעי אינו נוכח.

איתן גינזבורג: הוצמדה גם הצעת חוק של חבר הכנסת אלי כהן, שמספרה 2158.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת כהן אינו נוכח.

איתן גינזבורג: אם כך, הצעותיהם מוסרות, ואנחנו נעבור לשר.

איתן גינזבורג: האם יש שר שמשיב מטעם הממשלה?

איתן גינזבורג: השרה שקד, האם את מתכוונת להשיב מטעם הממשלה?

קריאה: שלמה קרעי פה.

איתן גינזבורג: השרה שקד?

קריאה: הינה הוא.

קריאה: הינה הוא.

איתן גינזבורג: אני כבר הסרתי אותו.

שלמה קרעי: נו.

איתן גינזבורג: מה נו?

איתן גינזבורג: אתה לא היית פה.

איתן גינזבורג: אני קראתי לך ואחר כך גם לאלי כהן.

שלמה קרעי: - - -

איתן גינזבורג: אני מבין שאתה פה.

איתן גינזבורג: אני מבקש שתהיה פה בזמן בפעם הבאה.

איתן גינזבורג: השרה שקד תעלה ותשיב.

איתן גינזבורג: השרה שקד עכשיו - - -

שלמה קרעי: תהיה לי זכות תגובה אליה.

איתן גינזבורג: בוא נראה.

איתן גינזבורג: בוא נשמע.

איתן גינזבורג: בוא נראה.

יואב קיש: גם לי יש תשובה אליה.

יואב קיש: כל אחד מאיתנו מקבל תשובה?

איתן גינזבורג: בבקשה.

יואב קיש: לא, ההתנגדות – לעלות אחרי זה.

יואב קיש: שלוש דקות אחרי זה, לעלות אחריה.

בצלאל סמוטריץ': מה עם הבנייה - - -

איילת שקד: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה - - -

איתן גינזבורג: חבר הכנסת סמוטריץ', לא יכול להיות - - -

בצלאל סמוטריץ': אני מבקש מהשרה - - -

איתן גינזבורג: לא.

איתן גינזבורג: אדוני, אדוני חבר הכנסת סמוטריץ', לא יכול להיות שבכל פעם שתעלה השרה שקד תתחיל לקרוא קריאות ביניים.

בצלאל סמוטריץ': - - -

איתן גינזבורג: פעם אחת לא הפרעתי לך, פעם שנייה לא הפרעתי לך.

איתן גינזבורג: אני לא אאפשר את זה בכל פעם.

בצלאל סמוטריץ': - - -

איתן גינזבורג: תודה רבה, אדוני.

איתן גינזבורג: הקריאה נשמעה.

איתן גינזבורג: אני מבקש לשמור על השקט.

איתן גינזבורג: תודה רבה.

איתן גינזבורג: בבקשה, גברתי.

בצלאל סמוטריץ': - - -

איתן גינזבורג: אדוני, תודה.

איילת שקד: הממשלה בוודאי מסכימה עם המציע שיש לתגמל את חיילי צה"ל, אשר מקדישים שנים מחייהם - -

בצלאל סמוטריץ': אבל עבאס לא מרשה.

בצלאל סמוטריץ': עבאס לא מרשה.

קריאה: די.

קריאה: די כבר.

איילת שקד: - - בשירות המדינה וההגנה עליה.

בצלאל סמוטריץ': אבל עבאס לא מרשה.

איילת שקד: הממשלה עושה מאמצים רבים ונוקטת פעולות רבות ומשמעותיות על מנת להכיר בתרומתם ולהמחיש לחיילי צה"ל עד כמה כל החברה הישראלית מוקירה את תרומתם.

איילת שקד: אפרט חלק מהפעולות המדוברות.

מאי גולן: אבל מועצת השורא לא מאשרת לעשות - - -

איילת שקד: הממשלה החליטה להעלות את שכר חיילי החובה ב-50% החל מהחודש הזה.

איילת שקד: צריך להגיד שזה דבר שמדברים עליו כבר הרבה זמן, ולשמחתי, הממשלה הזו עושה את זה.

איילת שקד: הממשלה החליטה באוגוסט האחרון לאשר את התוכנית ממדים ללימודים, שמעניקה השתתפות מדינה במימון שכר הלימוד של חיילים משוחררים, ולתקצב אותה בתקציב הקרן לקליטת חיילים משוחררים.

איילת שקד: הצעת חוק ממשלתית להסדרת העניין תעבור בחודש הקרוב.

איילת שקד: הממשלה החליטה בנובמבר האחרון על הקמת צוות משותף של משרד הביטחון והרשות לפיתוח כלכלי של מגזר המיעוטים כדי לגבש תוכנית ייעודית עבור חיילים משוחררים מהחברה הדרוזית והצ'רקסית לשם קידום השתלבותם באקדמיה ובתעסוקה.

איילת שקד: משרד הביטחון מקדם החלטה גם ביחס לחיילים משוחררים בני החברה הבדואית.

איילת שקד: לפי החלטות מועצת מקרקעי ישראל, חייל מילואים פעיל זכאי להנחה במחיר הקרקע במסגרת הקצאת קרקע למגורים בבנייה נמוכה במסלול הרשמה והגרלה, בהתאם לאזורי הארץ השונים.

איילת שקד: חייל מילואים פעיל זכאי להנחה דומה במסגרת הקצאת קרקע למגורים בבנייה נמוכה במכרז פומבי כך שלאחר שנקבע כזוכה במכרז, יופחת הסכום המשולם על ידו ב-15%.

מאי גולן: אבל איך הוא זוכה אם מכרתם את הקרקעות למנסור עבאס?

מאי גולן: איך הוא יזכה?

מאי גולן: הוא לא יכול לזכות.

איילת שקד: ההנחות הנ"ל חלות בתוספת להנחות אחרות.

איילת שקד: מועצת מקרקעי ישראל אישרה בחודש שעבר הצעה שלפיה עקרונות "מחיר מטרה" יחולו גם על הקצאות בפטור ממכרז למינהלת המגורים של צה"ל באזורי הפריפריה, קרי, בערים באזורי עדיפות לאומית.

איילת שקד: הטבה זו תינתן לזכאים חסרי דיור.

איילת שקד: בישיבה הקרובה של מועצת מקרקעי ישראל תעלה הצעת החלטה שלפיה תינתן עדיפות למשרתי מילואים במכרזי הרשמה והגרלה באזורי עדיפות לאומית כמפורט להלן: עד 10% מהמגרשים יוקצו בעדיפות ראשונה לבעל מוגבלות שהוא חסר דיור.

בצלאל סמוטריץ': - - - למה נכנעתם - - -

איילת שקד: במסגרת זו תינתן עדיפות בראש ובראשונה לנכה צה"ל שהוא חסר דיור.

איילת שקד: עד 30% מהמגרשים יוקצו בעדיפות שנייה לחיילי מילואים פעילים שהם חסרי דיור, ותינתן עדיפות למשפחה.

בצלאל סמוטריץ': - - -

מאי גולן: מה יישאר לחסרי דיור אם נתתם הכול למועצת השורא?

מאי גולן: מה יישאר?

מאי גולן: תספרי לנו.

איילת שקד: אם ייוותרו מגרשים שלא יוקצו לחסרי דיור, יהיה ניתן להקצות את אותם מגרשים שנותרו ליתר הנרשמים.

מאי גולן: אילת, מה יישאר?

איילת שקד: אני רוצה לומר שבנוסף לזה אנחנו מקימים בערך 11 יישובים חדשים בנגב ועוד שניים חדשים ברמת הגולן, ככה שבאמת יהיו מגרשים לכל מי שיחפוץ בכך.

איילת שקד: תודה רבה.

מירי רגב: - - - כמה דיבורים יש כאן, כמו חול ואין מה לאכול.

מירי רגב: כמה דיבורים יש פה.

מירי רגב: השקדייה הגיעה באזורי מבצע – מבצע הנגב - - -

איתן גינזבורג: תודה רבה לשרה אילת שקד.

איתן גינזבורג: מבקש להשיב מגיש הצעת החוק.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת יואב קיש, בבקשה.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני, שלוש דקות.

יואב קיש: השרה שקד, לפני שאת בורחת מהמליאה, את נתת תשובה, אז מן הכבוד שתישארי.

יואב קיש: תראי, כולם מסתכלים עלייך בורחת מהמליאה.

יואב קיש: תראו את השרה שקד – הינה, היא התיישבה.

יואב קיש: יפה.

יואב קיש: אני שמח, כי אני מדבר אלייך.

יואב קיש: עלית לפה, נתת נאום ביום שאת מוכרת את הנגב לרע"מ.

יואב קיש: אתם עכשיו במשא מתן מול רע"מ שיסכימו להתקזז כדי שאתם תוכלו לתת להם את כל הנגב.

יואב קיש: פשוט ביזיון.

יואב קיש: איך אין לך את האומץ להגיד: עד כאן?

יואב קיש: ממשלת שמד שכזאת לא ראינו.

יאיר גולן: אנחנו מצילים את הנגב.

יאיר גולן: בעוד שאתם - - - את הנגב, אנחנו מצילים את הנגב.

יואב קיש: בושה וחרפה.

יאיר גולן: בושה וחרפה - - -

יואב קיש: את קוראת לעצמך שרת ימין?

יאיר גולן: - - -

איתן גינזבורג: תודה רבה, סגן השר גולן.

איתן גינזבורג: סגן השר גולן, תודה.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת קריב, תודה.

יואב קיש: לא מאמינים למילה שלך.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, תודה.

יואב קיש: אתם ידועים מה?

יואב קיש: אין לי כבר שום ציפיות מסיעת ימינה.

יואב קיש: סיעת ימינה כל כך הרבה פעמים התהפכה על עצמה, שיקרה, עשתה פרצופים, שינתה, כאבי בטן.

יואב קיש: לא מעניינת.

יואב קיש: אני מתבייש באלקין, שלא בחר להגיע ולתת תשובה אמיתית, כשהוא יודע – אני אומר לכם מפה – הוא היה נחוש להמשיך את הנטיעות, לא להיכנע ולא לוותר על הנגב; במקום זה, גם אותו מקפלים?

יואב קיש: איפה אתה, אלקין?

אביר קארה: - - -

יואב קיש: השרה שקד, שיושבת שם בפינה – הינה, אני אשמח שהמצלמות יהיו עליה – יודעת שהיא מכרה היום את הנגב לתנועה האסלמית.

יואב קיש: תתביישי לך.

יאיר גולן: - - -

רם בן ברק: אף אחד לא מכר.

איתן גינזבורג: תודה, חבר הכנסת רם בן ברק.

איתן גינזבורג: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה, סגן השר גולן.

יואב קיש: במקום לנטוע עצים עם קק"ל באדמות מדינה, אתם עוצרים אותם, ואתם נותנים את האדמות האלה להשתלטות בדואית בלתי חוקית.

יואב קיש: ואתה יודע את זה היטב.

יואב קיש: אתם מוכרים את הנגב לתנועה האסלמית.

רם בן ברק: - - -

איתן גינזבורג: חבר הכנסת רם בן ברק, תודה רבה.

מירב בן ארי: - - -

איתן גינזבורג: חברת הכנסת בן ארי, תודה.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת קריב, תודה.

יואב קיש: לפיד, ראש הסיעה שלכם, הוא שעושה את זה, ואחריו מתייצבים בסדר בנט, שקד.

יואב קיש: ואני אומר לכם, אני מופתע מגדעון ואלקין.

יואב קיש: אני לפחות חושב שיש להם ערכים ציוניים והם עומדים עליהם.

יואב קיש: למכור את הקרקע של אדמת המדינה בצורה כזאת ישירה, בלי בושה, לאחים המוסלמים?

יואב קיש: הדבר הזה הוא ביזיון לכם, הוא ביזיון לארץ ישראל, הוא ביזיון למדינת ישראל.

יואב קיש: יום יבוא והשרה שקד לא תוכל להסתכל על עצמה כמו שהיא רואה את עצמה עכשיו.

יואב קיש: את מפסידה לישראל את הנגב – לאחים המוסלמים.

יואב קיש: שקד, אלקין, גדעון, זה בידיים שלכם, ואתם מוותרים להם.

שלמה קרעי: זאת כניעה לטרור.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת יואב קיש.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה אלקטרונית.

איתן גינזבורג: נא לשבת במקומותיכם.

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: נא להצביע.

איתן גינזבורג: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 42

איתן גינזבורג: נמנעים – אין

איתן גינזבורג: בעד – 42, נגד – 47, אין נמנעים.

איתן גינזבורג: אני קובע כי הצעת החוק לא התקבלה.

איתן גינזבורג: [הצעת חוק פ/1656/24; נספחות.

איתן גינזבורג: ]

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר-היום – הצעת חוק מס הכנסה (פטור ממס על הכנסה מהשכרת דירת מגורים) (תיקון – אי-תחולת הפטור ממס על מי שהשכיר דירת מגורים לשוהים שלא כדין), של חבר הכנסת יריב לוין.

איתן גינזבורג: אני מזמין את חבר הכנסת לוין להציג את הצעת החוק, בבקשה.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני, עשר דקות לרשותך.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, אנא שמרו על השקט.

יריב לוין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יריב לוין: כבוד השרים, חברות וחברי הכנסת – אדוני, מי השר שמשיב לי?

איתן גינזבורג: כנראה אילת שקד.

יריב לוין: ואיפה השרה שקד?

איתן גינזבורג: חמד עמאר פה.

יריב לוין: השר חמד עמאר, אוקיי.

יריב לוין: אם כן, אדוני, השר חמד עמאר, אני מבין, הוא שמשיב לי, ולא במקרה השרה שקד, שקודם הייתה כאן, כנראה מיהרה לצאת מהאולם.

יריב לוין: הצעת החוק הזאת, היא הצעת חוק שכאילו נכתבה על ידה, וקובעת דבר פשוט מאוד: מי שמשכיר את דירת המגורים שלו לשוהים בלתי חוקיים, בין שמדובר במסתננים, ובין שמדובר בשוהים בלתי חוקיים שנכנסים מיהודה ושומרון, לא יהיה זכאי לפטור ממס הכנסה על השכרת הדירה; על מנת לדאוג שמי שנותן מקום מגורים לאלה שיושבים כאן באופן בלתי חוקי לא ייהנה מהטבות מהמדינה.

יריב לוין: זאת הצעה כל כך פשוטה, כל כך הגיונית.

יריב לוין: אם מדינת ישראל באמת רוצה להילחם בתופעה של שוהים בלתי חוקיים ושל מסתננים, שנכנסים, וגרים באופן בלתי חוקי בתוך שכונות המגורים שלנו בדרום תל אביב, באילת ובמקומות אחרים, הממשלה הייתה צריכה לתמוך בהצעת החוק הזאת, ללא שום היסוס וללא שום הסתייגות.

יריב לוין: אבל, אדוני היושב-ראש, האמת היא פשוטה: הממשלה הזאת, שמפקירה את הנגב, מפקירה לא רק את הנגב – היא מפקירה את תושבי דרום תל אביב; היא מפקירה את תושבי אילת; היא מפקירה את תושבי ישראל ואזרחי ישראל בכל הארץ.

יריב לוין: היא מפקירה אותם לא רק בגלל הפגיעה בפרנסה, לא רק בגלל הפגיעה בזהות של מדינת ישראל, שעלולה להיות מוצפת בעוד המוני מסתננים, אלא היא פוגעת בביטחונם האישי, משום שברור לגמרי שמי שמשכיר את דירת המגורים שלו לשוהים בלתי חוקיים מכניס את הפצצות המתקתקות האלה לתוך לב ליבה של האוכלוסייה האזרחית בישראל בכל מקום.

יריב לוין: ומה אתם עושים, השר חמד עמאר?

יריב לוין: מתנגדים.

יריב לוין: למה מתנגדים?

יריב לוין: הרי זה לא עולה שקל – להפך, זה חוסך כסף למדינה.

יריב לוין: זה לוקח הטבה שלא מגיעה למי שמלין אנשים באופן בלתי חוקי, שנמצאים כאן באופן בלתי חוקי.

יריב לוין: חס וחלילה, אם אחד מהם יבצע פיגוע מחר, כשהוא יוצא מאותה דירה, אז אתם תהיו הראשונים לצאת בהכרזות שצריך למצות עימו את הדין, ושצריך לטפל במי שמסייע לשוהים הבלתי-חוקיים, למחבלים וכו'.

יריב לוין: אבל כשבאים עם הצעה כל כך פשוטה ואלמנטרית, אתם מתנגדים.

יריב לוין: אני קורא לך, השר חמד עמאר, לשקול מחדש את העמדה הזאת של הממשלה, ולהצביע בעד הצעת החוק הזאת.

יריב לוין: תודה.

איתן גינזבורג: תודה לחבר הכנסת לוין.

איתן גינזבורג: אני מזמין את השר במשרד האוצר חמד עמאר להשיב בשם הממשלה.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני, עד עשר דקות לרשותך.

חמד עמאר: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת – חבר הכנסת יריב לוין, לפני שאני אקרא מה שכתב האוצר, אתה מצפה שפקידי מס הכנסה יתחילו להסתובב בין הבתים ולבדוק לאותו משכיר דירה מי נמצא שם?

חמד עמאר: זה תפקידו של מס הכנסה?

חמד עמאר: זה תפקידו של פקיד מס הכנסה?

חמד עמאר: אתה יודע שבטוח שזה לא התפקיד שלהם.

חמד עמאר: אתה לא יכול לחוקק חוק בשביל לתת, בחוק, לפקידי מס הכנסה לקבוע על מי אוכפים את החוק ועל מי לא אוכפים את החוק.

חמד עמאר: אתה יודע ומבין – אני מכיר אותך כל כך טוב – שזה לא סמכותו של מס הכנסה ללכת לבדוק ולהסתובב בין הבתים.

חמד עמאר: זה לא התפקיד שלו.

חמד עמאר: לכן, אני אומר לך, ההצעה של ועדת השרים הייתה לבקש דחייה לחצי שנה, ואני לא אגיד את זה.

חמד עמאר: אתה יודע את זה, ואני אומר לך – דחייה בחצי שנה זה אותו הדבר.

חמד עמאר: שנינו חברי כנסת, שנכנסנו יחד לכנסת, ושנינו יודעים מה זה לדחות בחצי שנה.

חמד עמאר: לכן, אני לא אבקש ממך לדחות את זה בחצי שנה.

חמד עמאר: אני אקריא גם את מה שכתבו.

חמד עמאר: עמדתי ושמעתי אותך, והתפלאתי איך אתה מצפה שפקידי מס הכנסה יתחילו להסתובב בין הבתים בדרום תל אביב, בדירות בכל הארץ, ולבדוק מיהו אותו שוכר דירה – האם הוא שוהה בלתי חוקי או שוהה חוקי במדינת ישראל?

חמד עמאר: והאם זאת הסמכות של אותם פקידי מס לבדוק את הנושא הזה?

חמד עמאר: לא ראיתי לנכון, אדוני היושב-ראש.

חמד עמאר: אפילו אם לא הייתי מקבל את התשובה של המשרד, שמתנגד לעמדה הזאת – זה לא התפקיד שלנו.

חמד עמאר: זה לא התפקיד של משרד האוצר לבדוק מי שוהה בבית, מי שוכר, אם הוא שוהה בלתי חוקי או חוקי.

חמד עמאר: שיעור המשקיעים הרוכשים דירות בישראל עמד על 17% בממוצע בשנים האחרונות.

חמד עמאר: זה מעלה את הביקוש לרכישת דירות ומביא לעליית מחירים.

חמד עמאר: זה נובע, בין היתר, מפער מיסוי בין השקעות בשוק ההון לבין שוק הדיור.

חמד עמאר: אין התאמה במיסוי על רווחי ההון, העומד על 25%, למיסוי שכר דירה, העומד על אפס, או לא נגבה בפועל, ולא קיימת חובת דיווח.

חמד עמאר: התיקון לא יעודד בעלי דירות להשכיר דירות ריקות, ולא בטוח שביטול הפטור ומתן עונש למשכירים יקטין את מספר השוהים שלא כדין בישראל.

חמד עמאר: שימוש בחוק שלא למטרתו עלול לפגוע בהשכרת דירות.

חמד עמאר: המס אמור להיות על בסיס הכנסות באופן שוויוני ואחיד.

חמד עמאר: הצעת החוק פוגעת בשוויון ועלולה להביא לאפליה לרעה של המשכירים על בסיס זהות השוכר.

חמד עמאר: הצעת החוק מבקשת לעשות שימוש בדיני המס לצורך אכיפה שאינה מתחום דיני המס.

חמד עמאר: זה מה שאמרתי, שאתה מבקש שפקידי מס הכנסה יחליטו מי שוהה בלתי חוקי ומי שוהה חוקי, שזה לא התפקיד שלהם ואף פעם לא היה התפקיד שלהם.

חמד עמאר: לא קיימת חובה חוקית לדווח, לא ניתן לאכוף.

חמד עמאר: אבקש מחברי הכנסת להסיר את הצעת החוק מסדר-היום של הכנסת.

חמד עמאר: אני אומר לך, חבר הכנסת יריב לוין, הצעת החוק הזאת – לפני שקראתי את התגובה של משרד האוצר, שמעתי אותך, הקשבתי לדברים שלך, וחשבתי, ודיברתי גם עם השר אלעזר.

חמד עמאר: אמרתי לו: האם חבר הכנסת יריב לוין מתכוון לכך שפקידים של מס הכנסה יתחילו להסתובב בין הבתים ולבדוק אם אותו בן אדם ששוכר את הדירה הוא שוהה בלתי חוקי או חוקי?

חמד עמאר: אני לא חושב שזה מתפקידם.

חמד עמאר: זה לא התפקיד שלהם.

חמד עמאר: מי שצריך לטפל בתופעה של שוהים בלתי חוקיים – אני חושב שזה המשרד לביטחון הפנים, ההגירה; לא תפקידם של פקידי מס הכנסה והמפקחים במס הכנסה להתחיל להסתובב בין הבתים ולבדוק מי שוהה בלתי חוקי ומי חוקי.

חמד עמאר: אני אומר לך, הרבה דירות מושכרות ולא מדווחות.

חמד עמאר: אנחנו מנסים ומשתדלים להגיע ולבדוק, ואתה יודע שיש פטור על השכרת דירה.

חמד עמאר: ולכן, אני מבקש מחברי הכנסת להצביע נגד הצעת החוק.

חמד עמאר: תודה.

איתן גינזבורג: תודה.

איתן גינזבורג: יריב לוין מבקש להשיב?

איתן גינזבורג: בבקשה.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת לוין.

איתן גינזבורג: בבקשה, שלוש דקות.

יריב לוין: תודה, אדוני היושב-ראש.

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת – השר חמד עמאר, אתה הרי לא באמת מתכוון ברצינות לתשובה שנתת פה.

יריב לוין: אתה הרי יודע שלא פקידי מס הכנסה צריכים לחפש שוהים בלתי חוקיים; בשביל זה יש משטרה.

יריב לוין: משטרת ישראל תעביר להם את המידע שנתפסו שוהים בלתי חוקיים בדירה x או y, והם ידעו לבטל את הפטור שמגיע לאותו בעל דירה.

יריב לוין: פשוט וקל, לא מסובך, ואין שום בעיה לבצע את זה.

יריב לוין: אבל אני אגיד לך יותר מזה, אתה יודע, דבר מדהים: הרי אתם העברתם כאן – אתם, ביוזמה שלך ושל שר האוצר – העלאה של מס רכישה על דירות מגורים להשקעה בטענה שהמטרה היא להפחית את הכדאיות של הדבר הזה ולעודד השכרת דירות, כי חסרות דירות לשכירות.

יריב לוין: ואני בא לפה עם הצעה שאומרת שבמקום שאנשים ישכירו את הדירה לשוהים בלתי חוקיים – השר עמאר, במקום שאנשים ישכירו את הדירה לשוהים בלתי חוקיים, ויסכנו את הביטחון של כולנו, ניקח מהם את ההטבה, ולכן נעודד אותם להוציא את הדירה לשכירות לאזרחי ישראל.

יריב לוין: בדיוק מה שאתם סיפרתם לכולם שאתם רוצים לעשות.

יריב לוין: אז במקום לתמוך בזה, אתם מתנגדים.

יריב לוין: איך אתה מסביר את זה?

יריב לוין: איך זה יכול להיות?

יריב לוין: איזו צביעות זאת?

יריב לוין: מישהו בכלל קרא את התשובה הזאת לפני שהקראת אותה כאן?

יריב לוין: אני אומר לך שוב: אתה איש רציני – תחזור בך מההתנגדות הזו.

יריב לוין: מחר, חס וחלילה, יקרה אירוע, וישאלו אתכם איך יכול להיות שעודדתם אנשים להשכיר דירות לשב"חים; יהיו חסרות דירות להשכרה – ישאלו: איך יכול להיות שאתם ממשיכים לתת פטור למי שמשכיר אותן לשב"חים במקום לאזרחי ישראל?

יריב לוין: איזו תשובה תהיה לך?

יריב לוין: אתה עמדת פה ונתת את התשובה.

יריב לוין: אני קורא לך לשנות את העמדה, לחזור בך מההתנגדות הזו.

יריב לוין: תודה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת יריב לוין.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

איתן גינזבורג: ההצבעה תהיה הצבעה שמית, על פי בקשת הממשלה.

איתן גינזבורג: מזכירת הכנסת, נא לקרוא בשמות.

ירדנה מלר-הורוביץ: (קוראת בשמות חברי הכנסת) משה אבוטבול – בעד סמי אבו שחאדה – נגד יולי יואל אדלשטיין – בעד אמיר אוחנה – בעד ניר אורבך – אינו נוכח ינון אזולאי – בעד ישראל אייכלר – אינו נוכח דוד אמסלם – בעד אופיר אקוניס – בעד משה ארבל – בעד יעקב אשר – בעד זאב בנימין בגין – נגד אוריאל בוסו – בעד ענבר בזק – נגד חיים ביטון – בעד מיכאל מרדכי ביטון – אינו נוכח דוד ביטן – בעד ולדימיר בליאק – נגד מירב בן ארי – נגד רם בן ברק – נגד איתמר בן גביר – בעד יואב בן צור – אינו נוכח נפתלי בנט – אינו נוכח אלינה ברדץ' יאלוב – נגד קרן ברק – בעד ניר ברקת – בעד יאיר גולן – נגד מאי גולן – בעד איתן גינזבורג – נגד יואב גלנט – בעד גילה גמליאל – בעד מאזן גנאים – אינו נוכח בנימין גנץ – אינו נוכח משה גפני – בעד סימון דוידסון – נגד אבי דיכטר – בעד גלית דיסטל אטבריאן – בעד אריה מכלוף דרעי – בעד צבי האוזר – נגד צחי הנגבי – בעד שרן מרים השכל – נגד מיכל וולדיגר – בעד רות וסרמן לנדה – נגד מכלוף מיקי זוהר – בעד אימאן ח'טיב יאסין – אינה נוכחת ווליד טאהא – אינו נוכח בועז טופורובסקי – נגד משה טור פז – נגד אחמד טיבי – נגד אלון טל – נגד דסטה גדי יברקן – בעד מאיר יצחק הלוי – נגד אלי כהן – בעד מאיר כהן – נגד יום טוב חי כלפון – אינו נוכח עופר כסיף – נגד אופיר כץ – אינו נוכח חיים כץ – אינו נוכח ישראל כץ – בעד רון כץ – נגד יוראי להב הרצנו – נגד מיקי לוי – נגד אורלי לוי אבקסיס – בעד יריב לוין – בעד נעמה לזימי – אינה נוכחת יעקב ליצמן – בעד גבי לסקי – נגד יאיר לפיד – אינו נוכח לימור מגן תלם – נגד אמילי חיה מואטי – אינה נוכחת פטין מולא – בעד טטיאנה מזרסקי – נגד מרב מיכאלי – אינה משתתפת בהצבעה יוליה מלינובסקי – נגד מיכאל מלכיאלי – בעד אבי מעוז – בעד אורי מקלב – בעד אבתיס

ירדנה מלר-הורוביץ: אם מראענה – נגד יעקב מרגי – אינו נוכח מופיד מרעי – נגד בנימין נתניהו – בעד יואב סגלוביץ' – נגד יבגני סובה – נגד אופיר סופר – אינו נוכח אורית מלכה סטרוק – בעד עידית סילמן – נגד עלי סלאלחה – נגד בצלאל סמוטריץ' – בעד אוסאמה סעדי – אינו נוכח מנסור עבאס – אינו נוכח איימן עודה – נגד חוה אתי עטייה – אינה נוכחת יצחק פינדרוס – אינו נוכח שירלי פינטו קדוש – נגד מאיר פרוש – בעד יסמין פרידמן – נגד אביר קארה – נגד אלכס קושניר – נגד יואב קיש – בעד גלעד קריב – נגד שלמה קרעי – בעד מירי מרים רגב – בעד מיכל רוזין – נגד שמחה רוטמן – אינו נוכח יעל רון בן משה – נגד שרון רופא אופיר – נגד מוסי רז – נגד אפרת רייטן מרום – אינה נוכחת ג'ידא רינאוי זועבי – אינה נוכחת יפעת שאשא ביטון – נגד אלון שוסטר – נגד יובל שטייניץ – בעד קטי קטרין שטרית – אינה נוכחת אלעזר שטרן – נגד יוסף שיין – נגד עמיחי שיקלי – בעד מיכל שיר סגמן – אינה נוכחת רם שפע – נגד נירה שפק – נגד עאידה תומא סלימאן – נגד

איתן גינזבורג: נא לקרוא בשמות חברי הכנסת שלא הצביעו.

ירדנה מלר-הורוביץ: (קוראת בשמות חברי הכנסת) ניר אורבך – אינו נוכח ישראל אייכלר – אינו נוכח מיכאל מרדכי ביטון – אינו נוכח יואב בן צור – אינו נוכח נפתלי בנט – אינו נוכח מאזן גנאים – אינו נוכח בנימין גנץ – אינו נוכח אימאן ח'טיב יאסין – אינה נוכחת ווליד טאהא – אינו נוכח יום טוב חי כלפון – אינו נוכח אופיר כץ – אינו נוכח חיים כץ – אינו נוכח נעמה לזימי – אינה נוכח יאיר לפיד – אינו נוכח אמילי חיה מואטי – אינה נוכחת יעקב מרגי – אינו נוכח אופיר סופר – אינו נוכח אוסאמה סעדי – אינו נוכח מנסור עבאס – אינו נוכח חוה אתי עטייה – אינה נוכחת יצחק פינדרוס – אינו נוכח שמחה רוטמן – אינו נוכח אפרת רייטן מרום – אינה נוכחת ג'ידא רינאוי זועבי – אינה נוכחת קטי קטרין שטרית – אינה נוכחת מיכל שיר סגמן – אינה נוכחת

איתן גינזבורג: האם יש מישהו מחברי הכנסת שלא הצביע?

איתן גינזבורג: אין.

איתן גינזבורג: אם כך, תמה ההצבעה.

איתן גינזבורג: נא למנות את הקולות.

איתן גינזבורג: להלן תוצאות ההצבעה: בעד – 43, נגד – 50, אין נמנעים.

איתן גינזבורג: אני קובע כי הצעת החוק לא התקבלה.

איתן גינזבורג: אם כך, אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר-היום – הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון – פקודת מעצר), של חברת הכנסת גלית דיסטל אטבריאן.

גלית דיסטל אטבריאן: מושכת.

איתן גינזבורג: את מושכת?

איתן גינזבורג: מוסרת מסדר-היום.

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר-היום – הצעת חוק השמירה על המקומות הקדושים (תיקון – ייעוץ הרבנות הראשית), של חבר הכנסת אבי מעוז.

איתן גינזבורג: מסיר?

אבי מעוז: - - -

איתן גינזבורג: מסיר את הצעת החוק.

איתן גינזבורג: [הצעת חוק פ/2497/24; נספחות.

איתן גינזבורג: ]

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר-היום – הצעת חוק לתיקון פקודת העדה הדתית (המרה) (גיור על ידי רב עיר), של חבר הכנסת משה טור פז.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני.

איתן גינזבורג: עשר דקות לרשותך.

משה טור פז: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת - - -

איתן גינזבורג: חבר הכנסת קיש, זה מפריע.

איתן גינזבורג: בבקשה.

משה טור פז: חבריי חברי הכנסת, 36 פעמים מופיעה בתורה אהבת הגרים – "ואהבתם את הגר כי גרים הייתם בארץ מצרים".

משה טור פז: חברתי חברת הכנסת מלינובסקי דיברה כאן על החוק והביאה את קולם של הגרים, הצרכנים, אלה שאנחנו רוצים שיגיעו להתגייר.

משה טור פז: עם הבאת הצעת חוק הגיור על ידי, אני רוצה לדבר על קולה של תורה.

משה טור פז: ישנו ויכוח בעולם הדתי על הדרך הנכונה לגיור.

משה טור פז: זהו ויכוח פנים-הלכתי, פנים-דתי: אם מגיירים קטינים וכיצד; מה משמעות הביטוי "מודיעין אותו מקצת מצוות קלות ומקצת מצוות חמורות"; האם החובה ללמוד בחינוך דתי מחייבת רישום לגן או בית ספר ממלכתי דתי או שדי בתוכנית לימודים ייעודית אחר הצוהריים.

משה טור פז: אני מאמין וחי יהדות מכילה ומקרבת.

משה טור פז: כשלמדתי בישיבת הר עציון למבחן הרבנות, ראיתי מה שידוע לכל איש הלכה: ככול שאתה יודע יותר, אתה יכול להקל יותר.

משה טור פז: וזאת יש לדעת – המחמיר בגיור מקל בהתבוללות.

משה טור פז: בחסות שערי הדין הסגורים מעודדים התבוללות במדינת היהודים.

משה טור פז: מי שלא תומך בהנגשת הגיור באופן הלכתי יוצר את הדור הבא של המתבוללים.

יעקב ליצמן: אתה יודע שזה - - -

משה טור פז: בישראל חיים היום מאות אלפי אנשים, בתוכנו, שהם יהודים חברתית, שזהותם היא יהודית, שכל חייהם, כל מה שהם מכירים וגדלו עליו, משפחתם, סביבתם ואורח חייהם יהודי הוא, אך הם אינם יהודים על פי ההלכה; עשרות אלפי זוגות נשואים שמולידים אלפי ילדים מדי שנה.

משה טור פז: הם חלק מאיתנו, הם משלמים מיסים, הם משרתים בצבא, הם מצביעים בבחירות, הם אפילו נספרים במאזן הדמוגרפי הרגיש שלנו כיהודים.

משה טור פז: בישראל חיים 400,000 ישראל המזדהים כיהודים.

משה טור פז: אנחנו לא עושים להם טובה - -

מיכאל מלכיאלי: למה זה רלוונטי?

מיכאל מלכיאלי: אני מזדהה כרופא - - -

משה טור פז: - - שאנחנו מנגישים להם את הגיור.

משה טור פז: זה האינטרס שלנו – אינטרס יהודי, אינטרס לאומי.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת מלכיאלי, הבנו שאתה מזדהה עם הרבה מאוד נושאים, להיות טייס וכו', אבל אני מבקש שתאפשר לו לנאום את הנאום שלו.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני.

קריאות: - - -

משה טור פז: זה אינטרס שלנו, יהודי ולאומי, להנגיש להם גיור - -

אריה מכלוף דרעי: למה?

משה טור פז: - - שיעודד אותם להצטרף כיהודים באופן רשמי.

מיכאל מלכיאלי: עם ישראל מעולם לא חיפש גרים.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת מלכיאלי, סיכמנו משהו.

משה טור פז: כך נאמר בגמרא, חבר הכנסת מלכיאלי, בבא מציעא, דף נ"ט, בסוגיה המכונה תנורו של עכנאי: "לא לכבודי עשיתי ולא לכבוד בית אבא עשיתי, אלא לכבודך, שלא ירבו מחלוקות בישראל".

מיכאל מלכיאלי: הראשונים - - -

איתן גינזבורג: חבר הכנסת מלכיאלי, סיכמנו משהו.

משה טור פז: אני קורא לחבריי חברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק שמובאת לפניכם ברגע שנעלה אותה להצבעה.

משה טור פז: השר כהנא הגיש היום תזכיר להצעת החוק הממשלתית, ואליה אצמיד גם את הצעתי.

משה טור פז: ואליכם חבריי במפלגות החרדיות אני אומר: אתם מתנפלים על רפורמת הגיור לשווא.

משה טור פז: אם נוריד את המילה "רפורמה", שאולי היא מזכירה רפורמים – הכול בסדר.

משה טור פז: מי שיגייר אלו רבני הערים או מי מטעמם.

משה טור פז: ומי מינה את רבני הערים?

משה טור פז: אתם.

משה טור פז: זה בגבולות ההלכה.

משה טור פז: יש לנו את אותה תורה, יש לנו הלכה אחת, שגם אתם הולכים לפיה.

משה טור פז: הכול נעשה פה בהתאם למסורת ישראל, ידידיי החרדים, להרבות יהדות בישראל, להרבות תורה בישראל.

משה טור פז: האם זה לא אינטרס משותף?

משה טור פז: למה אתם מתנגדים?

משה טור פז: בואו נעצור התבוללות, בואו ננגיש את הגיור, בואו נאשר את חוק הגיור.

משה טור פז: תודה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת משה טור פז.

איתן גינזבורג: תשובה והצבעה במועד אחר.

שלמה קרעי: בואו נחלק כרטיס מועדון לכל מי שרוצה.

שלמה קרעי: למה צריך גיור - - - 50 שקל לשנה - - -

שלמה קרעי: [הצעת חוק פ/731/24; נספחות.

שלמה קרעי: ]

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר-היום: הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (חובת שימוש במצלמות גוף בעת הפגנה) של חבר הכנסת אחמד טיבי וחבר הכנסת אוסאמה סעדי.

איתן גינזבורג: ינמק חבר הכנסת אחמד טיבי.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני, עשר דקות לרשותך.

אחמד טיבי: מכובדי היושב-ראש, רבותיי חברי הכנסת, לאחרונה ראינו מקרים רבים של תקיפת אזרחים, יהודים וערבים, על ידי המשטרה; האחרון שבהם היה מזרחי; חרדי, סטודנט מאום אל-פחם בכניסה לאום אל-פחם, מחאמיד, הנערים באל-אטרש, אתיופים – מי לא בעצם?

אחמד טיבי: חברי כנסת – עופר כסיף בשייח' ג'ראח.

אחמד טיבי: ובסוף התיק נגד עופר נסגר מחוסר ראיות.

אחמד טיבי: איפה היו הראיות?

אחמד טיבי: לאיפה נעלמו הראיות?

אחמד טיבי: ההצעה אומרת שבהפגנה, בתחילת האירוע, השוטרים חייבים להפעיל את המצלמה, מצלמת הגוף.

אחמד טיבי: אחרי שמפעילים אותה, יש חומר, יש סרטון.

אחמד טיבי: אי-אפשר לשמור את הסרטון הזה אצל המשטרה שהיא תחליט מתי לשחרר את הסרטון, את החומר, ומתי לא לשחרר.

אחמד טיבי: ואם היא משחררת - - -

איתן גינזבורג: למה לא?

אחמד טיבי: אתה שואל אותי?

איתן גינזבורג: כן.

אחמד טיבי: אז אני אגיד לך.

אחמד טיבי: אזרח שמותקף על ידי שוטר ורוצה להגיש תלונה – הוא פונה למשטרה ואומר: אני רוצה את החומר.

אחמד טיבי: אי-אפשר היום, אי-אפשר.

אחמד טיבי: זה המצב.

אחמד טיבי: לכן אנחנו מביאים חוק, חבר הכנסת גינזבורג, מכובדי היושב-ראש.

אחמד טיבי: אנחנו רוצים גם שהתקשורת תוכל לבקש את החומר – שהתקשורת, אור השמש, תוכל לבקש את החומר.

אחמד טיבי: בינתיים, המשטרה מסרבת גם לבקשת האזרח המעורב, המלין, וגם לבקשת התקשורת.

אחמד טיבי: מצב זה הוא בלתי תקין.

אחמד טיבי: מטרת החוק היא להפחית את מפלס האלימות של שוטרים כנגד אזרחים, ואין כלי יותר טוב מאשר מצלמת גוף שמצלמת את מה שקורה, ואחר כך השופט מכריע על פי החומר, או שהתקשורת מפרסמת, והציבור יכריע.

אחמד טיבי: אבל אין ספק שזה מקרב אותנו אל האמת ואל מה שקרה באמת, בלי חצאי סרטונים, נקודת התחלה, נקודת סוף, או היעדר סרטון.

אחמד טיבי: המשטרה – כפי שהעבירו לי ממכון זולת, מכון לזכויות אדם, שניסחו את החוק, ואני רוצה להודות להם מקרב לב – העבירה מתווה חדש, אבל המתווה הזה מלא חורים, והוא תמיד פוגע בזכויות של האזרח, בעיקר האזרח המותקף.

אחמד טיבי: אני רוצה שהכלי הזה יהווה חסם בפני שוטרים שמשתמשים באלימות נגד מפגינים ונגד אזרחים באשר הם, יהודים וערבים, ערבים ויהודים כאחד.

אחמד טיבי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת אחמד טיבי.

איתן גינזבורג: ישיב סגן השר לביטחון הפנים יואב סגלוביץ'.

משה ארבל: חבר הכנסת טיבי, מה עמדת מרצ בנושא?

אוריאל בוסו: מרצ, מרצ - - -

קריאות: - - -

איתן גינזבורג: בבקשה, עשר דקות לרשותך.

משה ארבל: יואב, אנחנו מצפים שתפתיע.

קריאה: אל תצפה.

יואב סגלוביץ': אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, מעבר לכל רעשי הרקע והסערות שמלווים את היום הזה וימים אחרים, אני אנסה, לפחות בשלב הראשון, לענות כמובן עניינית ובצורה מסודרת לחבר הכנסת אחמד טיבי.

יואב סגלוביץ': באותה הזדמנות נאחל גם בריאות לחבר הכנסת אוסאמה סעדי, ששוכב בביתו תחת הקורונה.

יואב סגלוביץ': אז קודם כול, זה מסוג הדברים שהכוונה היא טובה, אבל בשביל לבדוק אם הכוונה תוביל אותנו למקומות טובים, צריך לקרוא היטב גם את החוק, גם את המשמעויות שלו.

יואב סגלוביץ': אני אתן איזה סיפור רקע ואז אני אתייחס ספציפית גם להצעה עצמה וגם לדברים שאמר חבר הכנסת אחמד טיבי.

יואב סגלוביץ': כאשר מדובר על הפעלת מצלמות בכלל, ובוודאי במרחב הציבורי – מצד אחד, ההצעה הזאת רואה את האפשרות שתהיה פגיעה במי מהמפגינים, ולכן צריך להגן ולייצר איזשהו ריסון, אבל יש דבר אחד שלא נלקח בחשבון, לדעתי, בהצעה הזאת, ואני רוצה לפתוח אותו כאן.

יואב סגלוביץ': כאשר אנחנו נמצאים באירועים, כל אחד לפי אמונתו, לפי תפיסתו הפוליטית, בא ומפגין ומביע את דעתו.

יואב סגלוביץ': זה אחד המקומות היותר רגישים, שבהם משטרה, למרות שהיא נוכחת, צריכה לנקוט משנה זהירות גם בכל מה שקשור לצילום; כי צילום של אנשים על ידי רשויות המדינה – יש לו גם משמעויות אחרות, כולל אפשרות לייצר הרתעה מול אנשים שרואים שוטרים שבדש בגדם מופעלת מצלמה כל הזמן על כל מעשיהם.

משה ארבל: אבל יש מצלמות.

יואב סגלוביץ': ולכן אני עכשיו חוזר קונקרטית.

יואב סגלוביץ': יש פה איזון בין הרצון הנכון שבאירועים, בוודאי, ובכלל באירועים של מפגש שוטר–אזרח – מפגש שוטר–אזרח זה לאו דווקא בהפגנה; מפגש שוטר–אזרח – תהיה רמת תיעוד יותר גבוהה, לא רק מהשיקול הראייתי, אלא גם מהשיקול של לייצר איזושהי שקיפות לכל הנעשה.

יואב סגלוביץ': יש מצלמות במשטרה, יש מצלמות גוף, הן נכנסו עם הזמן.

יואב סגלוביץ': בהתחלה זה היה רק אצל שוטרי סיור, והיום זה גם אצל כל שוטרי המג"ב, גם כל שוטרי היס"מ; הן נמצאות אצלם – ופה אני אולי מחדש ואולי לא, אבל חשוב לי שחבר הכנסת אחמד טיבי ואחרים שנמצאים פה במליאה ידעו – יש צילום, ויש הנחיות מפורטות במשטרת ישראל כיצד להפעיל את הצילום הזה שמביאות בחשבון גם את הדברים שאני אמרתי בפתיח של דבריי, כלומר באיזה אירועים.

יואב סגלוביץ': הכלל הבסיסי הוא שמפעילים את המצלמה כאשר אתה נמצא באירוע – פה זה בהפגנה, ואני פותח את הסוגיה קצת יותר רחב – בכל מפגש של שוטר–אזרח, כאשר משתמשים בסמכות, זה לא במקום - - -

סמי אבו שחאדה: ברגע שזה משרת את השוטר מפעילים את המצלמה.

סמי אבו שחאדה: ברגע שזה משרת את האזרח, הוא לא מפעיל את המצלמה - - -

קריאות: - - -

איתן גינזבורג: תודה רבה.

יואב סגלוביץ': תן לי אולי קרדיט שאני יודע גם כן דבר אחד או שניים.

שלמה קרעי: מה עם העבריינים שפוצצו במכות את מזרחי?

יואב סגלוביץ': אני רוצה לתת הסבר מפורט מדוע הכוונה של חבר הכנסת אחמד טיבי בהצעת החוק – כוונתה הייתה טובה; הניסוח שלה, הביצוע שלה הוא מיותר ולא נכון, ולכן אני מנסה להסביר את זה.

יואב סגלוביץ': לא שההצעה כהצעה שיהיה תיעוד היא לא נכונה.

יואב סגלוביץ': לא.

יואב סגלוביץ': לכן אני מציע שתקשיב למה שאני אומר.

יואב סגלוביץ': אולי לא נסכים, אבל לפחות אני אנסה להסביר.

יואב סגלוביץ': הנוהל שבו - - -

סמי אבו שחאדה: בגלל שאני מקשיב, אני אומר אם אנחנו - - -

יואב סגלוביץ': אני לא יודע איך אפשר להקשיב תוך כדי דיבור.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת סמי אבו שחאדה, תודה רבה על הערת הביניים.

איתן גינזבורג: אנא תן לו להשיב.

יואב סגלוביץ': אני אומר שלמעשה הדבר הזה מבוצע כבר היום.

יואב סגלוביץ': עכשיו אקח אתכם לסוגיה אחרת, שהיא לא קשורה רק לסוגיה שהעלה חבר הכנסת אחמד טיבי, היא סוגיה הרבה יותר עמוקה – ופה אני פונה גם לחבר הכנסת משה ארבל, בהקשר הספציפי הזה.

יואב סגלוביץ': נשאלת שאלה שהיא שאלה הרבה יותר יסודית לגבי רשויות המדינה בכלל, באופן כללי: מהם המקרים שעושים בדבר חקיקה ראשית, מהם הדברים שעושים בחקיקת משנה ומהם הדברים שעושים בנהלים, בייחוד בנהלים שהם שקופים לציבור.

יואב סגלוביץ': לא כל הפעלת סמכות באשר היא הולכת עם דבר חקיקה.

יואב סגלוביץ': זה אחד מהדברים הבסיסיים שקיימים בכלל במשטר החוקתי שלנו.

יואב סגלוביץ': ולכן אני אומר, מאחר שהדברים כולם נמצאים ומגובים גם בהנחיות הבסיסיות, גם בנהלים – שהם שקופים לציבור; הנהלים כולם שקופים לציבור, כולל פיקוח ובקרה – ובאיזון, ואמרתי כבר קודם, בין מצד אחד לייצר תיעוד ומן העבר השני – גם את האפשרות לשמור על הפרטיות של האנשים באשר הם.

יואב סגלוביץ': ההצעה באה ואומרת שנפעיל את המצלמה ונלך לטייל.

יואב סגלוביץ': לא.

יואב סגלוביץ': ולכן, אל מול הדבר הזה – אני רואה, נמצא פה גם חבר הכנסת אבי דיכטר, השר לביטחון פנים לשעבר – התקדמנו מאוד.

יואב סגלוביץ': כשאני הייתי במשטרה המצלמות עוד לא היו בפנים, ועם הזמן הן נכנסו פנימה, והן נותנות - - -

שלמה קרעי: מה עם העבריינים שפוצצו במכות את מזרחי, הבחור הזה?

שלמה קרעי: אם לא המצלמות מהחנות, אף אחד לא היה יודע.

מירב בן ארי: אבל זה מצלמת גוף, זה לא מצלמה - - -

יואב סגלוביץ': אני אומר עוד פעם: השימוש – מדובר פה - - -

מירב בן ארי: זה מצלמת גוף.

שלמה קרעי: למה אין להם מצלמת גוף?

יואב סגלוביץ': השימוש - - -

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, תודה.

איתן גינזבורג: תנו לסגן השר להשיב.

יואב סגלוביץ': הצעת החוק באה – אני אומר לחבר הכנסת קרעי: הצעת החוק באה ודיברה על השימוש במצלמות גוף בהפגנות.

יואב סגלוביץ': אני פתחתי את זה בצורה יותר רחבה ואמרתי: שימוש במצלמות גוף הוא דבר נכון; הוא גם התקדם עם הזמן, עם הלמידה.

יואב סגלוביץ': זה התחיל בשוטרי הסיור, עבר לשוטרי המג"ב, נמצא גם אצל שוטרי היס"מ.

יואב סגלוביץ': רוב השוטרים המבצעיים במשטרת ישראל בכלל הם עם מצלמות גוף, בוודאי באירועים כאלה, ובכל פעם שמפעילים את הסמכות, השוטרים צריכים להפעיל.

יואב סגלוביץ': זה לא פוטר את השוטרים מלהמשיך ולתעד פעילות מבצעית שלהם בדוח פעולה.

יואב סגלוביץ': זה קטע ראשון.

יואב סגלוביץ': הקטע השני שנמצא בהצעת החוק שהעביר חבר הכנסת אחמד טיבי הוא היכולת של הציבור לקבל את החומרים האלה.

יואב סגלוביץ': ופה אני רוצה להדגיש – חבר הכנסת טיבי, אני רואה שההצעה שלך פחות מעניינת ממה שקורה פה.

קריאות: - - -

איתן גינזבורג: חבר הכנסת קיש, חבר הכנסת טופורובסקי, אי-אפשר ככה.

יואב סגלוביץ': לא, אני פונה לחבר הכנסת טיבי, לא – אני מנסה רגע להתייחס, להמשיך להתייחס, להצעת החוק כפי שהיא נוסחה.

יואב סגלוביץ': אז עולה השאלה מי רשאי לקבל את החומר, וגם היא נמצאת.

יואב סגלוביץ': אם מדובר בתיק חקירה, אז כמו כל תיק חקירה, בתיק החקירה, בהנחה שמתקיים, יש את הזכויות הרגילות של מי שראוי לקבל, כי זה חלק מחומר החקירה, ולפי כל הדברים האחרים – זה על פי חוק חופש המידע.

יואב סגלוביץ': אין פה מצב ולא יהיה מצב ואסור שיהיה מצב, בכלל בתפיסה, שכל דבר הוא לכולי עלמא: אתה רוצה – אתה מפרסם, אתה לוקח והולך, כאילו הבן אדם היחידי שנמצא הוא רק הוא.

יואב סגלוביץ': כשאתה מפעיל מצלמה, יש את הסביבה הציבורית שנמצאת סביבך, וצריך לחשוב גם על הגנת הפרטיות של האנשים האלה.

יואב סגלוביץ': ולכן, כוונתו של חבר הכנסת אחמד טיבי בהצעת החוק – היא הצעה ראויה, רק היא מיותרת.

יואב סגלוביץ': הדברים האלה נמצאים היום בפנים, הם מפורטים בנוהל, ולא באיזה נוהל חשוך וסמוי; הם מפורטים בנוהל משטרתי מסודר, ואמרתי קודם על העניין הזה – הוא נוהל שפתוח גם לציבור.

משה ארבל: אני הייתי בהפגנות כמה פעמים ושאלתי שוטר למה המצלמה לא עובדת.

משה ארבל: למרבה הפלא, נגמרה הבטרייה - - -

יואב סגלוביץ': תראו, משה, חבר הכנסת ארבל, אנחנו מדברים פה על דבר חקיקה.

יואב סגלוביץ': אני אומר את זה לא - - -

משה ארבל: - - - וזה עוזר לשוטרים לא פחות.

יואב סגלוביץ': חבר הכנסת ארבל, אני מציע שתראה את הצעת החוק.

יואב סגלוביץ': היא לא פותרת את מה שאתה אומר.

יואב סגלוביץ': אתה אומר לי משהו אחר, ועל המשהו האחר הזה, לפחות, משטרת ישראל לפחות צריכה – וכך היא עושה, גם במובן של פיקוח ובקרה.

יואב סגלוביץ': זה לא איזו הצעת חוק כללית, אבל יש פה משהו נוסף שאמרתי, ואני מתייחס אליו בצורה הכי ישירה, לחבר הכנסת אחמד טיבי.

יואב סגלוביץ': אמרתי עוד פעם: ההצעה היא ראויה, היא פשוט מיותרת.

יואב סגלוביץ': לא אמרתי שהיא לא טובה, לא פוסל אותה.

יואב סגלוביץ': היא פשוט מיותרת.

יואב סגלוביץ': אבל יש פה משהו עמוק, ופה אני פונה לחברי הכנסת, כי אנחנו כולנו פה מחוקקים: לא כל הדברים עושים בדבר חקיקה ראשית.

יואב סגלוביץ': לא כל הפעלה של סמכות עושים בחקיקה ראשית.

יואב סגלוביץ': ואני יכול לתת לכם, גם בנושא של הפגנות ואירועי הפרת סדר וגם בנושא של פיזור הפגנות, סוגי המדרגים השונים לא נמצאים בדבר חקיקה ראשית.

יואב סגלוביץ': ולכן יש פה שאלת יסוד, ואני אומר כאן שזה לא נכון להכניס לדבר חקיקה ראשית.

יואב סגלוביץ': עכשיו, אם הייתם אומרים לי שיש פה לקונה ואין פה - - -

קריאה: - - -

יואב סגלוביץ': שנייה, אני אגמור את זה.

יואב סגלוביץ': אם הייתם אומרים לי שיש פה לקונה ואין פה פיקוח ואין פה בקרה ואין דבר חקיקה ואין ברירה – הנוהל הזה שאני מדבר עליו אושר עכשיו, באוגוסט 2021, אחרי חשיבה עמוקה על האיזון בין כל האינטרסים כולם.

יואב סגלוביץ': עכשיו, יגיד לי חבר הכנסת ארבל – ואני הולך איתך: מה, לא יהיו תקלות?

יואב סגלוביץ': בוודאי שיהיו תקלות.

יואב סגלוביץ': בוודאי שיהיו תקלות.

יואב סגלוביץ': זה לא מייתר, המצלמות, את השימוש בסמכות של שוטר, שחייב לתעד ולרשום דוחות פעולה או מזכרים או כל דבר אחד.

משה ארבל: מה עם האלימות כלפי מזרחי?

יואב סגלוביץ': תראו, עוד פעם, אתה לוקח אותי – אני מנסה רגע להיות - - -

משה ארבל: אני שואל אותך.

יואב סגלוביץ': משה, תקשיבו לי.

מיכאל מלכיאלי: - - -

יואב סגלוביץ': חברים.

איתן גינזבורג: חברים, הזמן של סגן השר הולך ומתקצר, אז תנו לו לסיים את דבריו.

משה ארבל: מכות רצח הילד קיבל.

משה ארבל: מכות רצח.

מיכאל מלכיאלי: - - - עכשיו.

מיכאל מלכיאלי: עמר בר לב לא מעודכן, לא הרים טלפון - - -

יואב סגלוביץ': לכן אני בא ואומר שהצעת החוק הזו שמציעים חבר הכנסת אחמד טיבי וחבר הכנסת אוסאמה סעדי היא הצעה ראויה.

ינון אזולאי: הם לא עבריינים - - -

יואב סגלוביץ': לעצם העניין, אני חושב שהיא הצעה מיותרת.

יואב סגלוביץ': היא מכוסה לחלוטין בנהלים הפנימיים של משטרת ישראל, שמפורסמים לציבור בצורה גלויה.

יואב סגלוביץ': אני גם אשמח להראות את העניין לחבר הכנסת טיבי לאחר מכן, כשארד מהדוכן.

יואב סגלוביץ': לכן אני מבקש מחבריי לדחות את הצעת החוק הזאת – לא בגלל שהצעת החוק איננה טובה במובן של תפיסת העולם, אלא בשל העובדה שהצעת החוק הזאת היא מיותרת והיא מעוגנת כרגע בדברי חקיקה אחרים.

יואב סגלוביץ': תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לסגן השר לביטחון הפנים.

איתן גינזבורג: תרצה להשיב?

איתן גינזבורג: להצביע.

איתן גינזבורג: אם כך, אנחנו עוברים להצבעה.

חמד עמאר: שמית, שמית.

חמד עמאר: הצבעה שמית.

איתן גינזבורג: הצבעה שמית, על פי בקשת הממשלה.

איתן גינזבורג: נא לקרוא בשמות חברי הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: (קוראת בשמות חברי הכנסת) משה אבוטבול – בעד סמי אבו שחאדה – בעד יולי יואל אדלשטיין – בעד אמיר אוחנה – בעד ניר אורבך – אינו נוכח ינון אזולאי – בעד ישראל אייכלר – אינו נוכח דוד אמסלם – בעד אופיר אקוניס – בעד משה ארבל – בעד יעקב אשר – בעד זאב בנימין בגין – אינו נוכח אוריאל בוסו – בעד ענבר בזק – אינה נוכחת חיים ביטון – בעד מיכאל מרדכי ביטון – אינו נוכח דוד ביטן – אינו נוכח ולדימיר בליאק – אינו נוכח מירב בן ארי – נגד רם בן ברק – אינו נוכח איתמר בן גביר – אינו נוכח יואב בן צור – אינו נוכח נפתלי בנט – אינו נוכח אלינה ברדץ' יאלוב – אינה נוכחת קרן ברק – בעד ניר ברקת – בעד יאיר גולן – אינו נוכח מאי גולן – בעד איתן גינזבורג – נגד יואב גלנט – בעד גילה גמליאל – בעד מאזן גנאים – אינו נוכח בנימין גנץ – אינו נוכח משה גפני – בעד סימון דוידסון – אינו נוכח אבי דיכטר – בעד גלית דיסטל אטבריאן – בעד אריה מכלוף דרעי – בעד צבי האוזר – אינו נוכח צחי הנגבי – בעד שרן מרים השכל – אינה נוכחת מיכל וולדיגר – בעד רות וסרמן לנדה – אינה נוכחת מכלוף מיקי זוהר – בעד אימאן ח'טיב יאסין – אינה נוכחת ווליד טאהא – אינו נוכח בועז טופורובסקי – אינו משתתף בהצבעה משה טור פז – אינו נוכח אחמד טיבי – בעד אלון טל – אינו נוכח דסטה גדי יברקן – בעד מאיר יצחק הלוי – אינו נוכח אלי כהן – בעד מאיר כהן – אינו נוכח יום טוב חי כלפון – אינו נוכח עופר כסיף – בעד אופיר כץ – אינו נוכח חיים כץ – אינו נוכח ישראל כץ – בעד רון כץ – אינו נוכח יוראי להב הרצנו – אינו משתתף בהצבעה מיקי לוי – אינו משתתף בהצבעה אורלי לוי אבקסיס – בעד יריב לוין – בעד נעמה לזימי – אינה נוכחת יעקב ליצמן – בעד גבי לסקי – אינה נוכחת יאיר לפיד – אינו נוכח לימור מגן תלם – אינה נוכחת אמילי חיה מואטי – אינה נוכחת פטין מולא – בעד טטיאנה מזרסקי – אינה נוכחת מרב מיכאלי – אינה נוכחת יוליה מלינובסקי – אינה נוכחת מיכאל מלכיאלי – בעד אבי מעוז – אינו נוכח אורי מקלב – בעד אבתיס

ירדנה מלר-הורוביץ: אם מראענה – אינה נוכחת יעקב מרגי – אינו נוכח מופיד מרעי – אינו נוכח בנימין נתניהו – בעד יואב סגלוביץ' – אינו נוכח יבגני סובה – אינו נוכח אופיר סופר – אינו נוכח אורית מלכה סטרוק – בעד עידית סילמן – אינה נוכחת עלי סלאלחה – אינו נוכח בצלאל סמוטריץ' – בעד אוסאמה סעדי – אינו נוכח מנסור עבאס – אינו נוכח איימן עודה – בעד חוה אתי עטייה – אינה נוכחת יצחק פינדרוס – אינו נוכח שירלי פינטו קדוש – אינה משתתפת בהצבעה מאיר פרוש – בעד יסמין פרידמן – אינה נוכחת אביר קארה – אינו נוכח אלכס קושניר – אינו נוכח יואב קיש – בעד גלעד קריב – אינו נוכח שלמה קרעי – בעד מירי מרים רגב – בעד מיכל רוזין – אינה נוכחת שמחה רוטמן – אינו נוכח יעל רון בן משה – אינה נוכחת שרון רופא אופיר – אינה נוכחת מוסי רז – אינו נוכח אפרת רייטן מרום – אינה נוכחת ג'ידא רינאוי זועבי – אינה נוכחת יפעת שאשא ביטון – אינה משתתפת בהצבעה אלון שוסטר – אינו נוכח יובל שטייניץ – בעד קטי קטרין שטרית – אינה נוכחת אלעזר שטרן – אינו נוכח יוסף שיין – אינו נוכח עמיחי שיקלי – בעד מיכל שיר סגמן – אינה נוכחת רם שפע – אינו נוכח נירה שפק – אינה נוכחת עאידה תומא סלימאן – בעד

איתן גינזבורג: נא לקרוא בשמות חברי הכנסת שלא הצביעו.

ירדנה מלר-הורוביץ: (קוראת בשמות חברי הכנסת) ניר אורבך – אינו נוכח ישראל אייכלר – אינו נוכח זאב בנימין בגין – אינו נוכח ענבר בזק – אינה משתתפת בהצבעה מיכאל מרדכי ביטון – אינו נוכח דוד ביטן – בעד ולדימיר בליאק – אינו נוכח רם בן ברק – אינו נוכח איתמר בן גביר – אינו נוכח יואב בן צור – אינו נוכח נפתלי בנט – אינו נוכח אלינה ברדץ' יאלוב – אינה נוכחת יאיר גולן – אינו נוכח מאזן גנאים – אינו נוכח בנימין גנץ – אינו נוכח סימון דוידסון – אינו נוכח צבי האוזר – אינו נוכח שרן מרים השכל – אינה נוכחת רות וסרמן לנדה – אינה נוכחת אימאן ח'טיב יאסין – אינה נוכחת ווליד טאהא – אינו נוכח משה טור פז – אינו נוכח אלון טל – אינו נוכח מאיר יצחק-הלוי – אינו נוכח מאיר כהן – אינו נוכח יום טוב חי כלפון – אינו נוכח אופיר כץ – אינו נוכח חיים כץ – אינו נוכח רון כץ – אינו נוכח נעמה לזימי – אינה נוכחת גבי לסקי – אינה נוכחת יאיר לפיד – אינו נוכח לימור מגן תלם – אינה נוכחת אמילי חיה מואטי – אינה נוכחת טטיאנה מזרסקי – אינה נוכחת מרב מיכאלי – אינה נוכחת יוליה מלינובסקי – אינה נוכחת אבי מעוז – אינו נוכח אבתיסאם מראענה – אינה נוכחת יעקב מרגי – אינו נוכח מופיד מרעי – אינו נוכח יואב סגלוביץ' – אינו נוכח יבגני סובה – אינו נוכח אופיר סופר – אינו נוכח עידית סילמן – אינה נוכחת עלי סלאלחה – אינו נוכח אוסאמה סעדי – אינו נוכח מנסור עבאס – אינו נוכח חוה אתי עטייה – אינה נוכחת יצחק פינדרוס – אינו נוכח יסמין פרידמן – אינה נוכחת אביר קארה – אינו נוכח אלכס קושניר – אינו נוכח מיכל רוזין – אינה נוכחת שמחה רוטמן – אינו נוכח יעל רון בן משה – אינה נוכחת שרון רופא אופיר – אינה נוכחת מוסי רז – אינו נוכח אפרת רייטן מרום – אינה נוכחת ג'ידא רינאוי-זועבי – אינה נוכחת אלון שוסטר – אינו נוכח קטי קטרין שטרית – אינה נוכחת אלעזר שטרן – אינו נוכח יוסף שיין – אינו נוכח מיכל שיר סגמן – אינה נוכחת רם שפע – אינו משתתף בהצבעה נירה שפק – אינה נוכחת

איתן גינזבורג: האם יש מישהו מחברי הכנסת שלא הצביע?

איתן גינזבורג: אין.

איתן גינזבורג: תמה ההצבעה.

איתן גינזבורג: נא למנות את הקולות.

איתן גינזבורג: להלן תוצאות ההצבעה – חבר הכנסת טיבי במתח.

איתן גינזבורג: בעד – 46, נגד – שניים, אין נמנעים.

איתן גינזבורג: אני קובע כי הצעת החוק התקבלה בקריאה הטרומית, ותועבר להמשך דיון בוועדה לביטחון פנים.

קריאה: - - -

איתן גינזבורג: החוקה?

איתן גינזבורג: היא תעבור לוועדת הכנסת לקביעת ועדה להמשך דיון.

איתן גינזבורג: [הצעת חוק פ/1190/24; נספחות.

איתן גינזבורג: ]

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים לנושא הבא – הצעת חוק תובענות ייצוגיות (תיקון – תובענה ייצוגית בשל פגיעה בפרטיות), של חברת הכנסת מיכל רוזין.

איתן גינזבורג: בבקשה, עד עשר דקות לרשותך.

מיכל רוזין: כבוד סגן יושב-ראש הכנסת, מזכירת הכנסת.

מיכל רוזין: יום עצוב.

מיכל רוזין: תנחומיי, שוב, לנשיא המדינה על מות אימו היקרה אורה הרצוג, זכרה לברכה.

מיכל רוזין: אני רוצה להגיש את תיקון לחוק תובענות ייצוגיות, שעולה עכשיו – הצעת חוק פרטית שהגשתי.

מיכל רוזין: בעידן הזה, העידן הדיגיטלי שבו אנחנו חיים והשימוש באפליקציות, והעובדה שכולנו נותנים את הפרטים על אודותינו כמעט בכל אפליקציה, בכל אתר ובכל חברה ובכל דרך אפשרית הפרטים, התוכן, נשפכים לבליל מידע בעולם המקוון, והפרטים האישיים שלנו בסכנת הדלפה.

מיכל רוזין: רק באוקטובר האחרון פרצה קבוצת האקרים לאתר אטרף, לאחת האפליקציות ופרסמה מידע מאוד רגיש שכולל תיבות דואר אלקטרוני, כינוי, שמות וכדומה, עם פרטים אישיים רבים.

מיכל רוזין: בעצם, היום השלכות של חשיפת מידע כזה עלולות להיות מאוד הרסניות בעבור אנשים שתכלית השימוש שלהם באפליקציה הייתה לצרכים אישיים – היכרויות או דברים אחרים.

מיכל רוזין: המידע שכלל שמות מלאים, מספרי תעודת זהות, כתובות, העדפות מיניות וכדומה, יצר פגיעה כמעט אנושה, אפשר לומר, באנשים רבים.

מיכל רוזין: זה מה שמוכיח את הצעת החוק, שאני מעלה להצבעה ומקווה מאוד שתתמכו בה, אופוזיציה וקואליציה.

מיכל רוזין: כיום לא ניתן להגיש תובענה ייצוגית בשל הפרת חוק הגנת הפרטיות.

מיכל רוזין: כתוצאה מכך נפגעים לא יכולים לקבל מזור בשל העוול שנגרם להם, או שהם נאלצים למצוא עילה אחרת הנכללת בתוספת.

מיכל רוזין: ההצעה הזאת באה לתקן עוול ולאפשר סעד כאשר זכויות לפרטיות של קבוצה גדולה נפגעות.

מיכל רוזין: תיקון החוק על ידי הכללת הפרט המוצע מהווה מימוש של מטרות החוק, משום שהוא אינו מתמצה רק במתן סעד לנפגעים עצמם, אלא גם מגן על האינטרס הציבורי של אכיפת הוראות החוק להגנת הפרטיות.

מיכל רוזין: לאור היקף המידע שנצבר על ידי גורמים שונים, כשמתרחשת פגיעה בפרטיותו של אדם במרחב הדיגיטלי, על פי רוב מדובר בפגיעה בקבוצת אנשים גדולה ולא בנפגע בודד.

מיכל רוזין: הפגיעה והנזק ליחיד הם קטנים באופן יחסי, שלא מהווה תמריץ מספק להגשת תובענה אזרחית או פלילית.

מיכל רוזין: עם זאת הנזק והפגיעה לקבוצת יחידים הוא גדול יותר.

מיכל רוזין: לכן, תובענה ייצוגית היא הכלי היעיל ביותר בעבור הפרט לממש את זכותו ולקבל סעד הולם בעבור הפגיעה בפרטיותו.

מיכל רוזין: האכיפה האזרחית כתוצאה מהגשת התביעות גם תחזק את האכיפה המינהלית של הרשות להגנת הפרטיות, שסמכויות האכיפה שלה והתקציב שלה מאוד מוגבלים.

מיכל רוזין: לצערנו, אין בידה של הרשות היום לטפל ולהגיע לכלל האירועים שמתרחשים בשוק המידע, שבו אנחנו מצויים.

מיכל רוזין: מנגנון האכיפה האזרחי של תובענות ייצוגיות בעצם, כמו שהסברתי, לא נותן את המענה הראוי.

מיכל רוזין: הצעת החוק הזו תביא ליצירת נורמות משפטיות ומסחריות ביחס למידע אישי על ידי הרחבת הפסיקה בתחום.

מיכל רוזין: במצב הקיים הזכות לפרטיות סובלת הן מחקיקה מיושנת, לצד אתגרים טכנולוגיים הולכים וגוברים.

מיכל רוזין: ככל שיגיעו יותר מקרים לפתחו של בית המשפט – שכאמור, כיום לא תמיד משתלם לפרט – הפסיקה תוביל ליצירת נקודות איזון חדשות והוגנות.

מיכל רוזין: ההגנה על הפרטיות, כמו שכולנו יודעים, היא חשובה במיוחד בעידן שבו אנחנו חיים.

מיכל רוזין: גם למידע עצמו יש ערך סחיר.

מיכל רוזין: סחר במידע ומתן נגישות למידע שנצבר על אנשים לחברות מסחריות הוא חלק מדפוס הפעולה של חברות רבות בעידן האינטרנטי.

מיכל רוזין: לכן, כמו שאמרתי, הצעת החוק הזאת תגביר את ההרתעה על גופים המחזיקים מידע פרטי, תהפוך את התביעה מכוח הפרת חוק הגנת הפרטיות לכדאית ויעילה, ותיתן לרבים מהנפגעים תרופה שלא הייתה קיימת עד עתה.

מיכל רוזין: אני רוצה להודות לשרות תמר זנדברג וקארין אלהרר, שניסו לקדם את החוק הזה בעבר, ולשר המשפטים, שתומך בחוק.

מיכל רוזין: אני רוצה להודות לכל מי שיצביע בעבורו ויתמוך בו.

מיכל רוזין: זאת הצעה חשובה מאוד, ואני מבקשת את תמיכתכם.

מיכל רוזין: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה לחברת הכנסת מיכל רוזין.

איתן גינזבורג: תשיב בשם הממשלה ושר המשפטים השרה יפעת שאשא ביטון.

איתן גינזבורג: בבקשה, גברתי, עד עשר דקות.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יפעת שאשא ביטון: חבריי חברי הכנסת, הצעת חוק תובענות ייצוגיות (תיקון תובענה ייצוגית בשל פגיעה בפרטיות), התשפ"א–2021, מבקשת להוסיף לתוספת השנייה לחוק תובענות ייצוגיות, התשס"ו–2006, פרט שיאפשר הגשת תובענה ייצוגית בגין הפרה של הזכות לפרטיות לפי חוק הגנת הפרטיות.

יפעת שאשא ביטון: כיום תביעה בעילה לפי חוק הגנת הפרטיות אינה עילה נפרדת להגשת תובענה ייצוגית, ועל כן ניתן להגיש תובענה ייצוגית בגין פגיעה בפרטיות רק כאשר היא נעשית במסגרת אחת ממערכות היחסים שבתוספת השנייה.

יפעת שאשא ביטון: הרלוונטית ביותר היא יחסי עוסק ולקוח.

יפעת שאשא ביטון: עם זאת, לא כל תובענה בגין פגיעה בפרטיות נכנסת לאחת ממערכות היחסים המנויות בחוק, וכיום במקרים אלה לא ניתן להגיש את התביעה כתובענה ייצוגית.

יפעת שאשא ביטון: בהקשר זה, חשוב לציין כי המאפיינים של הפגיעות בפרטיות בכלל, ובמאגרי מידע והמרחב המקוון בפרט, תואמים בחלק מהמקרים את הרציונל של חוק תובענות ייצוגיות, בין היתר במאפיינים אלה: במקרים רבים הנזק הכספי הנפרד לכל נושא מידע – משתמש או לקוח – קטן מהסף המתמרץ אותו לפתוח הליך בעצמו; לעיתים העוולות מבוצעות כלפי קבוצה גדולה של נושאי מידע; רבות מן ההפרות מבוצעות בידי תאגיד ענק, ודאי אלה המספקים את השירותים הפופולריים, שבהם משתמש הציבור.

יפעת שאשא ביטון: לאור האמור, בשילוב חשיבות ההגנה על הזכות לפרטיות כזכות חוקתית, נראה כי יש טעם והיגיון בהכללת הפרות מסוימות לפי חוק הגנת הפרטיות בתוספת השנייה לחוק תובענות ייצוגיות.

יפעת שאשא ביטון: עם זאת, יש להתייחס גם לקשיים הקיימים כיום במנגנון התובענה הייצוגית המביאים לכך שחלק מן התובענות הייצוגיות המוגשות, מוגשות בגין הפרה של הוראה רגולטורית, לעיתים שולית, כאשר לא ברור מהו הנזק שנגרם לחברי הקבוצה, אם בכלל.

יפעת שאשא ביטון: על כן, נראה כי אין מקום לאפשר הגשת תביעה בגין כל הפרה של חוק הגנת הפרטיות, ויש מקום לאפשר הגשת תביעות רק בגין הפרות של הוראות אשר הערך החברתי שלהן גבוה.

יפעת שאשא ביטון: בימים אלה פועל צוות בין-משרדי שהוקם לצורך בחינת ההסדרים הקבועים בחוק תובענות ייצוגיות.

יפעת שאשא ביטון: בהמשך עתידה לבוא הצעת חוק ממשלתית בעקבות המלצות הצוות.

יפעת שאשא ביטון: נוכח האמור, ועדת השרים תמכה בקריאה הטרומית בכפוף להצמדתה להצעת חוק ממשלתית, שתובא בנושא על ידי שר המשפטים, וכי תוחזר לוועדת השרים לחקיקה לפני הקריאה הראשונה.

יפעת שאשא ביטון: על כן אני מבקשת מחברי הכנסת לתמוך בהצעה.

יפעת שאשא ביטון: תודה.

איתן גינזבורג: תודה לשרה יפעת שאשא ביטון.

איתן גינזבורג: חברת הכנסת רוזין, רוצה?

איתן גינזבורג: אה, לא.

איתן גינזבורג: את לא יכולה להשיב.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

איתן גינזבורג: ההצבעה תהיה אלקטרונית.

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: נא להצביע.

איתן גינזבורג: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 48

איתן גינזבורג: נמנעים – אין

איתן גינזבורג: בעד – 48, אין מתנגדים, אין נמנעים.

איתן גינזבורג: אני קובע כי הצעת חוק תובענות ייצוגיות התקבלה ותעבור להמשך דיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט.

קריאה: ועדת הכספים, כספים.

מירי רגב: איתן, זה לא נלחץ לי.

איתן גינזבורג: אז אני מוסיף את שמך לפרוטוקול, חברת הכנסת מירי רגב, כתומכת בהצעת החוק, אבל זה לא משנה את ההצבעה.

איתן גינזבורג: [הצעת חוק פ/1993/24; נספחות.

איתן גינזבורג: ]

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר-היום – הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון – פטור בעת קניית דירה ראשונה לזוגות צעירים בכל הארץ), של חברת הכנסת מירי רגב.

ינון אזולאי: ביקשנו לכספים.

איתן גינזבורג: לחוקה, חוק ומשפט.

אוריאל בוסו: כספים.

מירי רגב: הצעת החוק - - -

מירי רגב: חבריי חברי הכנסת, הצעת החוק שאני מביאה לפניכם מדברת על ביטול המע"מ על דירה ראשונה – הטבה לזוגות הצעירים.

מירי רגב: תחשבו על זה ש-17% מע"מ ממחיר הדירה יורד לזוגות צעירים.

מירי רגב: על דירה שעולה 2 מיליון שקלים – 340,000 ש"ח מע"מ.

מירי רגב: זה סוג של הטבה חשובה ביותר לצעירים.

מירי רגב: אז מה קרה?

מירי רגב: האוצר יקבל פחות.

מירי רגב: הוא גם ככה מקבל מס רכישה ומס הכנסה מהקבלן ומיסים מהספקים.

מירי רגב: אז תעזרו לזוגות צעירים, בוודאי בתקופה כזו של קורונה, שצעירים צריכים לשלם כל כך הרבה כסף על שכר דירה ולבזבז כסף על שכר דירה, במקום לקנות דירה.

מירי רגב: וה-10,000 שקלים – יהיה להם רכוש בעוד x שנים, כשהדירה תהיה שלהם.

מירי רגב: זה לא יאיר לפיד, שאמר:

מירי רגב: החוק הזה משנה את המשוואה שהייתה עד היום.

מירי רגב: במקום שהמדינה תרוויח מיליארדים על חשבונם של הצעירים, היא תוציא מיליארדים בשביל הצעירים?

מירי רגב: הצחקתם אותי, הצחקתם גם את יאיר לפיד.

מירי רגב: מה שהיה טוב להגיד אז לא טוב עכשיו.

מירי רגב: לכן יאיר לפיד גם מתנגד לחוק הזה.

מירי רגב: כולם – כל הממשלה הזאת טובה בסיסמאות; לא טובה באמת כדי לסייע לאזרח.

מירי רגב: כל מה שהם הבטיחו בהבטחות בחירות הם לא עושים.

מירי רגב: הם לא רואים בעיניים לא את הצעירים, לא את הסטודנטים, לא את בעלי העסקים.

מירי רגב: הם לא רואים אף אחד בעיניים.

מירי רגב: היחידי שהם רואים מולם בעיניים הוא עבאס.

מירי רגב: רק עבאס – אותו הם רואים.

מירי רגב: ובנט הוא החייל מספר אחת של עבאס.

מירי רגב: תתבייש לך.

מירי רגב: אני קוראת לכם, חברי הכנסת:

מירי רגב: בואו ותצביעו בעד החוק הזה ותביא בשורה לצעירים ולצעירות.

מירי רגב: נבטל להם 17% מע"מ על דירה ראשונה.

מירי רגב: תודה רבה לכם.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחברת הכנסת מירי רגב.

איתן גינזבורג: ישיב, בשם הממשלה, השר במשרד האוצר חמד עמאר.

איתן גינזבורג: בבקשה.

יואב קיש: מי נותן תשובה?

איתן גינזבורג: השר.

חמד עמאר: השר.

משה ארבל: השר חמד עמאר, לפרוטוקול, על החוק הזה, בוועדת שרים, אתה הצבעת בעד או נגד?

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני, עשר דקות לרשותך.

חמד עמאר: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, מתן ההטבה לא צפוי להביא להוזלת מחירי הדירות, אלא עלול לגרום לעלייה במחירי הדירות.

חמד עמאר: פטור ממע"מ על דירות יהווה סטייה ממדיניות הממשלה לצמצום פטורים הגורמים לעיוותי מיסוי.

חמד עמאר: החוק אינו קובע שיעורי מס מיוחדים ואינו פוטר מוצרים או צרכנים מתשלום מס.

חמד עמאר: הצעת החוק מפלה בין רוכשי דירות, ומדובר באפליה אסורה והעדפת אוכלוסייה כזו או אחרת.

חמד עמאר: לזוגות צעירים ניתנת הטבה לרכוש דירת מגורים ראשונה.

חמד עמאר: החוק מעניק הקלות, ולא מחייב במס דירה יחידה עד שווי של 1,747,865, ועל החלק בין 1,747,865 לבין 2,073,190 מוטל מס בשיעור של 3.5%.

חמד עמאר: פטור ממס ערך מוסף לרוכש דירה ראשונה מקבלן יביא לרכישות של דירות חדשות בלבד, יעלה את הביקוש, והמחירים יעלו.

חמד עמאר: העלות התקציבית הנובעת מקידום הצעת חוק זו מוערכת ב-2.5 מיליארד שקלים.

חמד עמאר: אבל אני רוצה להגיד לך, חברת הכנסת מירי רגב, אני התלהבתי מהנאום שלך.

חמד עמאר: אני אומר לך, אני התלהבתי, אבל את שכחת שהיית 12 שנים כאן, בממשלה, בקואליציה, ולא הבאת את הצעת החוק הזאת.

אמיר אוחנה: אתה לא היית?

מירי רגב: שר האוצר יאיר לפיד - - -

חמד עמאר: רק להזכיר לך.

חמד עמאר: חבל מאוד שלא הבאת את הצעת החוק הזאת.

חמד עמאר: אם הצעת החוק הזאת כזאת טובה, היית צריכה להביא אותה לפני 12 שנים.

דוד אמסלם: כבוד השר, תקריא.

דוד אמסלם: 12 שנים, מה עשית - - -

איתן גינזבורג: תודה רבה לשר חמד עמאר.

איתן גינזבורג: חברת הכנסת מירי רגב - - -

מירי רגב: אני מוותרת.

מירי רגב: אני רוצה לעבור להצבעה.

איתן גינזבורג: אז אנחנו נעבור להצבעה.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, נא לשבת במקומות.

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: הצבעה.

קריאות: - - -

איתן גינזבורג: חברי הכנסת.

איתן גינזבורג: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 39

איתן גינזבורג: נמנעים – אין

איתן גינזבורג: בעד – 39, נגד – אחד.

איתן גינזבורג: אני מוסיף את שמה של חברת הכנסת גולן, אבל זה לא משנה את התוצאה.

איתן גינזבורג: אין נמנעים.

איתן גינזבורג: אני קובע כי הצעת החוק התקבלה, ותעבור לוועדת הכספים של הכנסת.

קריאה: כלכלה.

איתן גינזבורג: כלכלה.

איתן גינזבורג: לוועדת הכנסת לקביעת ועדה.

איתן גינזבורג: [הצעת חוק פ/2361/24; נספחות.

איתן גינזבורג: ]

איתן גינזבורג: אנחנו נעבור להצעת החוק הבאה – הצעת חוק עוסק - -

קריאה: - - -

איתן גינזבורג: עליזה, מה זה?

איתן גינזבורג: - - הצעת חוק עוסק זעיר, של חברת הכנסת גלית דיסטל אטבריאן.

איתן גינזבורג: תציג את הצעת החוק גלית דיסטל אטבריאן.

שלמה קרעי: היא כבר הציגה.

שלמה קרעי: זה רק תשובה והצבעה.

איתן גינזבורג: אה, תשובה, הבנתי.

איתן גינזבורג: סליחה, הצעת החוק הוגשה, הבנתי.

איתן גינזבורג: חמד עמאר ישיב.

איתן גינזבורג: אתה מוותר על התשובה?

איתן גינזבורג: אוקיי.

איתן גינזבורג: אז נעבור להצבעה.

איתן גינזבורג: ההצבעה הראשונה – על הצעת החוק של חברת הכנסת גלית דיסטל אטבריאן.

איתן גינזבורג: נא להצביע בבקשה.

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: חברת הכנסת וולדיגר, מה זה הדבר הזה?

משה אבוטבול: אסור להתלהב?

איתן גינזבורג: לא, אסור, אדוני.

איתן גינזבורג: שתתאפק קצת.

איתן גינזבורג: מותר להתאפק.

איתן גינזבורג: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 42

איתן גינזבורג: נמנעים – 1

איתן גינזבורג: בעד – 42, נגד – אין, נמנע – אחד.

איתן גינזבורג: אני קובע כי הצעת החוק עברה, ותעבור לוועדת כספים.

קריאה: כלכלה.

איתן גינזבורג: כלכלה.

איתן גינזבורג: תעבור להמשך דיון בוועדת הכנסת.

איתן גינזבורג: [הצעת חוק פ/1644/24; נספחות.

איתן גינזבורג: ]

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק עוסק זעיר של חבר הכנסת שלמה קרעי, שמספרה 1644.

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: הצבעה.

איתן גינזבורג: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 43

איתן גינזבורג: נמנעים – 1

איתן גינזבורג: בעד – 43, אין מתנגדים, נמנע אחד.

איתן גינזבורג: אני קובע כי הצעת החוק התקבלה בקריאה הטרומית ותעבור להמשך דיון בוועדת כספים.

קריאה: - - -

איתן גינזבורג: כלכלה?

קריאה: - - -

איתן גינזבורג: בסדר, אני הבנתי, גברתי.

איתן גינזבורג: גברתי, אני הבנתי.

איתן גינזבורג: אנחנו נתקן את זה.

איתן גינזבורג: אבל אני הכרזתי שהצעת חוק עוסק זעיר התקבלה בקריאה הטרומית, ותעבור להמשך דיון בוועדת הכנסת לקביעת הוועדה שתדון בחוק.

איתן גינזבורג: [הצעת חוק פ/1560/24; נספחות.

איתן גינזבורג: ]

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר-היום – הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – העלאת קצבת אזרח ותיק) של חבר הכנסת איימן עודה.

איתן גינזבורג: אני מזמין את חבר הכנסת איימן עודה לפרט ולנמק את הצעת החוק.

איתן גינזבורג: בבקשה.

מאיר פרוש: היושב-ראש, יש לי - - -

איתן גינזבורג: אדוני, שמעתי, ואני הכרזתי על זה שהצבעתם על הצעת חוק מסוימת.

איתן גינזבורג: אמרתי גם לפני וגם אחרי.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני, עשר דקות לרשותך.

איימן עודה: כבוד היושב-ראש, עמיתיי חברי הכנסת וחברות הכנסת, בהתחלה אני רוצה להגיד כמה מילים על - - -

קריאות: - - -

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, חבר הכנסת קיש, חבר הכנסת – מי עם הגב אליי?

איתן גינזבורג: חברת הכנסת גולן, חברת הכנסת גולן, אי-אפשר ככה.

מאי גולן: מה אתה רוצה ממני?

איתן גינזבורג: אני לא רואה אפילו מי מדבר.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת אלי כהן, אי-אפשר ככה.

איתן גינזבורג: זה מפריע.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני, עשר דקות לרשותך.

איימן עודה: כבוד היושב-ראש, עמיתיי חברי הכנסת וחברות הכנסת, בהתחלה אני רוצה להגיד כמה מילים על מה שמתרחש בנגב.

איימן עודה: לפעמים אני מנסה לראות את התמונה הכוללת פה בכנסת, ואני רואה על מה אנחנו נאבקים.

מאיר פרוש: - - -

איימן עודה: תן לי דקה, בבקשה.

איימן עודה: אנחנו נאבקים על חשמל, אנחנו נאבקים של שיבוץ מורים, אנחנו נאבקים בנגב על הכרה בכפרים.

איימן עודה: כל התביעות של כל האזרחים הערבים בנגב זה להכיר ב-5%, זה לבנות ב-5% מאדמות הנגב.

איימן עודה: יש לשחרר את כל העצורים, יש להכיר בכל הכפרים הבלתי-המוכרים בנגב.

איימן עודה: לענייננו, החוק: חברים, הזקנים שמקבלים 2,000–2,400 שקל בחודש נאלצים לבחור בין תרופות לבין אוכל, בין דברים כל כך אלמנטריים.

איימן עודה: הדרישה שלנו היא כל כך צודקת.

איימן עודה: בפעם האחרונה העלו את קצבת הזקנה ב-2 שקלים.

איימן עודה: זה היה לפני שלוש שנים.

איימן עודה: בהצעה שלי אני מבקש להעלות אותה ב-2,000 שקל בחודש, בשביל שהזקנים שלנו יחיו בכבוד.

איימן עודה: לפני שש שנים, כשנאבקנו למען תוכנית כלכלית 922, הבנתי מה פירוש המושג כסף טוב.

איימן עודה: מבחינת האוצר כסף טוב זה כסף שחוזר היישר.

איימן עודה: כלומר, אתה משקיע לעשירים, והעשירים מחזירים מיסים.

איימן עודה: מבחינתם גמלאים זה כסף לא טוב; שכבות מוחלשות זה כסף לא טוב.

איימן עודה: מבחינתנו, אנחנו, נציגי השכבות החלשות, דווקא להשקיע במוחלשים זה הכסף המוסרי ביותר והטוב ביותר.

איימן עודה: אני פונה לחברי הכנסת ולחברות הכנסת לתמוך בחוק הצודק כל כך שלי.

איימן עודה: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת איימן עודה.

איתן גינזבורג: [הצעת חוק פ/1703/24; נספחות.

איתן גינזבורג: ]

איתן גינזבורג: להצעה הזו הוצמדה הצעת חוק של חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס, שמספרה 1703.

איתן גינזבורג: אני מזמין את חברת הכנסת לוי אבקסיס לנמק את הצעת החוק, בבקשה.

קריאה: אפשר לקבל סדר-יום מעודכן?

איתן גינזבורג: כן.

איתן גינזבורג: אתה גם יכול לראות את זה במסך, אדוני.

איתן גינזבורג: בבקשה, גברתי.

איתן גינזבורג: עד שלוש דקות לרשותך.

אורלי לוי אבקסיס: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני לא אאריך בדברים.

אורלי לוי אבקסיס: אני רק אחזק את הדברים שאמר לפניי חבר הכנסת איימן עודה.

אורלי לוי אבקסיס: יש דברים שאנחנו יכולים להסכים עליהם, ואני חושבת שאחד הדברים הוא הקשישים, שחיים מתחת לקו העוני.

אורלי לוי אבקסיס: לצערי הרב, הם מייצגים כ-60% מסך האוכלוסייה, שנמצאת מתחת לקו העוני.

אורלי לוי אבקסיס: אני מבקשת מחברי הכנסת לתמוך.

אורלי לוי אבקסיס: זו הצעה חשובה.

אורלי לוי אבקסיס: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס.

איתן גינזבורג: [הצעת חוק פ/2379/24; נספחות.

איתן גינזבורג: ]

איתן גינזבורג: הצעה נוספת שהוצמדה להצעת החוק היא הצעת חוק של חבר הכנסת אוסאמה סעדי ואחמד טיבי, שמספרה 2379.

איתן גינזבורג: ינמק את הצעת החוק חבר הכנסת אחמד טיבי.

איתן גינזבורג: בבקשה.

אחמד טיבי: רבותיי חברי הכנסת, מכובדי היושב-ראש, זו הצעת חוק של חברי הכנסת אוסאמה סעדי ואחמד טיבי.

אחמד טיבי: מי שהוביל אותה היה אוסאמה.

אחמד טיבי: הוא היה צריך להיות כאן כמציג.

אחמד טיבי: אני כאן במקומו כי אוסאמה מאומת קורונה.

אחמד טיבי: אני שולח לו איחולי החלמה.

איתן גינזבורג: נשלח לו כולנו ולכל המאומתים בקורונה החלמה מהירה ורפואה שלמה.

אחמד טיבי: לכל המאומתים, (אומר דברים בשפה הערבית.

אחמד טיבי: ) חוק הביטוח הלאומי מעניק קצבת זקנה לפי תנאי זכאות המנויים, והחוק האמור קובע כי שיעור קצבת הזקנה המלאה ליחיד יהיה (אומר דברים בשפה הערבית), מהסכום הבסיסי, (אומר דברים בשפה הערבית).

אחמד טיבי: סכום זה הוא נמוך ביותר, ואינו מאפשר לאדם אשר הגיע לגיל קצבת הזקנה ולו הוצאות נוספות.

אחמד טיבי: (אומר דברים בשפה הערבית.

אחמד טיבי: ) אני מקווה שכולם יתמכו בהצעת החוק.

אחמד טיבי: שוב, אני שולח איחולי החלמה לאוסאמה סעדי.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת אחמד טיבי.

איתן גינזבורג: אם כך, חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

איתן גינזבורג: חברים.

איתן גינזבורג: חברים, די.

איתן גינזבורג: ראשית נצביע על הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – העלאת קצבת אזרח ותיק), של חבר הכנסת איימן עודה.

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: הצבעה.

איתן גינזבורג: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 33

איתן גינזבורג: נמנעים – אין

איתן גינזבורג: בעד – 33, אין מתנגדים, אין נמנעים.

איתן גינזבורג: אני קובע כי הצעת החוק התקבלה בקריאה הטרומית, ותעבור להמשך דיון בוועדת העבודה והרווחה של הכנסת.

קריאה: - - -

איתן גינזבורג: ועדת הכלכלה של הכנסת – תעבור לוועדת הכנסת לקביעת ועדה.

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק של חברת הכנסת לוי אבקסיס, שמספרה 1703.

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: נא להצביע.

איתן גינזבורג: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 38

איתן גינזבורג: נמנעים – אין

איתן גינזבורג: בעד – 38, אין מתנגדים, אין נמנעים.

איתן גינזבורג: אני קובע כי הצעת החוק התקבלה בקריאה הטרומית ותעבור לוועדת העבודה והרווחה של הכנסת.

קריאה: כלכלה.

איתן גינזבורג: כלכלה, נשמעה הצעה.

איתן גינזבורג: ועדת הכנסת תקבע את הוועדה.

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת החוק הבאה, 2379, של חברי הכנסת אוסאמה סעדי ואחמד טיבי.

איתן גינזבורג: נא להצביע.

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: הצבעה.

איתן גינזבורג: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 33

איתן גינזבורג: נמנעים – אין

איתן גינזבורג: בעד – 33, אין מתנגדים, אין נמנעים.

איתן גינזבורג: אני קובע כי הצעת החוק התקבלה ותעבור לדיון בוועדת העבודה והרווחה של הכנסת.

קריאות: - - -

איתן גינזבורג: נשמע: כלכלה, כספים.

איתן גינזבורג: זה יעבור לוועדת הכנסת להמשך דיון וקביעת ועדה.

איתן גינזבורג: בכך תם פרק הצעות החוק.

איתן גינזבורג: אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר-היום.

איתן גינזבורג: סליחה, יש עוד הצעת חוק.

איתן גינזבורג: [הצעת חוק פ/228/24; נספחות.

איתן גינזבורג: ]

איתן גינזבורג: יש הצעת חוק נוספת, של חבר הכנסת מלכיאלי – הצעת חוק משק החשמל (תיקון – גביית תשלומים).

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני.

איתן גינזבורג: כמעט טעיתי.

מיכאל מלכיאלי: תודה, אדוני היושב-ראש.

מיכאל מלכיאלי: חבריי חברי הכנסת, הצעת החוק הזו היא הצעת חוק שאמורה לעזור לאנשים החלשים בחברה, אותם אנשים שמגיעים אליהם חשבונות חשמל גבוהים.

מיכאל מלכיאלי: בכל מקום במשק אפשר לשלם בתשלומים.

מיכאל מלכיאלי: למה אדם שצריך לשלם חשבון חשמל לא יוכל לשלם בתשלומים?

מיכאל מלכיאלי: הצעת החוק הזו תאפשר לכל אדם לשלם חשבונות חשמל בתשלומים.

מיכאל מלכיאלי: אני רוצה להודות לכולם, שיבואו להצביע.

מיכאל מלכיאלי: גם לחבר הקואליציה – תפרגנו לעצמכם להצביע להצעה חברתית ראויה וטובה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת מלכיאלי.

איתן גינזבורג: אני חושב שזה היה הנימוק הקצר ביותר שהיה על הצעת חוק חשובה.

מיכאל מלכיאלי: - - -

איתן גינזבורג: בבקשה.

איתן גינזבורג: מי מהממשלה ישיב?

איתן גינזבורג: לא נמצא?

איתן גינזבורג: אין.

איתן גינזבורג: אין נציג ממשלה שישיב.

איתן גינזבורג: על כן, אנחנו נעבור להצבעה.

איתן גינזבורג: מי בעד הצעת החוק?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: נא להצביע.

איתן גינזבורג: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 36

איתן גינזבורג: נמנעים – אין

איתן גינזבורג: בעד – 36, אין מתנגדים, אין נמנעים.

איתן גינזבורג: אני קובע כי הצעת החוק התקבלה בקריאה טרומית ותעבור לוועדת הכלכלה.

קריאה: לוועדת הכספים.

איתן גינזבורג: לוועדת הכספים.

איתן גינזבורג: היא תעבור לוועדת הכנסת לקביעת ועדה.

איתן גינזבורג: בכך תם פרק הצעות החוק להיום.

איתן גינזבורג: << הלסי >> אפליה במתחמי בדיקות הקורונה בין ערי המרכז לערי הפריפריה << הלסי >>

איתן גינזבורג: נעבור להצעות לסדר-היום.

איתן גינזבורג: ההצעות לסדר-היום הראשונות הן בנושא: אפליה במתחמי בדיקות הקורונה בין ערי המרכז לערי הפריפריה, מס' 1487 ו-,21 – של חברי הכנסת ינון אזולאי ואורי מקלב.

איתן גינזבורג: יעלה ויבוא חבר הכנסת ינון אזולאי – לא נמצא.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת מקלב, לא הבנתי.

אורי מקלב: אני צריך להיות.

איתן גינזבורג: אז בבקשה.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת מקלב, בבקשה.

איתן גינזבורג: אפשר לקרוא לשר?

איתן גינזבורג: אין פה שר.

איתן גינזבורג: שר.

קריאה: - - -

איתן גינזבורג: איפה?

איתן גינזבורג: והיא משיבה?

אורי מקלב: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

אורי מקלב: כן, קשה לעבור לאיזה סוג של שגרה מההצבעות המהירות האלה בהצעות חוק – מה שאנחנו לא רגילים.

איתן גינזבורג: הלוואי שכל הצעות החוק יהיו בצורה בהירה, יותר מכל דבר.

אורי מקלב: זה נכון.

אורי מקלב: והלוואי שתמיד - -

איתן גינזבורג: שהרוב ינצח.

אורי מקלב: - - הקואליציה לא תתנגד להצעות חוק של האופוזיציה.

אורי מקלב: אז הכול היה נראה אחרת - -

איתן גינזבורג: כן.

איתן גינזבורג: כן.

אורי מקלב: - - ובוועדת השרים היו מאשרים הצעות חוק של האופוזיציה.

אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, אני רק בשבוע שעבר חוויתי חוויה קשה על הצעת – אדוני היושב-ראש, אני חוויתי חוויה קשה מאוד, שלא – אני כבר לא מהצעירים.

אורי מקלב: אני כבר מהוותיקים של הבית הזה.

איתן גינזבורג: אבל נראה צעיר תמיד.

אורי מקלב: אבל לא משנה, ודאי לא בבית הזה.

אורי מקלב: אני כבר גם ודאי לא צעיר.

איתן גינזבורג: אתה ותיק.

אורי מקלב: אני חושב שמה-20 הכי ותיקים, אם לא אפילו פחות.

אורי מקלב: אני גם הייתי רוב השנים בקואליציה.

אורי מקלב: וההצעה לסדר-היום, הצעת חוק שלי, שעברה ועדת שרים, דחו את זה בשבועיים.

אורי מקלב: דחו את הצעת החוק בשבועיים לצורך משא ומתן.

אורי מקלב: היו לי סיכומים עם הקואליציה על כך שמאשרים את זה, והיו תנאים.

אורי מקלב: הגעתי להסכמות עם המשרדים השונים שהיו קשורים.

אורי מקלב: כשזה עלה לוועדת השרים, דחו את זה לשלושה חודשים.

אורי מקלב: דחו לשלושה חודשים בלי שום טענה.

אורי מקלב: הטענה היא שעכשיו, לאחר שהקואליציה עברה – מה שבטענה שקטה, אמרו לי – אחרי שהקואליציה נפלה בהצבעה של האופוזיציה, באחת ההצבעות, עכשיו את כל הצעות החוק אנחנו דחינו, על אף הסיכומים.

אורי מקלב: אפשר להגיד על הצעות החוק חדשות שהיו, אבל דברים שהיו בהסכמה – גם את זה דחו.

אורי מקלב: אני הבאתי אותה להצבעה בשבוע שעבר, וכמובן שהיא נפלה.

אורי מקלב: ראיתי – עשיתי את החשבון ששלושה חודשים כבר נופל על חופשת פסח, ואיך זה לא יעבור חצי שנה.

אורי מקלב: זה מביא להצעת חוק, שהייתה הצעת חוק חשובה: הצעת חוק רעלים.

אורי מקלב: לקחת, ולהוסיף על רעלים מסוכנים מספר טלפון של מרכז הרעלים הארצי, כדי שאנשים 24/7 יוכלו לקבל מענה למקרי הרעלות, שקורים בעיקר אצל הילדים.

אורי מקלב: חוק חשוב מאוד.

אורי מקלב: לא צלח.

אורי מקלב: אז לכן אני באמת ראיתי את זה כמאורע, שאנחנו – עכשיו בכל אופן עברו הצעות חוק גם של האופוזיציה.

אורי מקלב: אני רוצה לגשת למקור ההצעה הדחופה לסדר-היום.

אורי מקלב: אנחנו היום חווים שינוי במדיניות של משרד הבריאות.

אורי מקלב: ואנחנו עוברים מבדיקות מוסמכות לבדיקות אנטיגן שנעשות על ידי אלה שחוששים, על ידי המאומתים, על ידי אזרחים בעצמם.

יש פה שר?

איתן גינזבורג: יש שרה, חברי הכנסת.

אורי מקלב: מוחבאת.

אורי מקלב: כנראה מישהו מוחבא.

איתן גינזבורג: לא מוחבאת.

איתן גינזבורג: היא נמצאת כאן, ותנו לעסק - - -

משה ארבל: היה אמור - - -

איתן גינזבורג: היה אמור והיה אמור.

איתן גינזבורג: יש פה שרה, וזו הפעם הראשונה, ותפסיקו לחפש.

איתן גינזבורג: כן, בבקשה.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני.

אורי מקלב: הוא לא הספיק - - -

- - -

אורי מקלב: נו, בסדר.

איתן גינזבורג: לא.

איתן גינזבורג: אבל לקרוא לה.

איתן גינזבורג: אתם גם מפריעים לדובר, גם מחפשים כל שנייה.

אורי מקלב: הוא רצה.

איתן גינזבורג: ואתה לא הראשון.

איתן גינזבורג: ואתה לא הראשון.

אורי מקלב: הוא באמת, בתור ידיד, בתור חבר, הוא רצה לדעת שאני לא מדבר לקירות.

אורי מקלב: הוא רצה רק לדעת שאני למישהו שידע לענות לי בעניין הזה.

אורי מקלב: אבל אני אסביר בקצרה.

אורי מקלב: אנחנו חווים היום שינוי במדיניות של משרד הבריאות, וזה הביא אותנו לכל מיני תופעות.

אורי מקלב: לחוסר ההכנה.

אורי מקלב: בעקבות זאת שאי-אפשר לעשות לכולם PCR.

אורי מקלב: אנשים מחכים היום שלושה ימים לתשובות, ובאמת זה כבר הופך את זה לא רלוונטי.

אורי מקלב: ויש כמות מוגבלת שאפשר לעשות במעבדות.

אורי מקלב: לשאר נותנים לעשות בדיקות אנטיגן.

אורי מקלב: בדיקות אנטיגן לא היו עכשיו זמינות, היו גם יקרות.

אורי מקלב: אני גם מודה, הודיתי, היום לשר הבריאות, על כך שנתן לרשתות למכור אותן, ובאמת הוריד את המחירים, והן נהיו יותר זמינות.

אורי מקלב: אבל אחרי הכול, בפריפריה נשארו פערים גדולים מאוד, בכלל, גם במתן התשובות מהמעבדות, גם בנושא הזה של זמינות הבדיקות, וגם בנושאים אחרים.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שכל בידוד בפריפריה הרבה יותר קשה מהמרכז – הנגישות לאנשים שיכולים לעזור לך, אתה תמיד הרבה יותר בודד.

אורי מקלב: אבל אנחנו באמת שואלים, הציבור לא יודע עדיין, הציבור לא יודע עדיין את זכויותיו, מה מותר לו ומה אסור לו.

אורי מקלב: אני אביא לך דוגמה, שאני חושב שגם מי שנמצא במקום הזה לא יודע.

אורי מקלב: מה דינו של אחד שנחשף למאומת והוא מחוסן?

אורי מקלב: מחוסן שנחשף למאומת, מה דינו?

אורי מקלב: אז כולם אומרים שיעשה בדיקה.

אורי מקלב: וככה זה גם מופיע, בכל אופן, עד הבוקר, כשאני שאלתי את שר הבריאות - -

איתן גינזבורג: תודה.

אורי מקלב: - - מופיע שחייב בידוד.

אורי מקלב: באופן אמיתי, הוא לא חייב.

איתן גינזבורג: משפט האחרון, בבקשה.

אורי מקלב: אני מסיים.

אורי מקלב: באופן אמיתי הוא לא חייב בידוד, אלא הוא יכול לעשות בדיקה, אבל הוא לא רוצה לעשות בדיקה.

אורי מקלב: הוא לא חייב להיות בבידוד.

אורי מקלב: אז אני חוזר, ואלה דברים שאנשים לא יודעים, אנחנו מכניסים אנשים לבידודים ולצעדים שהם צריכים לעשות כדי להימנע מבידוד – או מה שהם רוצים לעשות.

איתן גינזבורג: תודה.

אורי מקלב: מי שמאומת, מי שנחשף למאומת והוא מחוסן, לא צריך לעשות שום דבר.

איתן גינזבורג: תודה.

אורי מקלב: רק האנשים מעל גיל 60.

איתן גינזבורג: תודה רבה.

אורי מקלב: לכן אנחנו מבקשים גם לא לשכוח את אנשי הפריפריה, לתת להם את האפשרות, שתהיה להם נגישות גם לבדיקות גם לתוצאות, ובוודאי ובוודאי לאנטיגן.

איתן גינזבורג: תודה רבה.

אורי מקלב: תודה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת מקלב.

איתן גינזבורג: אני מזמין את חבר הכנסת ינון אזולאי, בבקשה, לנמק את ההצעה לסדר-היום.

איתן גינזבורג: אחריו תשיב השרה יפעת שאשא ביטון.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני, שלוש דקות לרשותך.

ינון אזולאי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

ינון אזולאי: כבוד השרה, חבריי חברי הכנסת, האמת, את ההצעה לסדר-היום הזו הגשנו יחד גם עם חברי חבר הכנסת אופיר כץ, שנאחל לו מפה החלמה מהירה.

ינון אזולאי: איש פריפריה אמיתי, שנלחם למען הפריפריה.

ינון אזולאי: לצערנו, ביחד עם שאר החברים שנמצאים פה מהקואליציה ומהאופוזיציה, שתקפה אותם הקורונה.

ינון אזולאי: נאחל לכולם החלמה מהירה, יחד עם כל שאר חולי עמו ישראל.

ינון אזולאי: אני רוצה לומר רק כמה נקודות, שעליהן בעצם העלינו את הנושא הזה של מתחמי הבדיקות.

ינון אזולאי: ערוץ 12 פרסם בתחילת השבוע – רגע, מפריעים קצת, אדוני.

ינון אזולאי: אחמד.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת טיבי, ביקשו ממני להגן על הדובר.

ינון אזולאי: לי.

איתן גינזבורג: הוספתי עשר שניות, בבקשה.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: ההצעה לסדר-היום הזו היא - - -

איתן גינזבורג: אלה שניות לטיבי.

ינון אזולאי: ההצעה לסדר-היום הזו היא על פריסה של מתחמי הבדיקות – בדיקות הקורונה, בדיקות האנטיגן, ה-PCR – שנמצאים - - -

אחמד טיבי: הצעה טובה, הצעה טובה.

אחמד טיבי: בעקבות מבצע - - - בוואדי עארה.

ינון אזולאי: אני שמח על כך שבעוד מקום בפריפריה נפתח.

ינון אזולאי: אבל יחד עם זאת, אנחנו רואים, מהסיקור של ערוץ 12, שלכל 100,000 תושבים ככה: בתל אביב – 4.4 מתחמים; ראשון לציון – 4.6 מתחמים; באר שבע – 1.42 מתחמים; קריית גת – 1.6; אשקלון – שני מתחמים; עפולה, למשל, עם 59,000 איש – 2 מתחמים, עד השעה 15:00.

ינון אזולאי: לעומת זאת, ברמת השרון, עם 47,000 תושבים, 47,000 תושבים, נפתחו 4 מתחמים, עד השעה 01:00.

ינון אזולאי: אני שואל אתכם: איפה הצדק?

ינון אזולאי: איפה הצדק?

ינון אזולאי: שדווקא בפריפריה, אותם האנשים והאוכלוסיות, לצערנו, שנמצאות שם, האוכלוסיות החלשות, דווקא שם אנחנו לא רואים את התגבור של המתחמים, את התגבור של אותם – לחזק את אותה פריפריה.

ינון אזולאי: בכל דבר אנחנו רואים שדווקא בפריפריה אנחנו פוגעים.

ינון אזולאי: הממשלה פוגעת עוד פעם ועוד פעם ועוד פעם.

ינון אזולאי: גם לגבי בדיקות עצמן, אני רוצה להזכיר לאדם שכיום הוא ראש ממשלה, נפתלי בנט: בספטמבר 2020, בנאום במליאת הכנסת, הוא עמד פה על הדוכן הזה וזעק שהממשלה צריכה לדאוג לבדיקות קורונה; בדיקות זולות בלי תנאים מוקדמים, שיכולות לייתר חלק גדול מהריחוק החברתי.

ינון אזולאי: ובנאום הוא הסביר, בנט, את ההיגיון באמצעות סיפור על סבתא רותי, שגם הפעם תישאר לבד בחג, וככה הוא מספר עליה.

ינון אזולאי: מה תעשו?

ינון אזולאי: היא גם רוצה לחגוג את החג שלה עם הילדים שלה, עם הנכדים שלה.

ינון אזולאי: והוא שאל: "למה במלזיה אפשר?

ינון אזולאי: בגיאורגיה אפשר?

ינון אזולאי: " וככה, על זו הדרך.

ינון אזולאי: "בניו יורק אפשר ובמדינת ישראל - - - אתם לא יכולים לדאוג".

ינון אזולאי: והוא כאן עמד עצבני, כולו אדום מכעס, אבל כשזה מגיע אליו, הוא אומר: מה הפניקה בתקשורת?

ינון אזולאי: הערוצים עושים פניקה.

ינון אזולאי: עד שסוף-סוף הערוצים התחילו לשקף חלק מהמציאות הכאובה של הממשלה הזאת, הוא פתאום יוצא נגדם.

ינון אזולאי: פעם אחת נתנו לו ביקורת, מכל הפעמים שרק מחבקים אותו, פעם אחת – פתאום הוא יוצא נגדם.

ינון אזולאי: למה?

ינון אזולאי: כי לא טוב לו?

ינון אזולאי: כבר לא עושים לו מסאז'?

איתן גינזבורג: מילה אחרונה.

ינון אזולאי: ולכן אני קורא לממשלה: גברתי השרה – אני מקווה שהתשובה תהיה תשובה אמיתית וכנה – שתדעי שיש בעיה בפריפריה גם בחינוך, לאו דווקא בחינוך של הקורונה; את בטח נכנסת ואת רואה את זה בכל דבר בפריפריה.

ינון אזולאי: את מגיעה מהפריפריה, את אשת פריפריה, ואת יודעת מה זה.

ינון אזולאי: בתקווה שאת תהיי הקול של הפריפריה, על מנת שאנשי הפריפריה יבינו שיש להם למי לפנות ולאן להתקדם.

ינון אזולאי: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה לחבר הכנסת ינון אזולאי.

איתן גינזבורג: תדע שהשרה יפעת שאשא ביטון תמיד עונה תשובות כנות.

איתן גינזבורג: בבקשה, גברתי השרה – להשיב על ההצעה לסדר-היום.

משה ארבל: בפרט שהיא בת קריית שמונה.

איתן גינזבורג: בפרט.

איתן גינזבורג: תשובה כנה היא תשיב.

איתן גינזבורג: לרוחך או לא – מייד נדע.

ינון אזולאי: אם זה היה ממה שהיא מכינה, זה היה לרוחי.

ינון אזולאי: אם לא, זה משרד הבריאות.

יפעת שאשא ביטון: קודם כול, אני אענה לך, לאור מה שאמרת.

יפעת שאשא ביטון: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, קודם כול, העניינים שקשורים לפריפריה הם תמיד חשובים וטובים, ואני תמיד בעד להציף את הדברים ולשים אותם על השולחן, אבל אני מוכרחה לומר לך, דווקא כמי שבאה מקריית שמונה, שיש גם הרבה דברים טובים בפריפריה והרבה דברים איכותיים.

ינון אזולאי: בכל זאת היינו 12 שנה בשלטון.

יפעת שאשא ביטון: גם בחינוך, בית ספר מצודות, שאני למדתי בו, קיבל את פרס החינוך הארצי לפני שהייתי שרת חינוך.

יפעת שאשא ביטון: ממש עכשיו הם מקבלים את זה, כי זאת בחירה שהייתה משנים קודמות, אבל יש דברים טובים.

יפעת שאשא ביטון: וכן, יש גם אתגרים מאוד גדולים.

יפעת שאשא ביטון: אגב, אנחנו תמיד אומרים שכל אתגר שיש במרכז הארץ או באזורים אחרים – אנחנו מרגישים אותו שבעתיים בפריפריה, בין שזו הצפונית ובין שזו הדרומית.

יפעת שאשא ביטון: לגבי הנושא של בדיקות קורונה, אני מוכרחה לומר לך שאם אנחנו רוצים תור, ושיהיה מהר – אני עושה את זה בקריית שמונה, צומת כוח, אפילו בשבת, במחילה.

יפעת שאשא ביטון: זה נמצא שם תמיד; זה זמין.

יפעת שאשא ביטון: אתה יודע, לפעמים יש גם יתרונות בעניין של הגודל, שלא צריך לחכות את כל התורים הגדולים שאנחנו רואים במרכז.

יפעת שאשא ביטון: צריך רגע לבדוק את הדברים, ובפרופורציות.

יפעת שאשא ביטון: ואני כן מסכימה איתך שיש מקומות שצריך לראות איך אנחנו מנגישים גם להם, ובעיקר במקומות בדרום הארץ, שיש פחות נגישות.

יפעת שאשא ביטון: אגב, בכל מה שקשור למערכת החינוך, לבדיקות, לחיסוני הילדים וכו', אנחנו דאגנו להגיע קודם כול למקומות האלה ואחר כך למקומות שבהם יש הנגשה גדולה יותר.

יפעת שאשא ביטון: ועכשיו אני אענה לך את מה שכתבו במשרד הבריאות, בשם שר הבריאות, ואני מקווה שגם זה יהיה לשביעות רצונך.

יפעת שאשא ביטון: כחלק מהתמודדות עם וריאנט האומיקרון, התחלואה הגוברת והנחיות הבדיקה החדשות, הוחלט על פריסת מתחמי בדיקות באופן רחב ואוכלוסיות נוספות הוגדרו כזכאיות לבדיקות במימון המדינה.

יפעת שאשא ביטון: מתחמי הבדיקות פרוסים על פני שלושה מחוזות ומחולקים בהתאם לתוצאות של שני מכרזים – יש פה את מספר המכרז – מכרז למרחב צפון ודרום, שבו זכה מד"א כזוכה יחיד, ומכרז נוסף למרחב מרכז שבו זכו חמש חברות שונות: מד"א, איכילוב וול, AID, אינוויז'ן וזק"א ישראל.

יפעת שאשא ביטון: במכרז ישנו ספק נוסף אשר קיבל הודעה על זכייה, ואנו תקווה שהוא יתחיל לפעול בקרוב.

יפעת שאשא ביטון: זה מכרז כנראה אחרון – 111/2021.

יפעת שאשא ביטון: עם התגברות התחלואה והביקוש לדיגומים, הספקים התבקשו להגביר את פעילותם ולפתוח מתחמים נוספים, לתגבר עמדות במתחמים קיימים ולהאריך את שעות הפעילות במידת הצורך.

יפעת שאשא ביטון: הספקים רתומים למשימה, מבינים את המצב ועושים כמיטב יכולתם לתת מענה מיטבי.

יפעת שאשא ביטון: בצד זאת, פתיחת תחנות דיגום חדשות מחייבת את הספקים לגייס כוח אדם, לבצע הכשרה מתאימה, וכמובן להיערך בפן התפעולי והלוגיסטי התומך ולהסתייע בתמיכה מחשובית מתאימה.

יפעת שאשא ביטון: מנתוני השבוע האחרון, אנו עדים לכך שכמות עמדות הדגימה עולה מדי יום, ועומדת נכון להיום על 455 עמדות דיגום ברחבי המדינה.

יפעת שאשא ביטון: קביעת מיקומי תחנות הדיגום נקבעת על ידי הספק עצמו ומאושרת על ידי משרד הבריאות, בהתאם למכרז, כמובן.

יפעת שאשא ביטון: משרד הבריאות יכול להתערב ולבקש הזזה של עד 25% מסך מתחמי הדיגומים של אותו ספק בהתאם לצורך.

יפעת שאשא ביטון: פריסת המתחמים מתבצעת באופן המאפשר למרבית היישובים במדינה לבצע דיגום במרחק של עד 15 קילומטר מנקודות היישוב, ונדרש גם לפתוח במקום סמוך או אחר.

יפעת שאשא ביטון: יש לציין כי לעיתים משרד הבריאות נתקל בקושי רב ואף בסירוב מצד הרשויות לפתיחת מתחמים בשטחן.

יפעת שאשא ביטון: חברות הדיגום מפעילות שלושה סוגי מתחמים: מתחמי רכב – דרייב אין – מתחמים רגליים ומתחמים משולבים רכב ורגלי.

יפעת שאשא ביטון: באתר הרמזור קיימת מפה המתעדכנת על בסיס יומי.

יפעת שאשא ביטון: נתוני הפעילות של כלל הספקים הדוגמים במימון המדינה מופיעים בה, ובכלל זה מיקום עמדת הדיגום, שעות פתיחה, שם החברה הדוגמת ודרכי הגעה, כולל ב-Waze, לאתר הדיגום.

יפעת שאשא ביטון: מספר המתחמים הגבוה באזור המרכז נובע מהעובדה כי מספר התושבים במרכז הוא גבוה יותר מאשר בפריפריה.

יפעת שאשא ביטון: נושא זה בא לידי ביטוי כבר במכרז, כאמור לעיל, שבו זכו חמש חברות באזור המרכז במטרה לתת כיסוי לביקוש הצפוי אל מול ריכוז האוכלוסייה באזור.

יפעת שאשא ביטון: הטענות על בעיה במספר המתחמים באזורי הפריפריה הגיעו לאחר שבוצעה בדיקה, במשל"ט אנטיגן, של מספר המתחמים וכמות העמדות ל-100,000 תושבים והפריסה הגיאוגרפית שלהם.

יפעת שאשא ביטון: פריסת המתחמים ותגבורם נבחנת באופן מיידי, ונכון לכתיבת שורות אלו, כאמור, קיימות 455 נקודות ברחבי הארץ.

יפעת שאשא ביטון: יצוין כי מד"א, כספק היחיד של אזורי הדרום והצפון, התחייב מתאריך 11 בינואר 2022 להגדיל את מספר מתחמי הדיגום ב-20%.

יפעת שאשא ביטון: מניסיון ההפעלה בחודשים האחרונים, ניתן לומר שיש שונות גדולה בין המתחמים ובמספר הנדגמים הבא בשעריהם.

יפעת שאשא ביטון: כך למשל, במתחם אחד יהיה תור ארוך ועומס רב, ואילו במתחם אחר יידגמו פחות מ-20 נדגמים ביום.

יפעת שאשא ביטון: למרות השונות הגדולה, ולכאורה חוסר כדאיות לפתיחת תחנות במקומות שבהם כמות נדגמים קטנה, ההנחיה לספקים לפתוח תחנות גם במקומות אלה עדיין שרירה וקיימת.

יפעת שאשא ביטון: עומס התורים ומשך ההמתנה אינם קבועים ומשתנים לאורך שעות היממה; מושפע ממצב התחלואה ומשתנה בהתאם לגורמים השונים.

יפעת שאשא ביטון: לדוגמה, מזג האוויר, חופשות מערכת החינוך, חגים ומועדים ועוד.

יפעת שאשא ביטון: לסיכום, חמ"ל אנטיגן במשל"ט הקורונה ימשיך לנתח את הנתונים ואת הצורך ויפעל למענה מהיר ומקצועי בהתאם לדרישות השטח.

יפעת שאשא ביטון: זו תשובת משרד הבריאות.

יפעת שאשא ביטון: אני מוכרחה לומר לך, חבר הכנסת ינון אזולאי, שבגלל המצוקות שיש, התורים, התחלואה, התעקשנו שבמערכת החינוך יקבלו גם הצוותים החינוכיים וגם התלמידים בדיקות אנטיגן, וממש בימים האלה מחולקות ערכות אנטיגן של שלוש בדיקות גם לצוותים החינוכיים וגם לכל תלמידה ותלמיד, כדי להקל על העומסים, כדי שזה יהיה נגיש, כדי לחסוך להם בזמן, וכך לשמר כמה שיותר שגרה.

יפעת שאשא ביטון: ואתמול אפילו בקבינט הקורונה דיברו על כך שגם במפעלים יכניסו את אותה שיטה, שיאפשרו במפעלים עצמם לעשות את הבדיקות.

יפעת שאשא ביטון: אני חושבת שכל הניסיונות האלה להנגיש הם מאוד מבורכים.

יפעת שאשא ביטון: באים לקראת הציבור.

יפעת שאשא ביטון: וכן, כשאנחנו נמצאים בגל תחלואה, אז גם יש מקומות שבהם יהיה עומס.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה לשרת החינוך, שהשיבה בשם שר הבריאות.

איתן גינזבורג: אנחנו נצביע על ההצעה לסדר-היום ונעביר לוועדה.

איתן גינזבורג: ראשית נצביע.

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: הצבעה.

איתן גינזבורג: בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – 7

איתן גינזבורג: נמנעים – אין

ענבר בזק: - - -

איתן גינזבורג: נבטל את ההצבעה.

איתן גינזבורג: אני מבטל את ההצבעה של ענבר בזק.

איתן גינזבורג: בעד – שישה, אין מתנגדים, אין נמנעים.

איתן גינזבורג: ההצעה לסדר-היום התקבלה.

איתן גינזבורג: אתם מציעים להעביר לוועדה?

איתן גינזבורג: ועדת הבריאות?

אורי מקלב: - - -

איתן גינזבורג: לא הבנתי.

יפעת שאשא ביטון: מחילה - - - חבר הכנסת אורי מקלב, שלא התייחסתי בתשובתי גם אליו - - -

אורי מקלב: - - -

יפעת שאשא ביטון: מחילה.

איתן גינזבורג: מאה אחוז.

איתן גינזבורג: אנחנו נעביר את ההצעה לוועדת הבריאות של הכנסת.

איתן גינזבורג: << הלסי >> רפורמת הכשרות יצאה לדרך והכשלים נחשפים << הלסי >>

איתן גינזבורג: אנחנו נעבור להצעות דחופות לסדר-היום בנושא, רפורמת הכשרות יצאה לדרך והכשלים נחשפים, מס' 1488, 1489 ו-1516.

איתן גינזבורג: בבקשה, חבר הכנסת מעוז.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני.

איתן גינזבורג: שלוש דקות לרשותך.

אבי מעוז: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, לפני כשנה הגישה "צהר פיקוח מזון" עתירה כנגד הרבנות הראשית בדרישה לאפשר להם להעניק כשרות למוצרי מזון מיובאים.

אבי מעוז: בתשובת המדינה שנכתבה על ידי מחלקת הבג"צים בפרקליטות המדינה ושנחשפה כעת בעקבות דרישת ארגון "כושרות" פורטו בין השאר כשלי כשרות מהותיים בהתנהלות "צהר פיקוח מזון".

אבי מעוז: זו דוגמה למה שיתרחש בעת פתיחת השוק עם רפורמת הכשרות.

אבי מעוז: בין השאר מובאים שם הכשלים הבאים: 1.

אבי מעוז: צהר נתנו שירותי פיקוח במקומות שהוסרה מהם השגחת הרבנות לאחר שנמצאה הונאה בכשרות על ידי הרבנות, בניגוד גמור להצהרת רבני צהר, שיש להמתין שלושה חודשים מעת הסרת כשרות הרבנות; 2.

אבי מעוז: מתן כשרות רטרואקטיבית ליין ללא השגחה, שבע שנים אחורה; 3.

אבי מעוז: כשרות למאפיה בתוך מסעדה שבה יש מטבח צמוד עם מאכלי טריפות של בשר וחלב; 4.

אבי מעוז: מתן כשרות למלון שהוסרה ממנו השגחת הרבנות עקב כשלים חמורים של בישול בשבת ובעיות של בשר וחלב, תוך השארת אותו משגיח שכשל בתפקידו; 5.

אבי מעוז: תלונה של מתארח בבית הארחה על אוכל שבושל בשבת וחוסר תגובה של צהר; 6.

אבי מעוז: מתן אישורי פיקוח לארטישוק הנגוע בחרקים לאחר שהרבנות פסלה את הארטישוק.

אבי מעוז: אדוני היושב-ראש, המקרה הנ"ל הוא הדגמה מעולה למה שצפויה לגרום רפורמת הכשרות לרמת הכשרות במדינת ישראל.

אבי מעוז: על פי הרפורמה, רבנויות מקומיות יכולות לתת כשרות בכל הארץ כבר מעכשיו - -

משה ארבל: איפה מתן כהנא?

משה ארבל: לאן הוא ברח?

אבי מעוז: אולי השרה, אולי השרה עונה במקומו.

אבי מעוז: - - וגופי כשרות שיהיו תאגידים עסקיים - -

ינון אזולאי: למה הוא ברח?

אבי מעוז: למה הוא ברח?

זה לא פייר, מה שעשו להם.

אבי מעוז: גופי כשרות שיהיו תאגידים עסקיים, כמו "צהר פיקוח מזון", יוכלו לבחור אם להעניק כשרות לפי הסטנדרטים של הרבנות הראשית או לפי הסטנדרטים של מה שמכונה "ועדת השלושה", שתורכב משלושה רבנים, בדיוק כפי ש"צהר פיקוח מזון" מעניקה כיום פיקוח על פי הסטנדרטים של רבני צהר.

אבי מעוז: מה שצפוי זה גם קביעת סטנדרטים שאינם מקובלים בעולם ההלכה, אבל בעיקר חוסר יכולת לאכוף את העמידה באותם סטנדרטים ועידוד בפועל של העסקים לחפש את הרבנות או את גוף הכשרות הכי מקילים והכי פחות מקפידים על הדרישות ההלכתיות.

אבי מעוז: לסיכום, אדוני היושב-ראש וגברתי השרה, ברפורמת הכשרות יש את הכול: הפרטה של הרבנות הראשית, הפרטה של מערך הכשרות, תחרות בין תאגידים נותני כשרות, הוצאה לשוק של אלפי משגיחים שיישארו ללא פרנסה.

אבי מעוז: אבל דבר אחד לא קיים, וזה כשרות בסיסית.

אבי מעוז: בשביל רוב-רובו של עם ישראל, שצורך כשרות בלב שקט, זה כבר לא יהיה, ולכן, ראוי שמעתה ייקרא לה "רפורמת האין-כשרות".

אבי מעוז: תודה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת מאור.

איתן גינזבורג: אני מזמין את חבר הכנסת יעקב אשר לנמק את ההצעה הדחופה לסדר-היום.

אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, גברתי יושבת-ראש הקואליציה, עידית, אני רוצה לשבח את אומץ ליבך.

היום – למרות שאני לא מצליח להבין איך זה עובד; אחר כך אני אתן לך גם פתרון, אבל היום הוצאת הודעה, ואני מאמין לכל מילה שכתבת שם.

אני מאמין לכל מילה – שאת בירכת היום את החלטת בג"ץ שזרקה את הממשלה ואת שר האוצר האכזר הזה מכל המדרגות בנושא של המעונות.

אמרו דבר כל כך פשוט, שכל אדם מתחיל יודע: רפורמה כזאת ודבר מסוג כזה במעונות ובילדים לא צריך לעשות בכלל, לטעמי, אבל לעשות את זה באמצע שנה, כשאין לך מסגרת אחרת?

אז היום נפל דבר בישראל: יושבת-ראש הקואליציה בירכה על כישלונה של הממשלה, כי אדוני עו"ד ארבל, מי ייצג את המדינה?

עידית סילמן: לא, לא, על החלטתו של בית המשפט.

מי ייצג את המדינה?

מי ייצג את המדינה?

אבי מעוז: איזה אומץ לב צריך בשביל זה.

מיקי לוי: מותר לי להגיד פעם אחת מהאולם?

בטח, היושב-ראש, אבל רק הבא בחשבון - - -

עידית סילמן: לא, לא, יש לי - - -

מיקי לוי: רגע, חברת הכנסת סילמן, יש לה יושרה, ואומץ ליבה - - -

אני משבח אותה.

עידית סילמן: אני אמרתי שלאורך כל הדרך עבדנו מול - - -

אני יודע.

אוריאל בוסו: - - -

חבר הכנסת בוסו, רגע, אל תעזור לי, תן להתבלבל לבד.

מיקי לוי: רגע, יש לי עוד בקשה אחת.

מיקי לוי: חבר הכנסת - - - תפסיקו, באמת.

מיקי לוי: השבוע היה - - - תפסיקו – גם ביקשתי מחבר הכנסת - - -

ינון אזולאי: - - -

מיקי, מיקי; יושב-ראש הכנסת, סליחה.

מיקי לוי: לא, אני פה יושב, זה בסדר.

מיקי לוי: ביקשתי מחבר הכנסת גפני: יש כמה חברי כנסת ממפלגת

מיקי לוי: כם – לא אתה – שמקללים את בית המשפט העליון.

מיקי לוי: תפסיקו עם זה.

טוב, קודם כול - - -

מיקי לוי: אמרתי, לא אתה.

ינון אזולאי: אין לי אמון במערכת המשפט.

ינון אזולאי: אין אמון.

ינון אזולאי: אין לי אמון במערכת המשפט.

ינון אזולאי: אין לי אמון.

ינון אזולאי: בכל מקום אני אגיד את זה.

הינה, התחיל להיות דיון מעניין היום.

עידית סילמן: חבר הכנסת יעקב אשר - - -

רגע, יושבת-ראש הקואליציה מדברת.

שנייה.

ינון אזולאי: מערכת משפט כושלת.

ינון אזולאי: אין אמון בהם, והיום אתה מפרגן להם על ההיגיון שהם פסקו לפי - - -

עידית סילמן: רגע, ינון, יושב כאן חבר הכנסת - - -

לא, אני אסביר לך את זה אחרת.

ליברמן הצליח - - -

איתן גינזבורג: אני מפעיל את השעון.

אפילו בזה, ליברמן הצליח להגיע למצב שאפילו שופטי בית המשפט העליון הביעו את הרגישות שלהם, אבל אני התכוונתי לכל מילה שאמרתי.

ינון אזולאי: - - - רוצים לסגור - - -

אני חושב – ינון, אתה מפריע לי.

אני חושב - - -

קריאה: - - -

אדוני היושב-ראש וגברתי יושבת-ראש הקואליציה, אני חושב שמה שעשית היום זה מעשה אמיץ ונכון, אבל הוא קצת תמוה, כי יש דבר כזה שנקרא "עמדת המדינה".

כשהפרקליטות מגיעה לבית המשפט ומגינה על הדבר הנורא הזה, ועמדת המדינה – ראש הממשלה הוא שלכם, של ימינה.

את יכולת לעצור את זה קודם, אבל אני - - -

עידית סילמן: לא, לא, רגע.

עידית סילמן: חבר הכנסת יעקב אשר, רק להעמיד את הדברים על דיוקם.

- - -

איתן גינזבורג: מה רק עכשיו - - - אתה מאפשר לה.

עידית סילמן: הדבר הזה לא נכנס לתוקף, בגלל שזה היה איתם בתוך משא ומתן.

עידית סילמן: יושב כאן חבר הכנסת אוריאל בוסו, שאני מודה לו, כי נתן - - - לכל הדברים האלה - - -

אבל לא בגלל זה – אבל למה לא באתם - - -

עידית סילמן: - - - לא יצא עדיין - - -

איתן גינזבורג: תודה, חברת הכנסת סילמן.

איתן גינזבורג: תודה.

איתן גינזבורג: תודה רבה, חברת הכנסת סילמן.

למה הממשלה וראש הממשלה לא הודיעו לבית המשפט: אנחנו נגד זה, כמו דעתך האישית?

ולכן, שברנו עוד שיא – יושבת-ראש הקואליציה מברכת את כישלונה של הממשלה, ואני רק יכול להצטרף לזה.

עידית סילמן: - - -

לגבי הגיור, אדוני היושב-ראש, אני אומר למתן כהנא, שאין לו אומץ להגיע לפה: אני הייתי ראש עיר.

כשאני הייתי ראש עיר, ואחרי שהייתי ראש עיר – הרי לא נשארים בתפקיד לנצח – אתה הולך עם הילדים והנכדים היום, ברוך השם, ושואלים אותך: אבא, מה עשית כשהיית?

אז אתה מראה דברים שעשית, יצרת ופעלת.

מתן כהנא, מה יגיד לילדים שלו?

מה יגיד לנכדים שלו – אני הרסתי את המפעל שהקים הרב קוק?

אני פתחתי את העם היהודי למועדון חברים לכל מי שרוצה?

אני פגעתי במעמדה של הרבנות הראשית בדרכי הונאה?

כמו ששמענו קודם את דבריו של חבר הכנסת, ידידי, אבי מעוז.

זו ממשלת הונאה שמביאה רפורמה של הונאה, שכל מטרתה היא אחת.

הם גיבורים על הרבנות, הם לא גיבורים על דברים אחרים.

נראה אותו מביא רפורמה בבתי משפט, סליחה שאני אומר.

תודה, אדוני, על אורח הרוח שלך.

איתן גינזבורג: תודה רבה, אדוני.

איתן גינזבורג: אני מזמין את חבר הכנסת אוריאל בוסו, בבקשה, לנמק הצעה דחופה לסדר-היום.

משה ארבל: אתה חייב בדיקת אנטיגן.

משה ארבל: אם הגעת למצב שאתה מאמין לעידית סילמן, אתה לא מרגיש טוב.

אוריאל בוסו: באתי עם עניבה ירוקה לא בגלל שמנסור עבאס לא פה.

איתן גינזבורג: אני מציע שפשוט לא ינכסו צבעים, אתה יודע.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני.

אוריאל בוסו: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, נחשפנו בשעות האחרונות לסרטון נוסף מבית מדרשו של מי שהיה תת-רמטכ"ל, סגן הרמטכ"ל יאיר גולן.

אוריאל בוסו: את הפנינים שלו בתקופה האחרונה שמענו, אפילו לא ראוי לחזור עליהם, אבל כשסגן הרמטכ"ל, לשעבר אלוף בצה"ל, יושב ומתדרך פורעים ואומר להם: הבדואים, אתם, יש לכם היום כוח שמעולם לא היו בממשלות ישראל.

אוריאל בוסו: מה, אלקין יגיד משהו?

אוריאל בוסו: אל תדאגו.

אוריאל בוסו: נגיד לו: אנחנו לא באים להצבעה.

אוריאל בוסו: הכול בסדר.

אוריאל בוסו: רק אל תעשו טעויות.

אוריאל בוסו: אתה שומע את הבן אדם, חבר כנסת, סגן שר, שהיה סגן הרמטכ"ל, יושב עם פורעים ומוחאים לו כפיים.

אוריאל בוסו: הבנו.

אוריאל בוסו: הוא אומר להם: הינה השיטה.

אוריאל בוסו: אנחנו יודעים ללחוץ.

אוריאל בוסו: אין להם שום כוח בממשלה.

אוריאל בוסו: ואני שואל – קודם כול, היום הקואליציה הזאת גם אכלה, גם לקתה וגם שילמה; גם הפסיקו את הנטיעות בנגב, גם רע"מ לא הגיעו להצביע וניר אורבך הלך.

אוריאל בוסו: חבר'ה, שלא תתבלבלו, כשניר אורבך יצא לרקוד, כשניר אורבך עלה לרקוד עם המפגינים בחוץ, אחרי שעתיים הלכו לחתום את הממשלה הזו והקימו ממשלת שמאל, וכשהוא יוצא מהמליאה והוא לא נמצא בהצבעות, תשמעו עוד מעט על עסקה נוספת עם רע"מ.

אוריאל בוסו: לאן הגענו בערב ט"ו בשבט?

אוריאל בוסו: וכמובן שאנחנו לא הולכים לעשות נטיעות, כי אלו נטיעות שאסורות בשנת שמיטה.

אוריאל בוסו: אבל אני מדבר על החזקה האמיתית שאנחנו צריכים לפחד, וכל מדינת ישראל – סביב מה?

אוריאל בוסו: סביב נטיעות שרע"מ שמים וטו, ובסוף הם גם לא באו להצביע.

אוריאל בוסו: וזה דבר שנוסף על נוסף.

אוריאל בוסו: ההצעה לסדר-היום שהעלו חבריי חבר הכנסת אבי מעוז וחבר הכנסת הרב יעקב אשר, רפורמת הכשרות – זה אחד מהנדבכים הנוספים של הממשלה הגרועה הזו, עם הגיור, עם הכשרות, הנישואין ודבר אחרי דבר שרוצים לפגוע בזהותה היהודית של מדינת ישראל כמדינה יהודית.

אוריאל בוסו: אין הסבר אחר לכל הפעולות הגרועות שהם עושים.

אוריאל בוסו: מי שקורא את תזכיר הגיור שהוציא עכשיו השר כהנא – את הכול הוא כתב שם.

אוריאל בוסו: חוץ מלשים את התמונה של הרב סתיו, שצהר יכולים לעשות, הכול הוא רשם שם – שגם מי שמגייר, לא יהיה ניגוד עניינים אם יש לו גוף כשרות ויש לו בית דין פרטי; הכול רק לאותו מסלול אחד.

אוריאל בוסו: אבל על מה?

אוריאל בוסו: מה אנחנו בסך הכול רוצים?

אוריאל בוסו: בשביל שנסתובב כולנו עם ספרי יוחסין בכיסים?

אוריאל בוסו: בשביל שבסופו של דבר, האזרח הפשוט, המסורתי, לא יוכל לאכול במסעדה שהוא עד היום רגיל לאכול?

אוריאל בוסו: אלו הרפורמות שאתם מובילים כאן, במדינת ישראל, מדינת היהודים?

אוריאל בוסו: פעם אחר פעם אתם פוגעים בזהותה היהודית של מדינת ישראל.

אוריאל בוסו: לכן, אני חושב שההצעה לסדר-היום הזאת היא חשובה, וצריך להילחם ולהציף את הכשלים, כדי שיבינו על מה אנחנו נלחמים כאן בכנסת.

אוריאל בוסו: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת אוריאל בוסו, שעמד בדיוק בזמן שעמד לרשותו, ואני מזמין - - -

אוריאל בוסו: ולא הייתה שום כוונה בעניבה הירוקה היום, בגלל שמנסור לא הגיע - - -

אבתיסאם מראענה: לגמרי, אתה יכול להצטרף לרע"מ - - -

אוריאל בוסו: לא, לא - - -

איתן גינזבורג: אנחנו בעד כל הצבעים.

איתן גינזבורג: כל קשת הצבעים מקובלת.

איתן גינזבורג: אנחנו נזמין את השרה יפעת שאשא ביטון להשיב בשם השר לענייני דת.

איתן גינזבורג: בבקשה.

אני הייתי מוותר לה על זה.

אולי תוותר לה?

מסכנה.

מה היא צריכה לענות במקומו?

יפעת שאשא ביטון: אני, אין לי בעיה - - -

איתן גינזבורג: צריך להשיב.

איתן גינזבורג: הממשלה צריכה לאשר את זה.

לא.

הממשלה צריכה לעשות – הרבה דברים היא צריכה לעשות, הממשלה.

יפעת שאשא ביטון: זה קצר.

יפעת שאשא ביטון: תודה, אדוני היושב-ראש.

יפעת שאשא ביטון: חבריי חברי הכנסת, זה ממש קצר.

יפעת שאשא ביטון: התבקשתי על ידי השר לשירותי דת מתן כהנא להשיב על ההצעה לסדר-היום שהגשתם בנושא רפורמת הכשרות שיצאה לדרך.

יפעת שאשא ביטון: השר ביקש שאשיב כי הוא לא הדובר של ארגון צהר, ומפנה אתכם אליהם לקבלת התשובות על הטענות.

משה אבוטבול: אבל אתמול הוא אמר – אנחנו - - -

יפעת שאשא ביטון: אני מקווה שבאמת ארגון צהר יוכל לענות לכם על הדברים.

יפעת שאשא ביטון: זוהי תשובתו של השר מתן כהנא.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

משה ארבל: אנחנו מבקשים להעביר לוועדת הפנים.

איתן גינזבורג: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: מה שתבקשו.

משה אבוטבול: השרה, זה לא חינוכי.

משה אבוטבול: אתמול הוא אמר: יש רבנים שאנחנו עובדים איתם.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

יפעת שאשא ביטון: אני רק השליח.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת אבוטבול, אנחנו עוברים להצבעה על ההצעה הדחופה לסדר-היום.

איתן גינזבורג: נא להצביע.

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: בבקשה.

איתן גינזבורג: בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – 12

איתן גינזבורג: נמנעים – אין

איתן גינזבורג: 12 בעד, אחד נגד, אין נמנעים.

איתן גינזבורג: אני קובע כי ההצעה לסדר-היום התקבלה, ותעבור לדיון – באיזו ועדה?

קריאות: הפנים, הפנים.

קריאות: לשירותי דת.

איתן גינזבורג: הפנים?

איתן גינזבורג: לשירותי דת?

איתן גינזבורג: יעבור לוועדת הכנסת לקביעת ועדה.

איתן גינזבורג: נשמע פנים, נשמע שירותי דת.

איתן גינזבורג: << הלסי >> תנאי שהייתם בישראל של להט"בים שנרדפו בשטחי הרשות הפלסטינית<< הלסי >>

איתן גינזבורג: אנחנו נעבור לנושא הבא על סדר-היום – הצעה דחופה לסדר-היום בנושא:

איתן גינזבורג: תנאי שהייתם בישראל של להט"בים שנרדפו בשטחי הרשות הפלסטינית, מס' 1528, של חברת הכנסת אבתיסאם מראענה.

איתן גינזבורג: בבקשה, גברתי.

איתן גינזבורג: פה אני רוצה לראות איך תצביע.

איתן גינזבורג: את עם פנס דולק.

אבתיסאם מראענה: זו האסטרטגיה שלי עם שפע, אבל אתה תמיד מתנגד לזה.

אבתיסאם מראענה: אז אני רוצה להגיד לך שזה הסטייל.

איתן גינזבורג: מה?

אבתיסאם מראענה: הסטייל החדש – כי יש פה תאורה בעייתית, אז אנחנו עושות שואו.

איתן גינזבורג: אז זה מאיר אותך טוב יותר?

אבתיסאם מראענה: בטח.

אבתיסאם מראענה: זה חשוב.

אבתיסאם מראענה: אנחנו נראה לך בהזדמנות.

איתן גינזבורג: אבל זה עושה עלייך צל מהמיקרופון.

איתן גינזבורג: סתם, שתדעי.

אבתיסאם מראענה: תודה.

איתן גינזבורג: לא, שתדעי.

איתן גינזבורג: אבל אם יש פה עניינים, אנחנו - - -

אבתיסאם מראענה: אנחנו פה בענייני קולנוע וטלוויזיה.

איתן גינזבורג: כן, יש לך יתרון.

אבתיסאם מראענה: לגמרי.

איתן גינזבורג: בבקשה, גברתי.

איתן גינזבורג: שלוש דקות לרשותך.

אבתיסאם מראענה: תודה, אדוני היושב-ראש.

אבתיסאם מראענה: גברתי סגנית מזכירת הכנסת, כנסת נכבדה, סוגיית הלהט"ב הפלסטיני היא סוגיה שבהחלט אני מאוד שמחה להעלות אותה על סדר-היום של הכנסת.

אבתיסאם מראענה: בתור חברת קואליציה וחברת כנסת – זה קול ברור מאוד שאני כל פעם מחדש מדגישה אותו ומעלה אותו, לגבי סוגיית הלהט"ב הערבי.

אבתיסאם מראענה: הפערים הגדולים בתוך קהילת הלהט"ב הערבית לעומת קהילת הלהט"ב הלא-ערבית, קהילת הלהט"ב העברית, היהודית – יש פער מאוד גדול.

אבתיסאם מראענה: אני אפילו יכולה לכמת אותו ב-30 שנה של פער.

אבתיסאם מראענה: אנחנו בחברה הערבית הלהט"

אבתיסאם מראענה: בית – יש לנו פער של 30 שנה של הכרה, של יציאה מהארון.

אבתיסאם מראענה: בהחלט, היכולת שלנו, של אותה קהילה שאני תומכת בה, לצאת מהארון שהכניסו אותנו אליו, לצאת מהחשכה אל האור ולהיות גאות וגאים במי שהם, בזהות שלהם – ואני כמובן הראשונה להיות תומכת באותה קהילה.

אבתיסאם מראענה: ההצעה שלי לסדר-היום בסוגיית קהילת הלהט"ב הפלסטינית – יש כיום 66 חברות וחברים מקהילת הלהט"ב הפלסטינית שנרדפים בשטחים של הרשות הפלסטינית.

אבתיסאם מראענה: הם מגיעים לשטח של מדינת ישראל.

אבתיסאם מראענה: כמובן, אני בדיונים על הסוגיה הזאת עם חברי סגן שר הביטחון שוסטר.

אבתיסאם מראענה: אנחנו מקיימות ומקיימים דיונים חשובים על הסוגיה הזאת על מנת להסדיר אותה.

אבתיסאם מראענה: כמובן, השרה מירב כהן במשרד לשוויון חברתי – אנחנו מקדמות את הנושא הזה, ואנחנו מסתכלות עליו בעיניים, שזו קהילה שצריך לשמור על הביטחון שלה.

אבתיסאם מראענה: אותה קהילה לא צריכה להסתתר; אותה קהילה לא צריכה לפחד.

אבתיסאם מראענה: אותה קהילה צריכה פשוט להפסיק להיות נרדפת.

אבתיסאם מראענה: הסוגיה של השוהים מקהילת הלהט"ב של הרשות הפלסטינית שמגיעים לכאן – הם מקבלים היתר כניסה לתוך שטח של מדינת ישראל.

אבתיסאם מראענה: הבעיה הכי גדולה היא שאותה קהילה, אין לה אישור עבודה.

אבתיסאם מראענה: בעצם מה שקורה הוא שמדינת ישראל מסלילה אותם לתוך מקום כל כך קשה וכל כך עצוב – מסלילה אותם בעצם לעסוק בעבודות שהן לא חוקיות.

אבתיסאם מראענה: לפעמים הם מידרדרים לזנות, לפעמים הם עוסקים בעבודות כל כך קשות – קשות זה אומר סחר בסמים.

אבתיסאם מראענה: אותה קהילת להט"ב לא אמורה להידרדר לפלילים.

אבתיסאם מראענה: אותה קהילת להט"ב צריכה לזכות קודם כול בהגנה, הגנה של אותו מקום שאנחנו חיות בו וחיים בו שכן מכיר בזכות שלהם, וקודם כול מכיר בזכות שלהם כנרדפים בשטח של הרשות הפלסטינית על ידי המשפחות שלהם.

אבתיסאם מראענה: הם מגיעים לכאן, הם צריכים לקבל הגנה, הם צריכים לעבוד ולהתפרנס בכבוד, הם צריכים שיהיה להם אוכל, הם צריכים שיהיה להם מקום חם לחיות בו, הם צריכים להיות בני אדם, מגיע להם להיות בני אדם.

אבתיסאם מראענה: הם לא צריכים לשלם את המחיר על זה שהם שייכים לקהילת הלהט"ב ושהם יחיו את החיים שלהם כמו שצריך.

אבתיסאם מראענה: אני פונה לחברי סגן השר שוסטר, אני פונה לחברים שלי בכנסת ישראל: זה מספר זעום של הקהילה שבאמת מצריכה מאיתנו טיפול, טיפול דחוף של רווחה, להנגיש להם שירותי בריאות.

אבתיסאם מראענה: אותה קהילת להט"ב, הם צריכים להפסיק לפחד.

איתן גינזבורג: נא לסיים.

אבתיסאם מראענה: מדינת ישראל לא יכולה לתת להם מקלט מדיני בתוך השטחים שלה, ולכן הם בעצם נשלחים ליישוב מחדש במדינה שלישית.

איתן גינזבורג: תודה.

אבתיסאם מראענה: אותה קהילה, כל עוד היא נמצאת כאן, צריך להבטיח את הביטחון שלה, ושיפסיקו ללכת לישון בלילה כשהם נרדפות ונרדפים.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחברת הכנסת - - -

אבתיסאם מראענה: אני מציעה שההצעה תלך לוועדת חוץ וביטחון, בבקשה, אדוני.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחברת הכנסת אבתיסאם מראענה.

איתן גינזבורג: ישיב על הצעה הדחופה לסדר-היום סגן שר הביטחון אלון שוסטר, בבקשה.

אלון שוסטר: כבוד יושב-ראש הישיבה, חברות הכנסת, חברי הכנסת, ראשית, אציין כי אי-אפשר להתעלם מהסוגיה האנושית הקשה של היות אדם פליט, נרדף ומאוים, ובוודאי על רקע נטייה מינית או זהות מגדרית.

אלון שוסטר: כל רכיב במשוואה הזאת הוא התמודדות אדירה בפני עצמה, קל וחומר שילוב הדברים.

אלון שוסטר: למדינת ישראל יש חובה מוסרית לסייע ולתת מענה במקרים כאלה.

אלון שוסטר: מאחר שמדובר במאוימים משטחי הרשות הפלסטינית, ההסדרים מורכבים יותר.

אלון שוסטר: בהתאם להסכם הביניים בין הרשות הפלסטינית לישראל, סמכויות הטיפול בענייני רווחה, הועברו לטיפול הרשות הפלסטינית באופן בלעדי, ובכלל זאת, גם הסמכות לטיפול בתושבי האזור, הנדרשים לטיפול רווחה, או לסיוע פלילי-הגנתי, בשל נטייתם המינית.

אלון שוסטר: עם זאת, הסיוע לאנשי קהילת הלהט"ב, הטוענים למאוימות בשטחי הרשות הפלסטינית, נבחן באופן מקיף על ידי צוות בין-משרדי בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

אלון שוסטר: הצוות קבע כי ייתכנו מקרים פרטניים, שבהם יופנו תושבי האזור למתאם הרווחה במינהל האזרחי, אשר מוסמך לסייע במציאת פתרונות בשטחי האזור.

אלון שוסטר: אני רוצה לומר שהוא עושה את הדברים בכוונת מכוון, באופן מקצועי ובנפש חפצה מאוד.

אלון שוסטר: עוד קבע הצוות, כי במקרי קיצון חריגים ובהיעדר פתרון מתאים בשטחי האזור, יהיה מתאם הרווחה מוסמך להמליץ על היתר שהייה זמני בישראל, הניתן, בראש ובראשונה, על מנת להציל חיים, וכדי לתת לפונה שהות בישראל, לפרק זמן קצר ומוגבל, על מנת לאפשר לו למצוא פתרון קבוע במדינה קולטת, או בתחומי האזור, באמצעים שעומדים לרשותו.

אלון שוסטר: המלצות הצוות מומשו באופן מלא.

אלון שוסטר: כמו כן, במהלך השנים האחרונות, ניתנו במקרי קיצון, ובהתאם לשיקול דעתו של מתאם הרווחה במינהל האזרחי והגורמים המבצעיים, עשרות רבות של היתרי שהייה זמנים בישראל, לתושבי האזור, שטענו טענת מאוימות על רקע נטייתם המינית, על אף שהטיפול במקרים מעין אלו, כאמור, אמור להתבצע על ידי הרשות הפלסטינית.

אלון שוסטר: יודגש כי כפי שהמליץ הצוות הבין-משרדי, היתר השהייה הניתן לטוענים למאוימות, הוא היתר זמני, שתכליתו מציאת פתרון קבוע לפונה במדינה קולטת, ואינו מקנה לפונה מעמד בישראל.

אלון שוסטר: בין היתר, בשל העובדה שההיתר ניתן על-ידי המפקד הצבאי, אשר אינו מוסמך להקנות מעמד כזה בישראל.

אלון שוסטר: על פי הנהלים הקיימים, ההיתר אינו מקנה אישור אוטומטי לתעסוקה בישראל, אך עדיין יש לו אפשרות לעבוד על פי הכללים המתאימים, בהגשת בקשה מתאימה, בכפוף לנהלים המפורסמים לציבור באתר מתאם הפעולות בשטחים.

אלון שוסטר: מבדיקה שנערכה בנושא, יש תושבי אזור יהודה ושומרון, שמחזיקים, כאמור, בהיתרי שהייה בישראל, בהמלצת מתאם הרווחה, וברישיון תעסוקה במקביל.

אלון שוסטר: כל מקרה נבחן לגופו.

אלון שוסטר: במקרים חריגים, בסמכות גורמי האבחון הרלוונטיים אף לאשר בקשות שחורגות מהקריטריונים הקבועים, קרי, מתן רישיון תעסוקה בישראל לתושב שאינו נשוי, או שאינו רשום ככזה.

אלון שוסטר: כך שאין בנהלים האלה כדי למנוע קבלת רישיון תעסוקה מתושבי אזור להט"בים.

אלון שוסטר: יודגש כי בשורת עתירות שהוגשו בשנים האחרונות על ידי גורמים שונים, נבחן מתווה הצוות הבין-משרדי על ידי בג"ץ.

אלון שוסטר: בעתירות אלו הועלו גם הטענות המפורטות בהצעה לסדר-יום הזו.

אלון שוסטר: בכל המקרים בית המשפט לא ראה לנכון להתערב, מאחר שמצא כי הפתרונות שניתנו על ידי קמ"ט הרווחה סבירים ומספקים בנסיבות העניין.

אלון שוסטר: יצוין כי בימים אלו תלויה ועומדת עתירה נוספת, שבה דרשו העותרים לאפשר עבודה למי שקיבלו היתרי שהייה בישראל מחמת מאוימות, ללא צורך ברישיון פרטני.

אלון שוסטר: עתירה זו טרם הוכרעה.

אלון שוסטר: מלבד היתרי השהייה שניתנים על ידי המינהל האזרחי, במקרים חריגים ניתן לפנות לגורמי הרווחה בישראל, אשר מעניקים סיוע נוסף, בהתאם לנסיבות המקרה, לרבות קורת גג, מזון וסיוע סוציאלי.

אלון שוסטר: כל פלסטיני אשר מחזיק בהיתר שהייה זמני בישראל על רקע רווחה, ומבקש סיוע בקורת גג, בקשתו נבחנת כמקובל על ידי הגורמים המוסמכים לכך במדינת ישראל.

אלון שוסטר: משרדי הממשלה הרלוונטיים עושים את מרב הצעדים והמאמצים לתת מענה הולם למבקשי המקלט, הן בבריאות, הן בסיוע פסיכו-סוציאלי, וכן במגוון פעולות אל מול האו"ם לקידום היישוב במדינות זרות.

אלון שוסטר: מאחר שהנושא הוא רגיש ומורכב, גם מצד מבקשי המקלט, שחווים מצוקה אמיתית עקב מצבם, וכן מצד המדינה, שמחויבת להתנהל על פי הדין, ובמציאות ביטחונית מורכבת, ביקשתי מהארגונים שפנו אליי בנושא – וגם ממך, חברת הכנסת מראענה – באמצעות צוות לשכתי, להעביר מקרים פרטניים, על מנת שאוכל ללמוד גם את הבעיות טוב יותר, ולראות כיצד נכון לקיים חשיבה נוספת, והיכן אפשר לקדם פתרון נוסף ובמסלול נוסף עם גורמי המקצוע.

אלון שוסטר: עד כה, לא קיבלתי כאלה.

אלון שוסטר: תודה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לסגן שר הביטחון אלון שוסטר.

איתן גינזבורג: אנחנו נעבור להצבעה על ההצעה הדחופה לסדר-היום, ונאפשר לסגן השר להגיע למקומו.

איתן גינזבורג: אתם מציעים להעביר את זה לוועדת החוץ והביטחון?

איתן גינזבורג: זה מקובל עליך, אדוני סגן השר?

אלון שוסטר: ועדת הפנים.

איתן גינזבורג: ראשית נצביע.

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – 5

איתן גינזבורג: נמנעים – אין

איתן גינזבורג: בעד – חמישה, אין מתנגדים, אין נמנעים.

איתן גינזבורג: אני קובע כי ההצעה הדחופה התקבלה, ותעבור לדיון - - -

קריאה: פנים.

איתן גינזבורג: - - בוועדת הכנסת, לקבוע את באיזו ועדה יימשך הדיון.

איתן גינזבורג: << הלסי >> מניעת ההתלקחות הבאה וטיפול מעמיק בתשתיות העיר לוד << הלסי >>

איתן גינזבורג: אנחנו נעבור להצעות לסדר-היום בנושא: מניעת ההתלקחות הבאה וטיפול מעמיק בתשתיות העיר לוד, מס' 1513 ו-1534, של חברי הכנסת ארבל ווסרמן לנדה.

איתן גינזבורג: ראשית, תציג את ההצעה לסדר-היום חברת הכנסת רות וסרמן לנדה.

איתן גינזבורג: בבקשה, גברתי, שלוש דקות.

רות וסרמן לנדה: כנסת נכבדה, חבריי, אני רוצה בכמה דקות שניתנו לי, לנאום בפניכם על עיר שנמצאת כעשרים דקות מתל אביב.

רות וסרמן לנדה: זו העיר העתיקה ביותר בישראל, יותר מיפו ומירושלים.

רות וסרמן לנדה: היא מוזכרת לראשונה כבר בספר דברי הימים, ונהנתה מרצף התיישבותי לאורך כל התקופות בהיסטוריה של ארץ ישראל, מחורבן בית ראשון, דרך התקופה הביזנטית, ועד המנדט הבריטי.

רות וסרמן לנדה: הבריטים ראו לנכון לעשות שימוש בעיר כעורק תחבורה מרכזי בין קהיר לדמשק, וכמובן, בנו שם את שדה התעופה שאנחנו מכירים עד היום.

רות וסרמן לנדה: אני יכולה להמשיך, אך קצרה היריעה מכל נפלאותיה של העיר לוד.

רות וסרמן לנדה: אך למרות כל זאת, רבותיי, לוד עולה כיום לכותרות לרוב בהקשרים מאוד שליליים, בגלל הפשיעה שמשתוללת ללא רסן ברחובותיה.

רות וסרמן לנדה: איך יכול להיות שבלב המדינה אנחנו עדים מדי יום לשריפת רכבים, ליריות ולחיסולים?

רות וסרמן לנדה: כל מי שהסתובב לאחרונה בשכונת הרכבת או ברמת אשכול יודע בדיוק על מה אני מדברת.

רות וסרמן לנדה: ההזנחה ואיכות החיים הירודה בשכונות האלו, זועקות לשמיים.

רות וסרמן לנדה: המתחים, שכאילו דעכו אחרי שומר החומות, נותרו בעינם.

רות וסרמן לנדה: אחרי שריפת הרכבים, היריות והבק"תבים נותרו מתחים חמורים מתחת לפני השטח, וכל גפרור קטן עלול להצית מחדש אש גדולה ומסוכנת.

רות וסרמן לנדה: המהומות הבאות בעיר הן רק עניין של זמן, ולכן, כל הערים המעורבות בישראל מחייבות יחס מיוחד.

רות וסרמן לנדה: אך מכל הערים, עומדת לוד בלב העניין.

רות וסרמן לנדה: אני קוראת לכם במעמד הזה להצטרף לקריאה שלי, שלא לשכוח את לוד.

רות וסרמן לנדה: אני שבה ואומרת כאן, שאין לסוגיית הערים המעורבות בישראל אבא ואימא, לא בממשלה ולא בכנסת.

רות וסרמן לנדה: חוץ מ-1% מתוך כל תוכנית החומש הגדולה, של 30 מיליארד שקל, ועוד 50 מיליון שקל במסגרת קולות קוראים של המשרד לפיתוח הנגב והגליל, אין תקציב ייעודי לערים המעורבות, ובכלל זה גם לעיר לוד.

רות וסרמן לנדה: מכאן, שכונות כמו שכונת הרכבת ודומותיה תישארנה בעינן.

רות וסרמן לנדה: זה המקום, רבותיי, שיהיה הראשון שאליו יפנו גורמים עוינים מאיראן, מהחמאס ומהחיזבאללה, בניסיונותיהם הבלתי-פוסקים לרתום גיס חמישי מבפנים.

רות וסרמן לנדה: וזה מסוג המקומות שממנו צומחים הייאוש והתסכול מהפערים הכלכליים והחברתיים.

איתן גינזבורג: תודה.

רות וסרמן לנדה: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה לחברת הכנסת רות וסרמן לנדה.

איתן גינזבורג: אני מזמין את חבר הכנסת משה ארבל להציג את ההצעה לסדר-היום.

איתן גינזבורג: עד לכאן נשמעה האנחה הזאת.

ינון אזולאי: - - -

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני.

משה ארבל: מכובדי היושב-ראש, גברתי השרה, חבריי חברי הכנסת, טרם אקרא מהכתב, בשבילי לוד היא סוג של בית.

משה ארבל: למרות שנולדתי וגדלתי בפתח תקווה, סבא וסבתא הם בני מושב אחיסמך, הצמוד ללוד.

משה ארבל: ההתמחות שלי בבית משפט השלום ברמלה הביאה את האוכלוסייה הקשה ביותר מאוכלוסיית שכונת הרכבת בלוד ללשכת ההוצאה לפועל בבית המשפט עוד לפני ההקמה של הרשות לאכיפה וגבייה והפרדתה מבית המשפט.

משה ארבל: אנחנו לא יכולים להתעלם – ממש מבשרך אל תתעלם.

משה ארבל: בחודש מאי, בשנה שעברה, בזמן מבצע שומר החומות, כל מדינת ישראל רותקה וצפתה בזעזוע במהומות הקשות בעיר לוד – עיר מעורבת, שיש בה למעלה מ-80,000 תושבים, שעלתה באש, ונגררה בעל כורחה, בעקבות מעורבות של גורמים קיצוניים וכנופיות פשע, שמרביתם הגיעו מחוץ לעיר, למעין מלחמת אזרחים עירונית.

משה ארבל: במהומות יודו אבנים ובקבוקי תבערה ברחובה של עיר, נורו יריות לעבר תושבים יהודים, הושחתו בתי כנסת, בית ספר, מוסדות ציבור, בתי יהודים, מכוניות פרטיות וניידות משטרה.

משה ארבל: נעקרו תמרורים ומצלמות עירייה ועוד.

משה ארבל: הרס שלשמחתנו אנו לא רגילים לראות במחוזותינו.

משה ארבל: במהומות גם נרצח תושב העיר, יגאל יהושע, השם ייקום דמו, סמוך לביתו, בעקבות לינץ' על רכבו.

משה ארבל: הפרעות בעיר חייבו תגבור כוחות משטרה בכוחות משמר הגבול ובכוחות מסתערבים של המשטרה.

משה ארבל: שר הביטחון הכריז אז לראשונה על אירוע חירום אזרחי במדינה והוטל עוצר לילי בעיר.

משה ארבל: מאז המהומות חלפה למעלה מחצי שנה, והעיר לוד, מדממת ופצועה, ירדה מסדר-היום הציבורי.

משה ארבל: אבל הבעיות של לוד לא נפתרו.

משה ארבל: ביום חמישי, לפני שבוע, נרצח חוסיין אל-עיסאווי, תושב העיר, על פי ההערכות, על רקע סכסוך בין משפחות.

משה ארבל: ביום ראשון, תלמיד כיתה י"א נפצע מירי בשכונת פרדס שניר בעיר.

משה ארבל: הרצח והירי הפכו לשגרת חיים מדכאת בעיר שבה ניתן לראות את השפעות גל הפשיעה הקשה והרצחנית במגזר הערבי, שלא זוכה, לצערי, לטיפול הראוי.

משה ארבל: אסור להסכים לכך שתושבים בלב מדינת ישראל – ובכלל, תושבים ואזרחי מדינת ישראל – יתרגלו לחיות במציאות של אלימות, חוסר ביטחון פיזי ברמה הבסיסית ביותר, בשל מאבקים בין כנופיות פשע לעבריינים.

משה ארבל: הזמן לטפל בעיר לוד הוא לא בזמן מבצע שומר החומות הבא, כשהעיר תעלה באש – הזמן לטפל בלוד הוא עכשיו, כדי למנוע את המהומות הבאות.

משה ארבל: המשטרה צריכה להכניס כוחות משמעותיים באופן קבוע לעיר, לטפל בבנייה הבלתי-חוקית, לבצע בידוקים בעיר כדי לגלות החזקת נשק לא חוקי, לעבוד יד ביד עם רשות המיסים במבצע לחיסול העבריינות הכלכלית בעיר.

משה ארבל: במקביל, להשקיע השקעה יתרה בתשתיות העיר ובתושבי העיר, ולעסוק בצמצום פערים בתשתיות פיזיות וחברתיות, חינוך ובריאות, לעומת ערים אחרות במרכז הארץ.

משה ארבל: אני מצפה מהמשרד לביטחון פנים להשקיע את כל המשאבים בכך, לצד העירייה ומשרד הפנים, ובמידת הצורך, משרדים נוספים בשולחן עגול ייעודי לטובת הדבר.

משה ארבל: רק טיפול הוליסטי, שמתחשב בכלל ההיבטים של העבריינות ושל צורכי החברה בעיר, ולא נזכר רק כשיש ירי, אלא גוף כזה שפועל מסביב לשעון לתפוס נשק לא חוקי, לפעול נגד בנייה לא חוקית ועבריינות כלכלית שמתחזקת את משפחות הפשע כל השנה – רק כך ניתן יהיה לשקם את העיר החשובה והיקרה הזאת.

משה ארבל: זכיתי בתפקידי הקודם כראש מטה שר הפנים, יחד עם חברי, חבר הכנסת ינון אזולאי, בהנחיית השר דרעי, לקדם בחקיקה סיוע כלכלי מסיבי לעיר לוד מארנונה חלופית לנתב"ג.

משה ארבל: נתב"ג היה פטור מתשלומי ארנונה.

משה ארבל: גבינו ארנונה מנתב"ג כדי לסייע לעיר לוד; להזרים כספים לטובת חיזוקה וביצורה של העיר הזו.

משה ארבל: זה לא מספיק – חייבים יותר.

משה ארבל: תודה רבה.

איתן גינזבורג: יישר כוח.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת משה ארבל.

איתן גינזבורג: תשיב השרה יפעת שאשא ביטון.

ינון אזולאי: - - -

איתן גינזבורג: היא אוהבת – היא אחת מהשרות שעושות כושר, והיא אוהבת את הכושר הזה.

יפעת שאשא ביטון: זה הכושר היחיד שלי.

יפעת שאשא ביטון: תשאיר משהו.

ינון אזולאי: אל תבלבל אותה עם דפים.

ינון אזולאי: אביר, אתה נמצא, עד שהגעת, וכבר רוצה לבלבל אותה?

ינון אזולאי: עזוב, יש לה דפים.

איתן גינזבורג: בבקשה, גברתי השרה.

יפעת שאשא ביטון: תודה.

יפעת שאשא ביטון: כבוד היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, חברת הכנסת רות וסרמן לנדה וחבר הכנסת משה ארבל, אירועי חודש מאי 2021 חשפו מורכבות גדולה שקיימת בעיר לוד, שקשורה בעיקר למרקם היחסים בין הקהילות השונות בעיר: יהודים, ערבים, ותיקים, חדשים, ובתוך הקהילה הערבית עצמה.

יפעת שאשא ביטון: בעקבות אירועים מצערים אלה חלו כמה תמורות בעיר, ובהן הגירה שלילית של אוכלוסייה חזקה.

יפעת שאשא ביטון: מורכבות העיר לוד דורשת התבוננות מיוחדת על העיר ומתן מענים, לרבות תקציבים ייחודיים.

יפעת שאשא ביטון: תקציב "הטיפול הנקודתי" קוצץ במרוצת השנים באופן משמעותי מ-27 מיליון שקלים ל-8 מיליון שקלים, ומסוגלות העיר לתת מענים לצרכים השונים הלכה ופחתה.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו רואים חשיבות בחיזוק העיר ככלל, ובתחום החינוך בפרט, ועל כך אני משיבה.

יפעת שאשא ביטון: חשוב להדגיש כי עם פרוץ הפרעות, ובמטרה להחזיר את החיים לשגרה, הוקם בעיר לוד קבינט רשותי אשר שותפים בו נציגי משרד החינוך.

יפעת שאשא ביטון: קבינט זה פועל בניסיון לדייק את המענים ולאפשר חיים של שותפות בעיר בכבוד ובהוגנות.

יפעת שאשא ביטון: הקבינט מתכנס לעיתים קרובות ופועל ליישום התוכניות שנועדו לקדם חיים משותפים.

יפעת שאשא ביטון: כמו כן, נבנתה תוכנית מחוזית לערים מעורבות, שלוד, כמובן, היא אחת מהן.

יפעת שאשא ביטון: התוכנית מתייחסת לכלל ההיבטים הקשורים לחינוך, לכלל האוכלוסיות ולכלל השותפים.

יפעת שאשא ביטון: יש כמה מרכיבים, ואני אציין כמה מהם: 1.

יפעת שאשא ביטון: חוסן קהילתי עירוני, ובו אנחנו עושים עיבוי של פעילות השירות הפסיכולוגי בבתי הספר לחיזוק החוסן, ליווי צוותים ומתן מענים פרטניים; 2.

יפעת שאשא ביטון: דבר נוסף הוא תוספת שעות ייעוץ לבתי הספר, להרחבת המענים הרגשיים.

יפעת שאשא ביטון: כמו כן, בתוכנית הייעוצית מושם דגש על חוסן אישי וקהילתי, שנקרא דיאלוג קונפליקטואלי; 3.

יפעת שאשא ביטון: הקצאת שעות תוספתיות לבתי הספר הערביים לקידום תוכניות לצמצום האלימות; שילוב סטז'רים, עובדים סוציאליים מקריית אדם, בהתנדבות, לחמישה בתי הספר, להרחבת המענה הטיפולי התומך; בניית קהילות לומדות משותפות של יהודים וערבים בקרב מורים, מנהלים ורכזים; הקצאת משאבי הדרכה ויצירת קהילות מעורבות של רכזים במסגרת יצירת תשתית לחיים משותפים; הקמת צוות לשעת חירום רשותי וצוות לשעת חירום בית ספרי.

יפעת שאשא ביטון: אלה, בעצם, מטמיעים את הכניסה לבתי הספר והסיוע בהקמה ומיסוד של כלל צוותי החירום בכלל ביישוב.

יפעת שאשא ביטון: דבר נוסף: פעילות העשרה ופנאי.

יפעת שאשא ביטון: התקבלו החלטות בנוגע להרחבת המענים בתרבות הפנאי של התלמידים, וגויסו המשאבים לכך.

יפעת שאשא ביטון: התוכנית כוללת 100% מילדי העיר.

יפעת שאשא ביטון: כל תלמיד בעיר לוד, מכיתה א' עד כיתה י"ב, לוקח חלק בתוכנית חברתית אחת לפחות: תנועת נוער, חוג, וכיוצא בזה.

יפעת שאשא ביטון: התוכנית החלה לפעול כפיילוט בארבעה בתי ספר בעיר, וכמובן הוא יתרחב, כפי שאמרתי, לכלל תלמידי היישוב.

יפעת שאשא ביטון: הרשות לביטחון קהילתי מקצה מדריכי מוגנות ורכזי נוער בתקצוב שווה למגזר היהודי והערבי.

יפעת שאשא ביטון: כמו כן, מופעלות תוכניות העצמה לנוער.

יפעת שאשא ביטון: ההיבט הנוסף הוא מיגון מוסדות ציבור בשכונת רמת אשכול.

יפעת שאשא ביטון: פה אני צריכה לומר שפערי מיגון במוסדות חינוך קיימים בכל רחבי הארץ.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו מכירים את זה, לצערנו הרב, וצריך להשקיע בכך.

יפעת שאשא ביטון: אך השלמת פערי מיגון בדיעבד תהיה אך ורק מתקציב ייעודי תוספתי לתקציב משרד החינוך, ובביצוע פרויקטלי עם פקע"ר, עם פיקוד העורף.

יפעת שאשא ביטון: יש מענה משלים שנקרא "הכי מוגן שיש", כלומר הכנת תוכנית התגוננות בית ספרית שכוללת תרגול שוטף, בניית צוותי חירום וכו'.

יפעת שאשא ביטון: אבל לטובת חיזוק המבנים עצמם, אנחנו חייבים השלמת תקציב מפיקוד העורף, וצריך בהחלט לעבוד על כך.

יפעת שאשא ביטון: מלגות לסטודנטים למגורים בלוד – כחלק מתוכנית מעורבות אקדמיה בקהילה, מתקצבת ות"ת – ועדת תכנון ותקצוב – מלגות עבור קהילת סטודנטים בעיר לוד.

יפעת שאשא ביטון: השנה פעילים 125 סטודנטים בתוכנית המבצעים פעילות חברתית וגיבוש קהילתי.

יפעת שאשא ביטון: המלגה ניתנת בעבור שכר לימוד ובעבור מגורים.

יפעת שאשא ביטון: בנוסף, סטודנטים בני העיר נהנים ממלגה בתמורה לשעות התנדבות בקהילה.

יפעת שאשא ביטון: סטודנטים אלה בהחלט תורמים למרקם האנושי ולחוסן הקהילתי בעיר.

יפעת שאשא ביטון: זו התשובה בצורה מסודרת.

יפעת שאשא ביטון: יש פעילויות חינוך שנעשות, גם ברמת המחוז, גם ברמת היישוב.

יפעת שאשא ביטון: אני מוכרחה לומר גם משהו ברמה האישית, בנוסף.

יפעת שאשא ביטון: הנושא של הערים המעורבות, ובכלל מרקם היחסים בין הקהילות השונות במדינת ישראל – אגב, אנחנו רואים את זה, ערבים ויהודים.

יפעת שאשא ביטון: אני יכולה לומר לכם שאנחנו פגשנו את זה בתקופת הקורונה גם בהקשר של חרדים וחילונים, ואנחנו רואים שיש משהו שקורה בחברה הישראלית.

יפעת שאשא ביטון: ככול שמשבר הקורונה ממשיך, הדבר הזה רק הולך ומעמיק.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו בהחלט נדרשים לאיזשהו תהליך של ריפוי בחברה.

יפעת שאשא ביטון: היישובים המעורבים שמבצע שומר החומות באמת חוו טלטלה גדולה מאוד, ואני חושבת שהם השפיעו על כלל האוכלוסייה במדינת ישראל, כי כולם חוו את החוויה הזאת, מי מרחוק ומי מקרוב.

יפעת שאשא ביטון: הם מוכיחים לכולנו, שאנחנו צריכים לעשות פעולות משמעותיות בשביל ההתמודדות של היישובים האלה בתוך הקהילה שלהם עצמם ובין הקהילות השונות בתוכם.

יפעת שאשא ביטון: במסגרת החינוך אנחנו עושים את כל מה שאנחנו יכולים לעשות, וכמובן שצריכים שיתופי פעולה של משרדים נוספים, כדי לתת מענה גם בתחומים האחרים.

יפעת שאשא ביטון: זאת תשובתי.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

משה ארבל: - - -

איתן גינזבורג: אתם מבקשים באמת לדון בוועדה?

איתן גינזבורג: אז אנחנו נצביע על ההצעה הדחופה לסדר-היום.

איתן גינזבורג: בבקשה, חברים.

איתן גינזבורג: בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – 5

איתן גינזבורג: נמנעים – אין

איתן גינזבורג: בעד – חמישה, אין מתנגדים, אין נמנעים.

איתן גינזבורג: ההצעה הדחופה לסדר-היום התקבלה ותעבור לדיון בוועדה לביטחון הפנים.

איתן גינזבורג: מוסכם?

יפעת שאשא ביטון: בוועדה לביטחון הפנים.

איתן גינזבורג: בוועדה לביטחון הפנים.

רות וסרמן לנדה: תודה.

איתן גינזבורג: מצוין.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, תם סדר-היום.

איתן גינזבורג: הישיבה הבאה תתקיים ביום שני, ט"ו בשבט התשפ"ב, יום הולדתה של הכנסת, 17 בינואר 2022, בשעה 16:00.

איתן גינזבורג: ישיבה זו נעולה.