ישיבת מליאה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 131, 2021-02-22 00:00

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, היום יום שני, י' באדר התשפ"א, 22 בפברואר 2021.

יריב לוין: אני פותח את הישיבה.

יריב לוין: הודעה למזכירת הכנסת, בבקשה.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הכנסת, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחה היום על שולחן הכנסת, לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה, הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (מסירת מידע על מתחסנים), התשפ"א–2021.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/1394).

יריב לוין: ]

יריב לוין: אם כן, חברות וחברי הכנסת, אנחנו עוברים לנושא שנמצא היום על סדר-היום – הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (מסירת מידע על מתחסנים), התשפ"א–2021, לקריאה הראשונה.

יריב לוין: הצעת החוק קיבלה פטור מחובת הנחה, ואני מזמין את סגן שר הבריאות יואב קיש להציג את הצעת החוק.

יריב לוין: בבקשה.

יואב קיש: כבוד היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אני חושב שיש למדינת ישראל הזדמנות נדירה להוביל, אולי היא הראשונה בעולם, את היציאה מהמגפה, וההזדמנות הזו קיימת וקורית לנגד עיננו.

יואב קיש: פתחנו אתמול את התו הירוק.

יואב קיש: אני רוצה שכל אזרחי ישראל שצופים בנו עכשיו יבינו: אין אף מדינה בעולם שיכולה לפתוח את הכלכלה שלה בתו ירוק; רק מדינת ישראל יכולה לעשות כך.

יואב קיש: למה?

יואב קיש: לפני חמישה ימים, אני חושב, הייתה לי שיחה עם חברי פרלמנט מהבונדסטאג, ודיברנו על התו הירוק.

יואב קיש: פתאום אתה מבין שהם הרי לא יכולים להציע לכל אזרח שלהם להתחסן, ובוודאי הם לא נמצאים במספרים שמדינת ישראל נמצאת בהם.

יואב קיש: לכן, מתווה שרק אנשים מחוסנים ומחלימים יוכלו להיכנס זה בכלל מתווה שהוא לא על השולחן, הוא לא רלוונטי לאותן מדינות.

יואב קיש: מצד שני, במדינת ישראל – אני חושב שכולם בבית הזה יכולים לברך ולחזק את ראש הממשלה על ההישג המדהים הזה, את שר הבריאות, את מערכת הבריאות המצוינת שלנו, וגם את אזרחי ישראל, שמאמינים והולכים להתחסן.

יואב קיש: אני חושב שהדבר הזה הוא הישג עצום שיאפשר לנו לפתוח – ואנחנו פותחים – את הכלכלה, ואנחנו רואים בימים אלה איך הדבר הזה מתגשם לנגד עינינו.

יואב קיש: השאלה שעולה מהנושא הזה של החיסונים היא שאלה לא פשוטה, והיא עומדת בעצם: איך אנחנו מצד אחד מממשים את כל ההישג הזה ומצליחים באמת באמת לפתוח את המסחר, את החינוך, את כל מקומות העבודה, כאשר מהצד השני אנחנו רוצים שזה יהיה כמה שיותר במעגלים של מחוסנים.

יואב קיש: והנושא המרכזי למשל שעלה, ולטובתו גם הצעת החוק הזו, הוא להציע שמנכ"ל משרד הבריאות יוכל להעביר לרשות מקומית או למשרד החינוך, לעובד שהוסמך לכך, מידע ספציפי לגבי אותם אנשים שהתחסנו ומי שעדיין לא התחסן, כדי שהמידע הזה ישמש לעודד חיסון בקרב עובדים רלוונטיים, בהוראה למשל או במקומות שונים רלוונטיים שהרשות המקומית יכולה לעודד ולחזק.

יואב קיש: כי צריך להבין, לא מדובר פה אך ורק על זכות של אדם בפני עצמו; ברגע שהוא מעורב במערכת החינוך, בחשיפה לציבור או במקומות שבהם הוא יכול, אם הוא לא מתחסן, ליצור הדבקה, כבר יש פה אלמנט שהוא לא רק שאלה עצמית של אותו אדם.

יואב קיש: זה נכון, אנחנו לא מובילים בחקיקה לחובת חיסון, אדם יוכל להחליט על עצמו אם הוא מתחסן או לא, אבל ברגע שמדובר במערכת הציבורית, השיקול הוא לא רק שלו.

יואב קיש: צריך ונכון לתת לרשות המקומית את המידע כדי שהיא תוכל לעודד ולפקח שמי שלא התחסן לפחות יבוא עם אישור על בדיקות, או מנגנון אחר שיאפשר כניסה בטוחה לאותו אירוע.

יואב קיש: כידוע לכולנו, העולם וישראל מצויים בעיצומה של מגפה כלל-עולמית כתוצאה מהתפרצות והתפשטות נגיף הקורונה.

יואב קיש: לאחר כשנה הושלם פיתוח חיסונים נגד הנגיף – אפילו אולי תוך פחות משנה, אנחנו במדינת ישראל שנה מהאירוע – ולמעשה מסוף דצמבר 2020 אנחנו במבצע אינטנסיבי עצום של חיסונים במדינת ישראל.

יואב קיש: במאמצים כבירים והתגייסות של מערכות רבות הצליחה המדינה כבר לתת יותר משבעה מיליון מנות חיסון, ועד כה כשלושה מיליון ישראלים קיבלו כבר שתי מנות חיסון כנדרש.

יואב קיש: לדעתי, ממש היום, ביום זה, אנחנו עם המחוסן השלושה מיליון, במנה השנייה.

יואב קיש: חיסון רוב האוכלוסייה הוא האסטרטגיה הנבחרת ליציאה מהמגפה.

יואב קיש: יעילות החיסון גבוהה מאוד וגם הבטיחות שלו.

יואב קיש: עם זאת, חיסוניות עדר לא בגדר הנמצא, בין היתר מכיוון שלא ניתן לחסן ילדים מתחת לגיל 16, שהם כ-30% מהאוכלוסייה בישראל, ובבוגרים הצעירים עדיין יחסית יש שיעורים נמוכים של חיסון.

יואב קיש: יידרשו שיעורי חיסון גבוהים בהרבה של כל מי שיכול להתחסן, ובפרט של קבוצות הסיכון, כדי להימנע מגל תחלואה חמור, בפרט עכשיו כשמורידים את ההגבלות.

יואב קיש: ואני מנצל את הבמה הזו, שוב, ומצטרף לקריאה של ראש הממשלה ושל שר הבריאות:

יואב קיש: כל אוכלוסיית הסיכון מעל גיל 50, מי שעדיין לא התחסן, לכו להתחסן.

יואב קיש: זה יכול למנוע, החיסון שלכם, את האירוע של התפשטות וגל נוסף של תחלואה, חס וחלילה.

יואב קיש: וממול מצב שישראל יוצאת ושועטת קדימה, פותחת את הכלכלה ומובילה את כלכלת העולם.

יואב קיש: אני רוצה לומר לכם שראש הממשלה אישית אמר לי שלאור ההישג המדהים במערכת החיסונים ובחיסונים במדינת ישראל הוא הולך להיות ממוקד כולו בפתיחת הכלכלה, בהובלת הכלכלה ובהצעדתה קדימה.

יואב קיש: אני יודע ומכיר את התוכנית של ראש הממשלה ושר האוצר, שהיום היא בדיונים גם במשרד האוצר, ומנסים לחסום אותה משיקולים לא הגיוניים, שיקולים פוליטיים.

יואב קיש: אנחנו חייבים לתת את החמצן הזה לעסקים.

יואב קיש: כמו שיש לנו קורונה בריאותית, שאנחנו מחסנים נגדה, יש גם קורונה כלכלית, שמחייבת ודורשת תשובה, והתשובה הזו קיימת.

יואב קיש: ואנחנו לא ניתן לכוח פריטטי שפועל בהיגיון פוליטי שגוי ורעוע או ליועמ"שים לעצור אותנו מלתת גם את התרופה, את החיסון הכלכלי, לאלו שצריכים לקבל אותו.

יואב קיש: לא ניתן לעסקים לפשוט את הרגל שלהם בגלל שכחול לבן רוצים ככה, או היועמ"ש.

יואב קיש: זה לא יהיה.

יואב קיש: כל מי שצריך חיסון בריאותי יקבל, וכל מי שצריך חיסון כלכלי יקבל.

יואב קיש: אי-אפשר לחכות.

יואב קיש: לצערי, במסגרת הציבור יש סיבות שונות שעדיין גורמות לכך שכל מיני פייק ניוז וכזבים מייצרים איזשהו אפקט מצנן בנושא החיסון.

יואב קיש: אנחנו מתמודדים עם כך גם בקמפיינים נרחבים של הסברה וגם – לאור מה שאנחנו הבנו, שחייבים גם קשר אישי – בהכוונה קונקרטית וסיוע פרטני כדי לעודד את המהססים להתחסן.

יואב קיש: יש עשרות אלפי אנשים, כ-2% מהמתחסנים, שקיבלו את מנת החיסון הראשונה אך לא הגיעו לקבל את המנה השנייה, ולצערי גם קבוצה זו צריכה התייחסות ממוקדת, אישית.

יואב קיש: יש חשש שרמת החסינות הנמוכה שמקנה חיסון במנה אחת יכולה ליצור או להפיץ אף וריאנטים חדשים לנגיף, ולכן יש חשיבות מאוד גדולה לחיסון שני.

יואב קיש: גם המבוגרים הצעירים צריכים להתחסן, כדי להקטין את החשש מחדירת וריאנטים חדשים לישראל ולצמצם את הווריאנטים שנכנסו.

יואב קיש: המטרה שלנו היא כמובן החזרת החיים לשגרה לצד הקורונה וצמצום המגפה, ואנחנו רוצים לעודד אנשים להתחסן ולרתום לשם כך את כל מי שביכולתו לסייע.

יואב קיש: הרשויות המקומיות הוכיחו עצמן כאחת מאבני היסוד הלאומיות לטיפול בתושב בשעת חירום, בהתבסס על היכרותן עם תושביהן ויחסי האמון עימם, עם השטח, המוסדות והעסקים.

יואב קיש: הן מכפיל כוח גם לטיפול אפקטיבי בשעת חירום, במיוחד כשצריך מגע אישי וקונקרטי.

יואב קיש: מבצעי בדיקות שערכו היו מוצלחים, והן מספקות סיוע רציף לתושבים ונוקטות בפעולות נוספות.

יואב קיש: אנו מבקשים בהצעת החוק הזו להסמיך את מנכ"ל משרד הבריאות למסור לרשויות מקומיות שיבקשו זאת מידע על אודות חיסון תושביהן כדי לסייע להן למקד את הפעולות לעידוד ההתחסנות במקומות הנדרשים ומול האנשים המתלבטים והזקוקים לסיוע והכוונה אישיים.

יואב קיש: לפי הצעת החוק, העברת המידע תיעשה לעובד הרשות המקומית שימנה ראש הרשות לעניין זה, ומי שיקבלו את המידע לצורך הפעולה יהיו עובדים שהוסמכו לצורך כך ומחויבים לשמירה על פרטיות התושבים.

יואב קיש: כמו כן, כפי שציינתי קודם בדבריי, גם משרד החינוך הוא גורם שמנכ"ל משרד הבריאות יוכל להעביר לו מידע.

יואב קיש: צוותי החינוך חשופים לאוכלוסייה לא מחוסנת, לילדים כמובן, והתחסנותם חשובה מאוד לאפשרות פתיחת המשק.

יואב קיש: משרד החינוך, שאמון על החזרת מערכת החינוך לפעילות שגרה באופן בטוח ובריא, הוא בעל יכולת להגיע ישירות ובאופן בלתי אמצעי למרבית ציבור המורים וצוותי החינוך.

יואב קיש: קופות החולים אינן מחזיקות באופן שוטף במידע שמאפשר להן לדעת בקרב מבוטחיהן מיהו מצוותי החינוך, ולכן אינן יכולות לפעול באופן קונקרטי.

יואב קיש: יושב פה שר החינוך – בתורנות מליאה, לדעתי – השר גלנט.

יואב קיש: שלום.

יואב גלנט: שלום וברכה.

יואב קיש: הוא כבר כמה שבועות בדרישה חד-משמעית ולא מתפשרת ממשרד הבריאות לקבל את המידע הזה, ולאור קשיים משפטיים – אני לא איכנס עכשיו לניתוח של מי ומה ומה השתנה, זה לא כל כך מעניין, הנקודה היא שכרגע הצעת החוק הזו באה לפתור את העניין ולאפשר שלמנכ"ל משרד החינוך, לפי בקשתו, בדומה לרשויות המקומיות, יועבר מידע כדי שיוכל לטפל מעשית בעידוד התחסנות תוך כדי שמירת פרטיות המורים וצוותי החינוך.

יואב קיש: הפעולה של משרד הבריאות ומשרד החינוך ביחד להגדלת מספר המתחסנים, כל עוד המידע הזה לא עבר, קרתה, אבל לא הביאה לשיעור התחסנות מספיק.

יואב קיש: התיקון המוצע, שהוא בתוקף לתקופה קצרה של שלושה חודשים בלבד ומתווסף לפקודת בריאות העם סעיף 20(ט), יסמיך את מנכ"ל משרד הבריאות להעביר מידע מזהה ופרטי קשר של מי שהתחסן ומי שעוד לא התחסן לגורמים האמורים, משרד החינוך ורשויות מקומיות, לפי בקשתם.

יואב קיש: העברת המידע תהיה בשיקול דעתו של מנכ"ל משרד הבריאות, והשימוש ייעשה בהתאם להנחיות שהוא ייתן יחד עם האישור, ובפרט לגבי הפעולות לעידוד התחסנות שניתן לבצע על סמך המידע.

יואב קיש: כמובן שיש בחוק איסור לשימוש במידע אחר או להפעיל לחץ בנוגע לשימוש בסמכויות רשות מקומית או משרד החינוך על האדם שאותו מבקשים לעודד להתחסן.

יואב קיש: עוד נקבע שאדם לא יבצע פעולות לעידוד התחסנות של אדם שאותו או מכיר או צפוי שיכיר, וגם זאת כדי להגן על הפרטיות, וכן קבועה הוראה בדבר מחיקת המידע בתום הצורך בו או לאחר 60 יום.

יואב קיש: בנוסף ההצעה כוללת הסמכה של מנכ"ל משרד הבריאות לדרוש ממוסדות רפואיים ומגופים ציבוריים מידע מזהה ופרטי קשר של אנשים שהתחסנו או שרשאים להתחסן כדי לקדם את מבצע החיסונים הלאומי ולעודד את הציבור להתחסן ולהפיק למתחסנים תעודות מתחסן.

יואב קיש: החוק החדש נועד להוסיף סמכויות שלא קיימות כרגע, ואינו גורע מסמכויות קיימות שמאפשרות כבר היום העברות מידע בין גופים ציבוריים למטרות שונות.

יואב קיש: החוק הוא בעצם הוראת שעה לתקופה של שלושה חודשים בלבד, כדי שנוכל לבחון אם העברת המידע הזו אכן משיגה את התוצאות הרצויות ועידוד הציבור להתחסן.

יואב קיש: אני חייב לסכם ולומר שלאורך כל תקופת המגפה עולות שאלות של שמירה על פרטיות מצד אחד, ומצד שני איך אתה משתמש במידע בשביל לנצח את המגפה.

יואב קיש: כך היה כאשר היו לנו חולים ברשויות המקומיות וכך כשהיום אנחנו רוצים לעודד את נושא המתחסנים.

יואב קיש: מי שמאמין – ואני חושב שאני פה בוודאי מייצג את העמדה הזאת – שהחיסונים הם הנכס הכי חשוב היום שיש למדינת ישראל ביציאה מהקורונה, בוודאי רוצה לעודד ולתמוך בכלי אפקטיבי, תחת מגבלות של העברת המידע וחיזוק החיסונים גם במגזר של משרד החינוך וגם באוכלוסיית הסיכון באופן כללי על ידי שימוש בכוחן של הרשויות המקומיות.

יואב קיש: אני חושב שהחוק הזה הוא ראוי, נכון, הוא תוך כדי שמירה על מגבלות רבות, ומצד שני הוא יכול להביא הישג עצום למדינת ישראל, ויכול למנוע – אם מדינת ישראל תיכנס לסגר רביעי, כן או לא.

יואב קיש: אני רוצה לומר עוד נושא שהוא קצת פחות קשור, אבל הוא קשור קצת לבית הזה לאור החלטת ועדת החוקה בכל מה שקשור למלוניות וההחלטה למעשה לאסור את המשך השימוש במלוניות לבידוד.

יואב קיש: אני חייב להגיד מה התמונה במשרד הבריאות.

יואב קיש: ראשית, אני אומר בצורה הכי ברורה: בידוד הבית לחוזרי חו"ל לא מספיק אפקטיבי.

יואב קיש: אנחנו מוצאים יותר מדי הפרות, ואנחנו רואים שבידוד בית, לצערי, במסגרת שלו כמו שהוא היום, כולל ההיערכות של פיקוד העורף והמשטרה לשמור על הבידוד, הוא לא מספיק אפקטיבי.

יואב קיש: לכולם ברור החשש מכניסת וריאנטים שונים.

יואב קיש: זאת אומרת, ההחלטה לבטל את המלוניות היא לפתוח שער לאירוע קשה מאוד למדינת ישראל.

יואב קיש: אני חושב שזו החלטה שגויה.

יואב קיש: אני אומר את זה פה, דעתי האישית, לכל חברי ועדת החוקה וליושב-ראש ועדת החוקה.

יואב קיש: אז החלטת יושב-ראש ועדת החוקה זו החלטה שגויה, מסוכנת מאוד לבריאות הציבור.

יואב קיש: מצד שני, אני בהחלט תומך באמירה שלו על מציאת חלופה בנושא של צמיד דיגיטלי כדי לייצר בידוד בית אפקטיבי.

יואב קיש: ואני רוצה לומר מעל הבמה הזו: הנושא הזה קיים, הוא כבר נבחן במשרד הבריאות, כבר יש פתרונות.

יואב קיש: יש פתרונות.

יואב קיש: אבל היועמ"ש – ושלא יגידו לנו אחר כך שהיועמ"ש אמר כך או אחרת – אמר בפירוש שלא ניתן להשתמש בפתרון של צמיד דיגיטלי ללא חקיקה.

יואב קיש: אז מה יש לנו?

יואב קיש: יש לנו בעיה בבידוד ביתי מצד אחד, פתרון שכרגע הוא מלונות; כנסת – יו"ר ועדת חוקה, בסדר, שאומר אין מלונות; יועמ"ש שאומר שאין צמיד דיגיטלי, ויאללה קדימה.

יואב קיש: איפה האחריות של הבית הזה לעצור את החשש הכי גדול, להכניס וריאנטים מחוץ לארץ?

יואב קיש: אנחנו נקבל היום בממשלה החלטה בעניין, אנחנו נציג את הנושא של הצמיד הדיגיטלי, והממשלה תחליט אם היא מקדמת חקיקה.

יואב קיש: אנחנו – – –

סמי אבו שחאדה: אדוני סגן השר – – –

יואב קיש: שנייה, אני אסיים את דבריי.

יואב קיש: אני אסיים את דבריי.

סמי אבו שחאדה: בדיון.

סמי אבו שחאדה: חשוב מאוד שיהיה פתרון לאזרחים שתקועים בחו"ל.

סמי אבו שחאדה: חשוב.

יואב קיש: אני חוזר על דבריי.

יואב קיש: הפתרון שמשרד הבריאות מקדם מדבר על כך שכל מי שצריך להגיע לבידוד הולך למלונית.

יואב קיש: ברגע שתגיע תשובת הבדיקה שהוא עשה בשדה – חיובי נשאר בבידוד במלונית; אם היא שלילית, תהיה לו האפשרות לצאת לבידוד בית בשימוש בצמיד דיגיטלי.

יואב קיש: זו אפשרות.

יואב קיש: באנו ליועמ"ש ואמרנו: אני לא מבין מדוע אתה דורש חקיקה אם האדם בוחר את האירוע.

יואב קיש: הוא היום מחויב למלונית, ואתה מציע לו אלטרנטיבה של מה שנקרא בידוד בית אפקטיבי עם צמיד דיגיטלי.

יואב קיש: כן, אי-אפשר לסמוך על דרך אחרת.

יואב קיש: ולזה צריך חקיקה.

יואב קיש: זו האמירה הכי ברורה ששמעתי מהיועמ"ש.

יואב קיש: אלטרנטיבה מקילה דורשת חקיקה.

יואב קיש: יכול להיות שנצליח, בשבוע מאומץ.

יואב קיש: אם בבית הזה באמת חברי הכנסת חושבים שהנושא של נתב"ג צריך להיות בפיקוח משמעותי ולא חושבים שצריך לפתוח את הנושא של בידוד בית, אז בואו אכן נוביל חקיקה מהירה במשך שבוע של צמיד דיגיטלי לבידוד בית אפקטיבי – עוד פעם, רק למי שיצאה לו תשובה שלילית מהמלונית – ואז כל עם ישראל שירצה לצאת, גם לחופשים וגם לעסקים – בסדר, הוא יודע שהוא נוסע, חוזר, עושה בדיקה בשדה, הולך למלונית ומחכה לתוצאה.

יואב קיש: התוצאה חיובית – הוא נשאר בבידוד במלונית; התוצאה שלילית – הוא יכול לחתום, לקבל צמיד עם טלפון נייד, ערכה שלמה, כולל לשומרי שבת וכאלה, ללכת הביתה ויש בידוד ביתי אפקטיבי.

יואב קיש: אבל זה ייקח שבוע, ולא יכול להיות שאנחנו במהלך השבוע הזה נהיה שוב באירוע פרוץ.

יואב קיש: זו דעתי.

יואב קיש: אני מאוד מקווה שחברי ועדת חוקה ויושב-ראש ועדת חוקה יצטרפו לעמדה זו, ושהממשלה תקדם היום בהחלטתה את הנושא הזה של הצמיד הדיגיטלי.

יואב קיש: כל פתרון אחר יכול לגרום חס וחלילה לנזק מאוד קשה למדינת ישראל.

יואב קיש: תודה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: אם כן, אנחנו עוברים לדיון עצמו.

יריב לוין: ראשונת הדוברים – חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, בבקשה.

עאידה תומא סלימאן: כבוד היושב-ראש, חברי וחברות הכנסת הנכבדים, סגן השר, לפני כשנה קבעה נשיאת בית המשפט העליון בבג"ץ בנושא איכוני השב"כ כך: "האמצעים החריגים שננקטו כאן ננקטו ביחס למצב משברי חריג ונדיר בכל קנה מידה.

עאידה תומא סלימאן: עלינו לשמור מכל משמר שהאירועים החריגים שעימם אנו מתמודדים בימים אלה לא יותירו אותנו עם מדרון חלקלק של שימוש באמצעים חריגים ופוגעניים ללא הצדקה".

עאידה תומא סלימאן: ההצעה העומדת לפנינו אינה עוד שלב במדרון החלקלק אלא כבר בוץ טובעני בתחתיתו.

עאידה תומא סלימאן: שש פעמים נאמר בהצעה הקצרה שלפנינו שמטרתה לעודד את הציבור להתחסן.

עאידה תומא סלימאן: זו למעשה כל תכליתו של החוק הזה.

עאידה תומא סלימאן: עידוד הציבור להתחסן הוא אכן תכלית ראויה, אבל הקריאה להתחסן צריכה להיות קריאה חיובית ולא שלילית, מעודדת ולא מאיימת.

עאידה תומא סלימאן: במקום שימוש בכלים דיקטטוריים ובכוחנות בלתי סבירה ובלתי מידתית, כדוגמת הצעת החוק הזו, הגיע הזמן שהממשלה תקדם החלטות ענייניות ובהירות.

עאידה תומא סלימאן: אם יש מחסום אחד מרכזי העומד בין אזרחי המדינה לבין התחסנות מלאה, הרי הוא אובדן האמון של הציבור.

עאידה תומא סלימאן: כדי לקדם התחסנות עלינו בראש ובראשונה להרוויח את האמון הזה באמצעות עבודה נכונה, מקצועית, שבבסיסה קבלת ההחלטות שקופה; החלטות בהירות, מובנות, הגיוניות ונגישות לציבור.

עאידה תומא סלימאן: כל עוד דיוני קבינט הקורונה חסויים, ועוד ל-30 שנה, איך אנו מצפים שהציבור ישתף פעולה?

עאידה תומא סלימאן: שיח האיום שמובילים שרים וחברי כנסת חסרי אחריות שרודפים אחרי כותרות חייב להיפסק.

עאידה תומא סלימאן: החיסיון הרפואי הוא ערך קדוש שיש לשומרו מכל משמר על מנת להציל חיי אדם.

עאידה תומא סלימאן: ואם כבר מדברים על הצלת חיי אדם ומדברים על חקיקה מהירה, סגן השר, בעניין אזיקונים אלקטרוניים: אני מחכה כבר מ-2017 שיקדמו את החוק של אזיקונים אלקטרוניים לגברים אלימים המסכנים חיי נשים.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

יואב קיש: מה הקשר?

יואב קיש: אין קשר.

עאידה תומא סלימאן: יש קשר.

עאידה תומא סלימאן: אם למדינה יש את היכולת, אם העניין הוא הצלת חיים – אז גם חיי נשים חשובים.

יואב קיש: למה, חיי גברים לא חשובים?

יואב קיש: מה הקשר?

עאידה תומא סלימאן: למה לתקוע אזיקים – – –

תהלה פרידמן: למה, מישהו רוצח גברים?

עאידה תומא סלימאן: יש קשר.

עאידה תומא סלימאן: אם למדינה יש את היכולת לנהל אזיקים אלקטרוניים לאנשים שלא רוצים להיות בבידוד במלונית, יש לה את היכולת, אבל כנראה לא את הרצון, לנהל מערכת אזיקונים אלקטרוניים לגברים מסוכנים.

עאידה תומא סלימאן: מאז קודם החוק ב-2017 ועד היום נרצחו נשים שהגברים שלהן היו ידועים כמסוכנים, והאזיקון האלקטרוני היה יכול להציל חיים.

עאידה תומא סלימאן: תפסיקו לדבר על כאילו, שהחלטות של הממשלה הזו הן החלטות למען הציבור.

עאידה תומא סלימאן: כשתפסיקו להשתמש בעניין המגפה לרצונות פוליטיים של ראש הממשלה ושל השרים הציבור יתחיל להאמין לכם, ויתחיל להאמין שיש צורך בהתחסנות.

עאידה תומא סלימאן: אל תאיימו על הציבור – תעודדו אותו, תנגישו את ההתחסנות לכולם, את החיסונים לכולם, כולל בכפרים הבדואיים הלא-מוכרים בנגב, כולל אנשים שרתוקים לבית.

יריב לוין: חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן – – –

עאידה תומא סלימאן: אתמול ביקרתי אצל אישה שאמרה שלא מסכימים להגיע אליה.

יריב לוין: לא, לא, סליחה, חברת הכנסת תומא סלימאן, את בחריגה כבר להערכתי של לפחות שתי דקות מהזמן.

יריב לוין: אז אנא.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: תודה על החריגה, אבל אני גם כן מבקשת – –

יריב לוין: אנא, לא נפתח עכשיו נושא חדש.

עאידה תומא סלימאן: – – מסגן השר שייתן תשובה לאזרחים שנמצאים בחו"ל, שתקועים מעל חודש, נגמר להם הכסף ולא נותנים להם לחזור לארץ.

יריב לוין: תודה.

יריב לוין: חבר הכנסת ניסים ואטורי – איננו.

יריב לוין: חברת הכנסת תהלה פרידמן, בבקשה.

תהלה פרידמן: ימים שלמים בשבוע האחרון אני יושבת בוועדת החוקה בדיונים על כניסה לארץ וטיסות חילוץ ומלוניות וכו' וכו', פרטי-פרטים חשובים מאוד מאוד.

תהלה פרידמן: ואני כל הזמן חושבת על הילדה שלי בבית – יש לי חמישה, אבל אחת מהם נמצאת כבר שנה שלמה בבית, והיא הולכת ונגמרת לי מול העיניים.

תהלה פרידמן: היא הולכת ונכבית.

תהלה פרידמן: ועל הילדה שלי לא היה דיון אחד – אחד – כבר חודשים, דיון אחד.

תהלה פרידמן: ואז עומד שר הבריאות ואומר: אה, כן, עשינו טעות, פתחנו את הקניונים לפני בתי הספר, באמת עשינו טעות.

תהלה פרידמן: לא עשיתם טעות – זו לא טעות, זו מדיניות.

תהלה פרידמן: לא נותנים לנו לכנס את ועדת החינוך כבר שבועות ארוכים.

תהלה פרידמן: מפלגת הליכוד לא מאפשרת לכנס ועדת חינוך.

תהלה פרידמן: למה?

תהלה פרידמן: כי בשם המשילות כנראה שאסור שהכנסת תפקח על הממשלה.

תהלה פרידמן: כי לא רוצים, כי הרבה יותר נוח לקבל החלטות ולתת ציונים כשאף אחד לא מפקח עליך.

תהלה פרידמן: יש לי ילדה בבית שנה שלמה שלא מעניינת את הבניין הזה.

תהלה פרידמן: שלושה סגרים היו פה.

תהלה פרידמן: שלושה סגרים, ואף אחד במשרד החינוך לא בא עם הצעה של איך מנהלים מערכת חינוך עם הקורונה.

תהלה פרידמן: עם הקורונה.

תהלה פרידמן: יש למדינת ישראל קונספציה, כמו במלחמת יום הכיפורים, קונספציה.

תהלה פרידמן: מה הקונספציה?

תהלה פרידמן: צריך להרוג את הזמן עד שיהיו חיסונים.

תהלה פרידמן: אז הרגו את הזמן ולא באו עם תוכניות של איך חיים עם הקורונה.

תהלה פרידמן: אם ירצה השם, והלוואי שבאמת החיסונים הם הפתרון, אבל אי-אפשר להיות בטוחים; לפני שבוע ד"ר שרון אלרעי פרייס אמרה לנו: גם אם כל המבוגרים יתחסנו, הקורונה לא מאחורינו, כי יהיו וריאנטים, כי תמיד יש, כי הילדים לא מתחסנים, כי זה ייקח עוד זמן.

תהלה פרידמן: אי-אפשר להמשיך עם השיטה הזו שהילדים שלנו בבית.

תהלה פרידמן: עשינו טעות.

תהלה פרידמן: חדר כושר זה חשוב, קניונים זה חשוב, הילדים שלנו זה לא חשוב.

תהלה פרידמן: יש לי ילדה בבית – היא נגמרת לי מול העיניים.

תהלה פרידמן: אפשר לחלק את כל ילדי מדינת ישראל לקבוצות של עשר ולהצמיד לכל אחת איש חינוך, אפשר לחשוב על כל מיני פתרונות.

תהלה פרידמן: צריך לחשוב, צריך שזה יעניין.

תהלה פרידמן: לא רק חדרי כושר, לא רק קניונים, הילדים שלנו צריכים פתרון של חיים עם הקורונה.

תהלה פרידמן: הקונספציה הזו ומדיניות ציבורית של צל"ש או טר"ש היא לא מדיניות ציבורית.

תהלה פרידמן: הלוואי שזה יצליח, אי-אפשר לסמוך על זה.

תהלה פרידמן: תודה.

יריב לוין: תודה.

יריב לוין: חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי – איננו.

יריב לוין: חבר הכנסת סמי אבו שחאדה, בבקשה.

סמי אבו שחאדה: כבוד היושב-ראש, חברות וחברי כנסת נכבדים, קודם כול, אני רוצה לנצל את הבמה הזו שוב כדי לקרוא לכל האזרחים במדינה, יהודים וערבים, לצאת ולקחת את החיסון.

סמי אבו שחאדה: יש כמעט קונסנזוס אצל כל מי שעוסק בענייני רפואה שאין לנו דרך אחרת ליציאה מהקורונה.

סמי אבו שחאדה: יש לנו רק את הדרך הזו, ורק כך נוכל לחזור לחיים.

סמי אבו שחאדה: אני רוצה להגיד את זה בערבית, אדוני היושב-ראש – לקרוא לאנשים לצאת לחיסון, ואז אני אגיד מה אני חושב לגבי הצעת החוק.

סמי אבו שחאדה: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן תרגומם: ראשית, אני פונה לאנשינו ולציבור שלנו בבקשה אישית לצאת לקבל חיסון.

סמי אבו שחאדה: אי-אפשר לדחות עוד.

סמי אבו שחאדה: בימים האחרונים אנו מבקרים בכל היישובים שלנו, ואנו רואים, למרבה הצער, אפילו ביישובים הקטנים מספר גדול של בתי אבלים.

סמי אבו שחאדה: המגפה נמצאת בינינו, והיא גובה מאיתנו מחיר יקר מאוד בחיינו ובחיי האנשים שמסביבנו.

סמי אבו שחאדה: יש לנו פתרון אחד אפשרי שלגביו יש תמימות דעים בין כל האנשים שבתחום הרפואה בעולם: חשוב מאוד שנצא לחיסון.

סמי אבו שחאדה: בבקשה צאו להתחסן.

סמי אבו שחאדה: ) לגבי כל ההתנהלות הזו בעניין הקורונה – מההתחלה אמרנו שראש הממשלה מנצל את המגפה, לצערנו הרב, למניעיו ורצונותיו הפוליטיים, וזה מה שהביא למשבר האי-אמון עם הציבור.

סמי אבו שחאדה: משבר האי-אמון הוא לא מקרי; הציבור לא מאמין לראש הממשלה לא במקרה.

סמי אבו שחאדה: כולם רואים שנתניהו והממשלה מנצלים את המגפה לצרכים הפוליטיים שלהם, אחרת לא היינו בבחירות האלה.

סמי אבו שחאדה: לא היה לזה באמת איזשהו צורך.

סמי אבו שחאדה: הרי אין איזשהו ויכוח אידיאולוגי רציני בין גדעון סער לבנימין נתניהו.

סמי אבו שחאדה: פריימריז בתוך מפלגת הליכוד?

סמי אבו שחאדה: בשביל זה לא היה צריך בחירות.

סמי אבו שחאדה: נתניהו מנצל את המגפה כדי לחזור עם חסינות או עם החוק הצרפתי, לצערנו.

סמי אבו שחאדה: זה מביא לחוסר אמון עם הציבור, וזה מביא למשברים שאליהם הגענו.

סמי אבו שחאדה: אני מצטרף לקריאתה של חברתי עאידה תומא.

סמי אבו שחאדה: אזרחים רבים תקועים בחו"ל.

סמי אבו שחאדה: חברים, חלק גדול מהאזרחים הערבים והיהודים בישראל רגילים להיות בקשר עם חו"ל – או שלומדים בחו"ל, או שעובדים בחו"ל, או שיצאו לטיול, וחלק גדול מהאזרחים תקוע בחו"ל.

סמי אבו שחאדה: הפתרון של מלוניות לא מספיק, הוא לא מספיק טוב; הוא פתרון שאכן עוזר לנו להשתלט על המגפה כדי למנוע את הטעויות שעשתה הממשלה לפני כן, ואנחנו מקבלים שזה איזשהו סוג של פתרון, רק שהוא לא מספיק, וחלק גדול מהאזרחים תקועים בחו"ל.

סמי אבו שחאדה: אין להם יותר כסף, אין להם דרך לחזור.

סמי אבו שחאדה: המדינה חייבת לקבל אחריות על האזרחים שלה ולעזור לכולם לחזור לבתיהם.

סמי אבו שחאדה: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חברת הכנסת תמר זנדברג, בבקשה.

תמר זנדברג: תודה רבה.

תמר זנדברג: חברות וחברים, באתי עכשיו משיעור בחצר בית הספר בתיכון של הבת שלי, בכיתה ט'.

תמר זנדברג: קיימנו שם שיעור בקבוצה קטנה בחוץ, באוויר הפתוח.

תמר זנדברג: השיעור היה בנושא הדמוקרטיה הישראלית.

תמר זנדברג: הסתכלתי מסביב ושאלתי את עצמי: מה עשינו שנה שלמה עבור הילדות והילדים שהשארנו אותם בבית מתחילת השנה, הכי הרבה מכל מדינות העולם?

תמר זנדברג: אתמול קיימנו את אותו שיעור ביחד עם נוער מרצ בקניון.

תמר זנדברג: התלמידות והתלמידים בכיתה ט' יכלו להסתובב בחנויות ולהיכנס לשם בקבוצות של עשרה, אבל ללמוד לא.

תמר זנדברג: עד כדי כך הידרדר סדר העדיפויות שלנו?

תמר זנדברג: אדוני סגן השר, אני חושבת שחשוב וצריך גם עכשיו להמשיך ולהקפיד על ההנחיות, ואני קוראת לכולם גם להתחסן וגם להמשיך ולשמור על ההנחיות, כולל נתב"ג, עם הקושי, על מנת שלא נידבק במוטציות חדשות.

תמר זנדברג: אבל – – –

יואב קיש: – – – אנשים בחוץ, אז אני לא מבין מה הבעיה.

תמר זנדברג: זה בדיוק מה שאני אומרת.

תמר זנדברג: גם במסגרת – – –

יואב קיש: מותר.

תמר זנדברג: יפה, תודה רבה לך.

תמר זנדברג: זה בדיוק מה שאני אומרת, שגם במסגרת ההנחיות מערכת החינוך כושלת כשל מוחלט וראויה לציון אפס על שנה של אפס התמודדות.

תמר זנדברג: גם במסגרת ההנחיות, כפי שאמר כרגע סגן השר, אפשר ומותר וצריך להיפגש בקבוצות קטנות, ללמוד עם ההורים – הינה, בית הספר של הבת שלי גייס את ההורים להרצאות בקבוצות של עשרה ילדים בתחומי העניין שלהם.

תמר זנדברג: תאמינו לי, הסתכלתי על מערכת השעות, אני מאחלת אותה לכל בית ספר: הייטק ותקשורת ותכנות רשתי ואני לא יודעת מה – דברים שאני לא מבינה בכלל.

תמר זנדברג: אני תרמתי את תרומתי הצנועה במה שאני כן מבינה, וזה הדמוקרטיה הישראלית.

קריאה: – – –

יריב לוין: אני יכול להרצות על מערכת המשפט, אם את מעוניינת – – –

תמר זנדברג: אני פחות מעוניינת.

קריאה: – – –

תמר זנדברג: זה אחד ההורים שאל.

תמר זנדברג: אתמול, מהשיעור הזה בקניון הלכנו לעוד שיעור אזרחות חשוב בחופים, בחוף אפולוניה.

תמר זנדברג: עם הידיים, עם הכפפות ועם הדליים ועם שקיות הניילון על הנעליים, ניקינו את הזפת באסון האקולוגי אולי החמור ביותר בתולדות מדינת ישראל, שגם עליו עוד צריך לשאול שאלות: מתי מדינת ישראל ידעה עליו לראשונה, האם אפשר היה למנוע אותו, מה עושים עכשיו כדי להזרים הרבה יותר כסף לתוכנית ניקוי החופים, כי מדובר באסון אקולוגי, שמוקדם עוד להעריך כמה שנים, אולי עשרות שנים, הוא ישאיר חותם והוא ישאיר זיהום.

תמר זנדברג: והדבר החמור ביותר והחשוב ביותר, שישראל צריכה לעשות זה לשאול את עצמה מתי היא מפסיקה להשתמש בדלקים מזהמים ולעבור ל-100% אנרגיות מתחדשות – ב-2030?

תמר זנדברג: ב-2050?

תמר זנדברג: אנחנו חייבים לדורות הבאים, כולל התלמידים האלה וכולל התלמידים שהעבירו שיעור אזרחות בחופים וניקו, ותאמינו לי, זה היה שיעור אזרחות נהדר בשמש.

תמר זנדברג: הם ולמדו דבר חשוב ביותר, אבל הלקח החשוב ביותר שאנחנו יכולים ללמד אותם זה מתי אנחנו כמדינת ישראל משאירים את הדלקים המזהמים מאחור ועוברים ל-100% אנרגיות מתחדשות, כדי שגם אם בעתיד יהיו סערות ויהיו אירועי מזג אוויר קיצוני לא יהיו זיהומים כאלה בלב ים שיחריבו את המערכת האקולוגית של הימים ושל החופים שלנו.

תמר זנדברג: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חבר הכנסת יעקב טסלר – איננו.

יריב לוין: חבר הכנסת ניצן הורוביץ, בבקשה.

ניצן הורוביץ: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, בואו נדבר על מה שהממשלה לא רוצה שנדבר עליו, וזה מה שהולך לקרות כאן בחודש יוני כשדמי האבטלה יסתיימו ומיליון אנשים שהיום יושבים בבית וחיים על דמי אבטלה וחל"ת, שהם בערך חצי מהמשכורת, ייאלצו להתמודד עם המציאות, ייאלצו לשלם את המשכנתה, את דמי השכירות, את החשבונות, ייאלצו להמשיך לחיות מתמיכות וסיוע – מה אז יקרה?

ניצן הורוביץ: ולממשלה אין תשובה בכלל, כי אין לה שום תוכנית כלכלית.

ניצן הורוביץ: כל ההתמודדות של הממשלה עם הקורונה הכלכלית, עם המשבר, עם המיתון, עם הפיטורים, עם סגירת העסקים, הייתה באמצעות פיצוי ותמיכה.

ניצן הורוביץ: שום תוכנית להשקעה, שום תוכנית לצמיחה, שום יצירת מנופי צמיחה, שום תקציב – פשוט קופסה אחר קופסה, חבילת סיוע אחרי חבילת סיוע, בלי שום אופק.

ניצן הורוביץ: הממשלה חושבת שבאיזושהי דרך פלאית, פתאום, כשמספיק אנשים יתחסנו, אז פתאום המשק ייפתח ופתאום מיליון אנשים יחזרו לעבודה – לא דובים ולא זבובים, וזה לא עובד ככה, לא בעולם ולא בישראל.

ניצן הורוביץ: מה כן עובד?

ניצן הורוביץ: למשל, הנשיא ביידן הביא תוכנית שיקום, תוכנית חילוץ כלכלית, של 2 טריליון דולר – טריליון זה 1,000 מיליארד.

ניצן הורוביץ: 2 טריליון דולר – תוכנית שהיא הרבה יותר גדולה מהניו דיל של שנות השלושים, וזו תוכנית אמיתית לחילוץ.

ניצן הורוביץ: מה זה אומר?

ניצן הורוביץ: כל מה שהימין שונא: המדינה נכנסת לשוק ומייצרת תעסוקה, מחזירה מובטלים לעבודה, מביאה פרויקטים ויוזמות של תשתית שמעסיקים עובדים ומחדשים צמיחה.

ניצן הורוביץ: פה הממשלה לא עושה כלום, רק נותנת דמי אבטלה כמו פלסטר לחולי סרטן.

ניצן הורוביץ: למה עושים את זה?

ניצן הורוביץ: כי אם לא היו גם דמי אבטלה, אז היה פה מרד נגד המשטר.

ניצן הורוביץ: אז מיליון איש שלא היה להם איך לחיות היו יוצאים וצועקים.

ניצן הורוביץ: אז נותנים את דמי האבטלה האלה, ששומרים על המובטלים.

ניצן הורוביץ: מה שנקרא, אף אחד לא רעב ללחם, תודה לאל.

ניצן הורוביץ: שומרים.

ניצן הורוביץ: זה בערך חצי משכורת, 60% משכורת, ומאריכים ומאריכים.

ניצן הורוביץ: וכך שומרים על האנשים שלא ימותו, ועל המשק במצב של גסיסה מוחלטת.

ניצן הורוביץ: 200 עסקים קטנים נסגרים כאן כל יום.

ניצן הורוביץ: אין שום אפשרות לפתוח אותם מחדש בהיקפים שאנחנו רוצים בלי השקעה של המדינה.

ניצן הורוביץ: כן, זו השקפת עולם שמאלית.

ניצן הורוביץ: זאת סוציאל-דמוקרטיה, שהמדינה מכניסה את היד לכיס, מגדילה את תקרת ההוצאה ויוצרת מקומות עבודה.

ניצן הורוביץ: אם מישהו חושב שהשוק, מה שנקרא היד הנעלמה, השוק הפלאי, לבד ייצור את המקומות האלה – מי ייתן לו את הכסף?

ניצן הורוביץ: מי יאפשר מינוף?

יואב קיש: – – –

ניצן הורוביץ: לא התוכנית של בנט, תוכנית קפיטליסטית, מה שנקרא להוריד מיסים, לקצץ בשירותים ולתת לטייקונים לפתור לנו את הבעיה.

ניצן הורוביץ: ממש, תשובה ודנקנר וכל החברים יעמדו פה בתור בשביל להעסיק מובטלים.

ניצן הורוביץ: רק פעילות של המדינה, כמו שעושים היום בכל אירופה, כמו שעושה הנשיא ביידן עם תוכנית חילוץ אמיתית.

ניצן הורוביץ: וקודם כול שתהיה תוכנית, למען השם – תוכנית, תקציב.

ניצן הורוביץ: אחרי שנה וחצי של אין תקציב, אחרי שנה של קורונה, משהו מינימלי צריך להביא.

ניצן הורוביץ: מהממשלה הזאת כבר לא יצא שום דבר, והכיוון היחיד הוא סוציאל-דמוקרטיה שעובדת, כיוון של שמאל כלכלי, שהוא הכיוון היום ששולט בעולם ומיישם תוכנית שבאמת תחלץ מהמשבר.

ניצן הורוביץ: אם מישהו פה סומך על הטייקונים והמיליארדרים, אני מציע לו להתפכח מהאשליה.

ניצן הורוביץ: תודה.

יריב לוין: תודה.

יריב לוין: חבר הכנסת משה אבוטבול – איננו; חבר הכנסת עמית הלוי – איננו; חבר הכנסת ינון אזולאי, חבר הכנסת אזולאי, אתה רוצה לדבר או מוותר?

יריב לוין: מוותר; חבר הכנסת משה ארבל – איננו.

יריב לוין: חבר הכנסת ווליד טאהא, בבקשה.

וליד טאהא: כבוד היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, תחילה אני רוצה לפנות באופן ישיר לכל מי ששומע אותנו או מי שישמע אותנו בחברה הערבית, ואני אדרוש מהם ללכת להתחסן.

וליד טאהא: כל אזרח, כל אזרחית, נושא באחריות אישית ובאחריות קולקטיבית לגבי קרובי המשפחה שלו, כלפי החברה כולה, ועל כן להתחסן – משמעות הדבר היא למנוע את התפשטות הנגיף ולמנוע פגיעה ביקרים של כל אחד מאיתנו (אומר דברים בשפה הערבית, להלן תרגומם: אני פונה לכל אנשינו בחברה הערבית, גברים ונשים בכל הגילים שהורשה להם לקבל חיסון, לפנות אל מרכזי החיסון ולקבל חיסון.

וליד טאהא: בכך אנו שומרים בראש ובראשונה על בריאות האזרח, ולאחר מכן על בריאות האנשים, היקירים, הקרובים והחברה בכללותה.

וליד טאהא: ) מצד שני, אדוני היושב-ראש, צר לנו שכדי לגרום לאזרחים ללכת להתחסן אנחנו צריכים לבוא עם חוקים פוגעניים, חודרניים.

וליד טאהא: במקום להחליף את החוקים האלה בתוכניות של הסברה, סגן השר, להגיע לשכל של האנשים, לשכל הישר של האזרח ולשכנע אותו שהוא יעשה את הצעד הנכון ביותר אם הוא ילך להתחסן, אנחנו נאלצים להגיע הנה כדי להעביר חוקים שלעומת הסיטואציה – נשמע לא מקובל.

וליד טאהא: חיסון צריך לקבל באמצעות הסברה ולא באמצעות חוקים, ולא באמצעות לחץ לא סביר על האזרח.

וליד טאהא: נקודה אחרונה, לפני שהזמן שלי מסתיים.

וליד טאהא: יש המון אזרחים שרוצים לחזור ארצה, וגם כאלה שרוצים לצאת מהמדינה לכל מיני נושאים חשובים ביותר שהם צריכים לעשות, במיוחד סטודנטים שצריכים להגיע לאוניברסיטאות שלהם, והנושא הזה לוקח הרבה מאוד זמן וביורוקרטיה, ולפעמים אפילו נתקל בהרבה מאוד חסמים.

וליד טאהא: הנושא הזה צריך להיות מטופל, אדוני סגן השר, כי סטודנט שצריך להגיע לאוניברסיטה שלו ויש לו יעד של זמנים, הוא צריך להגיע לשם.

וליד טאהא: אנחנו לא צריכים להוסיף קושי על הקושי הקיים גם ככה לאזרחים, וכן לאפשר טיסות חילוץ מכל מיני בירות, האזרחים מתקשרים ורוצים לחזור ארצה.

וליד טאהא: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חבר הכנסת אחמד טיבי – איננו.

יריב לוין: חבר הכנסת סעיד אלחרומי, בבקשה.

סעיד אלחרומי: כבוד היושב-ראש, חבריי השרים, חבריי חברי הכנסת, הבוקר הוא בוקר שחור בנגב, במיוחד בכפרים אל-אטרש, סעווה, ארוויס וח'רבת אל-וטן.

סעיד אלחרומי: את כל הקיץ העברנו במאבק שם על קיומם של הכפרים האלה ועל עתידם של אלפי אזרחים שנמצאים שם.

סעיד אלחרומי: הבוקר הגיעו דחפורים וטרקטורים של מינהל מקרקעי ישראל עם ליווי כוח אדיר של משטרה להשמיד יבולים.

סעיד אלחרומי: וכאשר שומעים על אילו יבולים מדובר – מדובר על חיטה שאנשים משתמשים בה בעוד חודש לרעיית העדרים ומתפרנסים מהעדרים האלה.

סעיד אלחרומי: היום ובשעות האלה יש חרישה והשמדה של מאות ואלפי דונמים ששייכים לשבט אל-אטרש ולעוד שבטים בסביבה – אל-נבארי ועוד השבטים שנמצאים בסביבה.

סעיד אלחרומי: ולמה זה מתסכל?

סעיד אלחרומי: כי בחודשים האחרונים מתנהלים משא ומתן והידברות, והגענו למצב של הידברות עם אנשי הכפרים האלה, כדי ללכת לכיוון של ההכרה ולפתרון הסוגיה.

סעיד אלחרומי: ודווקא בזמן שיש הידברות מגיע מינהל מקרקעי ישראל ומשמיד את היבולים שם – אלפי דונמים – כדי לתקוע מקל בגלגל שהנענו בחודשים האחרונים.

סעיד אלחרומי: אני קורא לשר הממונה על רשות הבדואים, לשר עמיר פרץ, ואני קורא לשר ליצמן, הממונה על מינהל מקרקעי ישראל, לעצור את מה שקורה שם בנגב.

סעיד אלחרומי: לעצור אותו מהר; לתת הזדמנות להידברות, לתת הזדמנות למהלך שהנענו, אדוני היושב-ראש, בחודשים האחרונים, כדי להגיע להסכמות.

סעיד אלחרומי: למה דווקא עכשיו, ומה מרוויחה המדינה?

סעיד אלחרומי: היום הגיעו אלפי שוטרים עם מסוק ועם דחפורים ועם כל מה שאתם רוצים.

סעיד אלחרומי: מי נפגע?

סעיד אלחרומי: מי עומד שם?

סעיד אלחרומי: נשים, ילדים וטף, ועוד מאנשי הכפרים שם.

סעיד אלחרומי: אני קורא מכאן לעצור את המהלך הזה.

סעיד אלחרומי: כי אם לא, גם מהלך ההידברות בכלל ייפגע.

סעיד אלחרומי: ואנחנו לא רוצים שהוא ייפגע.

סעיד אלחרומי: אנחנו רוצים להגיע להסכמות.

סעיד אלחרומי: אנחנו רוצים להגיע למצב, להסדיר את ההכרה בכפרים שנמצאים שם – אלה ח'רבת אל-וטן, ארוויס, אל-אטרש.

סעיד אלחרומי: יש הידברות – תנו צ'אנס להידברות הזאת.

סעיד אלחרומי: כל מהלך והמשך המהלך הזה של השמדת היבולים וחרישת החקלאות המקומית שם רק יובילו אותנו להתנגשות ולעוד ועוד סבל של האוכלוסייה האזרחית, האנשים שהם בתחתית הסולם במדינת ישראל, האוכלוסייה הכי חלשה במדינת ישראל.

סעיד אלחרומי: תודה, אדוני.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חברת הכנסת מאי גולן – איננה; חברת הכנסת מיכל וונש – איננה.

יריב לוין: חבר הכנסת אריאל קלנר, בבקשה.

אריאל קלנר: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, ברשותכם אעשה סיכום קצר של חלק מהיוזמות שאני הובלתי בכנסת הנוכחית: יוזמת פיצול תפקיד היועץ המשפטי לממשלה; מיסוי משמעותי על מימון עמותות בידי מדינות זרות; שמירה על זכויות נחקרים; הסרת מכסים וחסמים ופתיחת השוק; טיפול באוזלת היד של המינהל האזרחי בנוגע להשתלטות הערבית על אדמות מדינה; שינוי שיטת בחירת השופטים.

אריאל קלנר: היו עוד כמה, אבל אלה אולי העיקריים.

אריאל קלנר: אזרחי ישראל, באיזו קואליציה אוכל לקדם את הנושאים האלה?

אריאל קלנר: האם בקואליציה שקוראת לפקידים "שומרי סף"?

אריאל קלנר: האם קואליציה כזאת תאפשר לי?

אריאל קלנר: האם חברת הכנסת תמר זנדברג וחבר הכנסת ניצן הורוביץ יסייעו לי בעצירת מימון עמותות בידי מדינות זרות?

אריאל קלנר: אולי בצלם ושוברים שתיקה יעזרו לי להגיע אליהם להפעיל לחץ, או אולי זה יהיה בני בגין, שבלם יוזמות כאלה בעבר.

אריאל קלנר: האם מפלגת העבודה תסייע בהסרת מכסים וחסמים ופתיחת השוק?

אריאל קלנר: האם מרב מיכאלי תצביע בעד שינוי שיטת בחירת השופטים, או שאולי מרב תהיה אחראית על החינוך בישראל ועל המוטיבציה לשירות משמעותי בצה"ל?

אריאל קלנר: האם אבתיסאם מראענה, שמבחינתה זיכרון יעקב היא השתלטות עוינת של יהודים, תהיה שותפה לטיפול באוזלת היד של המינהל האזרחי אל מול ההשתלטות העוינת הערבית על שטחי C?

אריאל קלנר: את זה אפשר יהיה אפשר לקדם רק בממשלת ימין על מלא.

אריאל קלנר: רק בממשלת ימין על מלא אפשר יהיה להפוך את ישראל חזרה לדמוקרטיה: השלטון הנבחר מושל, היועצים מייעצים, והפקידים – – –

סמי אבו שחאדה: למה לכם להסתבך בדמוקרטיה?

אריאל קלנר: הפקידים מסייעים להגשמת מדיניות הממשלה.

סמי אבו שחאדה: למה לכם להסתבך בדמוקרטיה?

סמי אבו שחאדה: אתה סתם יורה לעצמך ברגל.

אריאל קלנר: אנחנו, חבר הכנסת אבו שחאדה – – –

סמי אבו שחאדה: עולה מישהו שרוצה משטרה על טהרת הגזע, למה לו להסתבך בדמוקרטיה ולסבך את השיח הדמוקרטי?

אריאל קלנר: חבר הכנסת אבו שחאדה, אני מבין שאתה – – –

סמי אבו שחאדה: למה להיכנס למגרש שאתה הולך להפסיד בו מההתחלה?

סמי אבו שחאדה: דבר על גזענות, דבר על ימין על מלא, דבר על טהרת – דבר על מה שאתה יכול לזכות בו.

אריאל קלנר: חבר הכנסת אבו שחאדה, אני מבין שאתה לא רוצה ממשלת ימין על מלא.

סמי אבו שחאדה: דמוקרטיה, אדוני – תמצא לך משהו אחר.

אריאל קלנר: אני מבין שאתה רוצה ממשלה אחרת, אני מבין.

אריאל קלנר: זה די ברור לי.

אריאל קלנר: אני גם לא בטוח שאתה רוצה את המדינה הזאת כמדינה יהודית ודמוקרטית.

סמי אבו שחאדה: אני מנסה לעזור לך.

יריב לוין: חבר הכנסת אבו שחאדה.

סמי אבו שחאדה: אל תסתבך.

סמי אבו שחאדה: דמוקרטיה וזכויות אדם – – –

יריב לוין: חבר הכנסת אבו שחאדה, המסר הובן.

אריאל קלנר: חבר הכנסת אבו שחאדה, אני מייצג כאן אלפיים שנה של כיסופים לציון, אלפיים שנה של כיסופים למדינה יהודית.

אריאל קלנר: אלה הכיסופים שהקימו את המדינה הזאת.

אריאל קלנר: לא מתאים לך? יש מדינות אחרות.

אריאל קלנר: זאת המדינה הזאת ועל זה היא קמה.

סמי אבו שחאדה: אתה מייצג פה כיסופים, המצב שלך – – –

יריב לוין: חבר הכנסת סמי אבו שחאדה.

אריאל קלנר: נכון, זאת המדינה הזאת ועל כך היא קמה.

יריב לוין: חבר הכנסת סמי אבו שחאדה.

אריאל קלנר: אני שואל, האם מדינת ישראל, אזרחי ישראל – –

סמי אבו שחאדה: אדוני, רק אל תסתמך על דמוקרטיה.

אריאל קלנר: – – האם אתם רוצים מדינה דמוקרטית – – –

סמי אבו שחאדה: כיבוש, גזענות, תגיד את האמת.

יריב לוין: אבל חבר הכנסת אבו שחאדה, המסר עבר.

יריב לוין: מספיק, הבנו את הטענה.

אריאל קלנר: אנחנו יודעים מהן עמדותיך – –

סמי אבו שחאדה: דבר באומץ.

סמי אבו שחאדה: מי שמאמין בכיבוש שיגיד: אני כובש.

אריאל קלנר: – – אתה מוזמן להשמיע אותן במדינות אחרות.

אריאל קלנר: אני רק לא מבין – –

סמי אבו שחאדה: צא, תגיד שאתה כובש, זה מה שאתה.

אריאל קלנר: – – רק בגלל שמדינת ישראל היא בג"צוקרטיה אתה רשאי לשבת פה.

סמי אבו שחאדה: – – – בושה לשיח הדמוקרטי, זה מה שאתם.

אריאל קלנר: אתה שולל את מדינת ישראל כמדינה יהודית.

סמי אבו שחאדה: בושה לזכויות אדם.

אריאל קלנר: יש חוק מסודר, חוק שבא ואומר שלמי ששולל את מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית אסור להיות כאן, ואתה נמצא כאן כי בג"ץ – לשון החוק לא מעניינת אותו.

אריאל קלנר: לכן אתה כאן.

סמי אבו שחאדה: לא יעזור לך, אני נמצא כאן ראס בן ענו.

יריב לוין: רבותיי, עד כאן.

סמי אבו שחאדה: אני נמצא כאן – – –

יריב לוין: חבר הכנסת אבו שחאדה, מספיק.

סמי אבו שחאדה: אדוני.

יריב לוין: מה אתה רוצה שאני אעשה?

יריב לוין: שאני אקרא אותך לסדר?

סמי אבו שחאדה: אדוני, חבר פרלמנט מדבר על טרנספר על הבמה.

יריב לוין: אבל ההערות שלך נשמעו.

סמי אבו שחאדה: אדוני היושב-ראש – – –

יריב לוין: רגע, יש לו זכות לומר את דברו, אני לא מבין.

סמי אבו שחאדה: אתה מבין מה הוא אומר?

סמי אבו שחאדה: הוא חושב שהוא עושה לי טובה שאני נמצא פה.

סמי אבו שחאדה: מה, הוא רציני בדבר הזה?

יריב לוין: חבר הכנסת אבו שחאדה, הוא אומר את מה שהוא חושב.

אריאל קלנר: אני ממש לא עושה לך טובה.

אריאל קלנר: מבחינתי אתה לא צריך להיות פה.

אריאל קלנר: אני לא עושה לך טובה, מבחינתי אתה לא צריך להיות פה.

סמי אבו שחאדה: אתה גם לא יכול לעשות לי טובה.

סמי אבו שחאדה: אתה לי לא יכול לעשות טובות.

אריאל קלנר: פה במשכן הזה אתה לא צריך להיות, זה החוק קובע.

אריאל קלנר: החוק קובע שבמשכן הזה אתה לא צריך להיות.

סמי אבו שחאדה: – – –

יריב לוין: חבר הכנסת אבו שחאדה, אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה.

יריב לוין: חבר הכנסת אבו שחאדה מספיק.

יריב לוין: חבר הכנסת קלנר, משפט אחרון, בבקשה.

אריאל קלנר: לא, אדוני.

יריב לוין: הוא התחיל להפריע לך אחרי שהזמן כבר נגמר, אז משפט אחרון.

אריאל קלנר: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לפנות כאן לאזרחי ישראל.

אריאל קלנר: אני רוצה לפנות אליהם, עם יד הלב, פרט לדברים האלה, שיחליטו: האם הם באמת רוצים את יאיר לפיד כראש ממשלה?

אריאל קלנר: האם הם רוצים שהוא יהיה זה שישמור על ארץ ישראל ועל האינטרסים הקיומיים שלנו מול ממשל ביידן?

אריאל קלנר: יש לו כאן שותפים שימליצו עליו כנראה והמליצו בעבר שהוא יהיה אחראי אולי על מבצע החיסונים.

אריאל קלנר: האם, אזרחי ישראל, אתם באמת רוצים שהוא יהיה אחראי על הזנקת הכלכלה?

אריאל קלנר: אזרחי ישראל, כשגדעון אומר שמרב מיכאלי היא פרטנרית, תאמינו לו; כשנפתלי "לא קורונה לא מעניין" בנט לא מסוגל להחליט באיזו קואליציה הוא מעדיף לשבת, תאמינו לו.

אריאל קלנר: בשביל חצי שנת רוטציה הוא יהיה מוכן לכול.

אריאל קלנר: ב-23 במרץ אנחנו הולכים לבחור בין דמוקרטיה לבג"צוקרטיה, בין כלכלה חופשית לכלכלה סוציאליסטית נחשלת, בין מדינה יהודית למדינת כל אזרחיה.

אריאל קלנר: סומך עליכם שתבחרו נכון.

אריאל קלנר: סומך עליכם שתבחרו במנהיגות מוכחת.

אריאל קלנר: תודה רבה.

סמי אבו שחאדה: זאת בדיוק הבחירה, בין דמוקרטיה לגזענות.

סמי אבו שחאדה: מי שרוצה דמוקרטיה שיצביע למשותפת.

יריב לוין: חבר הכנסת אבו שחאדה – חבר הכנסת אבו שחאדה, איך עוד יש לך גרון אחרי כל מסעות הבחירות, תגיד לי?

סמי אבו שחאדה: אדוני, אני מסביר לו דברים בסיסיים.

יריב לוין: תשמור, שמור על הגרון.

סמי אבו שחאדה: הוא עולה פה ומבייש אותך, לא אותי.

יריב לוין: אבל חבר הכנסת אבו שחאדה – – –

סמי אבו שחאדה: לי לא היו ציפיות ממנו.

סמי אבו שחאדה: הוא מבייש אותך.

יריב לוין: אני יכול להגיד לך, לזכותי ולזכותו, ששנינו זוכים לשבת במקום שבו כל אחד אומר את דעתו, לא את מה שבעיני השני נראה מתאים או לא מתאים, וככה זה צריך להיות.

סמי אבו שחאדה: כן, אבל יש גבולות, אדוני.

יריב לוין: חבר הכנסת אבו שחאדה.

סמי אבו שחאדה: גזענות זה לא דבר שאפשר לסבול.

סמי אבו שחאדה: גזענות זה לא חופש הבעת הדעה.

יריב לוין: חבר הכנסת אבו שחאדה, אבל תאמין לי, הבנו את המסר, המסר ברור.

סמי אבו שחאדה: תודה, תודה.

יריב לוין: תודה.

יריב לוין: חברת הכנסת ענת כנפו, בבקשה.

יריב לוין: אחריה – חבר הכנסת שבח שטרן, ואז דברי סיכום של סגן השר קיש ונוכל לעבור להצבעה.

יריב לוין: בבקשה, חברת הכנסת כנפו.

ענת כנפו: תודה, אדוני היושב-ראש.

ענת כנפו: עיסוקו של החוק שמוצע היום בפנינו נוגע בלב-ליבו של המתח בין שני ערכים חשובים: זכויות הפרט ובריאות הציבור.

ענת כנפו: מי כמוני חושבת שצריך לעודד כמה שיותר אנשי חינוך להתחסן כדי להחזיר כמה שיותר ילדים למערכת החינוך ומייד.

ענת כנפו: אנחנו מדברים על דיני נפשות, לא פחות, ואני מצפה שהבית הזה יתעסק בנושא הזה.

ענת כנפו: זה דיון הרבה יותר חשוב מאשר כן או לא להעביר פרטים אישיים של מי שלא התחסן.

ענת כנפו: יש עלייה מובהקת במחשבות אובדניות בקרב בני נוער, אנחנו מדברים על מעל 60%.

ענת כנפו: על זה אני מצפה שנדון פה כל יום כל היום.

ענת כנפו: אדוני היושב-ראש, בצורה שהחוק כרגע מנוסח אנחנו פוגעים מאוד בזכות הפרט.

ענת כנפו: כך גם לגבי אזיק אלקטרוני – דנו בזה אתמול בוועדת החוקה, חוק ומשפט – או איכון סלולרי לשבים מחו"ל.

ענת כנפו: אבל לאחר דיונים בוועדה הגענו לפתרון שעונה על הבעיה.

ענת כנפו: זאת אומרת, השארנו את הבחירה למעקב כזה או אחר בידי מי ששב מחו"ל, שיוכל לבחור אם הוא מעדיף ללכת למלונית או לבידוד ביתי ובלבד שיהיה על כך מעקב.

ענת כנפו: גם כך, היועץ המשפטי – שמענו מאדון קיש שאומר שהיועץ המשפטי פסק שצריך חוק, ולא די שהאזרח יוותר מרצונו על זכויותיו.

ענת כנפו: זאת אומרת, החוק הזה כרגע, כמו שהוא מנוסח, לדעתי אינו בשל להצבעה.

ענת כנפו: כרגע – אם נסת

ענת כנפו: כל על הציבור ולא רק על עבודת הכנסת – הוא אפילו מעודד קונספירציה ולא התחסנות.

ענת כנפו: אני חושבת שהממשלה, בצורת החוק שהיא מציעה היום, במו ידיה גורמת להתנגדות בציבור להתחסן.

ענת כנפו: אני חושבת שלא די בקריאות להתחסן – צריך לעשות פעולות יזומות והסברה.

ענת כנפו: אתמול שמענו על אסנת בן שטרית מגבעת זאב, אימא לארבעה, בת 32, שנפטרה בשבוע ה-30 להריונה בשל מחלת הקורונה, בגלל כשל מערכתי, וגם את העובר איבדו.

ענת כנפו: זה סיפור של משפחה שהתנגדה לחיסונים, והיום המשפחה הזאת, אדוני היושב-ראש, אומרת בפירוש שהם חושבים אחרת, כי זה פגע בהם ישירות.

ענת כנפו: זה נושא שהייתי מצפה שנרים אותו לכותרות, והאנשים יעשו את החשבון לבד.

ענת כנפו: המקרים הקשים האלה, שבשביל המשפחה זה אסון – אנחנו צריכים לעודד לחשוף אותם, כדי שיבינו מה הקורונה הזאת וכיצד היא פוגעת באנשים.

ענת כנפו: אני מצפה שנעשה הכול בתחום ההסברה והמניעה לפני שאנחנו באים לחוקק חוק שניסוחו לטעמי גורף מדי ולא בשל.

ענת כנפו: העברת פרטים אישיים בצורה כזאת לא מתאימה למשטר שרוצה להג על זכויות הפרט.

ענת כנפו: אני בעד שאנחנו נחזיר כמה שיותר תלמידים לספסל הלימודים; אני חושבת שהעובדה שחברתי גב' זנדברג אמרה קודם שגם אם החוק היום והתקנות מאפשרים ללמד עשרה ילדים בחוץ, עדיין לא חוזרים ללימודים ילדי ה' עד י', עדיין הם למדו רק שבועיים – זה פשוט לא ייתכן.

ענת כנפו: אני רואה ש-14 מראשי הרשויות של הערים הגדולות כן לקחו לעצמם את האפשרות לפתוח גם לגילאים האלה החל מיום רביעי הנוכחי.

ענת כנפו: אני דיברתי עם ראש עיריית ירושלים מר ליאון, שאצלו עדיין לא רוצים לפתוח ביום רביעי.

ענת כנפו: זאת אומרת, אנחנו צריכים להתעסק פה בצורה יום-יומית, סיזיפית, בשביל לעודד גם התחסנות, גם מודעות.

ענת כנפו: אני אתמוך בחוק הזה אחרי שאנחנו נעביר אותו כמה גלגולים בוועדות, אבל כרגע אני אימנע.

ענת כנפו: תודה, אדוני היושב-ראש.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חבר הכנסת שבח שטרן.

יריב לוין: בבקשה.

שבח שטרן: אדוני היושב-ראש, חברי וחברות הכנסת, אנחנו, ברוך השם, נמצאים במגמה טובה מאוד לנצח את המגפה הארורה.

שבח שטרן: אפקט החיסון מוכיח את עצמו: הוא מוריד אחוזים עצומים מהתחלואה בכלל, מהתחלואה הקשה בפרט, וגם עקומת התמותה יורדת.

שבח שטרן: אני קורא לציבור: התחסנו, וננצח את הקורונה.

שבח שטרן: תוך כדי כך, ישנו שורש פורה ראש ולענה של הפצת שמועות זדון, פייק בלעז, שמטרתן לשכנע אנשים להימנע מההתחסנות, להימנע מסם החיים הזה, תוך כדי הטלת ספק וחרדות בקרב רבים.

שבח שטרן: אנשים ונשים מתים מזה, אחרים נשארים פגועים לכל יתרת חייהם.

שבח שטרן: על המדינה לחפש דרכים על ידי חקיקה מתאימה כדי שהפצת שמועות בלתי מוסמכות בנושאים רפואיים בתקופת מגפה תיאסר על פי חוק ותגרור סנקציות מתאימות.

שבח שטרן: בינתיים, למצער, יש להפעיל כל אמצעי, ובכללו החוק הזה, שהוא מאוד מידתי, כדי לאפשר שכנוע של יחידים ופרטים להתחסן כדי לשמור על בריאות עצמם ועל בריאות הציבור.

שבח שטרן: ועוד עניין, אנחנו שומעים על ראשי רשויות, ראשי עיריות, שמתכוונים לעשות דין לעצמם ולפתוח כיתות שמשרד הבריאות וקבינט הקורונה החליטו לפי שעה להשאיר סגורות מטעמי בריאות הציבור.

שבח שטרן: זו תופעה חמורה, היא מנוגדת לחוק, ואני קורא לשר הפנים להודיע לראשי רשויות כאלה שפעולה בלתי חוקית שכזאת תגרור תגובה קשה כלפיהם עד כדי חקירה והדחה.

שבח שטרן: אני קורא לכל חברי הכנסת להצביע בעד החוק.

שבח שטרן: מתחסנים ומנצחים את הקורונה.

שבח שטרן: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה לחבר הכנסת שבח שטרן.

יריב לוין: יסכם את הדיון סגן השר יואב קיש.

יריב לוין: אני מבקש, מי שמבקש להשתתף בהצבעה, אנא, שיעלה למעלה כדי שנוכל לעשות את הדברים בצורה מסודרת.

יריב לוין: בבקשה, אדוני סגן השר.

יואב קיש: כבוד היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, ראשית אני רוצה להתייחס קצת לנושאים ששמעתי מהדוברים השונים ביחס להצעת החוק.

יואב קיש: אני חייב לומר, ואני חושב שכל הבית הזה יצטרף אליי, שבנושא קורונה אין ימין, אין שמאל, אין יהודים, ערבים, דרוזים – כולנו עם אחד.

יואב קיש: כל מי שנפגע חס וחלילה מהקורונה, לא משנה מאיפה ומה הוא, גברים, נשים, ילדים, כולנו ביחד בקרב נגד המגפה.

יואב קיש: שמעתי את חבר הכנסת ניצן הורוביץ מדבר בצורה מאוד ברורה על תמיכה בעסקים הקטנים, הכל-כך רלוונטית לתקופה הזו, ואני חייב לומר שאת הדבר הזה בדיוק ראש הממשלה יחד עם שר האוצר מובילים בימים אלו: תוכנית כלכלית שתתמוך בעסקים.

יואב קיש: חבר הכנסת ניצן הורוביץ, בדיוק הנושא שאתה עמדת פה והעלית.

יואב קיש: אנחנו בליכוד מובילים תוכנית של תמיכה בעסקים בקשיים, באנשים, באזרחים, לעורר את הכלכלה, להשקיע בתשתיות.

יואב קיש: אבל לצערי בממשלה פריטטית לפעמים שיקולים פוליטיים נכנסים לזירה, ובצורה בוטה מנסים למנוע מאיתנו לתת את אותה זריקה כלכלית, חיסון כלכלי – הינה, אתם רואים, אין פה ימין ושמאל, הרגע דיברתי על זה.

יואב קיש: יש פה פשוט מהלך פוליטי, ציני, נגד אזרחי ישראל, שמובל על ידי כחול לבן ועל ידי היועמ"ש.

יואב קיש: ואנחנו לא נוותר ואנחנו נדחוף את זה, אנחנו נביא את זה להכרעה של הבית הזה, ואנחנו ניתן לאזרחי ישראל לא רק את החיסון הבריאותי – גם את החיסון הכלכלי, שהם כל כך צריכים אותו.

יואב קיש: וזה לא משנה אם זה עסק קטן של מאפייה בתל אביב, של חנות בגדים בטירה או של תשמישי קדושה בבני ברק.

יואב קיש: זה לא משנה, כולם צריכים.

יואב קיש: מי שהקורונה השפיעה עליו ופגעה בעסקים שלו צריך עכשיו את התמיכה הזו, הוא לא יכול לחכות עוד ארבעה, חמישה חודשים שתהיה ממשלה חדשה.

יואב קיש: הוא לא שורד עד אז.

יואב קיש: את המענה צריך לתת עכשיו.

יואב קיש: ואנחנו לא ניתן שאת הפוליטיקה הקטנה הזו יעשו על הגב של אזרחי ישראל.

יואב קיש: נושא נוסף, חבר הכנסת ווליד טאהא, אתה דיברת על "בוא נגיע לשכל הישר".

יואב קיש: אני אומר לך, אנחנו עושים מאמצים גדולים של הסברה בכל השפות להגיע לשכל הישר של האנשים ולומר להם: לכו להתחסן.

יואב קיש: מול המאמץ שלנו יש מאמץ של פייק ניוז של שקרים, של כל מיני, איך אני אקרא לזה, אינטרסים, שרוצים להתנגד לחיסונים, שמקשים עלינו את הניצחון מול הקורונה.

יואב קיש: בדרך שהחוק הזה מציע אנחנו חושבים שיש פה כלי מאוזן שייתן מענה הכרחי בשביל להגיע לאותה תוצאה של עידוד החיסון בקרב אוכלוסיית הסיכון.

יואב קיש: צריך להבין, זה בסוף פיקוח נפש.

יואב קיש: אני לא יודע אם אתה מכיר, שמעת בוודאי על האירוע הטרגי של אותה יולדת, אישה בהיריון, שנפטרה, גם הוולד לא שרד.

יואב קיש: שהיא התמהמהה עם נושא החיסון, חלק מזה בגלל אותו קמפיין פייק ניוז שמנע ממנה לקחת את ההחלטה הנכונה.

יואב קיש: ולכן אנחנו לא נוותר ונגיע לאותם אנשים, גם דרך השלטון המקומי, גם דרך משרד החינוך, בצורה זהירה, בצורה מפוקחת, עם ביקורת, עם בדיקה שהמידע נשמר רק לטובת העניין הזה, נמחק לאחר 60 יום.

יואב קיש: אני לא אחזור על כל המגבלות שאמרתי, אבל כן, אנחנו בהחלט נלחמים ומעבירים מידע והסברה עם השכל הישר.

יואב קיש: אבל יש לא מעט "תשקורת" שמנסה להילחם בעניין הזה, והכלי של החקיקה הזו הוא חוק מידתי, חוק חשוב, שמציל נפשות.

יואב קיש: חד וחלק, מציל נפשות.

קריאה: – – –

יואב קיש: אני כבר מסיים.

יואב קיש: אני חייב לומר לך שאני חושב שבאמת העברתי את כל המסר, אבל אני ממש בשתי דקות אחרונות, סיום.

יואב קיש: אני רוצה להתייחס רק בקצרה, כי אני רואה שבאמת רוצים לסיים.

יואב קיש: אני אתייחס בקצרה לנושאים של פורים.

יואב קיש: אני חושב שזה חשוב וזה משהו שיכול להיות סופר-קריטי ברגעים אלה.

יואב קיש: אנחנו נכנסים בסוף השבוע הזה לחג הפורים, והחג הזה מאופיין בהרבה מאוד – עליזה, הבנת?

יואב קיש: הבנת?

יריב לוין: סגן השר קיש, רק בקשה אחת.

יריב לוין: מי שמבקש להצביע, אנא לעלות למעלה, מי שמקומו למעלה, כדי שנוכל לקיים את ההצבעה בצורה מסודרת.

יריב לוין: תודה.

יואב קיש: אבל אני יכול להצביע פה?

יריב לוין: כן.

יריב לוין: מלבדך, כמובן.

יואב קיש: חג הפורים יכול – אם לא נקפיד בו ואם לא נימנע מאירועים בעייתיים של מסיבות והפרות הנחיות, אנחנו יכולים למצוא את עצמנו בחג פורים רע מאוד, מאוד.

יואב קיש: נכנס עכשיו שר הבריאות יולי אדלשטיין, ואני חושב שהאמירה שיצאה מהמשרד ברורה מאוד: בחג הפורים הזה אנחנו חייבים להיזהר.

יואב קיש: אי-אפשר ואסור לעשות מסיבות, התקהלויות.

יואב קיש: כל העניין הזה אנחנו שומעים על יותר ויותר נטייה לאירועים שהם בניגוד להנחיות כנראה יחייב אותנו להוביל להחלטה של עוצר לילה לתקופת הפורים.

יואב קיש: עד כאן.

יואב קיש: תודה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, נא לשבת על מנת שאנחנו נוכל לעבור להצבעה.

קריאה: – – – מפה?

יריב לוין: לא.

יריב לוין: אני הודעתי כבר פעמיים שמי שמקומו למעלה מתבקש לעלות למעלה ולהצביע מלמעלה.

קטי קטרין שטרית: לעלות למעלה?

יריב לוין: כן.

יריב לוין: אני ביקשתי, הודעתי פעמיים כבר קודם.

קטי קטרין שטרית: אז רגע.

קטי קטרין שטרית: דקה, דקה.

יריב לוין: נא לשבת.

תמר זנדברג: הלוח שלי לא עובד.

יריב לוין: מאה אחוז.

יריב לוין: אני אוסיף את קולך.

יריב לוין: אם כן, חברות וחברי הכנסת, נא לשבת.

יריב לוין: אני רואה, רגע, חברת הכנסת שטרית, אם ראיתי נכון, עלתה מכאן למעלה.

יריב לוין: נאפשר לה להגיע.

קטי קטרין שטרית: כן, הגעתי.

יריב לוין: כן, בבקשה.

יריב לוין: אם כן, חברות וחברי הכנסת, נא לשבת.

יריב לוין: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (מסירת מידע על מתחסנים), התשפ"א–2021, בקריאה ראשונה – הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 1 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 20 נגד – 5 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (מסירת מידע על מתחסנים), התשפ"א–2021, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

יריב לוין: סגן השר קיש, אני מוסיף את קולך בעד.

יריב לוין: חברת הכנסת זנדברג, אני מוסיף את קולך?

תמר זנדברג: נגד.

יריב לוין: אם כן, בעד – 21, בצירוף קולו של סגן השר קיש, נגד – שישה, בצירוף קולה של חברת הכנסת זנדברג, אין נמנעים.

יריב לוין: לפיכך, אני קובע שהצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (מסירת מידע על מתחסנים), התשפ"א–2021, התקבלה בקריאה ראשונה ותועבר לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, לשם הכנתה לקריאה השנייה והשלישית.

יריב לוין: הודעה למזכירת הכנסת, בבקשה.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הכנסת, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – החלטה בדבר אישור תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות של מוסדות המקיימים פעילות חינוך) (תיקון מס' 18), התשפ"א–2021.

ירדנה מלר-הורוביץ: החלטה בדבר אישור תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות של מוסדות המקיימים פעילות חינוך) (תיקון מס' 19), התשפ"א–2021.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: אם כן, חברות וחברי הכנסת, הישיבה שניתנה הודעה שייתכן שתתקיים מחר, יום שלישי, לא תתקיים, ואנחנו נקיים את הישיבה הבאה, לפיכך, ביום רביעי.

יריב לוין: אם כן, תם סדר-היום.

יריב לוין: הישיבה הבאה תתקיים ביום רביעי, י"ב באדר התשפ"א, 24 בפברואר 2021, בשעה 12:00.

יריב לוין: ישיבה זו נעולה.