ישיבת מליאה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 135, 2021-03-08 00:00

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, היום יום שני, כ"ד באדר התשפ"א, 8 במרץ 2021.

יריב לוין: אני פותח את הישיבה.

יריב לוין: הודעה למזכירת הכנסת, בבקשה.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הכנסת, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה: הצעת חוק מיסוי רווחים ממשאבי טבע (תיקון מס' 3), התשפ"א–2021.

ירדנה מלר-הורוביץ: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות של מוסדות המקיימים פעילות חינוך) (תיקון מס' 24), התשפ"א–2021.

ירדנה מלר-הורוביץ: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות והוראות נוספות) (תיקון מס' 32), התשפ"א–2021.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

ירדנה מלר-הורוביץ: [נספחות.

ירדנה מלר-הורוביץ: ]

יריב לוין: תודה.

יריב לוין: אם כן, אנחנו נעבור לנושא הבא על סדר-היום – תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות והוראות נוספות) (תיקון מס' 32), התשפ"א–2021.

יריב לוין: יציג את התקנות האלה סגן שר הבריאות יואב קיש; תקנות ראשונות מתוך שתיים שיש לנו היום.

יריב לוין: בבקשה.

יואב קיש: כבוד היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת – ברשותך, היושב-ראש, אני אתחיל, אני פשוט לא יכול לעבור בלי להתייחס למשהו אישי שהתחלתי איתו את הבוקר.

יואב קיש: אני בא עכשיו מרחבת הכותל, ששם בני הצעיר עלה למצוות – –

יריב לוין: בשעה טובה.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: – – וזכה לעשות בר-מצווה – זכינו, כולנו, לעשות בר-מצווה בכותל.

יואב קיש: שמו אביב עמנואל קיש.

יואב קיש: הוא קרא – אתה יודע, אני משוחד – קרא למופת, וגם מרגש לראות את הכותל חוזר לחיים, עם רחבות מסודרות, עם הקפדה, עם קפסולות.

יואב קיש: לא ידענו אם זה יתאפשר או לא יתאפשר, אבל ברוך השם זה יצא ממש בזמן טוב, אחרי הפתיחה, והיה מאוד מרשים גם לראות את כל ההתנהלות המקצועית ברחבת הכותל.

יואב קיש: בסוף, כאבא שמגיע ומברך את הבן שלו, אין ספק שזה היה אירוע אישי מרגש.

יואב קיש: משם מיהרתי לפה, גם בשביל התקנות שאנחנו עכשיו מקריאים וגם בשביל החוק שבא להסדיר את הכניסה – השרה ינקלביץ', אתמול דיברנו עליו בוועדת השרים לענייני חקיקה.

יואב קיש: מאוד מיהרנו.

יואב קיש: ב-22:00 התחלנו את הדיון, ואני מקווה שהיום נעביר אותו בקריאה הראשונה, כי החוק הזה חשוב לביטחון הבריאותי של ישראל.

יואב קיש: הוא מצד אחד יאפשר הקפדה הרבה יותר טובה על בידודי בית וימנע בכך יציאות והדבקות וחשש יותר גדול לכניסת מוטציות, ומצד שני הוא ימנע את הקושי המאוד-גדול של מלונות, שקיים היום בבידודי מלוניות לאנשים.

יואב קיש: אז אני מחכה שהחוק יגיע, ואנחנו נקדם גם אותו עוד היום.

יואב קיש: לגבי התקנות – תיקון מס' 32 – לפי סעיף 4(ד)(2)(ג) לחוק הקורונה, לפי תקנות בסעיפים 6 ו-7, אם לא קיבלה הוועדה בכנסת החלטה, זה מגיע בסוף למליאה.

יואב קיש: תיקון זה עניינו הוא בסגר הלילי של חג הפורים – איסור יציאה ממקום המגורים מ-20:30 ועד 06:00, הגבלה על שהייה בבית של אדם אחר – להלן: עבירות פליליות.

יואב קיש: ללא אישור המליאה לתקנות אלה יתבטלו ההוראות הללו.

יואב קיש: כמו כן, תתבטל האחריות הפלילית לעשיית העבירות הנובעות מהתקנות הללו ויוחזר כל קנס ששולם בגין הפרתן.

יואב קיש: לכן אני פונה אליכם, חברי הכנסת, לאשר את התקנות בהתאם להצעה המונחת לפניכם.

יואב קיש: תודה.

יריב לוין: תודה רבה, ושוב, ברכות.

יריב לוין: אנחנו עוברים לרשימת הדוברים.

יריב לוין: ראשון שבהם – חבר הכנסת משה ארבל.

יריב לוין: בבקשה.

משה ארבל: מכובדי היושב-ראש, כבוד השרה, כבוד סגן השר, חברי הכנסת שצופים בנו בערוץ הכנסת, בימים אלו המשק עושה את צעדיו הראשונים לחזרה לשגרה, צעדים מבורכים וחשובים.

משה ארבל: מסתבר שלאורך השנה האחרונה, בזמן שאנחנו עוסקים בענייני קורונה, עניינים של חיים ומוות של ממש, מתקיימים מהלכים שקטים וסמויים על ידי המל"ג והוות"ת, מהלכים משמעותיים שיש בהם כדי להשפיע לטווח ארוך על השתלבותם של חרדים וחרדיות, ערבים וערביות, שמבקשים הזדמנות שווה וגישה להשכלה הגבוהה.

משה ארבל: במילים אחרות, מסתבר, לצערי הרב, שאנשי המל"ג והוות"ת שבמגדל השן לא מתייחסים ברצינות לשילובם של חרדים וערבים באקדמיה.

משה ארבל: ייתכן כי לשיטתם אין לאוכלוסיות אלה כלל מקום על ספסלי האקדמיה.

משה ארבל: מצד אחד, טוענים במל"ג שיש חשיבות לנגישות של השכלה גבוהה, ומנגד, אותו מל"ג עצמו תוקע מקלות של ממש בגלגלים, עד כדי כך שהם לא פרסמו את התוכנית שלהם לקליטה של סטודנטים חרדים, ערבים ואוכלוסיות מיוחדות למכינות לשנת תשפ"ב.

משה ארבל: לא רק זאת, צמצום מספר המסלולים במכינות מ-30, מספר שנתן עד היום מענה ראוי לסטודנטים מהמגזרים האמורים, לחמישה מסלולים בלבד, הביא לידי כך שנכון לרגע זה כל אלו נעדרי פתרון.

משה ארבל: אני רוצה בהזדמנות הזאת לברך את ידידי היקר מר מעוז ביגון, לשעבר מנכ"ל המועצה האזורית מטה בנימין, שמונה בימים אלו למנהל אגף לחינוך מבוגרים במשרד החינוך.

משה ארבל: אני קורא לשר החינוך, ביושבו כראש המל"ג, לתת את דעתו על כך שגם בתקופה הזאת, ובעיקר בתקופה הזאת – לוודא שהנושא יוסדר בדחיפות באופן שהמכינות נהגו עד היום והותאמו במיוחד למגזרים הללו – שימשיכו לפעול באותה מתכנות ואף יפתחו את שעריהן, במכינה מקוצרת, לצעירים חרדים מתחת לגיל 30.

משה ארבל: זה מנוע צמיחה כלכלי אדיר.

משה ארבל: זו הזדמנות.

משה ארבל: האתגרים התעסוקתיים העומדים לפתחנו בעת הזו הם גדולים.

משה ארבל: אנא, צאו מאזור הנוחות, קבלו החלטות חשובות.

משה ארבל: תודה רבה.

עומר ינקלביץ': זה לא רק זה, זה אינטרס של החברה הישראלית כולה.

משה ארבל: אני יותר מאשמח שגברתי תעלה בשם הממשלה להביע עמדה בסוגיה החשובה הזאת.

משה ארבל: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חבר הכנסת אריאל קלנר – איננו.

יריב לוין: חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה, בבקשה.

ג'אבר עסאקלה: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, זהו יום האישה הבין-לאומי, ואני אתחיל בלברך את נשות העולם ביום המיוחד הזה.

ג'אבר עסאקלה: אני רוצה לברך במיוחד את הנשים שסובלות מאפליה, גם בתוך החברה שלהן וגם בתוך המדינה שלנו.

ג'אבר עסאקלה: אני רוצה לייחד את המשפט הזה גם לנשים בכפרים הבלתי-מוכרים, גם לנשים שיושבות בבתיהן תחת צווי הריסה, גם לנשים המובטלות שיצאו לחל"ת או לאבטלה ולא מקבלות תמיכה מספקת מהמדינה.

ג'אבר עסאקלה: אז זהו יום האישה.

ג'אבר עסאקלה: אבל אני רוצה להתייחס גם לאדון בנימין נתניהו, ראש הממשלה, והביקורים התכופים שלו ביישובים הערביים, ולהגיד לו: אדוני ראש הממשלה, אתה לא תצליח לרמות את הציבור הערבי.

ג'אבר עסאקלה: ביקרת אתמול בנגב, ביקרת, וסמוך למקומות הביקור שלך, לא מזמן, לפני כמה ימים, חרשו והשמידו את היבולים.

ג'אבר עסאקלה: ביקרת במקום שלא רחוק ממנו הרסו את הבתים והרסו את הכפר אל-עראקיב כמה פעמים.

ג'אבר עסאקלה: ההבטחות שלך לא מתקבלות על הדעת.

ג'אבר עסאקלה: לא יאמינו לך.

ג'אבר עסאקלה: אף אחד לא מאמין לך כי אנחנו ידענו ויודעים מי אתה בדיוק: אתה זה שהובלת את חקיקת חוק הלאום יחד עם ממשלתך, אתה זה שחוקקת את חוק קמיניץ יחד עם ממשלתך, ולכן אנחנו לא נוכל לעבור לסדר-היום ולסלוח לך.

ג'אבר עסאקלה: אף אחד לא סולח לך.

ג'אבר עסאקלה: אתה לא תקבל את מה שאתה רוצה מהציבור הערבי.

ג'אבר עסאקלה: הציבור הערבי ידע להעניש אותך בבחירות הקרובות, ואתה תמצא את עצמך במקום הראוי והמתאים לאנשים כמוך.

ג'אבר עסאקלה: תודה רבה.

יריב לוין: תודה.

יריב לוין: חבר הכנסת אחמד טיבי – איננו; חבר הכנסת מתן כהנא – איננו; חבר הכנסת אוריאל בוסו – איננו; חברת הכנסת מרב מיכאלי – איננה; חבר הכנסת צבי האוזר – איננו; חברת הכנסת מיכל וונש – איננה; חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן – איננה; חבר הכנסת ווליד טאהא – איננו; חבר הכנסת ינון אזולאי – איננו; חבר הכנסת ניצן הורביץ – איננו; חבר הכנסת משה אבוטבול – איננו; חברת הכנסת קטי שטרית – איננה; חבר הכנסת שבח שטרן – איננו; חברת הכנסת קרן ברק – איננה; חבר הכנסת משה טור פז – איננו.

יריב לוין: לפיכך אנחנו יכולים, אדוני סגן השר, לעבור להצבעה, אלא אם כן אתה מסכם.

יריב לוין: לא? אז אנחנו עוברים להצבעה.

יריב לוין: אני אאפשר להצביע מכאן גם למי שמקומו למעלה.

יריב לוין: אנחנו, אם כן, מצביעים על תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות והוראות נוספות) (תיקון מס' 32), התשפ"א–2021.

יריב לוין: הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 1 בעד התקנות – 3 נגד – אין נמנעים –אין תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות והוראות נוספות) (תיקון מס' 32), התשפ"א–2021, נתקבלו.

יריב לוין: מי שמבקש, אני מוסיף את קולו של סגן השר קיש – בעד; חברת הכנסת כנפו – בעד; חבר הכנסת ארבל – לא משתתף.

יריב לוין: אם כן, יש לנו בסך הכול חמישה בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יריב לוין: אני קובע שתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות והוראות נוספות) (תיקון מס' 32), התשפ"א–2021, אושרו על ידי המליאה.

יריב לוין: [נספחות.

יריב לוין: ]

יריב לוין: מכאן אנחנו עוברים לתקנות הבאות – תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות של מוסדות המקיימים פעילות חינוך) (תיקון מס' 24), התשפ"א–2021.

יריב לוין: אני מזמין שוב את סגן השר קיש, בבקשה.

יואב קיש: כבוד היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, בעצם, כפי שהקראנו קודם – צו שבו לפי החוק, הפעם לפי סעיף 10, אם אין דיון בוועדה, אזי מביאים את זה למליאה.

יואב קיש: התקנות האלה, תיקון מס' 24, דיברו על פתיחה חלקית נוספת של הלימודים, כולל כיתות ה', ו', י"א וי"ב, ברשויות ובאזורים של תחלואה נמוכה לפי רמזור.

יואב קיש: יתאפשרו לימודי תלמידים בשפה העברית בבית ספר יסודי או על-יסודי ולימודי כיתות י"ג וי"ד במכללות טכנולוגיות כפי שיתאפשר בתקנות, פעילות בשטח פתוח עד 40 משתתפים ותנועות וארגוני נוער בשטח פתוח.

יואב קיש: כפי שמפורט בתיקון 24, עודכנו רשימות הרמזור והוארך תוקף התקנות עד ליום 7 במרץ 2021.

יואב קיש: מאז כבר יש תיקונים נוספים – עד 3 באפריל – אבל ללא אישור המליאה לתקנות אלו תתבטל האחריות הפלילית לעשיית עבירות הנובעות מהתקנות, יוחזר כל קנס ששולם בגין הפרתן ויתבטלו הליכי האכיפה שננקטו בשל עבירות כאמור.

יואב קיש: לכן אבקש לאשר תקנות אלה, שהותקנו לנוכח התפשטות הנגיף ולמען הקטנת התחלואה – תיקון מס' 24, תודה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: אם כן, אנחנו עוברים לרשימת הדוברים.

יריב לוין: חבר הכנסת משה ארבל – מוותר; חברת הכנסת רות וסרמן לנדה – איננה; חבר הכנסת אריאל קלנר – איננו; חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה – איננו; חבר הכנסת אחמד טיבי – איננו; חבר הכנסת מתן כהנא – איננו; חבר הכנסת אוריאל בוסו – איננו; חברת הכנסת מרב מיכאלי – איננה; חבר הכנסת צבי האוזר – איננו; חברת הכנסת מיכל וונש – איננה; חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן – איננה; חבר הכנסת ווליד טאהא – איננו; חבר הכנסת ינון אזולאי – איננו; חבר הכנסת ניצן הורביץ – איננו; חבר הכנסת משה אבוטבול – איננו; חברת הכנסת קטי שטרית – איננה; חבר הכנסת שבח שטרן – איננו; חברת הכנסת קרן ברק – איננה.

יריב לוין: חברת הכנסת ענת כנפו, בבקשה.

ענת כנפו: אדוני היושב-ראש, אני חוזרת עכשיו מדיון בוועדת חוץ וביטחון בנושא תקצוב הפרויקט ממדים ללימודים, אותו פרויקט שמאפשר לחיילים לוחמים לקבל תקצוב מהמדינה ללימודים באקדמיה.

ענת כנפו: היום צריכים לדון בפני נציגים של אותם חיילים לוחמים, גיבורים, למה מדינת ישראל לא מוצאת את הדרך מ-2016 לחוקק חוק כמו שצריך וזה לא נכנס למסגרת התקציב, ולמה לא נמצאת הדרך לשנורר כסף בשביל לשלם את הביקוש שעלה בעקבות הקורונה לנושא הזה.

ענת כנפו: אני רוצה לקרוא לחברי הכנסת: כמו שידענו בשבוע שעבר לחוקק חוק בזק בשביל שאפשר יהיה לשלם כספים לנכים, ככה אפשר מייד לטפל בנושא הזה ולא לבייש את עצמנו בפני מי שהולך להיות חייל בצבא ההגנה לישראל ביחידה קרבית.

ענת כנפו: זאת בושה.

ענת כנפו: זה פוגע בחוסן הלאומי, זה פוגע בילדים שלנו ובחיילים שלנו.

ענת כנפו: אני מציעה מייד להוריד את זה מהוועדות ולסגור את הדברים בשקט, כמו שהממשלה יודעת לעשות, ולמצוא את התקציב לזה.

ענת כנפו: אני רוצה לציין במשפט אחד את הנושא של יום האישה הבין-לאומי.

ענת כנפו: אני בכנסת פה רק חודשיים; נשאר לי פחות מחודש.

ענת כנפו: באתי לעשות שני דברים: האחד – לחוקק את חוק המועצה הלאומית לחינוך.

ענת כנפו: זה חוק שיטפל בילדים מלידה ועד האוניברסיטה, כולל.

ענת כנפו: כמובן, מי ששירת ביחידות קרביות בוודאי מגיע לו לקבל את התקציב מהמדינה כמו שצריך, ואני קוראת פה לכל מי שיושב ולנציגים של הממשלה להוביל את החוק הזה בלעדיי.

ענת כנפו: אשמח אם תקראו לו "חוק כנפו למועצה הלאומית לחינוך".

ענת כנפו: החוק הולך לתת סמכויות כמו למל"ל, כדי שאפשר יהיה לטפל בחינוך, אדוני היושב-ראש, בצורה שמוציאה את החינוך ואת הילדים מהפוליטיקה, בצורה שנותנת לפוליטיקה רק לחזק את התקציבים ואת החוקים הנכונים שישנו את הנושא של החינוך בישראל, באופן שבו אנחנו נוכל, כמו שאנחנו הסטרטאפ ניישן, להפוך ל-Education Nation.

ענת כנפו: מדינה שיש לנו בה כל כך הרבה פרסי נובל ויכולות וסטרטאפים, יש לנו יכולות טכנולוגיות וצבאיות גבוהות – הגיע הזמן שנשקיע בחינוך כמו שמשקיעים בכל התחומים האחרים ויותר.

ענת כנפו: אז אני אשמח מאוד אם ייתנו קידום לעניין הזה.

ענת כנפו: בעניין יום האישה הבין-לאומי, אני רוצה לציין שהקמתי את תנועת מועצת החכמות שלי להיאבק על החוק הזה כדי שתזכרו אותנו, חברי הכנסת, שאנחנו נבחר כל הנשים בחוק הזה.

ענת כנפו: חיברתי עכשיו את הנהגת ההורים הארצית, את הקואליציה לחינוך מלידה, את הקבינט הלאומי לחינוך – כולנו פועלים ביחד, כיד אחת, בשביל לבוא ולדרוש חינוך מצוין לכולם, מלידה עד האוניברסיטה, כולל.

ענת כנפו: אנחנו נשמור שאתם מצביעים בעד החוק הזה ונעקוב אחריכם.

ענת כנפו: אני בטוחה שאתם תצביעו בעדו.

ענת כנפו: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: אם כן, חברות וחברי הכנסת, אנחנו עוברים מכאן להצבעה.

יריב לוין: אני אאפשר למי שמקומו למעלה להצביע כאן, מתוך האולם, על תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות של מוסדות המקיימים פעילות חינוך) (תיקון מס' 24), התשפ"א–2021.

יריב לוין: הצבעה, בבקשה.

יריב לוין: הצבעה מס' 2 בעד התקנות – 2 נגד – אין נמנעים – אין תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות של מוסדות המקיימים פעילות חינוך) (תיקון מס' 24), התשפ"א–2021, נתקבלו.

יריב לוין: מי מבקש שאני אוסיף את קולו?

יריב לוין: חבר הכנסת שבח שטרן – בעד; סגן השר קיש – מבקש להוסיף את קולך בעד; חברת הכנסת כנפו – מבקשת; חבר הכנסת טור פז – מבקש להוסיף את קולך בעד?

יריב לוין: נגד?

יריב לוין: לא.

יריב לוין: את בעד?

יריב לוין: אתה לא מבקש.

יריב לוין: חבר הכנסת קוז'ינוב; חברת הכנסת וסרמן לנדה – מבקשת להוסיף את קולך בעד.

יריב לוין: אז אם כך, יש לנו אחד, שניים, שלושה, ארבעה נוספים.

יריב לוין: שישה קולות בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יריב לוין: אני קובע שתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות של מוסדות המקיימים פעילות חינוך) (תיקון מס' 24), התשפ"א–2021, התקבלו, אושרו על ידי הכנסת והתקבלו.

יריב לוין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/1398).

יריב לוין: ]

יריב לוין: אם כן, אנחנו עוברים מכאן לנושא הבא על סדר-היום – הצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 55 והוראות שעה), התשפ"א–2021, לקריאה הראשונה.

יריב לוין: תציג את הצעת החוק, בשם השר לביטחון פנים, השרה עומר ינקלביץ', בבקשה.

עומר ינקלביץ': שלום, אדוני.

עומר ינקלביץ': ברשותך, ברשות חבריי חברי הנכנסת – הצעת החוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 55 והוראות שעה), התשפ"א–2021.

עומר ינקלביץ': כנסת נכבדה, אני מתכבדת להציג בפניכם ולבקשכם לאשר בקריאה ראשונה את הצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 55 והוראות שעה).

עומר ינקלביץ': עניינה של הצעת החוק שלפני

עומר ינקלביץ': כם היא קביעת מתווה חדש למנגנון השחרור המינהלי, אשר יגביר את הביטחון האישי של אזרחי ישראל ויקטין את הסיכון הנשקף לציבור כתוצאה משחרורם של אסירים שהם בעלי מסוכנות לציבור, כמו עברייני מין, עברייני אלימות במשפחה ועברייני אלימות חמורה בשחרור מינהלי מוגבר.

עומר ינקלביץ': אני לא איכנס לרקע, זה היסטורי – במסגרת הצעדים שהחליטה הממשלה, בהחלטות ממשלה שונות.

עומר ינקלביץ': אני לא נכנסת לרקע, נראה לי שאין צורך, אבל אני כן אגיד לגבי התיקונים המוצעים ברמה הפרקטית.

עומר ינקלביץ': מאחר שהשחרור המינהלי הוא מודל שמייצר קיצור מאסר משמעותי גורף ואוטומטי ללא קביעת קריטריונים, כמובן למעט אלה שקשורים במשך המאסר, והוא אינו מתחשב במידת המסוכנות של האסירים או במאפיינים האחרים שלהם, מוצע בהצעת החוק לעגן מחדש, כהוראת שעה למשך שלוש שנים, את ההסדר בתיקון מס' 54.

עומר ינקלביץ': זאת, לצד כמה תיקונים שמטרתם לצמצם במידה מסוימת את השחרור המינהלי המוגבר כך שלא ייכללו בהסדר זה אסירים בעלי רמת מסוכנות גבוהה, כמו אסירים שהורשעו, כמו שאמרתי, בעבירות מין, עבירות אלימות במשפחה ועבירות אלימות חמורה, ועל ידי כך להקטין את הסיכון שנשקף לציבור מהשחרור של האסירים הללו.

עומר ינקלביץ': אסירים אלו יוכלו לזכות בשחרור מינהלי מוגבר רק אם ועדת השחרורים, לאחר שבחנה באופן פרטני בין היתר היבטי מסוכנות, החליטה לשחרר אותם על תנאי מנשיאת יתר תקופת מאסרם, זאת אומרת שזה יהיה תלוי בוועדת החריגים הזאת.

עומר ינקלביץ': בנוסף, לגבי אסירים שתקופת המאסר שהוטלה עליהם היא בין 18 ל-36 חודשים, מוצע לשנות את תקופות השחרור המינהלי לעומת אלה הקיימות כיום ולקבוע תקופות ארוכות יותר לגבי האסירים שוועדת השחרורים החליטה לשחרר אותם על תנאי מנשיאת יתר תקופת מאסרם.

עומר ינקלביץ': זאת, על מנת להגביר את המוטיבציה של האסירים להשתלב במסגרות הטיפוליות, ולא רק טיפוליות אלא במסגרות טיפוליות משמעותיות וארוכות טווח שקיימות בבתי הסוהר, במהלך תקופת המאסר, ובדרך הזאת לקדם את הסיכוי לזכות בשחרור על תנאי.

עומר ינקלביץ': עוד צריך לומר שמוצע בהצעת החוק הזאת לשנות את ההגדרה של אסיר שנמצאת בסעיף 68א לפקודת בתי הסוהר כך שלצורך הסדר השחרור המינהלי אסיר יוגדר כאסיר שפוט לתקופת מאסר שאינה עולה על שלוש שנים, חלף כמובן ארבע שנים שכיום מופיע בפקודה, או כאסיר שפוט לתקופה העולה על שלוש שנים שוועדת השחרורים החליטה לשחררו על תנאי מנשיאת יתר תקופת מאסרו.

עומר ינקלביץ': תיקון זה נועד לסייע בהפחתת הסיכון לציבור כתוצאה מהשחרור המינהלי של אסירים שנשפטו לתקופות מאסר שאינן קצרות ואשר משקפות את חומרת העבירה שבה הורשעו.

עומר ינקלביץ': בנוסף, מוצע בהצעת החוק להוריד את תקן הכליאה לעניין השחרור המינהלי לתקופה של שנה מיום תחילתו של החוק המוצע ולהעמידו על 13,750 מקומות כליאה.

עומר ינקלביץ': מאחר שיישום התיקונים המוצעים בהצעת החוק מחייב היערכויות טכנולוגיות מורכבות שאליהן יהיה ניתן להיערך רק כשלושה חודשים לאחר כניסת החוק לתוקפו, מוצע לקבוע כי תחילתו של החוק תהיה שלושה חודשים מיום פרסומו.

עומר ינקלביץ': לאור האמור, אני מבקשת מכם לאשר את החוק המוצע בקריאה ראשונה ולהעבירו לוועדת הפנים והגנת הסביבה לשם הכנתו לקריאה שנייה ושלישית.

עומר ינקלביץ': תודה רבה, אדוני.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: אנחנו עוברים לרשימת הדוברים: חברת הכנסת מטי יוגב – איננה; חבר הכנסת משה ארבל – מוותר; חבר הכנסת אריאל קלנר – איננו; חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה – איננו; חבר הכנסת אחמד טיבי – איננו; חבר הכנסת מתן כהנא – איננו; חבר הכנסת אוריאל בוסו – איננו; חברת הכנסת מרב מיכאלי – איננה; חבר הכנסת צבי האוזר – איננו; חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן – איננה; חבר הכנסת ווליד טאהא – איננו; חבר הכנסת ינון אזולאי – איננו; חבר הכנסת ניצן הורוביץ – איננו; חבר הכנסת משה אבוטבול – איננו; חברת הכנסת קטי שטרית – איננה; חבר הכנסת שבח שטרן – מוותר; חברת הכנסת קרן ברק – איננה.

יריב לוין: חבר הכנסת משה טור פז, בבקשה.

יריב לוין: לאחר מכן אנחנו נעבור להצבעה, אלא אם השרה תרצה לסכם, כמובן.

משה טור פז: אומר כאן כמה מילים לכבוד יום האישה הבין-לאומי.

משה טור פז: איך נדע שהצלחנו?

משה טור פז: אם ילדים בגיל הגן ילמדו על קמלה האריס ויגידו: אני רוצה להיות כמוה, נדע שהצלחנו; אם ילדים בגילי היסודי יסתכלו על מנהלת בית הספר שלהם וירצו להיות כמוה, נדע שהצלחנו; אם בנות בגיל תיכון יבחרו במגמת פיזיקה וילמדו חמש יחידות במתמטיקה לא פחות מבנים, נדע שהצלחנו; אם בנים בגיל תיכון לא יתביישו לדבר על הרגשות שלהם, נדע שהצלחנו; אם חיילות בצבא יוכלו לבחור בכל יחידה שהן רוצות וייבחנו על סמך תרומתן, נדע שהצלחנו; אם חיילים בצבא יסתכלו על העמיתות לנשק שלהם ויראו אותן כשוות להם, נדע שהצלחנו; אם אורנה ברביבאי לא תהיה האלופה היחידה שהייתה אי-פעם בצה"ל, נדע שהצלחנו; אם סטודנטים וסטודנטיות באוניברסיטה יסתכלו על המרצה שלהם ויראו יותר מ-10% של מרצות בכירות, נדע שהצלחנו; אם אדם יגיע לריאיון עבודה ויראה לפניו אישה מעסיקה וזה ייראה לו לגמרי נורמלי, נדע שהצלחנו; אם סטרטאפיסטית תגיע לגייס הון ותראה לפניה משקיעת הון-סיכון, נדע שהצלחנו; אם יהיה ברור לנו שחופשת לידה מתחלקת בין הגבר לאישה – לא שווה בשווה, אבל לפחות מתחלקת – נדע שהצלחנו; אם בוחרי ישראל יסתכלו על המשכן הזה ויראו יום אחד שיותר מ-50% מנבחרי הציבור שלהם הם נבחרות ציבור, נדע שהצלחנו.

משה טור פז: ועד אז, עד אז יש לנו עוד המון המון עבודה.

משה טור פז: יום האישה שמח.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: בבקשה, השרה ינקלביץ'.

עומר ינקלביץ': אני רוצה לענות לך, ברשותך.

עומר ינקלביץ': יום האישה הבין-לאומי שמח זה יום מאוד מאוד חשוב, אבל אתה יודע, זה יום שאנחנו צריכים לחגוג אותו, אנחנו צריכים לדבר על ההישגים של הנשים, אנחנו צריכים להגיד כמה נשים מקצועיות, כמה הן משמעותיות, כמה הן נמצאות בחזית, כמה הן עושות.

עומר ינקלביץ': הן לא נופלות מאף אחד והן לא נופלות בכישורים שלהן – – –

יריב לוין: – – –

עומר ינקלביץ': זה חשוב, אדוני היו"ר.

עומר ינקלביץ': הן לא נופלות בכישורים שלהן, ביכולות הניהוליות שלהן, ביכולות המקצועיות שלהן.

עומר ינקלביץ': הן נמצאות בחזית, הן יודעות לשלב גם עבודה וגם קריירה וגם עשייה מהותית ומקצועית וגם בית ומשפחה.

עומר ינקלביץ': אבל לצערי אנחנו נמצאים בתקופה שמוליכה אותנו הרבה צעדים אחורה.

עומר ינקלביץ': אנחנו רואים אלימות קשה.

עומר ינקלביץ': אנחנו רואים יחס כלפי נשים וכלפי חברה – יחס שמתיר להתייחס לאישה בצורה פוגענית, בצורה מזלזלת.

עומר ינקלביץ': יסתכלו עליה ויגידו: למה היא הגיעה למקום הזה?

עומר ינקלביץ': מי סלל את דרכה?

עומר ינקלביץ': לא יבחנו לרגע את היכולות שלה, לא יסתכלו מה היא עשתה במהלך הדרך, לא יראו כמה היא עבדה קשה כדי להיות איפה שהיא נמצאת, יעצרו שנייה ויגידו: רגע, למה היא שם?

עומר ינקלביץ': בזכות מי?

עומר ינקלביץ': זאת בעיה מאוד מאוד עצובה, ואתה יודע מאיפה היא נובעת, אפרופו מה שאמרת?

עומר ינקלביץ': היא נובעת מיחס משפיל כלפי אישה, כלפי מיעוטים.

עומר ינקלביץ': כשגבר חזק מכה אישה זה לא גבר חזק שמכה גבר חלש, זה גבר שמרשה לעצמו להכות אישה, וזאת תפיסה חמורה וקשה.

עומר ינקלביץ': אני מציעה לכולנו לעצור שנייה, גם להסתכל על האלימות הקשה וגם על היחס התקשורתי כלפי נשים.

עומר ינקלביץ': נשים נמצאות גם בפוליטיקה וגם בשירות האזרחי וגם בעמותות וגם במגזר השלישי, נמצאות בחזית העשייה, עם יכולות מקצועיות ברוכות.

עומר ינקלביץ': צריך להתחיל למדוד אותן על פי היכולות שלהן ועל פי הדרך הקשה שהן עשו ולא לעצור ותמיד להסתכל במבט מנמיך.

עומר ינקלביץ': זאת בעיה שצריך להיאבק ולהילחם עליה, ותודה על הדברים המשמעותיים שאמרת.

עומר ינקלביץ': תודה רבה, אדוני.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: אם כן, נא לשבת.

יריב לוין: אני אאפשר למי שמקומו למעלה להצביע מכאן.

יריב לוין: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 55 והוראות שעה), התשפ"א–2021, בקריאה הראשונה.

יריב לוין: הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 3 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 11 נגד – 2 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 55 והוראת שעה), התשפ"א–2021, לוועדת הפנים והגנת הסביבה נתקבלה.

יריב לוין: מי שרוצה להשתתף בהצבעה – אני מבין שזה בעד אלא מי שיגיד אחרת.

יריב לוין: אז קודם מי שבעד: חבר הכנסת שטרן, חברת הכנסת מטי יוגב, חברת הכנסת חיימוביץ, חבר הכנסת ארבל – בעד; חבר הכנסת טור פז, חברת הכנסת כנפו, חברת הכנסת וסרמן לנדה וחבר הכנסת קוז'ינוב; גם חברת הכנסת ברק רוצה להצביע – בעד, נגד, או לא?

יריב לוין: אם כך, יש לנו ארבעה ועוד ארבעה – שמונה.

יריב לוין: אז אנחנו עם 11 בעד, מתנגדים – חברי הכנסת סעדי ועסאקלה, שני מתנגדים, אין נמנעים.

יריב לוין: לפיכך אני קובע שהצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 55 והוראת שעה), התשפ"א–2021, התקבלה בקריאה הראשונה ברוב של 11 בעד, שני מתנגדים וללא נמנעים, ותועבר לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה לשם הכנתה לקריאה השנייה והשלישית.

יריב לוין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/1400).

יריב לוין: ]

יריב לוין: מכאן אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר-היום – הצעת חוק מיסוי רווחים ממשאבי טבע (תיקון מס' 3), התשפ"א–2021, לקריאה הראשונה.

יריב לוין: ההצעה קיבלה פטור מחובת ההנחה, ויציג אותה מכובדנו סגן שר האוצר יצחק כהן, בבקשה.

יצחק כהן: תודה, אדוני היושב-ראש.

יצחק כהן: חבריי חברי הכנסת, הצעת החוק המונחת לפניכם, מיסוי רווחים ממשאבי טבע (תיקון מס' 3) התשפ"א–2021, כוללת תיקונים בחוק מיסוי רווחים ממשאבי הטבע, התשע"א–2011.

יצחק כהן: בין היתר מוצע לקבוע כי החיוב במס על בעלי זכויות לניצול משאבי טבע יוקדם ויחול בתום הטיפול המינהלי של משרדי השומה בשומות המס, במקביל לניהול הליך משפטי, ככל שהוגש ערעור.

יצחק כהן: במצב החוקי הקיים היום, כאשר בעלי הזכויות בוחרים לערער על השומה בבית המשפט, מושהה הליך הגבייה עד לתום ההליכים המשפטיים – מה שבמחוזותינו לוקח המון המון זמן, אדוני היושב-ראש.

יצחק כהן: בשיטת המס הקיימת שומת המס היא כפי שהנישום הצהיר עליה כל עוד לא נקבע אחרת.

יצחק כהן: מצב זה מנוצל לרעה במקרים רבים על ידי חברות גדולות המציגות עמדות מיסוי שאינן לגיטימיות לצורך הפחתת תשלום המס שלהן.

יצחק כהן: בהינתן משאביה המוגבלים של רשות המיסים ומייצגיה בבתי המשפט, נדרש לשנות את נקודת האיזון כדי לצמצם את התמריץ לניצול לרעה ולייעל את גביית ההיטל.

יצחק כהן: אדוני היושב-ראש, מדובר בתיקונים שנבחנו ברשות המיסים ובאוצר בכל מערכי המס, אך מקודמים לפי שעה במערך מיסוי רווחים ממשאבי טבע, בין היתר בשל הסכומים הגבוהים שבהם מדובר.

יצחק כהן: תיקונים נוספים הנכללים בהצעת החוק הם בין היתר הטלת קנס גירעון על בעל זכות לניצול משאבי טבע שהשמיט הכנסות ברשלנות או במזיד, הוראה המאפשרת לפקיד השומה להתעלם מעסקה או פעולה שביצע נישום למטרות התחמקות מתשלום מס, בדומה לקיים בפקודת מס הכנסה, וכן דרישות שונות שנועדו לשפר את הביקורת בתחום היטל רווחי גז ונפט.

יצחק כהן: אבקש מחבריי חברי הכנסת להצביע בעד הצעת החוק ולהעבירה לוועדת הכספים להכנה לקריאה שנייה ושלישית.

יצחק כהן: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: אנחנו עוברים מכאן לרשימת הדוברים.

יריב לוין: ראשון הדוברים, חבר הכנסת משה ארבל – מוותר; חבר הכנסת אריאל קלנר – איננו.

יריב לוין: חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה, בבקשה.

ג'אבר עסאקלה: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני גר בצפון, בגליל, בכפר מר'אר, אחד המקומות והאזורים הכי יפים בארץ ומלא משאבי טבע שהם לא נגישים לציבור.

ג'אבר עסאקלה: אני חושב שפעם הייתה לנו בעיה רצינית עם חופי הכינרת והיום היא פתורה, וטוב שעשו כך, אבל עדיין ישנם מקומות שסגורים או נכנסים אליהם בתשלום.

ג'אבר עסאקלה: אני חושב שהגיע הזמן לתת לציבור ליהנות ממשאבי הטבע, שהם משאבים של כל האזרחים.

משה ארבל: נחל האסי למשל.

ג'אבר עסאקלה: כן.

ג'אבר עסאקלה: בדיוק כתבתי לעצמי לא לשכוח את ניר דוד, ואני אגיד מילה על ניר דוד.

ג'אבר עסאקלה: ההשתלטות של הקיבוץ ניר דוד על נחל העאסי – ולא האסי, אגב, זה העאסי.

ג'אבר עסאקלה: את אתם יודעים מה זה עאסי?

ג'אבר עסאקלה: עאסי זה מורד.

ג'אבר עסאקלה: ולמה הנחל הזה מורד?

ג'אבר עסאקלה: כי הוא זורם בכיוון הפוך.

ג'אבר עסאקלה: כל הנחלים זורמים לכיוון הים התיכון – הוא זורם לכיוון מזרח, אז הוא מורד בכיוון.

ג'אבר עסאקלה: ואני אומר, חבר'ה, הנחל הזה הוא נחלת כולנו.

ג'אבר עסאקלה: הוא נחלת כולנו.

ג'אבר עסאקלה: ולא רק הנחל הזה – גם מקומות יפהפיים כמו סחנה, כמו כל מקום באזור הצפון שאני מכיר לפחות, ואני חושב שצריך להיות פתוח לציבור.

ג'אבר עסאקלה: כמובן שהציבור נדרש לשמור על המקום, ונדרש שהמשרד לאיכות הסביבה ומשרדים אחרים יממנו את התחזוקה של המקומות האלה ולא לגבות כסף.

ג'אבר עסאקלה: אנחנו יודעים – לא רק בגלל הקורונה, אבל גם בגלל הקורונה – מצבה של האוכלוסייה הוא בכי רע מבחינה כלכלית, והיום, כשאנשים יכולים לטייל, הם לא יטיילו בין השאר בגלל המחירים הגבוהים בכניסה לאתרים האלה.

ג'אבר עסאקלה: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חבר הכנסת אוסאמה סעדי, בבקשה.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, כבוד השרה, חבריי חברי הכנסת, האמת שאני ביקשתי – פספסתי את החוק הקודם, באתי בסוף ההצבעה.

אוסאמה סעדי: בוועדת הכנסת, אדוני היושב-ראש, אמרתי שמדובר בחוק שמשנה סדרי עולם בנושא ועדות השחרור, ובמיוחד השחרור המינהלי.

אוסאמה סעדי: אנחנו קיימנו עם יושבת-ראש ועדת הפנים חברת הכנסת חיימוביץ' דיונים רבים בנושא זכויות אסירים.

אוסאמה סעדי: אני חושב שבתקופת הקורונה נפגעו הרבה עסקים, ואנחנו מתקרבים למספר 6,000 נפטרים בגלל הקורונה.

אוסאמה סעדי: עשרות אלפי עסקים שבקו חיים.

אוסאמה סעדי: אבל מבחינת זכויות אסירים, נפגעו בתקופה הזאת זכויות בסיסיות, אדוני היושב-ראש:

אוסאמה סעדי: גם ביקורי משפחות – ודיברנו על זה המון – גם מכיוון שלא היו כמעט שחרורים מינהליים בתקופה הזאת, ואפילו הפעימה השנייה של שטח מחיה מינימלי לאסיר 4.5 מטר נדחה לסוף 2022.

אוסאמה סעדי: השחרור המינהלי המוגבר, שזה אחד האמצעים שדוח השופטת דורנר דיבר עליהם כדי להפחית את מספר האסירים ולשחרר אותם – עכשיו רוצים להקשות ולהקשיח באופן ניכר ולא לשחרר שחרור מינהלי.

אוסאמה סעדי: אני מודע לבעייתיות שיש – ודיברנו על זה עם חברת הכנסת חיימוביץ' – בשחרור אסירים בקבוצות מסוימות, למשל עברות מין או אלימות במשפחה, אבל לבוא באופן קטגורי ולמנוע מאסירים אלה לקבל חודש או חודשיים בסוף תקופת המאסר כאשר, כמובן, אין שום בעיות משמעת וצריך לדאוג לשיקום?

אוסאמה סעדי: הרי המטרה של המאסר היא גם לעזור בשיקום ובהשתקמות של האסירים האלה.

אוסאמה סעדי: לכן אנחנו התנגדנו להביא את הצעת החוק הזאת דווקא שבועיים לפני הבחירות.

אוסאמה סעדי: אני אמרתי בוועדת הכנסת שזה מחטף.

אוסאמה סעדי: מן הראוי היה שהממשלה החדשה שתקום, השר לביטחון הפנים, שר המשפטים, הממשלה כולה – מדובר בזכויות בסיסיות של אסירים, והיה מן הראוי לא לעשות את הדיון הזה שבועיים לפני הבחירות אלא להשאיר את זה לאחר מכן.

אוסאמה סעדי: אבל עכשיו זה עבר אלייך, אז אנחנו נמשיך לדון בזה.

אוסאמה סעדי: בעניין החוק הזה – כמובן, סגן השר, זה חוק טוב, ואנחנו תומכים בו.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: אני רק אציין שלאחר הדיון בהצעת החוק הזאת נעבור להצעות לסדר-היום בנושא ציון יום האישה הבין-לאומי, ואחריהן נקיים את הדיון בהצעת חוק אנשי צבא דרום לבנון ומשפחותיהם (תיקון), התשפ"א–2021, לבקשתו של ראש הממשלה החליפי בני גנץ, שביקש להשתתף בדיון בחוק.

יריב לוין: אנחנו עוברים מכאן להמשך רשימת הדוברים: חבר הכנסת מתן כהנא – איננו; חבר הכנסת אוריאל בוסו – מוותר; חברת הכנסת מרב מיכאלי – איננה; חבר הכנסת מתן כהנא – איננו; חבר הכנסת צבי האוזר – איננו; חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן – איננה.

יריב לוין: חבר הכנסת ווליד טאהא, בבקשה.

וליד טאהא: כבוד היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אני דווקא ארצה לדבר על היום הבין-לאומי לאישה, אם כי אני חושב שכל יום הוא יום בין-לאומי לאישה.

וליד טאהא: אז מישהו קבע את היום הזה כיום הבין-לאומי לאישה, אבל מההיכרות שלי עם התפקיד הנעלה שכל אישה נושאת ועוסקת בו בכל רגע, בכל שעה, בכל יום, בכל שבוע, בכל ימות השנה, ובגלל שהאישה היא אימא שלי והבת שלי ואשתי והדודה שלי, והאישה היא כל אדם יקר ששייך לי, אני חושב שכל ימות השנה צריכים להיות ימים של האישה.

וליד טאהא: היא אמורה לקבל את ההערכה המגיעה לה בכל עת, בכל רגע ובכל זמן נתון ולא רק ביום אחד שמציינים אותו בעולם כיום האישה הבין-לאומי.

וליד טאהא: בערבית אני אומר: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן תרגומם: היום הוא יום האישה הבין-לאומי, אבל בכל יום האישה ממלאת תפקיד.

וליד טאהא: האישה היא אימי, אחותי, בתי, דודתי מצד האב, דודתי מצד האם, בתו של דודי מצד האב ובתי של דודי מצד האם.

וליד טאהא: היא כל דבר בחיי וגם בחייו של כל אדם מאיתנו.

וליד טאהא: בכל דקה, שעה, שבוע, חודש ושנה האישה צריכה לקבל את זכויותיה במלואן, מאחר שהיא אינה רק חצי מהחברה אלא החברה במלואה מבחינת התפקיד הגדול שהיא ממלאת בחינוך הדורות ובעיצוב אמות המוסר של החברה כולה.

וליד טאהא: ברכות לאימותינו, בנותינו, נשותינו, דודותינו מצד האב ודודותינו מצד האם ולכל נשותינו ביום הזה ובכל יום.

וליד טאהא: ) תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חבר הכנסת ינון אזולאי – איננו; חבר הכנסת ניצן הורוביץ – איננו; חבר הכנסת משה אבוטבול – איננו.

יריב לוין: חברת הכנסת קטי שטרית, בבקשה.

קטי קטרין שטרית: אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, אזרחיות ואזרחי ישראל, חברות הכנסת וחברי הכנסת הנכבדות והנכבדים.

קטי קטרין שטרית: גם אני אעסוק היום בנאום שלי בנושא יום האישה.

קטי קטרין שטרית: אתה צודק, ווליד, כל יום הוא יום האישה, אבל היום הוא יום מיוחד כי מציינים את זה ברבים.

קטי קטרין שטרית: היום חל יום האישה, ובעבורי מדובר בהחלט ביום מרגש: לעמוד כאן בכנסת ולדבר על כך.

קטי קטרין שטרית: בנעוריי התחנכתי על ברכי תנועת הנוער בית"ר ועל מורשתו ומשנתו של זאב ז'בוטינסקי.

קטי קטרין שטרית: גדלתי בתחושה שהשמיים עבורי הם הגבול, וכן, גם כאישה.

קטי קטרין שטרית: ולמה זה בעצם?

קטי קטרין שטרית: כי יחסו של ז'בוטינסקי ואמונתו היו שנשים נועדו לגדולות; ובאמצע המאה שעברה זה לא היה דבר של מה בכך.

קטי קטרין שטרית: הוא ראה מה שאחרים עוד לא שיערו שאכן אפשרי.

קריאות: – – –

קטי קטרין שטרית: חבריי היקרים, חברי הכנסת, תלמדו קצת ממשנתו של ז'בוטינסקי לתת כבוד לנשים.

קטי קטרין שטרית: תודה.

קטי קטרין שטרית: ז'בוטינסקי צידד ברעיון המהפכני באותם ימים שלפיו לנשים מגיעה הזכות לבחור ולהיבחר וכי עשייתן הפרלמנטרית עשויה להיות עדיפה על זאת של הגברים.

קטי קטרין שטרית: כך הוא כתב בחיבורו חוכמת הנשים.

קטי קטרין שטרית: הוא טען: כדי להיות מלך גדול צריך להיות הגבר גאון, אבל כדי להיות מלכה גדולה יכולה להיות גם אישה רגילה.

קטי קטרין שטרית: כדי להצדיק את הטענה הזאת הוא מציג בחיבורו שורה ארוכה של הוכחות כי האישה עדיפה על פני הגבר בכל הקשור לניהול ולאופרציות פוליטיות, והוא מבחין בכמה תכונות אופי שייחודיות לאישה ומכשירות אותה להיות אשת עשייה.

קטי קטרין שטרית: אחת מהן היא התכונה של משמעת עצמית, הגבוהה הרבה יותר מזו של הגבר.

קטי קטרין שטרית: ז'בוטינסקי העיד כי תפיסתו בנוגע למעמד האישה נבעה מקרבתו הרבה והערכתו לשלוש הנשים שהשפיעו על חייו – אימו חוה, אחותו תמר ואשתו יוענה.

קטי קטרין שטרית: באוטוביוגרפיה שלו מתייחס ז'בוטינסקי לכך: "אצלי היחס הזה – – – מקורו אולי בניסיון האישי.

קטי קטרין שטרית: בשלושת דיוקני הנשים איתן שיתפני גורלי – ניסיון שנטע בתוך תוכי מושג של נפש ארוגה מחוטי ברזל וחוטי משי, ולמושג הזה אקרא 'אישה'.

קטי קטרין שטרית: אמונותיי מעטות הן, וזו אחת מהן – שאימך, אחותך, אשתך הן בנות מלכים, אל תיגע ואל תגיע".

קטי קטרין שטרית: אני קוראת לכולן מעל במה זו: אף פעם אל תפסיקו לחלום.

קטי קטרין שטרית: אף פעם אל תפסיקו להעריך את עצמכן, וכמה שאתן שוות וכמה שאתן מיוחדות.

קטי קטרין שטרית: לכל אחת יש את הכוח לשנות ולהגשים את החלום שלה ואת הייעוד שלה.

קטי קטרין שטרית: כל אחת היא עולם ומלואו – אומרת לכם מי שכל חייה אמרו לה שהיא לא תהיה מה שהיא, אבל בכל זאת נלחמתי, בסיוע ההורים שלי, אם זה השכלה גבוהה – שתמיד המורה בבית הספר התיכון אמרה לי: אולי כדאי שתלכי לתפירה, לא כדאי שתלכי לבגרות – אבל בגרות, ואחר כך תואר ראשון, ותואר שני, ועוד תואר שני, והשמיים הם הגבול.

קטי קטרין שטרית: ולכן אני אומרת לכל אישה מעל הדוכן: יש לך חלום?

קטי קטרין שטרית: תגשימי אותו.

קטי קטרין שטרית: אפשר להגשים אותו.

קטי קטרין שטרית: צריך פשוט רק להאמין, ולהצליח.

קטי קטרין שטרית: תודה.

יריב לוין: תודה רבה על הנאום המאלף.

יריב לוין: בהחלט למדנו משהו.

יריב לוין: בהחלט.

קטי קטרין שטרית: תודה.

וליד טאהא: נשמע שאת מזלזלת בתפירה.

קטי קטרין שטרית: לא, אבל אתה יודע, ילדי המעברות, שאחר כך הלכו לשיכונים הארוכים של הרכבות – חשבו שהן צריכות להיות א', ב', ג'.

קטי קטרין שטרית: את השאר נתנו למישהו אחר.

קטי קטרין שטרית: זוכר את הנאום המפורסם של ישראל הראשונה וישראל השנייה?

קטי קטרין שטרית: אני הייתי בשנייה.

קטי קטרין שטרית: אבל שים לב, אתה יודע, אפשר לפעמים גם לגעת בראשונה, אבל רק באהבה ובנועם – זה מה שז'בוטינסקי – אתה יודע, אומרים שהליכוד שינה את פניו.

קטי קטרין שטרית: אני אומרת: לא.

קטי קטרין שטרית: להפך, דווקא מי שייסד את התנועות האלה כבר ידע מה יהיה בימים האלה, והינה, עובדה, אני עובדת פה, וזה רק תוצר של אמונה במה שהוא לימד אותנו.

קטי קטרין שטרית: זה המשנה שלו.

קטי קטרין שטרית: תודה.

יריב לוין: ואגב, היום רבים ממעצבי-העל בעולם האופנה הם גברים, ככה שקריירה בתפירה היום היא לא רק נחלת נשים, וגם לא קריירה רעה כל כך.

קטי קטרין שטרית: נכון, אבל כשאותה מורה אמרה את זה היא אמרה את זה לא בגלל שהיא חשבה שאני אהיה מעצבת אופנה; היא פשוט אמרה לי: עדיף שתסתפקי בעבודת כפיים.

יריב לוין: זה ברור, זה ברור לחלוטין.

יריב לוין: חברת הכנסת שטרית, זה היה ברור, וכפי שאמרתי, מאלף ומלמד.

קטי קטרין שטרית: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חבר הכנסת שבח שטרן – מוותר; חברת הכנסת קרן ברק – איננה.

יריב לוין: חבר הכנסת אריאל קלנר, בבקשה.

אריאל קלנר: אדוני היושב-ראש, אנחנו כשבועיים לפני הבחירות, והנדסת התודעה בעיצומה.

אריאל קלנר: אזרחי ישראל, ערוצי התעמולה לא מספקים לכם את תמונת המציאות – הם מספקים לכם תעמולה ארסית.

אריאל קלנר: מדי שעה בשעה מזכירים לכם, אזרחי ישראל, את מספר המתים מהקורונה, כדי להראות ולהמחיש – כאילו הטיפול בקורונה היה כישלון.

אריאל קלנר: לא מזכירים בכלל שיחס התמותה אצלנו בישראל הוא מהנמוכים בכל המדינות המערביות.

אריאל קלנר: מבחינת הכלכלה, מדי שעה בשעה מדברים על הקריסה הכלכלית, אבל הפגיעה במשק הישראלי היא כמעט הקטנה ביותר בכל העולם המערבי.

אריאל קלנר: רק שתי מדינות נפגעו פחות מאיתנו, ובכל זאת, כל היום בערוצי התעמולה מדברים רק על הקריסה הכלכלית.

אריאל קלנר: ומה לגבי חיסונים?

אריאל קלנר: זה כבר הפך להיות מובן מאליו.

אריאל קלנר: מדינת ישראל מובילה על כל שאר העולם בפער מטורף.

אריאל קלנר: הגענו היום, נדמה לי, אדוני, ל-5 מיליון, נכון?

אריאל קלנר: 5 מיליון מחוסנים.

אריאל קלנר: בעולם אנשים ממתינים לחיסונים, ובישראל החיסונים ממתינים לאנשים.

אריאל קלנר: אבל זה כבר מזמן מובן מאליו, כל ראש ממשלה אחר גם היה עושה את זה, ובכלל, די, נמאס, כמה אפשר כבר לדבר על זה?

אריאל קלנר: הם אומרים כל פעם מחדש.

אריאל קלנר: על המתים לא נמאס להם לדבר.

אריאל קלנר: בשבוע שעבר, אחרי שבאוסטריה ובדנמרק הודיעו שהם מפסיקים לסמוך על האיחוד האירופי בנושא החיסונים והם מתחילים לעבוד עם ישראל, מנהיגי שתי המדינות הגיעו לפגישה בארץ עם ראש הממשלה.

אריאל קלנר: הן שודרו, הפגישות האלה, בשידור ישיר באוסטריה ובדנמרק.

אריאל קלנר: אצלנו לא, למרבה ההפתעה.

אריאל קלנר: וכמובן, מי כבר מדבר על ארבעה הסכמי שלום, שינוי המזרח התיכון?

אריאל קלנר: הרי גם את זה כל מנהיג היה מביא.

אריאל קלנר: וזוכרים, אזרחי ישראל, את מתווה הגז שראש הממשלה נתניהו נלחם עליו ואת כל אלה שהסבירו לנו שעושקים את הציבור?

אריאל קלנר: אמיר פוסטר, מנהל אסטרטגיה ומחקר באיגוד חברות הגז, אמר אתמול:

אריאל קלנר: בשנת 2013 נכנסו מתמלוגים – שזה החלק הקטן בהכנסות המדינה – 6.5 מיליארד שקלים.

אריאל קלנר: רק ממאגר תמר קיבלו 13-12 מיליארד שקל.

אריאל קלנר: גם על זה אני מניח שאזרחי ישראל לא שמעו.

אריאל קלנר: הכוח העיקרי של אמצעי התקשורת לא נובע משקר – הוא נובע מהאפשרות של מה ישודר, מה יהפוך לנושא, וממה הם יתעלמו.

אריאל קלנר: הם יכולים להתעלם ממשהו עד שאתם, הצופים בבית, תשכחו אותו או שתייחסו לו הרבה פחות חשיבות.

אריאל קלנר: מנהיג שמביא ארבעה הסכמי שלום, משנה את מאזן הכוחות במזרח התיכון ומקיים את מבצע החיסונים נגד הקורונה המוביל בעולם ראוי לקבל את אמון הציבור.

אריאל קלנר: עיני העולם נשואות אלינו.

אריאל קלנר: הבה נמשיך בהצלחה.

אריאל קלנר: תודה רבה.

יריב לוין: תודה.

יריב לוין: חברת הכנסת רות וסרמן לנדה, בבקשה.

רות וסרמן לנדה: כנסת נכבדה, כבוד היושב-ראש, חשוב לי להגיד ביום האישה הבין-לאומי שהשיח בחברה הישראלית מזמן עבר לפסים שלא הייתי מאמינה בתור עולה חדשה, כשהגעתי ארצה בגיל 17, עם עיניים גדולות ועם אופטימיות, שהוא יגיעו אליהם.

רות וסרמן לנדה: והבקשה שלי – לא רק לחבריי חברי הכנסת, לא רק לשרים במדינת ישראל אלא לציבור הישראלי כולו, ערבים, יהודים – דווקא ביום האישה הבין-לאומי, בואו נדבר אחד לשנייה בכבוד.

רות וסרמן לנדה: בואו נשנה את השיח בחברה, בכבישים.

רות וסרמן לנדה: בואו נדבר האחד לשנייה בבתי הספר באופן שייתן דוגמה לילדים שלנו.

רות וסרמן לנדה: הלכנו קצת לאיבוד.

רות וסרמן לנדה: חורבן בית ראשון וחורבן בית שני קרו בגלל שנאה.

רות וסרמן לנדה: מדינת ישראל, הבית הלאומי של העם היהודי באשר הוא, זאת לא עוד מדינה.

רות וסרמן לנדה: יש חובה להעביר מסר, לשתף את כל האזרחים בדרך ארץ, בתיקון עולם.

רות וסרמן לנדה: אני לא רק אומרת את הדברים האלה, ומי שמכיר אותי יודע – אני חיה אותם.

רות וסרמן לנדה: ואני אומרת פה: לא אכפת לי שאנשים אומרים שאני נאיבית ולא מעניין אותי שאנשים מדברים על העדינות.

רות וסרמן לנדה: דרך ארץ, אהבת חינם – בואו נחזור ונדבר האחת לשנייה בנועם, בצורה מכבדת, כי כך נגיע לאן שצריך.

רות וסרמן לנדה: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: אדוני סגן השר.

יריב לוין: אתה מעוניין לסכם או שנעבור להצבעה?

יריב לוין: אתה מבקש לסכם, אז בבקשה.

יריב לוין: ועוד היד נטויה.

יצחק כהן: תודה, אדוני היושב-ראש.

יצחק כהן: אני חושב שהחוק הזה הוא סוג של השלמה לוועדת ששינסקי, שהקים אותה השר יובל שטייניץ, לגבי תמלוגי הגז.

יצחק כהן: זה מאוד חשוב, התיקון הזה, כדי שנוכל להתחיל לראות בצורה די טובה ודי זורמת את התמלוגים ממשאבי הטבע של עם ישראל למען מדינת ישראל, ותודה רבה לכם.

יצחק כהן: ושוב – להעביר את זה לוועדת הכספים.

יצחק כהן: תודה.

יריב לוין: תודה רבה, ותודה, אדוני סגן השר, על כל העשייה העצומה והענפה, על כל החוקים הרבים שהבאת לנו לאורך כל השנים.

יריב לוין: אני מעריך שנשארו לפחות שבועיים של עשייה, אז יש סיכוי שעוד תספיק להביא לכאן דברים חשובים נוספים.

עומר ינקלביץ': ואחר כך – הוא רק מתחיל.

יריב לוין: אם כך, מכובדיי, אנחנו נעבור להצבעה.

יריב לוין: אני אאפשר לכל אחד להצביע גם מכאן – הצבעה על הצעת חוק מיסוי רווחים ממשאבי טבע (תיקון מס' 3), התשפ"א–2021, בקריאה הראשונה.

יריב לוין: הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 4 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 4 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק מיסוי רווחים ממשאבי טבע (תיקון מס' 3), התשפ"א–2021, לוועדת הכספים, נתקבלה.

יריב לוין: מי מבקש להצטרף להצבעה?

יריב לוין: חבר הכנסת ארבל – אני מבין שבעד; חברת הכנסת וסרמן לנדה – בעד.

יריב לוין: יש מישהו שמבקש להצביע נגד?

יריב לוין: להימנע?

יריב לוין: חבר הכנסת קלנר – גם בעד.

יריב לוין: אם כך, יש לנו שבעה בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יריב לוין: אני קובע שהצעת חוק מיסוי רווחים ממשאבי טבע (תיקון מס' 3), התשפ"א–2021, התקבלה בקריאה הראשונה, ותועבר לוועדת הכספים לצורך הכנתה לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

יריב לוין: << הלסי >> ציון יום האישה הבין-לאומי << הלסי >>

יריב לוין: נעבור להצעות לסדר-היום בנושא: ציון יום האישה הבין-לאומי, מס' 2584, 2586 ו-2587.

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, התכנסנו כאן לכינוס פגרה מיוחד על מנת לציין את יום האישה הבין-לאומי.

יריב לוין: המאבק למען מעמדן של הנשים בישראל הוא זה שנים ארוכות מרכיב חשוב בשיח הציבורי וגם בעשייה היום-יומית של הכנסת.

יריב לוין: אבל אי-אפשר לפתוח את הדיון המיוחד ביום החשוב הזה בלי להתייחס קודם כול ולפני הכול למציאות הנוראה של אלימות, המגיעה לעיתים עד כדי ניסיונות לרצח, שחלקם לצערנו מסתיימים גם ברצח, במוות – מציאות שעדיין, גם בשנת 2021, היא נחלתן של נשים רבות מדי בישראל.

יריב לוין: האלימות נגד נשים, בניגוד אולי למה שלעיתים נדמה, היא חוצת מגזרים, מעמד כלכלי ואזור גאוגרפי.

יריב לוין: את האלימות הזאת חוות נשים מצליחות ובעלות קריירה כמו גם ילדות ונערות נטולות הגנה.

יריב לוין: הנגע הזה הוא לא רק בעל תוצאות הרסניות ונוראות אלא הוא גם קשה מאוד לאיתור ולטיפול, שכן מי שחוותה אלימות, ובפרט בתוך המשפחה, נמצאת לא אחת במצב המקשה מאוד על היכולת לברר את האמת ולחלץ אותה מהמצוקה שבה היא נמצאת.

קריאות: – – –

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, אם את זה אתם לא יודעים לכבד, אז מה כן?

יריב לוין: אם את זה אתם לא יודעים לכבד, אז מה כן?

יריב לוין: אני אוציא אתכם החוצה, פשוט ככה.

יריב לוין: בושה.

יריב לוין: בעת שכיהנתי כחבר בכנסת התשע-עשרה, הובלתי ביחד עם כמה חברי כנסת מסיעות שונות תיקון לחוק אשר העלה את גיל הנישואים ל-18.

יריב לוין: התיקון, פשוט והכרחי ככל שייראה היום, הצריך מאמץ רב והשקעת זמן בלתי מבוטלת.

יריב לוין: היה מדהים להיווכח עד כמה נעדרת לעיתים ההבנה כי אלימות היא לא רק אלימות פיזית – היא גם התעללות נפשית, כליאה בבית, שליטה בחיי אישה הנעדרת יכולת כלכלית עצמאית, מניעת השכלה וכמובן נישואים בכפייה ובגיל צעיר.

יריב לוין: כל אלה הם חלק מפסיפס נורא של אלימות.

יריב לוין: את כל אלה עלינו לעקור מן השורש.

יריב לוין: בשנים האחרונות גברה, לשמחתי, המודעות לצורך לנהל מלחמת חורמה באלימות כנגד נשים, ואף הוקצו לכך משאבים רבים יותר מאשר בעבר.

יריב לוין: עדיין לא די בכך, ועלינו לעשות עוד כברת דרך ארוכה בעניין זה.

יריב לוין: לא די בהעלאת גיל הנישואים ובענישה פלילית של מי שכופים נישואים בגיל צעיר.

יריב לוין: יש להבטיח שכל נערה הנקלעת למצב כזה תוכל לקבל מקלט בטוח אשר יעניק לה לא רק מקלט פיזי אלא גם חינוך וכלים אחרים שיאפשרו לה לצאת לחיים עצמאיים, שיאפשרו לה להתפרנס בכבוד, שיאפשרו לה חיים של ביטחון במלוא מובנה של המילה.

יריב לוין: הכנסת הייתה ותמשיך להיות מוקד של עשייה בתחום זה.

יריב לוין: אין כאן קואליציה ואופוזיציה, ולמרות שאנו ערב בחירות, אני מאמין שנדע לצאת מהן ולהמשיך לפעול ביחד בתחום החשוב הזה.

יריב לוין: צריך גם לומר באופן הברור ביותר: התופעה הנוראה של אלימות כנגד נשים, בדומה לתופעות של אלימות ופשע בכלל, הגיעה לממדים קשים מנשוא בחברה הערבית, הנאנקת תחת גל נורא של רציחות ואלימות – גל הפוגע בכל רובדי האוכלוסייה.

יריב לוין: אני ער למאמץ שנעשה על מנת להתמודד עם האלימות הגואה, אבל לא די בכך.

יריב לוין: נדרשת תשומת לב מיוחדת ומיידית, ועימה הקצאת המשאבים הדרושים, כדי לשנות מצב זה מן היסוד; כדי להבטיח שמי שמרים יד על אישה בכל מקום – בחברה היהודית ובחברה הערבית – ייתפס, יועמד לדין ויישא בעונש הכבד המגיע לו.

יריב לוין: לצד המאבק באלימות כנגד נשים, אסור לנו להזניח שורה ארוכה של נושאים אחרים הנוגעים למעמדן של הנשים בישראל.

יריב לוין: אנו חיים עדיין במציאות בלתי נסבלת שבה נשים משתכרות פחות, מתקשות יותר להגיע לתפקידים בכירים, ולא אחת יכולותיהן אינן באות לידי ביטוי ומיצוי הולם.

יריב לוין: גם כאן, בכנסת, יש מה לשפר.

יריב לוין: בכנסת היוצאת כיהנו מספר נכבד של נשים, ועודן מכהנות, ובהן אף מספר שיא של שרות שכיהנו בממשלה, ובהן לראשונה שרה המגיעה מהמגזר החרדי, השרה ינקלביץ', שרה המגיעה מקהילת עולי אתיופיה, ולראשונה גם שרת תחבורה.

יריב לוין: עשייתן של השרות ושל חברות הכנסת הורגשה, ותרומתן, כל אחת בתחומה, ראויה להערכה.

יריב לוין: עדיין, ראוי שמספרן של הנשים בכנסת יהיה גבוה יותר ושמספרן של השרות בממשלה אף יגדל.

יריב לוין: אני מאמין כי הדבר יקרה באופן טבעי ועל בסיס כישורים, ללא צורך בהסדרים אחרים, אבל אני בהחלט קורא מכאן לא רק לשילובן של נשים רבות יותר בעשייה בממשלה ובכנסת אלא גם לכך שנשים תיכנסנה לחיים הציבוריים.

יריב לוין: בעיניי, השתתפות נשים באחוזים ובמספרים גדולים בכל רובדי העשייה הציבורית היא שתביא גם להגדלה משמעותית של מספר הנשים בעמדות הבכירות ביותר.

יריב לוין: אני שמח לומר שהכנסת היא בהחלט דוגמה להצלחתן של נשים לכהן בתפקידים הבכירים ביותר במינהל הכנסת.

יריב לוין: אני באופן אישי השתדלתי לפעול על מנת שכך יהיה.

יריב לוין: לצידה של מזכירת הכנסת הגב' ירדנה מלר-הורוביץ נבחרו בחודשים האחרונים, בזכות כישוריהן, שתי נשים המכהנות כסגניות למזכירות הכנסת.

יריב לוין: בכך לראשונה כל ההנהלה הבכירה של מזכירות הכנסת מורכבת מנשים.

יריב לוין: כך קרה גם בעניין מערך הייעוץ המשפטי לכנסת כאשר עו"ד שגית אפיק נבחרה על ידי לכהן כיועצת המשפטית של הכנסת, וזכתה לאמון מלא של ועדת הכנסת אשר אישרה את המינוי.

יריב לוין: נשים אלה ורבות אחרות הן דוגמה לכך שאין ולא יכולה להיות תקרת זכוכית עבור נשים בישראל; שהכול אפשרי.

יריב לוין: אני משוכנע שהדוגמה הזאת תעודד נשים רבות נוספות לא לוותר ולמצות את הפוטנציאל הגלום בהן.

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, הכנסת העשרים-ושלוש מסיימת בימים אלה את כהונתה.

יריב לוין: אני מאמין שנשכיל בכנסת הבאה עלינו לטובה להמשיך ולפעול למען קידומן של נשים ולמען ביטחונן האישי של נשים, כפי שראוי וכפי שנכון לעשות.

יריב לוין: המלאכה רבה, ועלינו להתמיד בה.

יריב לוין: אני מבקש להזמין את ראשונת הדוברות, חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, שהייתה מיוזמות הדיון החשוב הזה.

יריב לוין: בבקשה.

עאידה תומא סלימאן: כבוד היושב-ראש, חברי וחברות הכנסת, האמת, אני רוצה לפתוח ולהודות לכבוד היושב-ראש, שהסכים ליוזמה לקיים את הדיון הזה.

עאידה תומא סלימאן: לא תיארתי לעצמי שנעבור את 8 במרץ בלי לקיים דיון במליאה הזאת על מצבן של הנשים, במיוחד לנוכח המצב שהיה בשנה האחרונה, לנוכח המגפה שעדיין משתוללת ועדיין לא השתלטנו עליה, אז תודה.

עאידה תומא סלימאן: תנו לי קודם כול לברך את כלל הנשים במדינת ישראל, אזרחיות מדינת ישראל וגם תושבות וגם נשים שנמצאות באופן אקראי או כמבקשות מקלט בתוך מדינת ישראל – לברך אותן לכבוד 8 במרץ, שאמור להיות במצב מתוקן, במצב טבעי, יום חגיגי למען זכויותיהן של נשים, יום שבו נחגוג את ההישגים שהישגנו, את כברת הדרך שעברנו, את המאבק שהובלנו.

עאידה תומא סלימאן: אבל לצערי הרב, אנחנו עדיין רחוקות מלחגוג ביום הזה, ובמיוחד בשנה הזאת.

עאידה תומא סלימאן: אומנם היו לנו הישגים, אבל זו הייתה שנה קשה.

עאידה תומא סלימאן: כפי שאמרנו, המגפה הגיעה וחשפה הרבה לקונות וחולשה הקיימות בהרבה מערכות שאמורות לשרת את האזרחים במדינה, אבל היא גם חשפה את המצב החברתי, שעדיין נמצא – אפילו ברגרסיה במגפה הזאת.

עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להזכיר שאי-אפשר להתעלם מהעובדה שהטיפול במגפה היה מאוד מגוון מבחינת ההחלטות, אבל דבר אחד לא היה בו מגוון, והוא הגיוון המגדרי – גם בשיטת הטיפול, גם בנוכחות נשים במוקדי קבלת ההחלטות וגם בשפה.

עאידה תומא סלימאן: השפה והשיח שמתחולל סביב מגפת הקורונה הוא שיח פטריארכלי, גברי, מיליטריסטי, מקצה את הנשים, ואי-אפשר להתעלם מהעובדה הזאת, כי זה הראי שמשקף את המציאות.

עאידה תומא סלימאן: כשהתחלנו להבין שאנחנו עומדים מול מגפה מאוד קשה, פתאום התחיל לצוף מעל פני השטח כל הז'רגון המיליטריסטי: הוכנסנו לבידוד, היינו בסגר, אפילו היה עוצר, או לילי או כללי, וכמובן פיקוד העורף נכנס לתמונה; איכוני השב"כ פתאום נעשו לגיטימיים.

עאידה תומא סלימאן: בשפה הזאת ובמציאות הזאת הנשים הורחקו מהבמה והורחקו ממוקד קבלת ההחלטות, ולא רק זאת אלא הוחזרו הביתה.

עאידה תומא סלימאן: בשנה הזאת, לצערי הרב, מאז תחילת משבר הקורונה, מצבן של הנשים בארץ הלך אחורה, בעיניי, כמעט עשור.

עאידה תומא סלימאן: מדיניות הסגרים שיושמה כדי לטפל בקורונה הכניסה את הציבור לבתים, והנשים, שנושאות בנטל מוגבר של טיפול בילדים, שעובדות בעבודות בשכר נמוך יותר, שמפוטרות או מוצאות לחל"ת יותר בקלות – הנשים נכנסו לתוך הבית לזמן ארוך ביותר, בתנאים קשים ביותר.

עאידה תומא סלימאן: לפעמים, לצערי הרב, הן הוכנסו אל הבית, נסגרה הדלת, והן נשארו יחד עם הגבר האלים בתוך הבית, בלי מענה לסבל שלהן.

עאידה תומא סלימאן: האלימות בתוך הבתים התפוצצה בשנה האחרונה לממדים שלא הכרנו.

עאידה תומא סלימאן: השילוב של סגרים, משבר כלכלי ומתח לגבי העתיד הביא לעלייה של כ-250% באלימות כלפי נשים.

עאידה תומא סלימאן: לפני משבר הקורונה היו כ-270 דיווחים בחודש על אלימות, ומאז תחילת המשבר המספר נסק לסביבות 700 מקרים בחודש.

עאידה תומא סלימאן: זו המציאות החדשה שאנחנו חיות בה.

עאידה תומא סלימאן: זו מציאות שלא הולכת להשתנות בקרוב בזמן משבר כלכלי חמור.

עאידה תומא סלימאן: גם בעבודה, הנשים הן שהוציאו לחל"ת בשיעורים הגבוהים ביותר.

עאידה תומא סלימאן: כ-55% מהמובטלות החדשות הן נשים.

עאידה תומא סלימאן: בתקופת הסגרים השיעור הזה עלה אפילו ל-70%, והרבה מהנשים, אפילו שהמשיכו לעבוד, כמו מורות או אחיות או הצוותים הרפואיים, היו צריכות לקבל על עצמן את האחריות של התפקידים המגדריים – להיות אימהות, להיות עקרות בית, להיות מטפלות – וגם לעבוד בזמן הקורונה.

עאידה תומא סלימאן: זה נטל קשה מאוד.

עאידה תומא סלימאן: מה בדיוק נעשה בנושא הזה?

עאידה תומא סלימאן: היינו צריכים להילחם כדי שיפתחו מקלט חירום בקורונה לנשים מוכות; היינו צריכות להילחם כדי שיהיה תקציב, אפילו קטן, כדי שיפתחו קו שקט לתלונות של נשים שסובלות מאלימות.

עאידה תומא סלימאן: כמה הממשלה הזאת דאגה באמת מהעובדה שיהיה לנשים קשה לחזור לשוק העבודה אחרי תקופה ממושכת של אבטלה?

עאידה תומא סלימאן: איפה תוכניות ההסבות המקצועיות וההכשרות המקצועיות והתוכניות לעידוד חזרה לתעסוקה לנשים?

עאידה תומא סלימאן: תוכניות השיקום לאחר המגפה חייבות להיות עם גישה והבנה מגדרית, איך המגפה הזאת השפיעה על כלל הנשים במדינת ישראל.

עאידה תומא סלימאן: אני חייבת, ותרשו לי – אני רוצה לכוון את מילותיי לאחיותיי הנשים הערביות, הפלסטיניות, אזרחיות מדינת ישראל.

עאידה תומא סלימאן: בשנה הזאת הנשים האלה הפכו לגיבורות האמיתיות.

עאידה תומא סלימאן: (אומרת דברים בשפה הערבית, להלן תרגומם: בשנה הזאת אחיותיי הנשים הגיבורות יצאו לרחובות כדי להגן על הבית ועל המשפחה.

עאידה תומא סלימאן: התרגלנו בעבר לכך שאנו מוכנסות לבית כדי שנטפל במשפחה.

עאידה תומא סלימאן: בשנה הזאת הבנו שאם אנחנו רוצות להגן על בנינו, בנותינו, המשפחות שלנו והחברה שלנו עלינו לצאת לרחובות ולהיות בחזית המאבק כדי לעצור את הפשיעה והרציחות המשתוללות בחברה שלנו וגובות מאיתנו את חייהם של היקרים לנו מכול.

עאידה תומא סלימאן: הנשים הערביות נושאות בנטל המוגבר של האפליה הכפולה – האפליה הרשמית שנוקטות נגדנו ממשלות זו אחר זו כאזרחיות במדינה והאפליה החברתית בתוך החברה שלנו.

עאידה תומא סלימאן: בשנה הזאת חוללנו שינוי מעל הבמה הזאת ומכיכרות המאבק, ובכל מפגש אני מברכת אתכן על עמידתכן האיתנה, על האומץ שלכן ועל נכונותכן להקריב כדי שננהל מערכה לעתיד טוב יותר.

עאידה תומא סלימאן: אני קוראת לכל הנשים להיות המחאה הזאת, מחאת ההמון הערבי, מחאת עמנו הפלסטיני ומחאת התושבים בארץ הזאת למען קידום השוויון החברתי.

עאידה תומא סלימאן: כל שנה ואתם בטוב.

עאידה תומא סלימאן: ) יחי 8 במרץ וכל הנשים שנאבקות יום-יום למען חברה מתוקנת.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

יריב לוין: תודה.

יריב לוין: אני מזמין את חבר הכנסת ולדימיר בליאק, בבקשה.

ולדימיר בליאק: אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, חבריי וחברותיי חברי הכנסת, אני באמת מתרגש לנאום כאן היום בכנסת ישראל, ביום האישה הבין-לאומי, בוודאי בתור אחד שגדל בארץ רחוקה שבה היום הזה הוא חלק בלתי נפרד מהתרבות.

ולדימיר בליאק: היום הזה, שהחל כיוזמה פוליטית סוציאליסטית לפני יותר מ-100 שנה, קודם בארצות הברית ובהמשך במדינות אירופה, ובמקומות רבים מזמן הפך לאירוע המשלב בו את יום האם עם יום האהבה.

ולדימיר בליאק: המפגש שלי עם היום הזה התחיל לפני הרבה שנים, עוד בכיתה א', ובו כל אחד העניק מתנה קטנה לתלמידה והמשיך בזר פרחים חובה לכל אישה חשובה, יקרה ואהובה, גם אם באותם ימים המדחום הראה מינוס 10 או 15 מעלות ולעיתים להשיג את הזר המיוחל לא היה משימה פשוטה.

ולדימיר בליאק: אצל 1.2 מיליון עולים מחבר המדינות היום הזה הושרש עמוק בתודעה כאחד הימים החשובים בלוח השנה בתור יום של אהבה והכרת תודה לנשים המופלאות, הנשים המייסדות.

ולדימיר בליאק: אך בהיבט רחב יותר, ביום הזה במדינות רבות בעולם מציינים את המאבק למען שוויון זכויות לנשים ואת מאבק הנשים לצדק, שלום וקדמה.

ולדימיר בליאק: שוויון בין המינים הוא ערך מרכזי וחשוב בחברה דמוקרטית.

ולדימיר בליאק: מדינת ישראל, אשר העמידה את השוויון כערך יסוד במגילת העצמאות, נחשבת אחת המדינות המתקדמות בעולם בחקיקה בנושאים הקשורים במעמד האישה.

ולדימיר בליאק: החוק לשוויון זכויות האישה נחקק כבר ב-1951, ולמרות זאת עדיין קיימים היום בישראל פערים גדולים בין גברים לנשים, בין השאר במקרי האלימות, במעמדן בתוך המשפחה ומחוצה לה, בגישתן למוקדי קבלת ההחלטות ובנושא התעסוקה והשכר.

ולדימיר בליאק: נשים חשופות יותר לאלימות מסוגים שונים בתוך המשפחה – אלימות פיזית, כלכלית, מינית.

ולדימיר בליאק: בעקבות משבר הקורונה נוצרה עלייה חדה במקרי האלימות במשפחה.

ולדימיר בליאק: 25 נשים, רבותיי, נרצחו בישראל בשנת 2020.

ולדימיר בליאק: שוב, 25 נשים נרצחו בישראל בשנת 2020 – מספר בלתי נתפס ולא ניתן לעיכול.

ולדימיר בליאק: התופעה המחרידה הזאת ממשיכה גם בשנת 2021.

ולדימיר בליאק: נוסף על כך חלה עלייה חדה באלימות המינית בתקופת הקורונה.

ולדימיר בליאק: מספר הפניות למרכזי הסיוע על רקע פגיעה מינית בתקופת המשבר עלה ב־24% לעומת שנת 2019.

ולדימיר בליאק: אנו כחברה לא יכולים לאפשר למצב הזה לחלחל אלינו.

ולדימיר בליאק: אנו כנבחרי הציבור חייבים לפעול לקידום מערך חירום לנשים בשעת משבר, כולל הקמת רשות גג לנפגעי אלימות ואוכלוסיות בסיכון.

ולדימיר בליאק: יש להגדיר את מסגרות הטיפול הנפשי כחיוניות ולפתח את השירותים המקוונים של מרכזי הסיוע.

ולדימיר בליאק: חשוב להרחיב ולשכלל את הטיפול בגברים אלימים ולהפוך את הפירמידה.

ולדימיר בליאק: להפוך את הפירמידה.

ולדימיר בליאק: הגיע הזמן למנוע מצב שבו הנשים שנפגעו מסתתרות במקלטים והגברים האלימים זוכים לנוע בחופשיות.

ולדימיר בליאק: זה מצב בלתי נסבל, רבותיי.

ולדימיר בליאק: יש לפעול לשיפור מערך המקלטים לנשים מוכות באמצעות חיזוק הקשר בין גורמי הרווחה לבין הגורמים המפעילים, לתקצב מגורים הולמים במקלטים ולהרחיב את מערך דירות המעבר על מנת להגביר את הסיכוי להצלחה בשילוב מחדש בחברה.

ולדימיר בליאק: בכנסת הבאה אני מתכוון לקדם הצעת חוק למניעת אלימות כלכלית בין בני זוג ובני משפחה – הצעת חוק שתילחם בתופעה הנפוצה של השתלטות אחד מבני הבית על ההכנסות והנכסים המשותפים עד כדי שלילת עצמאות כלכלית מוחלטת.

ולדימיר בליאק: מרבית נפגעי האלימות הכלכלית הם נשים.

ולדימיר בליאק: אנחנו נאפשר לכל הקורבנות של התופעה הזאת הכרה בפגיעה כעוולה אזרחית וגם נאפשר להן לתבוע את הנזק.

ולדימיר בליאק: על אף התקדמות רבה בחקיקה לשוויון תעסוקתי ולקידום נשים בעולם העבודה, השינוי רחוק מלהיות מספק.

ולדימיר בליאק: שיעור פערי השכר בין גברים לנשים מגיע ליותר מ-30%; רק 34% מהנשים נמצאות במשרות ניהול; רק 4.5% מהמנכ"לים בישראל הם נשים.

ולדימיר בליאק: שנת הקורונה הייתה שנה לא טובה לנשים.

ולדימיר בליאק: רבות מהן פוטרו או נאלצו לעבוד תקופות ארוכות מהבית בשל השבתת מערכת החינוך.

ולדימיר בליאק: 55% מהמובטלים הם בעצם מובטלות.

ולדימיר בליאק: לפי דוח התעסוקה של משרד העבודה, הפער בשיעור האבטלה בין גברים לנשים הגיע לשיא של 11% בסגר הראשון ועמד על 7% בסגר השני.

ולדימיר בליאק: אגב, כאשר המשק היה פתוח ברובו שיעור האבטלה היה דומה.

ולדימיר בליאק: המסקנה?

ולדימיר בליאק: נשים נשלחות הביתה מהר יותר.

ולדימיר בליאק: ב-2020 יותר נשים עבדו מהבית מאשר גברים, והגברים הם שהקדימו לשוב לעבודה.

ולדימיר בליאק: ברוב המקרים, מודל העבודה מהבית הכביד על נשים; יצר מצוקה קשה – בבריאות הנפשית של האימהות.

ולדימיר בליאק: גידול בשיעור תעסוקת הנשים, סגירת פערי השכר והצבת עוד נשים במוקדי קבלת ההחלטות הם הכרחיים כדי לשפר את מעמדן הכלכלי ואת תחושת הביטחון האישי של נשים בחברה.

ולדימיר בליאק: זאת ועוד, זה יתרום להורדת רמת האבטלה ולחיזוק המשק.

ולדימיר בליאק: אגב, על מנת להגביר את המודעות לפערי השכר ולהביא לסגירתם העבירה יש עתיד חקיקה אשר תחייב הגשת דיווחי שכר של חברות ציבוריות וממשלתיות לפי פילוח מגדרי.

ולדימיר בליאק: מייד עם הקמת הממשלה החדשה אנחנו חייבים לסייע לנשים שנפלטו משוק העבודה בעקבות המשבר לחזור לעבודתן, בין היתר בעזרת שינוי מודל החל"ת הכושל, על מנת לתמרץ את כלל העובדים במשק לחזור לשוק העבודה.

ולדימיר בליאק: ודבר נוסף – מה עם המנהיגות?

ולדימיר בליאק: בניגוד לישראל, העולם היום פתוח יותר למנהיגות נשית.

ולדימיר בליאק: ראינו את זה גם ברשימת המדינות שהצליחו מעל המצופה במאבק במגפה – ניו זילנד, פינלנד ועוד.

ולדימיר בליאק: אך גם בישראל כבר בבחירות הללו אנו רואים כי רוב המפלגות, למעט המפלגות החרדיות, שנותרו מאחור, הוכיחו את ההבנה של חשיבות המנהיגות הנשית והדגישו את הנושא הזה במהלך מערכת הבחירות.

ולדימיר בליאק: ברשימת יש עתיד, לדוגמה, הנשים הן 40% מ-20 המקומות הראשונים ו-50% מכלל רשימת המפלגה לכנסת העשרים-וארבע.

ולדימיר בליאק: אנו מאמינים כי המדינה אחראית לקידום מעמד האישה ולהשגת שוויון מלא בין גברים לנשים, מתוך הבנה כי השוויון המגדרי יניב תרומה מיידית וממשית לקדמה ולחוסנה של החברה הישראלית כולה.

ולדימיר בליאק: אני רוצה להדגיש: תופעת הדרת נשים מהמרחב הציבורי היא בלתי מתקבלת על הדעת, ולא משנה תחת אילו סיבות היא מתבצעת.

ולדימיר בליאק: אנחנו ביש עתיד מחויבים לפעול בכל כוחנו למיגור הדרת נשים מהמרחב הציבורי.

ולדימיר בליאק: ואחרי כל זה, נשים יקרות, אתן מזמן לא המין החלש.

ולדימיר בליאק: אתן לעולם המין הנפלא, החכם, המבריק והיפה.

ולדימיר בליאק: אתן צובעות את חיינו בצבעים של אושר ואהבה.

ולדימיר בליאק: היום הזה הוא היום שלכן, ואנו נשאף גם בשאר ימות השנה להיות ראויים לכן.

ולדימיר בליאק: ובנימה אישית, ככל שהמעמד הזה מאפשר לי, אני רוצה לפנות פנייה אישית לנשים של חיי, אשר לצערי הרב לאחר שהושבעתי לכנסת אני מקדיש להן פחות זמן מאשר הייתי רוצה – לאימי מריה, לאשתי מרינה ולבנותיי הקטנות, שהן הגאווה של חיי, ולמסור להן את אהבתי.

ולדימיר בליאק: יום האישה הבין-לאומי שמח.

ולדימיר בליאק: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: אני מזמין את חבר הכנסת אוסאמה סעדי.

יריב לוין: אני חושב שביום האישה הבין-לאומי ראוי שלפחות חלק מהישיבה בנושא הזה ינוהל על ידי אישה, ואני חושב שאין ראויה מסגניתי חברת הכנסת קרן ברק, שעוסקת בנושא הזה שנים ארוכות ובעשייה עצומה – –

קרן ברק: תודה.

יריב לוין: – – לקחת את המושכות.

יריב לוין: בבקשה.

אוסאמה סעדי: גברתי היושבת בראש, גברתי השרה, חבריי וחברותיי חברי הכנסת, מזכירת הכנסת – השתלטתן על הכנסת, חבל על הזמן.

אוסאמה סעדי: עכשיו אנחנו צריכים לבקש שוויון לגברים.

אוסאמה סעדי: מה זה, כולן נשים.

אוסאמה סעדי: במיוחד ביום האישה הבין-לאומי.

עאידה תומא סלימאן: קצת סבלנות.

עאידה תומא סלימאן: אולי תגלו שהמצב יהיה יותר טוב.

אוסאמה סעדי: יהיה יותר טוב.

אוסאמה סעדי: אנחנו כבר בטוחים, עאידה, שהמצב בכנסת יותר טוב, זה בלי קשר.

אוסאמה סעדי: אבל באמת, איך אמר היושב-ראש?

אוסאמה סעדי: חשוב מאוד, גם אם באופן סמלי, שאישה תנהל חלק מהישיבה הזאת, אבל גם חשוב מאוד שלא רק נשים ידברו ביום הזה אלא גם חברי כנסת וגברים.

אוסאמה סעדי: חשוב מאוד שידברו על הנושא הזה, כי הנושא של זכויות נשים ומאבק נשים הוא לא בלעדי אך ורק לנשים, זה גם מאבק של כולנו – גברים, נשים.

אוסאמה סעדי: חשוב לציין יום מיוחד בשנה, 8 במרץ, אבל חשוב שלא יהיה רק יום אחד שבו נעלה את הנושא של הדרת נשים, זכויות נשים, שוויון נשים.

אוסאמה סעדי: צריך להיות מאבק כל יום – – –

קרן ברק: מאבק באלימות נגד נשים.

אוסאמה סעדי: בטח, רצח נשים.

אוסאמה סעדי: צריך להיות מאבק בכל ימות השנה.

אוסאמה סעדי: כל יום בשנה צריך להיות יום האישה.

אוסאמה סעדי: כל יום.

אוסאמה סעדי: למה רק יום אחד?

אוסאמה סעדי: אבל גם חשוב מאוד שיהיה יום אחד שבו כל העולם יציין את חשיבות המאבק של הנשים למען שוויון, נגד הדרה, נגד אלימות, נגד רציחות.

אוסאמה סעדי: אנחנו כל הזמן מדברים, גברתי השרה, על מגפת האלימות והפשיעה בחברה הערבית ובחברה בכלל, אבל צריך להדגיש גם את הנושא של אלימות נגד נשים ורציחות של נשים.

אוסאמה סעדי: כל רצח הוא רצח קשה, מתועב, וצריך לגנות אותו, אבל אי-אפשר – ואני בן היישוב עראבה – שלא להזכיר כאן את הרצח המזעזע של ופאא עבאהרה ושל עוד הרבה נשים שקופחו ונרצחו בשנה שעברה.

אוסאמה סעדי: טוב עשינו כשחוק

אוסאמה סעדי: קנו את החוק על האפוטרופסות – אנחנו כבר רואים שיש לו השפעה ויש לו ממש – – –

קרן ברק: חוק שלא היה אפשר להאמין שהוא לא היה קיים מאז ומתמיד.

קרן ברק: אנחנו כל הזמן נלחמים על המובן מאליו.

אוסאמה סעדי: לפעמים צריך להדגיש את המובן מאליו.

אוסאמה סעדי: אני מזכיר עכשיו שאתמול היינו אצל עו"ד אחמד גזאוי, יו"ר הוועד העממי בקלנסווה, שהותקף.

אוסאמה סעדי: בקלנסווה, מנכ"ל עיריית קלנסווה נאבק על חייו ועכשיו יצא מסכנת חיים.

אוסאמה סעדי: אדוני סגן השר, מנכ"ל עירייה נורה וכמעט נרצח אבל ניצל בנס, והוא עכשיו בבית חולים, ואנחנו מאחלים לו החלמה מהירה.

אוסאמה סעדי: המצב הזה של המשך השתוללות הפשע והאלימות בחברה בכלל, ואצלנו בחברה הערבית בפרט, הוא בראש סולם העדיפות שלנו, של הרשימה המשותפת.

אוסאמה סעדי: לכן, אני מברך את חברתי עאידה תומא סלימאן, שבעצמה נתונה היום למתקפות קשות ביותר, וצריך לגנות את זה בכל תוקף.

אוסאמה סעדי: היא יזמה את היום החשוב הזה, אפילו בעיצומה של מערכת בחירות שכולנו נמצאים בה, כדי לציין ולא לשכוח לרגע את מאבקן של הנשים – לציין פה, בכנסת, וגם ביישובים שלנו ובחברה בכלל ובחברה הערבית את יום האישה הבין-לאומי ב-8 במרץ.

אוסאמה סעדי: זה חשוב מאוד.

אוסאמה סעדי: זו הזדמנות גם לאחל לכלל הנשים בעולם ולאישה הערבייה: יום אישה בין-לאומי שמח, ושיהיה שוויון מלא בכל תחומי החיים.

אוסאמה סעדי: לא יעלה על הדעת שיש הפרשי שכר בין אישה לגבר שעובדים באותו מקום, שעדיין יש קיפוח של נשים עובדות ועצמאיות.

אוסאמה סעדי: לא יעלה על הדעת.

אוסאמה סעדי: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן תרגומם: ביום זה, 8 במרץ, יום האישה הבין-לאומי, אנו מברכים את כל נשות העולם ואת הנשים הערביות הפלסטיניות, ערביות הפְּנים הפלסטיניות, וגם את הנשים הערביות הפלסטיניות בכל מקום, ובייחוד בשטחים הכבושים בעזה ובגדה המערבית.

אוסאמה סעדי: הנשים האלה הן אחיותינו, אימהותינו, בנותינו וחברותינו לדרך.

אוסאמה סעדי: אנו נאבקים יחדיו זה לצד זה כדי למנוע את הרצח הבא ואת הקורבן הבא, נגד האלימות כלפי נשים ולמען שוויון זכויות מלא לאישה.

אוסאמה סעדי: אנו אומרים לכן בחגכן: כל שנה ואתן באלף טוב.

אוסאמה סעדי: )

קרן ברק: תודה רבה לחבר הכנסת סעדי.

קרן ברק: ישיב סגן השר משולם נהרי.

משולם נהרי: גברתי היושבת-ראש, גברתי השרה, חבריי חברי הכנסת, אין ספק שהנושא הזה הוא חשוב, והוא חשוב לא רק ביום הזה אלא ביום-יום, בחיים היום-יומיים, וזה דבר שראוי להזכיר אותו יום-יום.

משולם נהרי: ביהדות, אגב – אוסאמה, אוסאמה, אתה מקשיב?

משולם נהרי: ביהדות, כאשר מישהו חולה וצריך להזכיר את השם שלו, אז אומרים: פלוני בן פלונית; לא מזכירים את האבא, מזכירים את האימא.

משולם נהרי: מדוע?

משולם נהרי: מפני שלאימא יש יותר זכויות.

משולם נהרי: האבא יכול להיות מקיים מצוות, לא מקיים מצוות, אבל האימא – היא מצטערת, היא ילדה אותו, היא הרתה, היא סחבה אותו תשעה חודשים, היא מגדלת אותו, היא עושה את הכול, והזכויות של אחת כזאת – אז יש זכות לומר בן האימא; זו זכות בשבילו, זו תפילה בשבילו, מאשר להזכיר את האבא.

קרן ברק: ביהדות, זה ביהדות.

עאידה תומא סלימאן: אבל אני אומרת, בגלל זה גם אומרים: ברוך שלא בראני אישה – כי היא זאת שיולדת – – –

משולם נהרי: נכון.

משולם נהרי: והיא מצטערת.

קרן ברק: בגלל הקושי, אבל ביהדות זה מה שמאפיין.

משולם נהרי: כן.

משולם נהרי: בכל אופן, משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים שם את נושא ההתמודדות עם אלימות במשפחה בראש סדר העדיפויות המשרדי.

משולם נהרי: משרדנו מוביל את יישום החלטת הממשלה להתמודדות עם אלימות במשפחה, וכן מוביל ועדת היגוי בין-משרדית אשר מנהלת את ההתמודדות עם התופעה.

משולם נהרי: התקציב שהועבר למשרד בשנת 2020 למימוש החלטת הממשלה 1249 עמד על 50 מיליון שקלים, ועוד 10 מיליון תקציב חד-פעמי, וזאת נוסף על 75 מיליון להפעלת כלל המענים בתחום.

משולם נהרי: מתחילת המשבר המשרד העריך כי ניחשף לעלייה בגל הפניות על רקע אלימות במשפחה וכי מצב המשפחות המוכרות למשרדנו אף יוחרף לנוכח המשבר.

משולם נהרי: לכן ובהתאם לכך משרדנו נערך והחריג בתקנות החירום את כל שירותי הטיפול וההגנה בתחום אלימות במשפחה, וכל המענים הקיימים נתנו שירות ברצף ואף תוגברו.

משולם נהרי: מנתונים השוואתיים בין השנים אנו עדים לעלייה של כ-4% בהיקף התיקים שנפתחו במחלקות לשירותים חברתיים על רקע אלימות במשפחה, וכן לעלייה של 11% בהיקף הפניות למקלטים.

משולם נהרי: להלן אפרט את הפעולות המרכזיות שנקט המשרד על מנת להתמודד עם היקף הפניות והחרפת מצבם של מקבלי השירות.

משולם נהרי: הראשון הוא המקלטים לנשים נפגעות אלימות במשפחה וילדיהן.

משולם נהרי: המשרד מפעיל 16 מקלטים לנשים נפגעות אלימות וילדיהן, ומתוכם שני מקלטים נפתחו בשנה האחרונה, 2020.

משולם נהרי: עם פרוץ מגפת הקורונה הייתה עלייה בפניות למענים עבור נשים נפגעות אלימות וילדיהן במקלטים.

משולם נהרי: נוסף לגידול בפניות עלה הצורך בהפרדה מניעתית לצורך קליטת נשים במקלטים ושמירה על שלומן הפיזי של הנשים והצוות לנוכח מגבלות התו הסגול.

משולם נהרי: לאור זאת נפתחו בחירום כבר במאי 2020 שני מקלטים.

משולם נהרי: המקלטים נתנו מענה לבידוד מגן ויצירת מרחבי מחיה גדולים יותר לכל אישה וילדיה.

משולם נהרי: מקלט אחד סיים את פעילותו בספטמבר 2020 ומקלט החירום הנוסף ממשיך לפעול כרגיל.

משולם נהרי: נוסף לאלו המשרד נמצא בשלבים מתקדמים ליציאה למכרז עבור מקלט קבע נוסף להרחבת המענים.

משולם נהרי: כלל המקלטים קיבלו שיפוי על ההוצאות הנוספות בתקופת הקורונה, ובנוסף, הועבר מענק חד-פעמי של 300,000 שקלים לכל מקלט.

משולם נהרי: בהתאם לנתונים ניתן לראות עלייה משמעותית במספר הנשים שקיבלו מענה במקלטים בשנת 2020 לעומת השנים הקודמות.

משולם נהרי: מספר הנשים והילדים ששהו במקלטים לנשים נפגעות אלימות וילדיהן הוא כדלקמן: 2019 – ב-14 מקלטים היו 654 נשים ו-1,043 ילדים; ב-2020 – 16 מקלטים, 724 נשים ו-1,154 ילדים.

משולם נהרי: מדובר בעלייה של 11% במספר המשפחות ששהו במקלטים ביחס לשנת 2019.

משולם נהרי: 2.

משולם נהרי: דירות מעבר – בשנת 2020 שהו ב-19 דירות מעבר ברחבי הארץ 38 נשים וילדיהן.

משולם נהרי: כל דירה מיועדת לשתי נשים וילדיהן.

משולם נהרי: שתיים מהדירות שימשו לבידוד עבור המשפחות.

משולם נהרי: שלוש דירות מעבר חדשות נוספות נמצאות בשלבים מתקדמים של בדיקת מציעים.

משולם נהרי: בסך הכול יהיו למשרד 22 דירות מעבר.

משולם נהרי: 3.

משולם נהרי: תגבור הטיפול בקהילה וברשויות המקומיות – כיום פועלות כ-170 יחידות ברשויות המקומיות והן מורכבות מ-111 ותיקות פלוס 59 חדשות.

משולם נהרי: הנחינו את כלל העובדים לשמור על קשר קבוע ולייזום שיחות עם מטופלים בקביעות.

משולם נהרי: פתחנו 59 יחידות עירוניות חדשות לצורך הנגשת השירות והורדת העומסים.

משולם נהרי: הקצינו תקציב ייחודי ליחידות הטיפול בקהילה לטובת הטיפול בנשים שאינן אזרחיות ושאינן בנות-הרחקה אשר נפגעו מאלימות במשפחה.

משולם נהרי: הקצינו 5 מיליון שקלים לצרכים מיידים לנפגעות בקהילה שבחרו לצאת ממעגל האלימות וזקוקות לעזרה מיידית.

משולם נהרי: הגדלנו את מספר התקנים של העו"סים המקשרים בין המשטרה למחלקה לשירותים החברתיים בעשרה תקנים נוספים לתוכנית "עו"ס משטרה".

משולם נהרי: רכשנו וחילקנו 1,180 מחשבים לשימוש המשפחות והילדים במעגל האלימות.

משולם נהרי: הצענו אפשרות להפנות גברים מורחקים למלונית על חשבון תקציב צרכים מיוחדים ברשויות.

משולם נהרי: יצאנו לדרך עם פתיחת ארבע דירות טיפוליות אזוריות לגברים מורחקים ברשויות המקומיות; שתי דירות מתוכן עתידות להיפתח במהלך מרץ 2021.

משולם נהרי: הקצינו 60 תקנים לרשויות לטיפול ייעודי בגברים; כ-80% מהתקנים אוישו עד כה.

משולם נהרי: גיבשנו והגשנו המלצות לגברים עוברי חוק שיצאו ממעצר או מאסר; המודל מוכן להפצה.

משולם נהרי: פתחנו ארבעה מרכזי סיוע ותמיכה אזוריים למענה 24/7 למתן מעטפת טיפול לנפגעות ונפגעים בקהילה – one stop center – בדומה למרכזי הגנה לקטינים, והיציאה לדרך – במהלך מרץ 2021.

משולם נהרי: 4.

משולם נהרי: דיגיטציה – פיתוח והפצת שאלון ייחודי לזיהוי עצמי של מסוכנות, I-risk.

משולם נהרי: השאלון הופץ באינטרנט, בקופות חולים, בתקשורת, במקומות עבודה ועוד.

משולם נהרי: עד כה כ-10,000 משתמשים שונים השתמשו בשירות.

משולם נהרי: 5.

משולם נהרי: קמפיין תקשורת – הופק קמפיין תקשורתי בין-משרדי עבור המגזר הכללי במטרה להגביר מודעות לסוגי האלימות השונים ולערוצי דיווח לנפגעי אלימות במשפחה.

משולם נהרי: הקמפיין עלה בשבוע של המאבק הבין-לאומי באלימות נגד נשים בערוצי הטלוויזיה, ברדיו ובפלטפורמות הדיגיטליות השונות.

משולם נהרי: חשוב לציין כי הקמפיין הכללי תורגם הן לשפה הרוסית והן לאמהרית.

משולם נהרי: בשבועות הקרובים עומדים לצאת שני קמפיינים נוספים, ייעודיים לחברה החרדית ולמגזר הערבי.

משולם נהרי: 6.

משולם נהרי: הרחבת הפעילות של מוקד 118 – הוספת עו"סים דוברי שפות, פתיחת קו ייעודי לגברים והוספת אפשרות לפנייה שקטה, מה שנקרא מסרונים.

משולם נהרי: היקף הפניות על רקע אלימות לסוגיה: ב-2019 היו 5,396 פניות וב-2020 – 9,304 פניות.

משולם נהרי: זה אומר גידול של למעלה מ-70% בשנת 2020 בצל משבר הקורונה.

משולם נהרי: על פי הניתוח שלנו, העלייה בפניות חלה גם עקב קמפיין ההסברה שביצענו באמצעי המדיה השונים.

משולם נהרי: לסיום אציין כי הוקם צוות מייעץ לשר והוא הגיש מסמך המלצות לטובת קידום החלטת ממשלה מס' 513 בנושא אלימות במשפחה.

משולם נהרי: תודה רבה.

משולם נהרי: אני אומנם מסיים – –

קרן ברק: כן.

משולם נהרי: – – אולי זה הנאום האחרון, אבל אני, ברוך השם, הבטחתי שאני מתפנה לעשייה, ולא אצטרך להישאר פה בלילה ולבזבז הרבה זמן ולשמוע נאומים אלא להמשיך ולעסוק בנושא של נוער בסיכון.

משולם נהרי: כבר למעלה מ-40 שנה אני מלווה את הנושא הזה, וגם בשנה הזאת:

משולם נהרי: הוצאנו במשרד הרווחה מכרזים, הקמנו בתי ספר, עשינו פעילות יוצאת מן הכלל בנושא של כל מה שקשור לנוער נושר, אם זה במסגרת החוץ-ביתית, אם זה במסגרת הקהילה, מודלים שונים לנערים, לנערות, נערים או נערות נפגעי פגיעות מיניות במגזר החרדי – העלינו את זה למודעות, דבר שלא היה – מקלטים לנשים – שלא יודעים עליהם, אבל גם שם יש מקלטים – בתים חמים לבעלי מוגבלויות; שרשרת של נושאים שהם חשובים, שהחברה מייחלת להם והחברה רוצה אותם – עכשיו יהיה לי 24/7 לנושא הזה.

משולם נהרי: תודה.

קרן ברק: תודה רבה לך.

קרן ברק: באמת אנחנו רוצים להודות לך על כל השנים האלה כאן, על העשייה הברוכה שלך.

קרן ברק: באמת תודה רבה לך מכל הכנסת.

קרן ברק: 22 שנים זה באמת – תודה רבה לך על כל מה שעשית עבור הציבור.

קרן ברק: תודה בשם כל חברי הכנסת.

קרן ברק: אתם גם יכולים לגשת אליו ולומר לו תודה רבה על השנים האלה, על התרומה הציבורית, על השליחות הציבורית.

קרן ברק: יישר כוח, ואנחנו בטוחים שתסייע לאוכלוסייה גם מבחוץ.

קרן ברק: תודה.

קרן ברק: עמדה נוספת – חבר הכנסת קושניר.

אלכס קושניר: גברתי היושבת-ראש, אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת ולאחל באמת לכל הנשים חג שמח.

אלכס קושניר: אני רוצה לאחל לכן שהחג הזה – אתן תרגישו אותו 365 ימים בשנה.

אלכס קושניר: לא צריך יום מיוחד; לא נצטרך יום מיוחד כדי לציין את זה, והגיע הזמן שבשנת 2021, במאה ה-21, יהיה שוויון מלא בין נשים לגברים.

אלכס קושניר: כמובן, במסגרת היום הזה חשוב גם לציין שאנחנו עדיין מפגרים אחרי הרבה מאוד מדינות אחרות בנושא הזה, בנושא של שוויון מגדרי.

אלכס קושניר: עמד כאן סגן השר נהרי והתחיל את האמירה שלו בזה שאמר שנשים, מגיעות להן זכויות בגלל שהן יולדות.

אלכס קושניר: אני חושב, אדוני סגן השר, שזה מאוד מאוד מצמצם.

אלכס קושניר: נשים, מגיע להן זכויות וחופש בחירה כי פשוט מגיע להן כמו שמגיע לכל השאר.

אלכס קושניר: נכון שיש להן תפקיד מאוד מאוד חשוב, אבל מעבר לזה, אנחנו חייבים לאפשר להן את חופש הבחירה.

אלכס קושניר: אני רוצה לומר שאם אנחנו רוצים לקדם את הנושא של זכויות נשים ושל שוויון מגדרי ובכלל של חופש הבחירה של אזרחים במדינת ישראל, הרי ברור שזה לא יכול לקרות בממשלה ובקואליציה שבה יש מפלגות שמדירות נשים מהרשימות שלהן.

אלכס קושניר: לכן, מי שרוצה לקדם שיח חופשי, תפיסת עולם ליברלית ושוויון מגדרי חייב לומר בפה מלא ובצורה ברורה שהקואליציה הבאה חייבת להיות קואליציה ציונית וליברלית, בלי המפלגות שמדירות נשים מהרשימה.

אלכס קושניר: חג שמח.

אלכס קושניר: תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה, חבר הכנסת קושניר.

קרן ברק: עמדה נוספת – של חבר הכנסת משה ארבל.

משה ארבל: כבוד השר, גברתי היושבת-ראש, חברי הכנסת, האירוע שאנחנו מתכנסים אליו היום לציון יום האישה הבין-לאומי הוא מעמד חשוב, וגם במפלגות "חשוכות", חברי קושניר, חבר הכנסת קושניר, שאין ברשימתן נשים לכנסת, עדיין, אני אומר, יכולים לפעול – –

אלכס קושניר: אתה אמרת.

קרן ברק: הוא אמר במירכאות, הוא עשה תנועה.

משה ארבל: אני אדגיש לפרוטוקול: עשיתי תנועת מירכאות.

משה ארבל: – – יכולים וצריכים לפעול למען נשים במדינת ישראל.

משה ארבל: אני כחבר הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי לוקח חלק פעיל בישיבות הללו.

משה ארבל: אני חושב – נר לרגליי דבריו של הרב אריה לוין, שהלך לרופא ואמר לו: דוקטור, הרגל של אשתי כואבת לנו; הוא חש את הכאב של אשתו.

משה ארבל: חז"ל לימדו אותנו: "אוהבה כגופו ומכבדה יותר מגופו".

משה ארבל: אלה הערכים שעליהם אנחנו גדלים.

משה ארבל: תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה לחבר הכנסת משה ארבל.

קרן ברק: עמדה נוספת – של חברת הכנסת תהלה פרידמן.

תהלה פרידמן: טוב, אז אם אנחנו כבר בעניין של אם יש נשים או אין נשים ומקורות יהודיים, אז אני רוצה להגיד שאני מרגישה את עצמי תמיד תוצר אסיר תודה של שתי מהפכות:

תהלה פרידמן: המהפכה הציונית והמהפכה הפמיניסטית.

תהלה פרידמן: שתיהן מהפכות ששינו את העולם; שתי מהפכות שלעולם הדתי היה קשה איתן; שתי מהפכות של תהליך ושתי מהפכות שלא נמצאות כרגע במצב כל כך טוב.

תהלה פרידמן: אבל המהפכה הפמיניסטית היא תנועת גאולה גדולה.

תהלה פרידמן: למה היא גאולה?

תהלה פרידמן: כי היא מנסה לגאול את העולם מהקללה של "ואל אשך תשוקתך והוא ימשל בך" – הקללה שקוללנו ביציאה מגן עדן, הקללה שקבעה את ההיררכיה.

תהלה פרידמן: זאת קללה יסודית מאוד שהעולם הולך ונגאל ממנה, הולך ויוצא ממנה.

תהלה פרידמן: לכן פמיניזם בעיניי, לא רק שהוא לא דבר שהוא נגד הדת – בעיניי הוא גילוי-של, הוא תנועה, כמו הציונות.

תהלה פרידמן: כמו הציונות.

תהלה פרידמן: אני פמיניסטית דתייה לא רק כי אני פמיניסטית אלא גם כי אני דתייה.

תהלה פרידמן: אני חושבת שבדבר הזה אנחנו כולנו לוחמות ולוחמים לטובת עולם טוב ומתוקן יותר לכולנו, כי עולם שבו יהיו 60 חברות כנסת זה עולם שבו הכנסת תהיה יעילה יותר וטובה יותר.

תהלה פרידמן: לא רק צודקת – פשוט יעילה יותר.

תהלה פרידמן: ראינו את זה בקורונה: מדינות שבהן היו יותר נשים בקבלת החלטות, במוקדי קבלת החלטות, היו בהן החלטות טובות יותר.

תהלה פרידמן: המהפכה הפמיניסטית מנסה לעשות עולם טוב יותר לגברים ולנשים, ואם ירצה השם, לאט-לאט, כמו בציונות, אנחנו נצליח.

תהלה פרידמן: תודה.

קרן ברק: תודה רבה לחברת הכנסת תהלה פרידמן.

קרן ברק: וגם אני רוצה לומר שזו הזדמנות – יום האישה – להגיד שזה אחד הדגלים הגדולים שאני נושאת פה בכנסת: המאבק למען נשים, העצמת נשים ומניעת אלימות בתוך המשפחה.

קרן ברק: אני חושבת שאלה מאבקים מאוד חשובים, והעבודה בהם היא סיזיפית ויום-יומית, וכל יום אנחנו משיגים עוד קצת.

קרן ברק: החשש הגדול שלי – שיהיה רגע שבו אולי ניסוג, אחורה, ואני מאוד מקווה שבמקום הזה, הכנסת הזאת לא תיתן לזה לקרות אף פעם.

קרן ברק: אז ביום החשוב הזה אני מסיימת את הדיון.

קרן ברק: אני רק שואלת אם אתם, המציעים, מסתפקים בתשובת סגן השר.

קרן ברק: אני מניחה שכן, כי הם אינם פה.

קרן ברק: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/1399).

קרן ברק: ]

קרן ברק: אנחנו פשוט נעבור לנושא הבא – הצעת חוק אנשי צבא דרום לבנון ומשפחותיהם, לקריאה ראשונה.

קרן ברק: יציג את הצעת חוק שר הביטחון בני גנץ.

בנימין (בני) גנץ: גברתי היושבת בראש, חברי הכנסת, אני מתכבד להביא לאישור מליאת הכנסת בקריאה ראשונה את הצעת התיקון לחוק אנשי צבא דרום לבנון ומשפחותיהם, התשפ"א–2021, אבל לפני כן ולפני שאגע בגופו של עניין, אנחנו מציינים את יום האישה הבין-לאומי, ואני מבקש לייחד לכך כמה מילים.

בנימין (בני) גנץ: אני מברך על כך שיש לי הזכות כממלא מקום שר המשפטים לקדם את אימוץ אמנת איסטנבול, שתעלה אותנו מדרגה בהתמודדות במאבק באלימות נגד נשים.

בנימין (בני) גנץ: אבל מאבק באלימות נגד נשים איננו די ואיננו עיקר; הוא חלק מהעניין הזה, ויש דברים לא פחות חשובים.

בנימין (בני) גנץ: כמי שהייתה לו הזכות למנות את האלופה הראשונה בצה"ל, שמעריכה אותי קצת פחות בימים אלו, ובכל זאת, כשעשיתי את זה, עשיתי את זה לא בשל היותה אישה אלא בשל היותה ראויה לתפקיד; כמי שהייתה לו הזכות למנות את חברת הכנסת החרדית הראשונה, שנמצאת איתנו באולם – –

קרן ברק: לשרה.

בנימין (בני) גנץ: סליחה.

בנימין (בני) גנץ: – – את השרה החרדית הראשונה, שנמצאת איתנו באולם; כמי שהייתה לו הזכות למנות את פנינה תמנו שטה לשרת הקליטה הראשונה מיוצאי אתיופיה; כמי שהייתה לו הזכות למנות את נציבת קבילות החיילים הראשונה – אני חושב שהדבר הזה צריך להיות דבר טבעי לחלוטין.

פנינה תמנו: – – – הדרוזית.

קרן ברק: חברת הכנסת הדרוזית.

בנימין (בני) גנץ: חברת הכנסת הדרוזית הראשונה, גם נכון.

קרן ברק: הרבה זכויות.

בנימין (בני) גנץ: אני חושב שהדבר הזה צריך להיות דבר שגרתי לחלוטין.

בנימין (בני) גנץ: גם בצה"ל יותר ויותר נשים מתקדמות לתפקידי מפתח, ואני אומר לכם שעוד יתקדמו ונשמע על זה בקרוב.

בנימין (בני) גנץ: ובכלל, אני חושב שראוי שנסת

בנימין (בני) גנץ: כל על היום הזה כיום שהיעד שלנו הוא באמת שיחדל מלהתקיים, שהנשים יהיו בכל מקום.

בנימין (בני) גנץ: ככה טבעי, ככה פשוט, ככה נכון.

בנימין (בני) גנץ: ולענייננו.

בנימין (בני) גנץ: עם כניסתי לתפקיד שר הביטחון נפגשתי עם קבוצת לוחמים לשעבר ולוחמים במילואים בהווה שהשער של לבנון – שאותו הייתי האחרון לחצות בעודי מדווח למפקדי דאז, האלוף גבי אשכנזי, על סיומה של המשימה – נשאר עבורם שער פתוח.

בנימין (בני) גנץ: הם חברו, הקימו קבוצה עם סיפורים מרגשים מהמוצבים בלבנון ופתחו את הפצע.

בנימין (בני) גנץ: לאחר שיח עם הרמטכ"ל בנושא הוחלט להקים ועדה בראשות מפקדי לשעבר, שר הביטחון לשעבר שאול מופז, ובהתאם להמלצות הוועדה ולהמלצת הרמטכ"ל, החלטתי להעניק אות לכל מי שלחם ברצועת הביטחון.

בנימין (בני) גנץ: כדי שהמהלך הזה יהיה שלם אנו מבקשים להעניק את האות גם לאחינו לוחמי צד"ל שלחמו איתנו כאחים, שכם לשכם.

בנימין (בני) גנץ: לשם כך נדרש החוק שאני מציג פה היום ושאני מבקש להעביר בקריאה ראשונה.

בנימין (בני) גנץ: חשוב להדגיש שגם היום אנו נדרשים לפעולות להגנה על אזרחינו מול התעצמות חיזבאללה, שמבקש להגדיל את טווח הרקטות שלו ואת דיוקן, שמקבל נשק מוברח ישירות מאיראן, מהים, מהאוויר ומהיבשה, ולכן אנו דרוכים כל העת גם לאפשרות שנגיע ללחימה בצפון.

בנימין (בני) גנץ: אנו דרוכים אבל נושאים איתנו את מורשת הקרב של אותם החיילים ששירתו שם לאורך שנים ארוכות.

בנימין (בני) גנץ: במצב הזה, שבו חיזבאללה משתמש באזרחי לבנון כמגן אנושי לפעולות טרור, יש להניח שהוא ייפגע אנושות ויורתע למשך שנים רבות.

בנימין (בני) גנץ: אנחנו לא נאפשר את התעצמות חיזבאללה באופן שבו תישקף סכנה קיומית למדינת ישראל.

בנימין (בני) גנץ: ברצועת הביטחון עמדו חיילי וקציני צה"ל באתגרים רבים וממושכים, ביצעו משימות מורכבות.

בנימין (בני) גנץ: איבדנו אחים רבים בפעילות המבצעית, חלקם, לצערי, גם בתקלות ובתאונות מבצעיות, ובהם אסונות צור הראשון והשני ואסון המסוקים הטרגי, שבו נספו 73 חיילים.

בנימין (בני) גנץ: אנו נדאג שמשפחות השכול יזכו לקבל את האות בשם יקיריהן.

בנימין (בני) גנץ: כמו אז, אני סומך גם היום על המפקדים והלוחמים.

בנימין (בני) גנץ: חיילי צה"ל מאומנים ומיומנים, מוכנים לכל משימה ולכל אתגר.

בנימין (בני) גנץ: גם היום חיילי צה"ל שהותקלו בידי מחבל ידעו לעשות את עבודתם במקצועיות ובדיוק לפי הפקודות.

בנימין (בני) גנץ: יש להם נהלים ברורים, יש לנו מפקדים מצוינים שיודעים היטב כיצד להכשירם ולשמור על בטיחותם וביטחונם.

בנימין (בני) גנץ: איננו אדישים לתקלות ולתאונות, יש תמיד איפה ללמוד ובמה להשתפר.

בנימין (בני) גנץ: אני מבקש לנצל את הבמה גם להגיד לכל חיילי צה"ל שיש להם גיבוי מלא להגן על עצמם מול כל אויב שמסכן אותם, הכול כמובן בהתאמה לפקודות ולהוראות הפתיחה באש.

בנימין (בני) גנץ: הגיבוי הוא ממני, דרך הרמטכ"ל ועד לאחרון המפקדים, וגם אם חלילה כשלו, נדאג לגבות אותם, נאמן אותם טוב יותר ונפיק את הלקחים.

בנימין (בני) גנץ: אני שומע על יוזמות חקיקה שמטרתן לשנות את נוהלי הפתיחה באש בצה"ל ומבקש מכל חברי הכנסת לשים את צה"ל מעל הפוליטיקה ולאפשר לו להתנהג באופן עצמאי, ערכי ומקצועי.

בנימין (בני) גנץ: דלתו של הצבא תמיד פתוחה בפני חברי ועדת חוץ וביטחון של הכנסת לשאלות והערות, אך את הפקודות צה"ל קובע בהליך מסודר ולא כגחמה פוליטית.

בנימין (בני) גנץ: מכובדיי, בהצעת החוק שמונחת לפניכם מוצע להקנות לשר הביטחון את הסמכות להעניק את אות המערכה גם לאנשי צבא דרום לבנון אשר לחמו לצד חיילי צה"ל.

בנימין (בני) גנץ: חיילי צד"ל – כפי שיודע היטב האלוף אשכנזי, שפיקד גם על יק"ל וגם על פיקוד צפון עד היום האחרון שלנו בלבנון – תרמו רבות לביטחון ישראל, ואנו לעולם לא נפנה גב לשותפים שקשרו את גורלם בגורלנו.

בנימין (בני) גנץ: בינינו לבין אנשי צד"ל ומשפחותיהם יש ברית שנכתבה בדם, וכדרכי וכדרכנו, אני ואנחנו מאמינים בעמידה בהסכמים.

בנימין (בני) גנץ: העברת החוק בנוהל מזורז נובעת מהרצון והצורך להתחיל בהענקת האות ב-24 במאי, במלאת 21 שנים ליציאה מלבנון, ומעבודת המטה הנגזרת מהתהליך הזה.

בנימין (בני) גנץ: על כן אני מבקש שהצעת החוק תאושר ותועבר להכנה לקריאה שנייה ושלישית כדי להשלים במהירות את הליך החקיקה.

בנימין (בני) גנץ: תודה רבה לכם.

קרן ברק: תודה רבה, שר הביטחון.

קרן ברק: נעבור לרשימת הדוברים: חבר הכנסת אחמד טיבי – אינו נוכח; חבר הכנסת מתן כהנא – אינו נוכח; חבר הכנסת אוריאל בוסו – אינו נוכח; חברת הכנסת מרב מיכאלי – אינה נוכחת; חבר הכנסת צבי האוזר – אינו נוכח; חברת הכנסת מיכל וונש – מוותרת; חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן – אינה נוכחת; חבר הכנסת ווליד טאהא – אינו נוכח; חבר הכנסת ינון אזולאי – אינו נוכח; חבר הכנסת ניצן הורוביץ – אינו נוכח; חבר הכנסת משה אבוטבול – אינו נוכח; חברת הכנסת קטי שטרית – אינה נוכחת; חבר הכנסת שבח שטרן – אינו נוכח.

קרן ברק: חבר הכנסת אריאל קלנר, אחרון הרשומים.

אריאל קלנר: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, פסקי הדין של בית המשפט שלנו הם שכפ"ץ, שכפ"ץ של המדינה שלנו נגד תביעות בין-לאומיות.

אריאל קלנר: אלו הן מילותיה של שופטת בית המשפט העליון לשעבר דליה דורנר, והיא לא לבד.

אריאל קלנר: רבים מחסידי בג"ץ אומרים לנו שלפעמים כדאי לספוג החלטות מוטות, כגון מניעת הרס בתי מחבלים, שינוי תוואי הגדר, הרס יישובים יהודיים, וכך הגענו גם למציאות ההזויה – – –

תהלה פרידמן: הרס יישובים יהודיים זה לא החלטה של בג"ץ, זה החלטה – – –

אריאל קלנר: הרס יישובים יהודיים במגרון, בעמונה, במקומות כאלה, שפעם אחר פעם, בגלל פגם טכני קטנטן – –

תהלה פרידמן: – – –

אריאל קלנר: – – נוהגים איפה ואיפה כמו שבג"ץ לא היה נוהג בשום מקום אחר בעולם.

אריאל קלנר: כך הגענו גם למציאות ההזויה שבה כל חייל צריך פרקליט כשהוא יוצא לקרב.

אריאל קלנר: לנוכח פתיחת החקירה של בית הדין הבין-לאומי האנטישמי, אזרחי ישראל מבינים היום שהבטיחו לנו שכפ"ץ אבל קיבלנו בקושי חולצת סוף מסלול.

אריאל קלנר: הטייתו האנטישמית של בית הדין הבין-לאומי בהאג היא ברורה ומובהקת.

אריאל קלנר: לא את רמיסת הזכויות באיראן, סוריה או תימן הוא חוקר אלא את הדמוקרטיה היחידה במזרח התיכון, מדינת היהודים, שאזרחיה מאוימים יום-יום רק בשל היותם יהודים – אנשים, נשים וטף – והכול מול אויב אכזרי, נטול כל מוסר אנושי.

אריאל קלנר: אותי זה ממש לא מפתיע.

אריאל קלנר: קודם כול, כי הלקאה עצמית שהיהודים מלקים את עצמם מעולם, מעולם, לא עשתה רושם על אנטישמים.

אריאל קלנר: כששופטי העליון שלנו מתייחסים ליהודים כאל זרים בארצם, לא ניתן לצפות למשהו אחר מבית הדין בהאג.

אריאל קלנר: הבשורה לא תבוא מבית המשפט העליון כפי שהוא עכשיו; גם לא מחבר הכנסת ניצן הורוביץ, מייצגם של בצלם ושאר מכפישי ישראל, עם אמירתו המקוממת; היא גם לא תבוא ממרב מיכאלי, שקראה לאימהות לא לשלוח את בניהן לצה"ל.

אריאל קלנר: המפלגות האלה הן-הן, אזרחי ישראל, חלק ממה שמכנה גדעון סער "קואליציית השינוי".

אריאל קלנר: אלה השותפים של בנט, שמסרב להתחייב לקואליציית ימין.

אריאל קלנר: גם אם יכחישו מיליון פעמים, המספרים ברורים.

אריאל קלנר: ויאיר לפיד?

אריאל קלנר: הוא מתחבר איתו ומחכך ידיו בהנאה למראה תרגיל ההונאה של שותפיו המעבירים קולות מהימין אל השמאל.

אריאל קלנר: האם הבשורה הזאת תוכל לבוא מהממשלה?

אריאל קלנר: זה תלוי בכם, אזרחי ישראל.

אריאל קלנר: עמידה איתנה מול אומות העולם תוכל לבוא רק מתוך אמונה בצדקת הדרך שאותה יוביל ראש הממשלה נתניהו בראש קואליציית ימין יציבה.

אריאל קלנר: תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה, חבר הכנסת קלנר.

קרן ברק: מיכל וונש תשיב.

מיכל וונש: תודה רבה.

מיכל וונש: גברתי היושבת-ראש, התכוונתי לומר רק כמה מילים על החוק החשוב שאנחנו נועדנו להצביע עליו להכרה בלוחמי צד"ל, אבל לא יכולתי שלא להגיב.

מיכל וונש: חבר הכנסת קלנר, חבר הכנסת קלנר, דווקא כמתאמת של סוגיית בית הדין בהאג בכנסת, בפעם הראשונה בהיסטוריה של הכנסת, אני רוצה לומר לך שהפוליטיזציה של הכול, כולל של המשפט, וההתקפה שלוחת הרסן דווקא בהקשר הזה, בשבוע אחרי שהתובעת בנסודה הודיעה שהיא רואה לעצמה את היכולת לפתוח בחקירות נגד אזרחי וחיילי מדינת ישראל – לעמוד מעל דוכן הכנסת ולעשות פלסתר מחשיבות הנושא הזה – וחוסר ההבנה הגדול שיש לנו לא רק להירתם לדיון בנושא הדין הבין-לאומי ולהכרח בעקרון המשלימות, שממנו התעלמה התובעת ושממנו התעלם בית הדין – –

אריאל קלנר: – – –

מיכל וונש: אני לא הפרעתי לך.

מיכל וונש: אני לא הפרעתי לך, חבר הכנסת קלנר.

מיכל וונש: – – אני חושבת שהציניות שבאה – היות שזה נושא שמשפיע על כלל אזרחי מדינת ישראל – הציניות שבאה בתגובה לנושא, לחוק שעולה פה, שהוא כל כך חשוב, לתקן עוולה היסטורית – לעלות מעל דוכן הכנסת ולתקוף את בית המשפט העליון דווקא כשאנחנו מתמודדים עם המתקפה חסרת הרסן של בית הדין הבין-לאומי בהאג זה חוסר אחריות.

מיכל וונש: הייתי חייבת לעלות רק כדי לומר לך שאני מאוד מקווה שבכנסת הבאה אתה תהיה ממי שמבינים, מתוך חברי כנסת ישראל, את החשיבות של ההיערכות של חברי הכנסת למתקפה שלוחת הרסן, כולל של בית הדין, למלחמה בדה-לגיטימציה של מדינת ישראל, שמשתמשת במוסדות הדין הבין-לאומי, ומתוך המקום הזה תנהג ביותר איפוק וביותר אחריות כשאתה תוקף – כן, מה לעשות – את בית המשפט העליון, שהוא-הוא המגן והשכפ"ץ, בין שאתה אוהב את זה ובין שלא, מבחינת הדין הבין-לאומי, והוא היכולת שלנו לטעון לעקרון הדין הבין-לאומי, עקרון המשלימות.

מיכל וונש: תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה, חברת הכנסת וונש קוטלר.

קרן ברק: חבר הכנסת שבח שטרן – אחרון הדוברים.

קרן ברק: יש עוד מישהו שנמצא פה?

קרן ברק: אוקיי.

קרן ברק: אז אחרי זה נעבור להצבעה.

שבח שטרן: גברתי היושבת-ראש, רבותיי השרים, לוחם יחידת אגוז נקלע בשבוע שעבר לאירוע קשה שבו ארבו לו תוקפים תוך כדי ניווט בדד וחטפו את נשקו.

שבח שטרן: התוקפים, ספק מחבלים ספק סתם שודדים, הגיעו אל הלוחם עד לטווח אפס, טווח של קרב מגע, וסיכנו לכאורה את חייו בנסיבות של "הקם להורגך".

שבח שטרן: אבל הלוחם לא מימש את תגובת "השכם להורגו", שהייתה התגובה הנדרשת מכל אדם שנקלע לנסיבות כאלה, וקל וחומר חייל.

שבח שטרן: הוא זרק את המחסנית באופן שלא אפשר להשתמש בנשק כלפיו וחייו ניצלו.

שבח שטרן: לשמחת כולנו ולשמחת אימו ואביו, הלוחם איתנו, בין החיים, אף שבנסיבות המקרה זה היה עלול להיגמר אחרת.

שבח שטרן: מפקד אגוז העביר על החייל ביקורת פנימית ביחידה, אבל דובר צה"ל מתח עליו ביקורת.

שבח שטרן: חז"ל אמרו: "אל תדון את חברך עד שתגיע למקומו", ומי אני, שעומד כאן על הדוכן עם חולצה בהירה, שאדון את החייל היקר שנקלע במדי ב' למציאות קשה כזאת, שבה הוא רואה את מבקשי רעתו ונשקו ואת הלובן שבעיניהם, כשהתגובה האנושית, החיילית והנורמטיבית המצופה מאדם במצבו היא לירות על מנת לשתק את המחבל העומד מולו.

שבח שטרן: אבל לא, הוא מחליט לא להשתמש בנשק, כי כנראה מישהו טשטש אצלו את הערכים המוסריים הבסיסיים והנורמות המקובלות בין בני אדם ובין לוחמים – "הקם להרגך, השכם להורגו".

שבח שטרן: כתב המשורר נתן אלתרמן: "אז אמר השטן: / הנצור הזה איך אוכל לו.

שבח שטרן: / איתו האומץ וכישרון המעשה / וכלי מלחמה ותושייה עצה לו.

שבח שטרן: / ואמר: לא אטול את כוחו / ולא רסן אשים ומתג / ולא מורך אביא בתוכו, / ולא ידיו ארפה כמקדם, / רק זאת אעשה: אכהה מוחו / ושכח שאיתו הצדק.

שבח שטרן: // כך דיבר השטן וכמו / חיוורו שמיים מאימה / בראותם אותו בקומו / לבצע המזימה".

שבח שטרן: אדוני שר הביטחון, גברתי היושבת-ראש, אנו נביא כשיתאפשר הצעת חוק, חוק דרומי ללוחמים, שיאפשר לחייל לשמור על חייו ועל נשקו בכל הנסיבות.

שבח שטרן: תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה, חבר הכנסת שטרן.

קרן ברק: שר הביטחון, אתה תרצה להשיב לפני ההצבעה?

קרן ברק: מאה אחוז.

בנימין (בני) גנץ: חבר הכנסת שטרן, אני מבקש להדגיש: הוראות הפתיחה באש הן מעשה מקצועי בתוך מערכת הביטחון, בתוך צה"ל, עם פרקליטות ועם גורמים מקצועיים.

בנימין (בני) גנץ: שם קובעים את הוראות הפתיחה באש.

בנימין (בני) גנץ: כאשר אני כרמטכ"ל קבעתי את הוראות הפתיחה באש לכל גבולות המדינה, לכל צורכי הפעלת הכוח – יהודה ושומרון, חבל עזה, צפון או דרום – לא עשיתי את זה משום שיקול שהוא פרט לצרכים המבצעיים והצרכים של מדינת ישראל.

בנימין (בני) גנץ: גם החייל הזה, כמו גם חיילים אחרים, זכו ויזכו לגיבוי או לביקורת כשהם יצטרכו לקבל אותם.

בנימין (בני) גנץ: אנחנו יודעים להגן על חיילינו.

בנימין (בני) גנץ: אני חושב שזאת תהיה טעות לעשות את הדברים האלה בחקיקה.

בנימין (בני) גנץ: הדבר הזה הוא חלק מהאחריות הפיקודית של הרמטכ"ל כדרג הפיקודי העליון של הצבא.

בנימין (בני) גנץ: כך היה וכך צריך להישאר.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: נעבור להצבעה.

קרן ברק: אפשר להצביע מפה.

קרן ברק: הצבעה.

קרן ברק: הצבעה מס' 5 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 8 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק אנשי צבא דרום לבנון ומשפחותיהם (תיקון), התשפ"א–2021, לוועדת הכספים נתקבלה.

קרן ברק: בעד – שמונה.

קרן ברק: אני מוסיפה את חברת הכנסת רות וסרמן לנדה, את חבר הכנסת קוז'ינוב, את חבר הכנסת אריאל קלנר, את חברת הכנסת יעל רון בן משה, את חברת הכנסת מיקי חיימוביץ', חבר הכנסת שבח שטרן, חברת הכנסת הילה פרידמן, חברת הכנסת מיכל וונש קוטלר – זה עוד שמונה.

קרן ברק: 16 בעד, אין מתנגדים.

קרן ברק: הצעת החוק עברה, ובהסכמה היא עוברת לוועדת הכספים, היא תעבור להמשך הדיון בוועדת הכספים.

קרן ברק: תודה רבה לכם.

קרן ברק: תם סדר-היום.

קרן ברק: הישיבה הבאה תתקיים ביום רביעי, כ"ו באדר התשפ"א, 10 במרץ 2021, בשעה 11:00.

קרן ברק: ישיבה זו נעולה.