ישיבת מליאה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 91, 2020-10-26 00:00

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, היום יום שני, ח' בחשוון התשפ"א, 26 באוקטובר 2020.

יריב לוין: אני פותח את הישיבה.

יריב לוין: הודעה למזכירת הכנסת, בבקשה.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה, אדוני.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הכנסת, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לדיון מוקדם – החל בהצעת חוק פ/2226/23 וכלה בהצעת חוק פ/2260/23:

ירדנה מלר-הורוביץ: הצעת חוק הטבת מס ליישובים הסמוכים לגבולות ונמצאים תחת איום מיידי (הוראת שעה), התשפ"א–2020, מאת חברת הכנסת מאי גולן; הצעת חוק לעידוד השקעות הון (תיקון – עידוד חברות ממשלתיות הפועלות בסביבה בין-לאומית תחרותית), התשפ"א–2020, מאת חבר הכנסת יעקב מרגי; הצעת חוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004) (תיקון מס' 18 והוראת שעה) (תיקון), התשפ"א–2020, מאת חברי הכנסת אופיר כץ וקטי קטרין שטרית; הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו-2018) (תיקון – הקצאת סכום לרשויות המקומיות הסמוכות לנמל התעופה בן-גוריון), התשפ"א–2020, מאת חבר הכנסת משה גפני; הצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (עתירות אסיר – ערעור בזכות), התשפ"א–2020, מאת חבר הכנסת משה ארבל; הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון – קביעת ערובה חלף מעצר), התשפ"א–2020, מאת חבר הכנסת משה ארבל; הצעת חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב) (תיקון – חובת הענקת הנחה בארנונה לאדם בעל מוגבלות), התשפ"א–2020, מאת חבר הכנסת אליהו ברוכי; הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון – דחיית תשלום עד לאחר קבלת התמורה), התשפ"א–2020, מאת חבר הכנסת אנדרי קוז'ינוב וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון – דחיית תשלום עד לאחר קבלת התמורה) (הוראת שעה), התשפ"א–2020, מאת חבר הכנסת אנדרי קוז'ינוב וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (התראה מפני מצלמות ומכמונות מהירות), התשפ"א–2020, מאת חברי הכנסת אחמד טיבי, אוסאמה סעדי וסונדוס סאלח; הצעת חוק שבת יום המנוחה, התשפ"א–2020, מאת חברת הכנסת תהלה פרידמן; הצעת חוק רשות מקרקעי ישראל (תיקון – הקצאה שוויונית לאוכלוסייה הערבית), התשפ"א–2020, מאת חברי הכנסת אחמד טיבי, אוסאמה סעדי וסונדוס סאלח; הצעת חוק מתן שירות בשפה הערבית בגופים ציבוריים ובגופים מסחריים, התשפ"א–2020, מאת חברי הכנסת אחמד טיבי, אוסאמה סעדי וסונדוס סאלח; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – תשלום דמי אבטלה החל מיום האבטלה הראשון) (הוראת שעה),

ירדנה מלר-הורוביץ: התשפ"א–2020, מאת חברת הכנסת קארין אלהרר; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – תשלום דמי אבטלה בעת שירות), התשפ"א–2020, מאת חבר הכנסת אליהו ברוכי; הצעת חוק איסור לשון הרע (תיקון – פרסום לשון הרע ברשת האינטרנט), התשפ"א–2020, מאת חבר הכנסת עודד פורר; הצעת חוק שיווי זכויות האישה (תיקון – תחולה), התשפ"א–2020, מאת חבר הכנסת משה ארבל; הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון – הגנה על קטינים מפני תכנים פוגעניים באינטרנט), התשפ"א–2020, מאת חבר הכנסת מכלוף מיקי זוהר; הצעת חוק להגבלת הריסה וענישה על בנייה בלתי חוקית במגזר הערבי (הוראת שעה), התשפ"א–2020, מאת חברי הכנסת אחמד טיבי, אוסאמה סעדי וסונדוס סאלח; הצעת חוק הסדרת מקומות רחצה (תיקון – קביעת מקומות לרחצה נפרדת), התשפ"א–2020, מאת חבר הכנסת אליהו ברוכי; הצעת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (תיקון – ענישה מזערית), התשפ"א–2020, מאת חברי הכנסת מכלוף מיקי זוהר וקטי קטרין שטרית; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – החזר הוצאות עבור נסיעה באמבולנס), התשפ"א–2020, מאת חברי הכנסת תהלה פרידמן ואופיר כץ; הצעת חוק הפיקוח על תכולת מוצרי עישון, התשפ"א–2020, מאת חברי הכנסת מיכל וונש, עמית הלוי, אוריאל בוסו, עינב קאבלה, עוזי דיין, קטי קטרין שטרית, אלעזר שטרן, תמר זנדברג, עאידה תומא סלימאן, אימאן ח'טיב יאסין, היבה יזבק, תהלה פרידמן, מיקי חיימוביץ', יוסף טייב ואנדרי קוז'ינוב; הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה) (תיקון – איסור הארכת החוק באמצעות צו ושינוי קריטריונים), התשפ"א–2020, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק הממשלה (תיקון – היוועצות ועדת השרים לענייני חקיקה בנציגי העם היהודי בתפוצות), התשפ"א–2020, מאת חברי הכנסת תהלה פרידמן, דוד ביטן, מיקי לוי והילה שי וזאן; הצעת חוק חיסיון על טיפול נפשי בהליכים משפטיים שעניינם עבירות מין (תיקוני חקיקה), התשפ"א–2020, מאת חברי הכנסת תהלה פרידמן, עינב קאבלה, קטי קטרין שטרית, מיכל וונש, אימאן ח'טיב יאסין וע'דיר כמאל מריח; הצעת חוק העונשין (תיקון – ביטול האפשרות למאסר במקום קנס) (הוראת שעה),

ירדנה מלר-הורוביץ: התשפ"א–2020, מאת חברת הכנסת קארין אלהרר; הצעת חוק יסודות התקציב (תיקון – הכחשת הנכבה), התשפ"א–2020, מאת חברי הכנסת אחמד טיבי, אוסאמה סעדי וסונדוס סאלח; הצעת חוק בתי המשפט (תיקון – הרכב מלא בדיון בתיקי בג"ץ), התשפ"א–2020, מאת חברי הכנסת אריאל קלנר, משה ארבל וקטי קטרין שטרית; הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון – הגבלת משך זמן החקירה המשטרתית), התשפ"א–2020, מאת חברי הכנסת גדעון סער וצבי האוזר; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – התפטרות ראש הממשלה או שר עקב הגשת כתב אישום), מאת חברי הכנסת אביגדור ליברמן, עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי קונין, חמד עמאר ואלכס קושניר; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – סייג להטלת התפקיד להרכיב ממשלה), מאת חברי הכנסת יאיר לפיד, משה יעלון, מאיר כהן, עפר שלח, אורנה ברביבאי, קארין אלהרר, יואל רזבוזוב, אלעזר שטרן, מיקי לוי, ע'דיר כמאל מריח, רם בן ברק, יואב סגלוביץ', בועז טופורובסקי, אורלי פרומן, אנדרי קוז'ינוב, עידן רול ויוראי להב הרצנו; הצעת חוק רישום נישואין אזרחיים באילת (תיקוני חקיקה), התשפ"א–2020, מאת חברי הכנסת אלכס קושניר, עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי קונין וחמד עמאר; הצעת חוק בית המשפט לענייני משפחה (תיקון – מימון ניהול ההליך המשפטי), התשפ"א–2020, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק למניעת אלימות כלכלית בין בני זוג ובני משפחה, התשפ"א–2020, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי.

ירדנה מלר-הורוביץ: הודעת שר הבריאות יולי יואל אדלשטיין על מסקנות ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בעקבות דיון מהיר בהצעתם של חברי הכנסת מתן כהנא, סמי אבו שחאדה ואורלי פרומן בנושא: אי-הנגשת שירותי הבריאות בישראל לאוכלוסיית החירשים.

ירדנה מלר-הורוביץ: הודעת שר הבריאות יולי יואל אדלשטיין על מסקנות ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בעקבות דיון מהיר בהצעתו של חבר הכנסת משה ארבל בנושא:

ירדנה מלר-הורוביץ: עידוד תושבים חוזרים ועליית משקיעים לאור החלטת הממשל האמריקאי.

ירדנה מלר-הורוביץ: הודעות שר החינוך יואב גלנט על מסקנות ועדת החינוך, התרבות והספורט בעקבות דיון מהיר בהצעתם של חברי הכנסת קטי קטרין שטרית, משה אבוטבול, יבגני סובה ואורלי פרומן בנושא: החזר כספי להורים בעקבות ביטול המסעות לפולין; בעקבות דיון מהיר בהצעתם של חברי הכנסת מאיר כהן, יעקב מרגי ומאי גולן בנושא: סקירה על ביצוע דוח ועדת ביטון להעצמת מורשת יהדות המזרח וספרד במערכת החינוך; בעקבות דיון מהיר בהצעתם של חברי הכנסת מאיר כהן וטלי פלוסקוב בנושא: קריסת הקונסרבטוריונים ומרכזי המוזיקה בישראל; בעקבות דיון מהיר בהצעתה של חברת הכנסת אורלי פרומן בנושא: מאגרי הגננות המחליפות שאינן מוכשרות לתפקיד ומוצבות באופן אקראי בגנים שונים בארץ; בעקבות דיון מהיר בהצעתו של חבר הכנסת עופר כסיף בנושא:

ירדנה מלר-הורוביץ: העלמה והשתקה של הסכסוך הישראלי–פלסטיני בספרי הלימוד הישראליים.

ירדנה מלר-הורוביץ: הודעת שר החינוך יואב גלנט על מסקנות ועדת הכלכלה בעקבות דיון מהיר בהצעתם של חברי הכנסת מיקי לוי, עודד פורר וטלי פלוסקוב בנושא:

ירדנה מלר-הורוביץ: החשש מאובדן פרנסתם המוחלט וקריסתם של סוכני הנסיעות ונותני שירות תיירות חוץ והיעדר מתווה סיוע ייעודי עבורם.

ירדנה מלר-הורוביץ: דוח מבקר המדינה בנושא: התמודדות מדינת ישראל עם משבר הקורונה.

ירדנה מלר-הורוביץ: הסכם בין ממשלת מדינת ישראל לבין ממשלת הרפובליקה של אוסטריה בנוגע לשימוש בהעתקים של מסמכי ארכיון מסוימים.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

יריב לוין: תודה רבה.

בממשלה בשל: << נושא >> 1.

בממשלה בשל: כישלון ראש הממשלה בטיפול במשבר הקורונה; << נושא >>

בממשלה בשל: << נושא >> 3.

בממשלה בשל: קריסת הדור הצעיר – אחוזי האבטלה הגבוהים בקרב צעירים וההשפעות לטווח ארוך << נושא >>

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, אנחנו עוברים להצעות אי-אמון בממשלה, והראשונה שבהן היא הצעת סיעת יש עתיד-תל"ם, שכותרתה: כישלון ראש הממשלה בטיפול במשבר הקורונה.

יריב לוין: יציג את ההצעה חבר הכנסת אלעזר שטרן, בבקשה.

אלעזר שטרן: תודה.

אלעזר שטרן: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברות הכנסת, חברי הכנסת, אני קודם כול רוצה לפרגן לראש הממשלה.

אלעזר שטרן: אני חושב שההישגים שלו בהסכמים השונים עם איחוד האמירויות, עם בחריין ועם סודאן הם באמת ראויים להערכה.

אלעזר שטרן: אני גם מוכן להגיד שאני לא יודע אם כל ראש ממשלה היה מגיע להישגים האלה.

אלעזר שטרן: אני רוצה אולי לפרגן לו בעתיד גם.

אלעזר שטרן: אני מניח שיכול להיות שעוד כמה שבועות או חודשים נשיא סוריה ינחת כאן, אסד.

אלעזר שטרן: דרך אגב, אני מקווה ששר החוץ ושר הביטחון ידעו מזה קודם, כדי שבאמת – יש פה קצת משהו.

אלעזר שטרן: אבל אני שואל, כשינחת פה אסד, לאיזו מדינה הוא ינחת?

אלעזר שטרן: ולהחזיק בגלל זה את ראש הממשלה בתפקיד הזה כדי שהוא יביא לנו את אסד לכאן, האם זה באמת שווה את המחירים שאנחנו משלמים על הכהונה הזאת?

אלעזר שטרן: אדוני היושב-ראש, אני חבר כנסת מהאופוזיציה.

אלעזר שטרן: אבל אני רוצה להגיד לך, לפני הכול אני אזרח של מדינת ישראל.

אלעזר שטרן: ראש הממשלה הוא ראש הממשלה שלי, הישגיו מוסיפים לי כאדם, כאזרח במדינה הזאת.

אלעזר שטרן: אני אומר שבמערכת כזאת יש גם כישלונות.

אלעזר שטרן: לכל ראש ממשלה יש גם כישלונות.

אלעזר שטרן: אני מניח שכחבר אופוזיציה היינו מעלים את הכישלונות של ראש הממשלה על נס, והיינו מקבלים את זה.

אלעזר שטרן: כמו בכל מערכת, כשאתה עושה אתה גם טועה.

אלעזר שטרן: אבל הבעיה שלי עם ראש הממשלה בשנים האחרונות זה אילו טעויות ומה השיקולים.

אלעזר שטרן: האם השיקולים שבעטיים קורות טעויות חמורות מאוד נובעים מזה שהוא שם את המדינה לפני הכול, ואז יכול להיות שאנחנו טועים, או כי הוא שם אותו ואת המשפטים שלו ואת המצב האישי שלו לפני הכול?

אלעזר שטרן: כיוון שהדברים האלה מפוררים אותנו כחברה.

אלעזר שטרן: הדברים האלה פוגעים בנו, ביכולת שלנו להתמודד לא משנה עם איזה אתגר, והפעם זה באמת אתגר הקורונה.

אלעזר שטרן: הסכנה היא שגדל פה דור שייקח את המציאות הזאת של אנרכיה כמציאות שלנו יהיה קשה לתקן אותה.

אלעזר שטרן: ואני, דרך אגב, מסכים שבבלפור יש אנרכיזם.

אלעזר שטרן: יש אנרכיה בבלפור, אבל לא ברחובות, בתוך הבית.

אלעזר שטרן: בתוך הבית, בתוך הממשלה.

אלעזר שטרן: ואני מציע לנו לבדוק, כשמדברים על אנרכיה, לנסות ולראות מה מאפיין אנרכיה.

אלעזר שטרן: ממשלה שמובילה אותנו – הרי מה זה אנרכיה, חברי השר אמסלם?

אלעזר שטרן: זו כפירה במוסדות החוק, זו התנגדות לדבר כזה שנקרא שלטון מרכזי, זה ביזוי מוסדות החוק והשלטון, זה ביטול תהליכים שמאפשרים לממשלה לשלוט, זה קבלת החלטות שכולן יחד אמורות להיות עירבון לקיומה של מדינה, לחוסנה של מדינה.

אלעזר שטרן: אבל מה לנו יש?

אלעזר שטרן: יש לנו זלזול במוסדות החוק והשלטון, על חלקם הכרזה של מלחמה ממש.

אלעזר שטרן: יש לנו ביטול תהליכי קבלת החלטות, הפיכת שרים לכלי שרת שדעתם אינה חשובה.

אלעזר שטרן: זה אנרכיזם.

אלעזר שטרן: את זה עושה ראש הממשלה, לזה שותפה הממשלה הזאת.

אלעזר שטרן: יש זלזול מתמשך בפקידי ממשל, במשרתי ציבור, זה כבר הפך להיות חלק מתרבות שלטונית, רק שהפעם היא לא באה מאלה שמפגינים, היא לא באה מלמטה למעלה; הזלזול הזה, מחיקת מוסדות החוק והשלטון, מחיקת תהליכי קבלת החלטות, הם נוצרים הפעם מלמעלה למטה.

אלעזר שטרן: כאשר ראש הממשלה החליפי מר בני גנץ, שהוא גם שר הביטחון, קורא אצל נחום ברנע בידיעות אחרונות שאיזו מדינה באזור, לא משנה כרגע מי, איחוד האמירויות או עוד מעט גם סעודיה, אנחנו שומעים, מקבלת אמצעי לחימה התקפיים, זה לא משנה אם זה נכון לעשות הסכם שלום כשהיא תקבל את האמצעים האלה או לא.

אלעזר שטרן: זה משנה שלא סופרים שר ביטחון.

אלעזר שטרן: זה משנה שבני גנץ, שהיה רמטכ"ל, עוד לא מבין שראש הממשלה לא סומך עליו.

אלעזר שטרן: אבל זאת בעיה שלנו, כיוון שלא רק ראש הממשלה הוא שלנו, גם שר הביטחון הוא שלנו.

אלעזר שטרן: וכשלא סופרים אותו זאת אנרכיה.

אלעזר שטרן: בעבודה מסודרת אני מניח שהיה אפשר להגיע לאותם הסכמי שלום עם נשק לאמירויות, אבל קודם כול נשק הגנתי מול איראן.

אלעזר שטרן: למה ראש הממשלה צריך להגיד: זה לא חלק מההסכם, זה לא היה, ואחר כך להגיד: זה כן היה, אבל זה היה רק ברגע האחרון וכשאמרתי שזה לא היה, זה עוד לא היה?

אלעזר שטרן: הוא חושב שאנחנו מפגרים?

אלעזר שטרן: מה צריך להרגיש אזרח, שחודשיים קודם אומר לו ראש הממשלה: זה לא היה, אבל ביום שישי אחר הצוהריים זה נכנס להסכם כדי שראש הממשלה לא יצא שקרן?

אלעזר שטרן: זה לא משנה, גם אני לא רוצה שראש הממשלה שלי יהיה שקרן.

אלעזר שטרן: כאשר שר החוץ גבי אשכנזי שומע ברדיו על כינון יחסים עם מדינה מסוימת, או גרוע מכך, כאשר הוא מתבקש לחתום על אישור לראש הממשלה לייצג אותו בהסכם בוושינגטון של שרי חוץ – תגידו, אם גבי אשכנזי היה עומד ואומר: אני לא מאשר, לא חותם לראש הממשלה על ייפוי כוח שייצג אותי – ראש הממשלה כבר המריא, הוא לא באמת סופר אותו.

אלעזר שטרן: זה לא מעניין את ראש הממשלה.

אלעזר שטרן: לאן זה הולך?

אלעזר שטרן: כאשר אנחנו עומדים, ויש רק פקידים במשרד האוצר, הם לא נבחרי ציבור, אז אי-אפשר להגיד: אתם מפזרים כסף שאין לכם.

אלעזר שטרן: אין עכשיו 6 מיליארד כדי שילדי כיתה א' וב' ילכו ללמוד, כמו ג' וד'.

אלעזר שטרן: הרי זאת החלטה ההפך ממקצועית, בגלל שקיבלו אותה פוליטיקאים ולא משרתי ציבור נאמנים.

אלעזר שטרן: הנבחרים קיבלו אותה.

אלעזר שטרן: אז ילדי א' וב', שצריכים את הזום, שצריכים יותר את ההורים שלהם, שפעם ראשונה פוגשים מערכות למידה, הם ישבו בבית; ג' וד', גם אותם היה אפשר – זה לא 6 מיליארד שחסרים, אבל אם כבר יש סדרי עדיפויות, מה נכון יותר שיהיה בתוך סדרי העדיפויות האלה: להוציא מהבית את א' וב' לבית הספר, או את ג' וד', באותם זמנים שאפשר להוציא?

אלעזר שטרן: אני יודע שזה קפסולות וזה רק חצאי ימים.

אלעזר שטרן: אני חושב שזו רק דוגמה אחת לאנרכיה, שלא מתעסקת בתהליכים מקצועיים.

אלעזר שטרן: אומרים במשרד: אם ראש הממשלה לא סופר את שר הביטחון שלו, למה שאני אספור את מנהלי בתי הספר שלי?

אלעזר שטרן: בגלל שיש פה כבר תרבות: אנחנו הנבחרים, אתם פקידים.

אלעזר שטרן: ופקידים, דעתם לא משנה.

אלעזר שטרן: האם לא היה אפשר לעשות – אדוני היושב-ראש, אתה יודע, אני מכיר אותך – תוכנית יציאה מהקורונה?

אלעזר שטרן: עושים טבלה: כשאחוז התחלואה כזה, פותחים את זה; כשאחוז התחלואה כזה, פותחים את זה; כשאחוז התחלואה כזה, פותחים את העסקים הקטנים; אז פותחים את כיתות ז'-ח'.

אלעזר שטרן: ובצד, אם רוצים, פיצוי לכל שלב, מה נותנים לכל צד.

אלעזר שטרן: מה היה מסובך כל כך לעשות טבלה פשוטה כל כך?

אלעזר שטרן: אין את זה.

אלעזר שטרן: מה, זה מפתיע אותנו, אחוזי הירידה?

אלעזר שטרן: הרי ראש הממשלה אמר לנו: התחלואה תרד.

אלעזר שטרן: מה עשית עם זה?

אלעזר שטרן: תגיד: כשהתחלואה יורדת ל-10%, אני עושה ככה; כשהיא יורדת ל-8% – ככה.

אלעזר שטרן: למה היום צריך להתכנס קבינט להחליט מה עושים היום בערב, אם מתחתנים או לא מתחתנים; אם מזמינים אורחים או לא; אם מוכרים פלאפל במשלוחים או מוכרים פלאפל על הדוכן – למה אי-אפשר לדעת את זה קודם?

אלעזר שטרן: תראו, אנחנו מזכירים השבוע את רצח רבין.

אלעזר שטרן: אנחנו חשבנו שלמדנו, שלא יהיה יותר שיסוי, שלמדנו את הלקח, שלא נשניא אחד את השני אחד על השני, בגלל שאנחנו יודעים מה המחירים.

אלעזר שטרן: עזבו אם כן יהיה רצח או לא יהיה רצח, אני לא מדבר על זה; לא יהיה רצח, בסדר?

אלעזר שטרן: אני מדבר רק על מה אנחנו לומדים, הרי מה שאנחנו צריכים ללמוד זה לא רק אם יהיה רצח או לא.

אלעזר שטרן: אני אגיד לך משהו, אדוני היושב-ראש, ובזה אני אסיים.

אלעזר שטרן: אני הייתי מפקד בית הספר לקצינים בזמן רצח רבין.

אלעזר שטרן: בלילה ישב אצלי ארז גרשטיין, זיכרונו לברכה, בבית.

אלעזר שטרן: הוא אמר לי: אני אומר לך, יעשו משהו לרבין, ואני אמרתי לו: נשבע לך, אין סיכוי במדינה שלנו שיעשו משהו.

אלעזר שטרן: הוא יצא מהבית שלי, הוא דפק בחזרה על הדלת – הוא גר אז ביגור – והוא אומר לי: שטרן, פתח את הרדיו, ירו ברבין.

אלעזר שטרן: אני קודם כול קיוויתי שרבין יצא מזה בשלום.

אלעזר שטרן: אחרי זה עבר לי בראש מי יכול להיות שיירה.

אלעזר שטרן: זה היה אחרי שמנהיג הג'יהאד האסלאמי, פתחי שקאקי, חוסל במלטה.

אלעזר שטרן: אז אמרתי: מה יותר טוב לנו, שיהיה הישג לארגוני הטרור או שחס וחלילה אחד מאיתנו רצח?

אלעזר שטרן: כמובן שהכי גרוע קרה.

אלעזר שטרן: אבל אני רוצה להגיד עוד דבר אחד.

אלעזר שטרן: למוחרת, אחרי ההלוויה – אבטחנו גם את ההלוויה – באתי לבית הספר לקצינים.

אלעזר שטרן: כל הצוערים, כל הסגל הולכים ככה, ושואלים: מה יהיה.

אלעזר שטרן: זאת הייתה השאלה.

אלעזר שטרן: מסתכלים למעלה ואומרים: מה יהיה, רצחנו ראש ממשלה, מה יהיה?

אלעזר שטרן: הבנתי.

אלעזר שטרן: אספתי את כולם באולם ואמרתי להם – ואת זה אני אומר גם לעצמנו, לחברי הכנסת ובמיוחד לשרים: אנחנו, אין לנו את הזכות לשאול מה יהיה.

אלעזר שטרן: אנחנו קובעים מה יהיה.

אלעזר שטרן: ולכן אני אומר את זה גם פה לשרי הממשלה הזאת: אל תתחמקו, אל תחשבו שזה ראש הממשלה, זה כל אחת ואחד מכם.

אלעזר שטרן: כשאתם נשארים במציאות הזאת, כשאתם נותנים לה גיבוי, אתם קובעים מה יהיה.

אלעזר שטרן: תודה, אדוני היושב-ראש.

יריב לוין: תודה רבה לחבר הכנסת שטרן.

יריב לוין: אנחנו עוברים להנמקת הצעת האי-אמון הבאה, מטעם סיעות ימינה וישראל ביתנו, שכותרתה: מחדל הממשלה במערכה מול נגיף הקורונה.

יריב לוין: תנמק את ההצעה חברת הכנסת איילת שקד, בבקשה.

איילת שקד: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, כנסת נכבדה, מראש ממשלה מצופה להנהיג את העם שלו.

איילת שקד: הנהגה אמיתית אמורה לבצע החלטות טובות ולא תמיד פופולריות, החלטות שלפעמים הן קשות.

איילת שקד: אבל כחלק מהיכולת להחליט, מנהיגות אמיצה מחויבת להציג את החלטותיה בצורה מלאה, גלויה ושקופה לעם מבלי להתחבא מאחורי מסך עשן ותרגילי יח"צ.

איילת שקד: בעניין הזה, אדוני ראש הממשלה, אתה כשלת.

איילת שקד: הצגת את הסכמי השלום לאזרחי ישראל, לממשלה, לחברי הכנסת, כאילו הם ניתנו ללא תמורה וללא ויתור.

איילת שקד: בהסכם שהובא בפני חברי הכנסת לא הוזכר דבר וחצי דבר בעניין התמורות.

איילת שקד: בנאום שנשאת בשעה שההסכם הובא להצבעה בכנסת אמרת:

איילת שקד: אנו מביאים הסכם שלום, אין בו מכתבי צד סודיים, אין בו נספחים עלומים.

איילת שקד: צר לי שעוד לא עברו עשרה ימים מאז נאומך על הבמה וכבר התגלה שזה לא נכון.

איילת שקד: אז אדוני ראש הממשלה, זה הנאום שלא נשאת: אזרחי ישראל היקרים, לאחר שנים רבות של משא ומתן הבאתי לכינונם של יחסים דיפלומטיים עם איחוד האמירויות ובחריין.

איילת שקד: זה הסכם חשוב, זה הסכם אסטרטגי, אבל להסכם הזה יש מחירים, מחירים גבוהים ולא פשוטים, אבל אני חושב שניתן לעמוד במחירים האלה.

איילת שקד: הראשון זה ויתור על הריבונות לתקופה מסוימת.

איילת שקד: היינו כפסע מהחלת הריבונות הישראלית על שטחי יהודה ושומרון במסגרת תוכנית המאה.

איילת שקד: כחול לבן שמו לי מקלות בגלגלים, אבל כחלק מההסכם הזה אנחנו נדרשנו לדחות את הגשמת החלום.

איילת שקד: בשנים הקרובות לא נוכל לקדם את הריבונות.

איילת שקד: חברים, את המשימה החשובה הזאת אני משאיר למי שיבוא אחריי.

איילת שקד: תמורה נוספת להסכם הזה, וגם היא כבדת משקל, היא התעצמותן והתחמשותן של מדינות האזור בנשק מתקדם.

איילת שקד: ויתור זה נובע גם מלחצים אמריקניים, שרואים את מערך הכוחות במזרח התיכון באופן שונה משלנו.

איילת שקד: אבל עם זאת, אזרחי ישראל, אני יכול להבטיח לכם כי נדע לשמור על העליוניות הצבאית והאווירית שלנו.

איילת שקד: כמובן שלפני קבלת החלטה חשובה זו שיתפתי את שר הביטחון וראש הממשלה החלופי בהשלכות המשמעותיות של החלטה זו ודרך ההתמודדות עימן.

איילת שקד: נועצתי עם בכירי מערכת הביטחון לגבי המהלך.

איילת שקד: לא עלה על דעתי להסתיר ממערכת הביטחון מהלך דרמטי שכזה.

איילת שקד: עד כאן הנאום הדמיוני.

איילת שקד: זה היחס שאזרחי ישראל צריכים לקבל.

איילת שקד: וזה לא רק ביחס לביטחון של ישראל ועליונותה הצבאית אלא גם ביחס לשמירה על בריאותה.

איילת שקד: אנו נמצאים בסגר כבר כמה שבועות.

איילת שקד: חברי הממשלה מתקוטטים בקבינט.

איילת שקד: הדיון שם פופוליסטי, ונובע לפעמים מאינטרסים צרים.

איילת שקד: לא קיימת שום מחשבה מעמיקה ויצירתית ביחס למצבם של בעלי העסקים והעצמאים.

איילת שקד: הגענו למצב הזוי, שלא יעלה על הדעת, שבו מתנהל במדינת ישראל של 2020 שוק שחור שבו אנשים נאלצים לעבוד במחתרת, משל היינו בשנות החמישים.

איילת שקד: כלכלה בשחור היא אסון, בטח בתקופה של משבר כלכלי, ונראה שהממשלה עושה את הכול כדי שזה יימשך.

איילת שקד: ומה עם מערכת החינוך?

איילת שקד: היה כל כך הרבה זמן להכין מתווה טוב ואפקטיבי למערכת החינוך.

איילת שקד: גם אני אימא לילדים.

איילת שקד: הילדים שלי יחסית גדולים, בכיתה ז' ובכיתה י', והם יכולים ללמוד בזום.

איילת שקד: גם כשזה לא טוב, הם יכולים.

איילת שקד: אבל מה עם ילדי כיתות א' וב'?

איילת שקד: הם לא יודעים לקרוא – לא ב' ולא א', כי בב' הם בזבזו חצי מהשנה הקודמת ובא' עכשיו הם לא מצליחים ללמוד.

איילת שקד: הם לא יכולים ללמוד מול הזום.

איילת שקד: מה עם ילדי כיתות א' וב'?

איילת שקד: היום דיברתי עם ראש מועצת גזר, בחורה רצינית בשם רותם ידלין, ומה היא מספרת לי?

איילת שקד: היא מספרת לי שבלי תוספת תקציב היא יכולה לפתוח את הלימודים בא' עד ד' בקפסולות.

איילת שקד: אני שואלת אותה: איך את עושה את הקסם הזה?

איילת שקד: אז היא אומרת לי: את מהנדסת, את תביני, בואי, זו מתמטיקה פשוטה: מתקצבים אותי לכיתות ג'-ד' ב-31 שעות, ומתקצבים לכיתות א'-ב' ב-29 שעות.

איילת שקד: אז מה אני עושה?

איילת שקד: אני נותנת לכולם 25 שעות.

איילת שקד: כיתות א' עד ד' ילמדו חמישה ימים בשבוע חמש שעות ביום בקפסולות בבית הספר, וכך אני גם שומרת על בריאותם וגם שומרת עליהם שילמדו, שלא ישבו חסרי מעש מול המסכים, ואני גם נותנת אוויר להורים, שהורים יוכלו לעבוד כשהילדים ילכו לבית ספר.

איילת שקד: אז מה כל כך מסובך?

איילת שקד: מה שרותם ידלין במועצה האזורית גזר הבינה, למה בקבינט הקורונה לא מבינים?

איילת שקד: חמישה ימים בשבוע, חמש שעות ביום – וכולם יכולים ללמוד.

איילת שקד: אני יודעת שגם שר החינוך רוצה בזה.

איילת שקד: אז הממשלה צריכה לעזור לו, לעזור להורים, לעזור לילדים – להחזיר אותם לבתי הספר.

איילת שקד: אין כמעט אף מדינה בעולם שהילדים בה לא לומדים בבתי הספר תקופה כל כך ארוכה.

איילת שקד: היום כמעט בכל העולם, גם במדינות אדומות שלא הגיעו לסגר שני, הילדים לומדים בבתי הספר.

איילת שקד: ילדים בכיתה א' וב' לא יכולים לשבת מול מסכי הזום.

איילת שקד: תנו לראשי הערים כוח, הם יודעים לעבוד.

איילת שקד: דודי, אתה הגעת מעיריית ירושלים.

איילת שקד: אתה יודע מה זה השלטון המקומי, המוניציפלי.

איילת שקד: צריך לתת לראשי הערים את הסמכויות והם ידעו לעבוד.

איילת שקד: תראו את הפתרון הזה: חמישה ימים בשבוע, בלי תוספת תקציב, לחמש שעות – וילדי כיתות א' ידעו לקרוא, וגם סוף-סוף ילדי כיתות ב', שלא למדו כמו שצריך בשנה שעברה, ידעו לקרוא.

איילת שקד: מה כל כך מסובך?

איילת שקד: צריך חשיבה יצירתית, בלי לפחד ועם להאציל סמכויות לראשי הערים ועם לסמוך עליהם.

איילת שקד: הם נמצאים בשטח, הם עובדים עם האנשים והם יודעים לתפעל את מערכת החינוך המקומית שלהם.

איילת שקד: תאצילו להם סמכויות, תנו להם להצליח.

איילת שקד: הצלחה שלהם זו הצלחה שלנו.

איילת שקד: מהממשלה נדרש לעזור להם.

איילת שקד: לפנות לראש עיריית ירושלים ולשאול אותו: מה אתה צריך כדי לפתוח בלי תוספת תקציב, חמישה ימים בשבוע, ולא רק את החינוך החרדי אלא את כל החינוך: הממלכתי, הממלכתי-דתי והערבי?

איילת שקד: מה אתה צריך?

איילת שקד: אנחנו נעזור לך, בלי תוספת תקציב.

איילת שקד: כבר נתנו מיליארדים למערכת החינוך.

איילת שקד: לא חייבים.

איילת שקד: אנחנו מבינים.

איילת שקד: אנחנו מבינים מה שראש הממשלה אמר.

איילת שקד: אין כרגע עוד כסף.

איילת שקד: עם התקציב הקיים תרדו ל-25 שעות, ותפתחו את א' עד ד' לחמישה ימים בשבוע.

איילת שקד: ילדי כיתה א' לא צריכים להתנפץ על מסכי הזום.

איילת שקד: הם צריכים לראות מורה.

איילת שקד: גם אפשר לדרוש מהם להיות עם מסכה.

איילת שקד: אין מה לעשות, זו מציאות חדשה שכולם צריכים להתרגל אליה.

איילת שקד: אני אגיד לכם עוד משהו: הילדים הם הכי סתגלנים שיש.

איילת שקד: ילדים יודעים להסתגל למציאות שונה יותר טוב ממבוגרים.

איילת שקד: אני יכולה להגיד לכם שאצלנו בבית הבת שלי, שהיא הכי קטנה, היא כל הזמן עם מסכה.

איילת שקד: היא הולכת לישון עם מסכה.

איילת שקד: קל לה, היא התרגלה להיות עם מסכה.

איילת שקד: ילדים מתרגלים ומסתגלים מהר.

איילת שקד: אפשר לבקש מילדים בכיתות א', ב', ג', ד' להיות בכיתה עם מסכה.

איילת שקד: תאמינו לי, הם יעשו את זה יותר טוב מאיתנו.

איילת שקד: צריך לשלוח אותם לבית ספר, שילמדו.

איילת שקד: אסור לנו לפגוע פה בדור שלם בחסות הקורונה.

איילת שקד: אני מקווה שמה שאני אומרת עכשיו ייפול על אוזניים קשובות, ושהיום ממשלת ישראל תחליט, קבינט הקורונה יחליט להחזיר ללימודים – לא לחצי שבוע; לשבוע שלם, בקפסולות לחמישה ימים וחמש שעות ביום – את ילדי א' עד ד'.

איילת שקד: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה לחברת הכנסת שקד.

יריב לוין: ישיב על שתי הצעות האי-אמון האלה השר המקשר, השר דוד אמסלם, בבקשה.

דוד אמסלם: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני אתחיל ממה שאמרה חברת הכנסת איילת שקד.

דוד אמסלם: את צודקת, מנהיגות צריכה לקבל החלטות קשות.

דוד אמסלם: אני חושב שבעידן הקורונה מזלנו שראש הממשלה נמצא על ההגה כדי לקבל החלטות משקיות.

דוד אמסלם: אני לא חושב כמעט שמישהו פה בבית היה מסוגל לקבל אותן.

דוד אמסלם: לסגור משק זה לא דבר פשוט.

דוד אמסלם: אני לא הייתי יכול לקבל את ההחלטה הזאת.

דוד אמסלם: היא לא פשוטה, כל המשמעויות שלה.

דוד אמסלם: אתה צריך להיות בן אדם בעל שיעור קומה עם ניסיון עצום כדי לקבל החלטה מהסוג הזה, לכן אני מסכים איתך.

דוד אמסלם: זה לגבי הנושא של ההחלטות, כפי שאמרת.

דוד אמסלם: לגבי הסכמי השלום, הרי בסופו של דבר ראש הממשלה עמל על כך הרבה מאוד זמן.

דוד אמסלם: זה לא דבר שמבשיל ביום אחד ומגיע לכאן.

דוד אמסלם: את יודעת, לגבי החלת הריבונות הישראלית על יהודה ושומרון – הרי זו משאת נפשנו.

דוד אמסלם: אני גר ביהודה ושומרון.

דוד אמסלם: בוודאי, אני תמיד אומר: לא יכול להיות, כאזרח אני חושב שבוודאי לא צריכה להיות מערכת חוקים כפולה לאזרח במדינה נורמלית.

דוד אמסלם: על זה אין שאלה, אין מחלוקת.

דוד אמסלם: מי שבנה את רוב ההתיישבות ביהודה ושומרון זה הליכוד, זו לא מפלגת העבודה וגם לא המפד"ל.

דוד אמסלם: ראש הממשלה, יש לו זכויות יסוד גם בכל הנושא של ההשקעה והפיתוח של יהודה ושומרון.

דוד אמסלם: אבל הוא אמר מראש, ראש הממשלה גם דיבר על זה ואמר: רבותיי, אנחנו לא יכולים להחיל את הריבונות בלי הסכמה אמריקאית, הרי זה ברור לכם.

דוד אמסלם: אנחנו לא מעצמה עולמית.

דוד אמסלם: אנחנו מדינה קטנה.

דוד אמסלם: אם באמת אנחנו רוצים, ואנחנו רוצים, להחיל מהלך כזה – בוודאי, אנחנו צריכים את ההסכמה של האמריקאים לעניין.

דוד אמסלם: אם האמריקאים בסופו של דבר לא ילכו איתנו למהלך הזה, לא נוכל להתקדם איתו.

דוד אמסלם: וכך היה, לצערי הרב – לצערו הרב של ראש הממשלה.

דוד אמסלם: הרי אני לא חושב שהיו הרבה – אנחנו לא היינו שמחים כל כך במהלך הזה.

דוד אמסלם: ראש הממשלה בוודאי ובוודאי רואה בזה הישג היסטורי שאתה משאיר לדורות הבאים, זאת לא השאלה.

דוד אמסלם: מה שעמד על הפרק, לדעתי לאחר שהאמריקאים החליטו שזה לא יוצא לפועל, בוודאי לא עכשיו, ראש הממשלה אמר: מבחינתנו הנושא של הריבונות הוא על השולחן.

דוד אמסלם: אנחנו נמשיך להיאבק על זה בגלל שאני רואה את זה כמשימה ציונית כמעט בסיסית.

דוד אמסלם: אנחנו באנו לארץ ישראל כדי לפתח את כל חלקי הארץ, בשביל זה היהודים חזרו למולדתם אחרי 2,500 שנה, אלפיים שנה, יותר נכון.

דוד אמסלם: על זה אין מחלוקת.

דוד אמסלם: אבל בסופו של דבר אתה מסתכל על המציאות של החיים ואתה שואל את עצמך: בקונסטלציה שאתה נמצא בה מה אתה יכול להפיק בשביל המדינה שלך.

דוד אמסלם: ואני חושב שהסכמי השלום הם באמת הישג היסטורי חסר תקדים שראש הממשלה בעצם פעל עם הנשיא האמריקני כדי להביא אלינו.

דוד אמסלם: ראש הממשלה גם אמר שכל הסוגיה של ההצטיידות של אותן מדינות סוניות לא עמדה על הפרק מבחינת הסכם השלום.

דוד אמסלם: דרך אגב, האמריקאים לא צריכים את האישור שלנו למכור נשק, הם מכרו לסעודיה F-15.

דוד אמסלם: את יודעת, התבלבלנו טיפה, הם המעצמה ואנחנו המדינה הקטנה פה.

רם בן ברק: – – –

דוד אמסלם: אם הנשיא האמריקאי מחליט למכור משהו, אז הוא מחליט.

איילת שקד: דודי, יש – – – קונגרס.

דוד אמסלם: שנייה.

רם בן ברק: הוא צריך את האישור של הקונגרס.

דוד אמסלם: אני אומר, אם הנשיא האמריקאי מחליט להוביל מהלך אז הוא מוביל אותו.

רם בן ברק: אם הוא יצליח להוביל אותו.

רם בן ברק: לא בטוח שהוא יצליח.

רם בן ברק: הוא יכול לנסות.

דוד אמסלם: לכן אני אומר, אנחנו – – –

אלי אבידר: זה לא כמו בארץ – – –

דוד אמסלם: אני גם חושב שהאמריקאים הם מדינה ריבונית באמת, שמקבלת את ההחלטות על מה שטוב לאמריקה.

אלי אבידר: זה לא כמו בארץ, אדוני.

אלי אבידר: הנשיא צריך את הקונגרס.

דוד אמסלם: לכן אני אומר, איילת, כשאנחנו מסתכלים על הסיכום הכללי של כל העניין אני חושב שיש פה הישג שצריך לשמח באמת כל ישראלי, כל ישראלי שגר פה.

רם בן ברק: השר אמסלם, אבל למה לשקר?

רם בן ברק: למה לא להגיד את זה מראש?

רם בן ברק: למה לספר סיפור אחד פה – – –

דוד אמסלם: בגלל שאין קשר.

דוד אמסלם: אני אסביר לכם.

רם בן ברק: – – – דבר אחר מפה.

רם בן ברק: בדיוק כמו שחברת הכנסת שקד אמרה – – –

דוד אמסלם: רם, אני אגיד לך, בגלל שאין קשר בין הדברים.

דוד אמסלם: גם אם בפועל זה מה שקורה, אין קשר בין הדברים.

רם בן ברק: בוודאי שיש קשר בין הדברים.

דוד אמסלם: אני לא קושר את האירועים אחד בשני.

דוד אמסלם: אני חושב שבסופו של דבר הסכמי השלום זה הסכמי השלום, והאינטרסים האמריקאיים באזור מתחשבים בעמדות הישראליות עד כמה שהאמריקאים מחליטים.

דוד אמסלם: לכן, לפעמים אתה מנסה, ואתה רוצה בעצם – גם אין לך עניין לקשור, אחרת לא תקבל לא את זה ולא את זה.

רם בן ברק: מה זה קשור?

דוד אמסלם: אז לכן אני אומר, ראש הממשלה פעל לגבי הסכמי השלום, ולכן אתם מנסים כל הזמן להמעיט מהעניין ולפגוע בו.

קריאה: לא, לא, לא.

דוד אמסלם: ממש ככה.

קריאה: לא, לא, לא.

קריאה: אנחנו רוצים שראש הממשלה – – –

דוד אמסלם: הרי ראש הממשלה, בסופו של דבר, אמרתי, הביא טוב לעם ישראל.

אלי אבידר: אדוני, בירכנו על ההסכם.

דוד אמסלם: תמיד אתם מברכים, אבל.

רם בן ברק: – – –

אלי אבידר: בלי אבל – – –

קריאות: – – –

דוד אמסלם: תמיד אבל.

דוד אמסלם: אז לכן, רם בן ברק, ראש הממשלה התמקד בנושא השלום, וטוב שכך.

דוד אמסלם: האמריקאים פועלים וגם מדינת ישראל וגם ראש הממשלה, וגם שר הביטחון – דרך אגב, הוא נסע עכשיו – כדי לדאוג, ואני מניח שלאמריקאים יש התחייבות תמיד, כבר הרבה מאוד שנים, לדאוג לעליונות הישראלית באזור פה, זה גם האינטרס שלהם.

דוד אמסלם: יש פה בכלל ציר.

דוד אמסלם: אני לא רוצה לדבר על כל המזרח התיכון ומה שקורה סביבנו בכלל מבחינת תזוזות הכוחות והבריתות.

דוד אמסלם: אני משאיר את זה לך או לאנשי הצבא שייתנו כאן את ההרצאה.

דוד אמסלם: אבל בוודאי ובוודאי אני מצפה מכם באמת להצדיע לראש הממשלה ולהגיד לו שאפו גדול על כך שעשה טוב למדינת ישראל, חיזק אותה.

דוד אמסלם: דרך אגב, כל שלום גם מחזק אותך, בוודאי עם אחת ממדינות ערב, גם אם לא במעגל הכי קרוב אליך.

דוד אמסלם: זה בוודאי מחזק אותך גם בביטחון שלך, בכל דבר.

דוד אמסלם: שלום זה דבר טוב – –

אלי אבידר: דודי, אבל בירכנו על זה.

דוד אמסלם: – – גם בכלכלה, גם בביטחון, בכול.

דוד אמסלם: ברוך השם, "עושה שלום במרומיו" אנחנו אומרים כל יום.

רם בן ברק: השר אמסלם, אני מברך את ראש הממשלה גם על הסכם השלום וגם על זה שהוא – –

דוד אמסלם: בלי אבל.

רם בן ברק: – – גם על זה שהוא ירד מהחלום ההזוי לספח את יהודה ושומרון, אני בהחלט מברך על כל זה.

רם בן ברק: חבל רק שהוא לא אמר את זה – – –

דוד אמסלם: לא חשוב.

דוד אמסלם: תראה, אני רוצה לומר, ואמרתי, זה לא קשור אחד לשני ולכן בוא נתמקד – בלי החבל.

דוד אמסלם: תגיד: אני מצדיע לראש הממשלה, מודה לו באמת על המאמצים הגדולים והכבירים שהוא עשה במשך תקופה ארוכה מאוד, ובאמת בסופו של דבר גרם לכך שכמה מדינות – חלקן ערביות, חלקן מוסלמיות – באו וכרתו ברית שלום עם מדינת ישראל.

דוד אמסלם: דרך אגב, בימים כתיקונם, מדינה אחת, היינו יוצאים לרחובות חודשים, חוגגים – טקסים, מה לא היינו עושים.

דוד אמסלם: מה לא היינו עושים.

דוד אמסלם: אבל פה זה עובר ככה, כאילו זו בכלל תקלה, קרה משהו לא טוב.

דוד אמסלם: כל דבר אצלכם – אתם אפילו לא מסוגלים להגיד משהו חיובי, בלי אבל.

קריאה: יש קורונה, אי-אפשר לרקוד – – –

דוד אמסלם: בלי אבל.

קריאה: אי-אפשר לרקוד ברחובות, יש קורונה – – –

קריאות: – – –

רם בן ברק: – – – אדוני, שבהסכם השלום עם מצרים – – –

דוד אמסלם: מילא בשמאל, אבל איילת שקד, עלייך אני קצת מתפלא – עזבי אותם, אני גם רגיל – שכשצריך לפרגן, באמת, אמיתי, את גם לא מפרגנת כאן, זה לא בסדר.

קריאות: – – –

דוד אמסלם: עכשיו לגבי הנושא של הקורונה שאת העלית, גם לגבי הכלכלה השחורה וגם – – –

יבגני סובה: למה אתה מתעלם – – –

קריאה: הינה, השמאל דיבר פה.

יבגני סובה: אבל בירכנו ופרגנו, למה אתה מתעלם מזה?

קריאות: – – –

קריאה: איילת, את – – – שמאל אם את לא יודעת.

דוד אמסלם: אני רוצה לומר לך.

דוד אמסלם: קודם כול, אפרופו, אני רוצה לאחל לנפתלי בנט באמת רפואה שלמה, הבנתי שהוא נכנס לניתוח או לאיזושהי פרוצדורה רפואית, אז באמת אני רוצה לאחל לו רפואה שלמה.

דוד אמסלם: דרך אגב, אני רק רציתי לשאול אותך על העצות שאת העלית כאן לגבי מועצת גזר ושאר הדברים, לא הצלחתי להבין את הרעיון.

דוד אמסלם: הרי בסופו של דבר הסיפור זה הקפסולות, זה לא שעות הלימוד.

איילת שקד: שנייה.

איילת שקד: אני דיברתי עם שר החינוך והוא אמר שהוא עובד על זה.

איילת שקד: מה שהיא עשתה, כדי לחלק את א'-ב' לקפסולות, היא הורידה קצת מהשעות של ג'-ד' שמתוקצבות כקפסולות ואז היא יכולה לחלק את א'-ב' לקפסולות.

אלעזר שטרן: היא דיברה אצל קלמן ליבסקינד.

דוד אמסלם: בסדר, אני לא הבנתי את הרעיון.

דוד אמסלם: בסופו של דבר אני מבין שבעצם הרעיון הוא שנממן את הקפסולות מהורדת שעות הלימוד, זו הכוונה?

איילת שקד: מקצת משעות הלימוד של ג'-ד' – – –

דוד אמסלם: בסדר.

דוד אמסלם: אבל אני רוצה לומר משהו.

דוד אמסלם: תראי, רציתי קודם כול לשאול אותך אם בספרון של נפתלי איך מנצחים את הקורונה הפטנט הזה גם כתוב או שעדיין לא עדכנתם את הגרסה החדשה.

דוד אמסלם: הרי בסך הכול הוא הוציא ספרון – –

אלי אבידר: איילת – – –

דוד אמסלם: – – איך מנצחים את הקורונה, אז השאלה, איילת, אם גם הלימודים וגם הסיפור של הכלכלה השחורה – הרי תראי מה קורה כאן.

דוד אמסלם: סיפרתי לכם פעם את הבדיחה של השפן והכובע.

דוד אמסלם: הרי מה שלא נעשה בסיפור הקורונה תשאלו למה.

דוד אמסלם: ודרך אגב, אפשר לשאול כל שאלה.

דוד אמסלם: תשאלי למה נתנו דמי אבטלה – יגידו לך: לא בסדר, למה לא עובדים?

דוד אמסלם: אנשים יושבים בבית בחרדות – תגידו: חבר'ה, איך אתם לא נותנים את המינימום של איזושהי רשת ביטחון לאנשים?

דוד אמסלם: משתגעים בבתים.

יבגני סובה: עוד 30 שנה נדע, אדוני השר, למה – – – בעוד 30 שנה נדע.

דוד אמסלם: אנחנו סוגרים משהו – אתם שואלים למה לא פותחים.

דוד אמסלם: אנחנו פותחים – אתם אומרים, חבר'ה, איך אתם פותחים, תראו מה קורה בתחלואה.

דוד אמסלם: הרי בסוף במטוטלת הזאת, איך זה עובד?

דוד אמסלם: אם פתחת, אז הכלכלה יותר טובה; סגרת, אז הבריאות יותר טובה.

דוד אמסלם: אז אתה מחליט.

דוד אמסלם: אתה כל פעם תוקף נקודה אחרת, את הבריאות או את הכלכלה.

דוד אמסלם: אבל רבותיי, אנחנו מצפים מכם – באמת במאבק בקורונה אני כל הזמן אומר את זה: זה לא שאלה של שמאל–ימין, יש פה אירוע – –

אלי אבידר: – – –

דוד אמסלם: – – עולמי ובוודאי לאומי.

דוד אמסלם: ולכן אני מתפלא – בוודאי עליכם; אחרים, עזבי – שאתם באמת לא באים – –

יבגני סובה: – – –

דוד אמסלם: – – ובאמת עוזרים ומנסים לסייע, ולא תוקפים את הממשלה ואת ראש הממשלה.

איילת שקד: – – –

דוד אמסלם: אמרתי, אם יש לך רעיון טוב – אם ישבת עם שר החינוך אני מניח שאם הוא יקבל את זה, אז הוא ישרשר את זה קדימה.

דוד אמסלם: דרך אגב, תיכנסו לממשלה, אף אחד לא אמר לכם לא להיכנס.

קריאה: אנחנו נשקול – – –

דוד אמסלם: לכן אני אומר, איילת שקד, בעניין הזה אני לא מקבל את הביקורת שלכם, בגלל שהיא לא עניינית, היא פוליטית, היא רק לנגח את הממשלה הלכה למעשה.

איילת שקד: אבל דודי, אתה טועה.

איילת שקד: אתה תראה שבסוף – – –

דוד אמסלם: והינה אני אומר לך עכשיו – –

איילת שקד: אבל אתה טועה.

דוד אמסלם: – – הרי את יודעת, ברגע שהמשק ייפתח – – –

איילת שקד: אתה תראה שקבינט הקורונה יקבל את מה שאמרתי פה.

דוד אמסלם: רק שנייה.

איילת שקד: אתה תראה.

דוד אמסלם: המשק ייפתח, הרי התחלואה תעלה, ואז אתם תגידו: אתם לא מתביישים?

דוד אמסלם: תראו מה קורה בתחלואה.

דוד אמסלם: תראו מה קורה, איזה חסרי אחריות.

איילת שקד: אתה לא עונה בצורה רצינית.

דוד אמסלם: אמיתי.

דוד אמסלם: ככה אני – – –

איילת שקד: לא, בגלל שאני אומרת לך שקבינט הקורונה יקבל את מה שאמרתי פה, אתה תראה.

דוד אמסלם: יכול להיות.

איילת שקד: כי זה רעיון טוב.

איילת שקד: כי זה רעיון טוב.

דוד אמסלם: איילת, אני לא חבר בקבינט הקורונה, ואני אומר לך: אם דיברת עם שר החינוך והרעיון שלך טוב, אז בוודאי צריך לאמץ אותו, אז אין מחלוקת.

דוד אמסלם: אני לא מכיר את הפואנטה המרכזית פה, אבל בוודאי ובוודאי אם השיח הוא ענייני – – –

אלעזר שטרן: אם הוא היה מדבר עם מנהלת בית ספר הוא היה שומע את זה מזמן.

דוד אמסלם: אני לא חושב שהשכל יושב רק בממשלה והוא לא נמצא במקומות אחרים.

דוד אמסלם: להפך, אני כל הזמן, כמעט כל שבוע אני מבקש מכולם לשתף פעולה בעניין הזה.

דוד אמסלם: ומי שיש לו באמת רעיון טוב אז בוודאי, שייגש לשר הרלוונטי וישוחח איתו על העניין.

דוד אמסלם: אתם רוצים להיכנס לממשלה – אני מניח, אנחנו נשמח מאוד גם בזה.

דוד אמסלם: אבל לתת ביקורת לשם הביקורת – לפעמים זו התחושה שלי, באופן כללי, אז זה דבר שמפריע לי בגלל שאני חושב שזו לא העת, זו לא תקופה להעביר ביקורת על הממשלה לשם הביקורת.

דוד אמסלם: אנחנו נמצאים באירוע שהוא באמת דרמטי מבחינתי.

דוד אמסלם: כמעט כל יום אתה קם ואתה מתחלחל.

דוד אמסלם: מתי אנחנו עוברים את הדבר הזה, איך עוברים אותו?

דוד אמסלם: לכן באמת, ממך אני מצפה לדברים אחרים.

דוד אמסלם: לגבי מה שאמרת, חבר הכנסת שטרן, תראה.

אלעזר שטרן: עכשיו נשמע מה אתה מצפה ממני.

דוד אמסלם: קודם כול, שתהיה ממושמע לבוס.

דוד אמסלם: זה מה שמצופה מכם אצלכם.

דוד אמסלם: תראה, אתה צודק שיש אנרכיה במדינת ישראל, אתה צודק.

דוד אמסלם: אתה מדליק טלוויזיה, אתה רואה עולם הפוך.

דוד אמסלם: הכול הפוך.

דוד אמסלם: אתה רואה שוטרים – יורקים עליהם, מקללים אותם, כמעט מרביצים להם.

אלעזר שטרן: זה אותו הדבר כמו מה שראש הממשלה עושה, בלי רוק.

אלעזר שטרן: ראש הממשלה עושה את זה רק בלי רוק – על השופטים, על השוטרים, על כולם.

דוד אמסלם: והם בכלל, והם בכלל בצד עושים פה דיונים בכנסת בוועדת הפנים.

דוד אמסלם: חשבתי – איך בעצם שומרים על השוטרים?

דוד אמסלם: איך יכול להיות שהשוטרים מפעילים לפעמים כוח נגד אנשים פורעי חוק – זה הדיון שיש פה, שעושה אותו מיקי חיימוביץ'.

אלעזר שטרן: מה אתה רוצה, זאת קואליציה שלך, זאת – – –

דוד אמסלם: עוד מעט אני אדבר על זה.

דוד אמסלם: בסדר, אתה יודע, הרי בסופו של דבר – –

אלעזר שטרן: אז תפרקו.

דוד אמסלם: – – בזה אני מסכים איתך.

אלעזר שטרן: אז תפרקו.

דוד אמסלם: בסדר, בזה אני מסכים איתך.

אלעזר שטרן: יש לך אחריות.

דוד אמסלם: אז לכן אני אומר:

דוד אמסלם: בגדול יש אנרכיה, אתה צודק.

דוד אמסלם: ובאמת, יש פה דור שרואה את זה בטלוויזיה ומתחלחל מזה.

דוד אמסלם: ואני לא יודע לאן הוא ייקח את זה הלאה.

דוד אמסלם: וכאן, באמת, האנרכיה היא על בסיס יומי פה.

דוד אמסלם: תסתכל, סוגרים רחובות, לא שומרים על הכללים בקורונה, לא שומרים על שום דבר.

דוד אמסלם: הכול, כאילו ההפגנות וכל הדברים האלה – אני חוזר על עצמי כמעט כל שבוע בעניין הזה.

אלעזר שטרן: כן, אתה לא באמת עונה לי.

יאיר גולן: נתתם דוגמה אישית טובה.

יאיר גולן: נתתם דוגמה אישית שעודדה את האזרחים לשמור על החוק.

דוד אמסלם: אתה המוביל של כל האנרכיה הזאת, וראיתי אותך פה, בכיכר, ביחד איתם אומר: אנחנו נפגין אבל נשמור על החוק.

דוד אמסלם: שאלתי את עצמי: תרתי דסתרי, איך?

דוד אמסלם: ירדתי למטה, מה ראיתי?

אלעזר שטרן: על מי אתה מדבר?

דוד אמסלם: על גולן.

דוד אמסלם: תראה, אני רואה אותו מוביל שם אותם בכיכר עם הסיבובים, אני רואה אותך בטלוויזיה, כן, מדבר.

דוד אמסלם: דרך אגב, כשחצינו שם את הכיכר בשביל איזשהו דיון שהיה לי, הם כמעט בכלל – מזל שהיה לנו איזה מאבטח מהכנסת, אדוני היושב-ראש, אחרת לא היינו יוצאים מזה חיים.

דוד אמסלם: אז לכן, היות שבעצם יש לנו עוד מה לסכם בהמשך, אז אנחנו נמשיך לדבר ולהשיב בהמשך הדרך.

דוד אמסלם: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה לשר המקשר דוד אמסלם.

יריב לוין: הצעת האי-אמון הבאה – הצעתה של סיעת הרשימה המשותפת, שכותרתה: קריסת הדור הצעיר, אחוזי האבטלה הגבוהים בקרב צעירים והשפעות לטווח ארוך.

יריב לוין: אני מזמין את חבר הכנסת איימן עודה להציג את הצעת האי-אמון.

איימן עודה: כבוד היושב-ראש, עמיתיי חברי הכנסת, ימים קשים עוברים על האזרחים.

איימן עודה: משבר בריאותי וכלכלי חסר תקדים משפיע על כולנו, ומולו עומדת ממשלה כושלת שנטשה את הציבור לטובת פוליטיקה קטנה ומרדף אחר כותרות.

איימן עודה: מיליוני אנשים סובלים מאי-ודאות כלכלית, אבל במקום להציג תוכנית שתשקיט במעט את החרדה מפני עתיד לא ברור הם ממשיכים לקבל החלטות פוליטיות באישון לילה, ולהתייחס לחייהם של אזרחים כאל כלי במשחקי אגו קטנוניים.

איימן עודה: בתוך המציאות הקשה הזאת צומח דור אבוד, שמנסה לבנות חיים במציאות כלכלית בלתי אפשרית.

איימן עודה: הבטחנו לצעירים שלנו שאם הם ירכשו השכלה, הם יוכלו להצליח כנגד כל הסיכויים.

איימן עודה: כיום חמישית מהסטודנטים הערבים כבר נשרו מהלימודים, או עלולים לעשות את זה בשנה הקרובה.

איימן עודה: גם בעלי עסקים קורסים.

איימן עודה: אין-ספור אנשים קטנים נאלצו לסגור את מפעל חייהם.

איימן עודה: כיום שליש מהמובטלים הם מתחת לגיל 35.

איימן עודה: צעירים וצעירות מוכשרים מחפשים עתיד ונתקלים במבוי סתום.

איימן עודה: הם ננטשו על ידי הממשלה, שאדישה למצוקה שלהם.

איימן עודה: הכישלון בטיפול במשבר הבריאותי ממשיך להוביל אותנו למשבר כלכלי, שיוליד משבר חברתי בממדים שלא הכרנו.

איימן עודה: בינתיים ראינו רק את קצה הקרחון – עלייה במספר האנשים שלא מצליחים לשלם את ההלוואות שלקחו בשוק השחור, אלימות גואה נגד נשים, עלייה מטאורית בתופעות פסיכולוגיות כמו דיכאון, חרדה ובדידות.

איימן עודה: כאשר הממשלה כושלת ומאבדת שליטה במשבר יש רק תשובה אחת: סולידריות חברתית.

איימן עודה: זה הכישלון שלהם, אבל האחריות היא שלנו לצאת מזה יחד, כי המציאות אף פעם לא תחזור לקדמותה אבל אנחנו אלה שנבחר איך לעצב את העתיד שלנו.

איימן עודה: במקום להמשיך את המדיניות החברתית הפושעת שהביאה אותנו למציאות הזאת אפשר לבחור אחרת.

איימן עודה: עשור של הפרטת השירותים הציבוריים, עשור שבו הפכו את הרווחה, הבריאות והחינוך של אזרחים לרווח של בעלי הון – תומכי ההפרטה מכרו לנו יעילות וחיסכון אבל קיבלנו משבר.

איימן עודה: כוחנו באחדותנו.

איימן עודה: אנחנו, ברשימה המשותפת, כוחנו באחדותנו, ויש לנו חברי כנסת מעולים שעובדים ללא הפסקה, במיוחד בתקופת הקורונה, בשביל הציבור שלנו, ומשפרים את חייהם של כלל האזרחים.

איימן עודה: ברשותכם אציין רק כמה מהם: חבר הכנסת אחמד טיבי, אבו אל-כאמל, יו"ר הסיעה של הרשימה – רק לפני כמה ימים נלחם למען המורים והמורות שסובלים מאפליה מתמשכת בשיבוץ לתפקידים בבתי ספר.

איימן עודה: הדרישה שהעלה לוועדת חקירה צודקת מאין כמותה, והדאגה הכנה שלו לאנשי החינוך שלנו משקפת את רוחה של הרשימה כולה.

איימן עודה: חבר הכנסת יוסף ג'בארין, אבו תייסיר, יו"ר הוועדה לזכויות הילד – מזה שלושה חודשים, מאז שלקח על עצמו את האחריות הכבדה של ראשות הוועדה לזכויות הילד, עושה עבודה מצוינת בקידום המאבקים למען ילדים מוחלשים בזמן המשבר הקשה שבו אנחנו שרויים.

איימן עודה: העבודה העיקשת שלו למען מציאת פתרון למאות אלפי ילדים שאינם יכולים ללמוד מרחוק היא רק דוגמה אחת לפעילות החשובה שלו.

איימן עודה: חבר הכנסת סמי אבו שחאדה – אבו נאג'י, אבו נאג'י.

איימן עודה: חבר הכנסת סמי אבו שחאדה הקים פורום להפחתת מחלות גנטיות ותמותת תינוקות בחברה הערבית – שליחות אדירה, שמחברת רופאים ומומחים למשרדי ממשלה, הפועלים להעלות מודעות למחלות תורשתיות בציבור הערבי.

איימן עודה: אין לי ספק שהעבודה המבורכת הזאת תוריד את אחוז לידת התינוקות עם מומים בחברה הערבית, וגם את אחוז תמותת התינוקות.

איימן עודה: חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין, אום שחאדה, יו"ר ועדת המשנה לתחבורה ציבורית – אני יודע שהיא תעשה עבודה חשובה כדי לשפר את התחבורה הציבורית לכלל האוכלוסייה, ובפרט בצמצום הפערים העצומים בין רמת התחבורה הציבורית בחברה היהודית והחברה הערבית.

איימן עודה: עבודתה תעזור להנגיש שירותים ותעסוקה לאזרחים הערבים ותשפר את רמת החיים של כולנו.

איימן עודה: רק היום היינו עם סעיד אלחרומי – הוקמה ועדה למען ערביי הנגב, במיוחד בכפרים הבלתי-מוכרים.

איימן עודה: כולנו יחד איתך, חברנו סעיד, למען שיפור מצבם של האזרחים המופלים לרעה, מספר אחת באפליה לרעה בכל מדינת ישראל.

איימן עודה: כולנו יחד איתך, ואתה חוד החנית למען ערביי הנגב.

איימן עודה: אתמול ראינו את הפירות של העבודה המשותפת שלנו:

איימן עודה: החלטת הממשלה להאריך את תוכנית החומש הכלכלית לחברה הערבית, או בשמה המקורי – החלטה 922.

איימן עודה: אני רוצה לברך את כל מי שעבד על זה מול המשרד לשווין חברתי ופקידי האוצר במשך חודשים ארוכים: מוועד ראשי הרשויות, דרך ארגוני החברה האזרחית ועד חברי הכנסת של הרשימה המשותפת.

איימן עודה: אני בטוח שהעבודה המאומצת ואחדותה של החברה שלנו תוביל אותנו לעוד הישגים רבים בקרוב בנושאים מהותיים, כמו מאבק נגד הריסת בתים, ביטול חוק קמיניץ, המאבק בפשיעה ואלימות והכרה בכפרים הבלתי-מוכרים בנגב.

איימן עודה: אני מסתכל ימינה ושמאלה ורואה איך ראש הממשלה הצליח לפרק סיעות.

איימן עודה: מימינה, למשל, גנב את הרב פרץ לתוך הקואליציה; משמאל – איך הוא הצליח לפרק את כחול לבן ליש עתיד וכחול לבן; גם את מרצ והעבודה הוא הצליח לפרק.

איימן עודה: בכל האופוזיציה, מימין ובמרכז ושמאלה, יש רק סיעה אחת שנשארה מאוחדת, זקופת קומה, שעומדת מולו עם ערכים אוניברסליים, ערכיים, דמוקרטיים, והיא הרשימה המשותפת.

איימן עודה: אני כל כך גאה באחדותה, בעמידתה האיתנה.

איימן עודה: אנחנו נישאר מאוחדים, איתנים, עם ערכים ערכיים, ונעמוד מולו בשביל להציב אלטרנטיבה אמיתית של שלום, של שוויון – גם לאומי וגם אזרחי – של דמוקרטיה ושל צדק חברתי, תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה לחבר הכנסת עודה.

יריב לוין: ישיב בשם הממשלה השר יצחק כהן, בבקשה.

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, נא לשבת ולאפשר לשר כהן להשיב.

יצחק כהן: תודה.

יריב לוין: בבקשה, אדוני השר.

יצחק כהן: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, כבוד השר, "קריסת הדור הצעיר", אתה אומר, אחוזי אבטלה גבוהים בקרב צעירים והשפעתם לטווח ארוך – איפה הוא?

יצחק כהן: איימן, איימן עודה.

יריב לוין: איימן, חבר הכנסת עודה, חבר הכנסת טיבי, מי שרוצה – שישב, מי שרוצה – שיצא, אבל אי-אפשר לשמוע אותו.

איימן עודה: איציק כהן, אתה בן אדם טוב במקום הלא-טוב.

איימן עודה: אתה בן אדם נכון במקום הלא-נכון.

יצחק כהן: אני רוצה להגיד לך דבר אחד: היה לך נאום מדהים.

יצחק כהן: רק תדע לך שבסיעה שלך יש לך דוקטור אחד שהוא מבוזבז, ד"ר אחמד טיבי, מבוזבז, חבל עליו.

איימן עודה: נו, מה אתה מציע?

יצחק כהן: להעביר אותו ליהודים.

סמי אבו שחאדה: – – –

איימן עודה: אתה חושב שהוא מבוזבז?

איימן עודה: הוא הכי יעיל.

יצחק כהן: על כל פנים – – –

אחמד טיבי: – – – שני שרים ביחד.

יצחק כהן: אדוני היושב-ראש, במסגרת התוכנית הכלכלית – אני עונה לך – שגיבשה הממשלה להתמודדות עם נגיף הקורונה, שאנחנו כבר מתמודדים איתו הרבה זמן, ובעזרת השם הקדוש ברוך הוא יגיד די לצרותינו ויעביר את המגפה הזאת, ניתן מענה לאוכלוסייה הצעירה, בניגוד למה שאמרת, הן מבחינת כלים תעסוקתיים והן מבחינת סיוע לסטודנטים.

יצחק כהן: מבחינה תעסוקתית, הממשלה פרסה רשת ביטחון רחבה, כאשר היא הקלה והרחיבה את התנאי הזכאות של דמי האבטלה בתקופת המשבר.

יצחק כהן: כך לדוגמה הארכת הזכאות לדמי אבטלה למי שנגמרה לו הזכאות בתקופת המשבר.

יצחק כהן: עיקר הנהנים מצד זה הם אוכלוסייה צעירה, שלהם תקופת הזכאות קצרה יותר.

סמי אבו שחאדה: לאיזה גיל, אדוני השר?

יצחק כהן: אני אסביר, אני אענה.

יצחק כהן: מתן דמי אבטלה מוגדלים לצעירים עם ילד אחד לפחות, קיצור תקופת האכשרה לשישה חודשים מתוך השנה וחצי האחרונות – גם רלוונטי בעיקר לצעירים שלא הספיקו לצבור תקופת אכשרה מספקת; מתן זכאות לדמי אבטלה בחל"ת של 14 יום בלבד – חסר תקדים.

יצחק כהן: כאשר מסתכלים על נתוני התעסוקה ושיעורי השינוי בין אוגוסט 2020 לעומת ינואר 2020, טרם המשבר, ניתן לראות, אדוני היושב-ראש, כי האוכלוסייה הצעירה – לשאלתך, מ-15 עד 35 – נפגעה פחות ביחס לקבוצות אוכלוסייה אחרות.

יצחק כהן: שיעור האבטלה של הצעירים גדל בפחות מהגידול בשיעור האבטלה של המבוגרים, לכן חלקם מסך המובטלים בחודש אוגוסט הצטמצם.

יצחק כהן: בנוסף, משרד האוצר פועל במסגרת צעדים אשר צפויים להביא להגדלת התעסוקה בכלל והגדלת תעסוקת צעירים בפרט: מענק עידוד תעסוקה – 7,500 ש"ח על כל קליטת עובד לאחר הסגר הראשון; מענק שימור תעסוקה – 5,000 ש"ח על כל עובד ששומר במקום העבודה, בהתאם לרמת הפגיעה בעסק; מענק השתלבות בעבודה למובטלים תקופה ארוכה – הסכם עם הביטוח הלאומי שיבוא לאישור הכנסת בקרוב; אדוני השר אמסלם, הסכם עם הביטוח הלאומי, שיבוא לאישור הכנסת, אשר יגדיל את התמריץ של המועסקים להשתלב חזרה בשוק התעסוקה גם בשכר נמוך תוך קבלת מענק השלמה לשכר; מענק בגובה 2,000 ש"ח לאנשים שסבלו מאבטלה ממושכת בתקופת הקורונה, וצעדים נוספים.

יצחק כהן: בהתאם להמלצות צוות המנכ"לים, בעולמות ההכשרה והמרצת המשק כבר הוקצה כסף עבור מסלולים שונים, כאשר הנהנים העיקריים מאותם מסלולים הינם צעירים.

יצחק כהן: הוקצו 78 מיליוני ש"ח עבור מסלולי תעסוקה במשרד הכלכלה, שנועדו לעודד מעסיקים להגדיל את מספר העובדים במשק; הוקצו 50 מיליוני ש"ח עבור הכשרות בתחומי ההייטק השונים; הוקצו עוד עשרות מיליונים לשוברי הכשרה מקצועית, כאשר כ-60% מהלומדים מתחת גיל 35, לפי נתוני העבר; הוקצו 100 מיליון ש"ח עבור הרחבת היצע הלימודים במערכת ההשכלה הגבוהה בתחומים הנדרשים במשק.

יצחק כהן: כמו כן יוקצו עוד כספים רבים עבור הכשרות מקצועיות.

יצחק כהן: מבחינת סיוע לסטודנטים, יוזכר כי גם בימי שגרה מחולקות מלגות סיוע לסטודנטים במצב סוציו-אקונומי נמוך ומאוכלוסיות בתת-ייצוג בהשכלה הגבוהה, בהיקף של כחצי מיליארד ש"ח בשנה.

יצחק כהן: זאת, בנוסף למלגות נוספות הניתנות מקרנות פילנתרופיות שונות על בסיס התנדבות בקהילה או פעילות אחרת.

יצחק כהן: בנוסף לכך, אדוני היושב-ראש במהלך הקיץ אושרה תוכנית סיוע לסטודנטים שנפגעו ממשבר הקורונה, בהיקף של 100 מיליון ש"ח.

יצחק כהן: התוכנית גובשה יחד עם משרד האוצר, התאחדות הסטודנטים, מפעל הפיס, המשרד להשכלה גבוהה, מל"ג וות"ת.

יצחק כהן: התוכנית איגמה משאבים מכלל הגורמים השותפים על מנת לסייע לסטודנטים אשר נפגעו כלכלית כתוצאה ממשבר הקורונה לצלוח את המשבר ולהימנע מנשירה מלימודיהם האקדמיים.

יצחק כהן: עיקרי התוכנית כוללים, אדוני היושב-ראש, הגדלת תקציב קרן הסיוע לסטודנטים והענקת כ-10,000 מלגות נוספות לאלה המחולקות בשגרה; הקמת קרן מלגות ייעודיות לכלל הסטודנטים בישראל שנפגעו כלכלית בשל המשבר על ידי מפעל הפיס, שבמסגרתה יוענקו מלגות לאלפי סטודנטים בעבור שעות התנדבות לקהילה במסגרת תוכנית בית הספר של החופש הגדול, בחסות מפעל הפיס והרשויות המקומיות – המלגות הוענקו לסטודנטים שאיבדו את עבודתם ואינם זכאים לדמי אבטלה, או שהינם זכאים לדמי אבטלה מופחתים; סיוע לסטודנטים דרך המוסדות האקדמיים, שבמסגרתו יינתן סיוע נוסף לסטודנטים עם קשיים כלכליים, לרבות סטודנטים המתגוררים במעונות, סטודנטים בעלי פוטנציאל נשירה וסטודנטים המתקשים בלימודיהם.

יצחק כהן: כמו כן, יודגש כי נעשו מאמצים רבים שמערכת ההשכלה הגבוהה תמשיך לפעול כרגיל לכל אורך המשבר ולספק שירות מלא לסטודנטים ללא דחייה של לימודיהם.

יצחק כהן: במקביל, אנו עדים לגידול בהרשמה להשכלה גבוהה בשנת הלימודים הנוכחית בכלל המוסדות האקדמיים בהיקפים חסרי תקדים, גידול של כ־20% ביחס לשנה שעברה, שהייתה גם היא מאופיינת בכמות סטודנטים מרובה.

יצחק כהן: עובדה זו מצביעה על גידול בביקוש להשכלה גבוהה גם בהינתן עלות שכר הלימוד הנוכחית.

יצחק כהן: נוסף על כל המוזכר לעיל, בימים אלה מתקיים שיח בראשות שר הכלכלה ושר ההשכלה הגבוהה, יחד עם ות"ת, המועצה הלאומית לכלכלה, משרד האוצר והתאחדות הסטודנטים בנוגע לבחינת הצורך למתן מענה נוסף לאוכלוסיית הסטודנטים אשר איבדו את מקום עבודתם.

יצחק כהן: אדוני היושב-ראש, אני חושב שפירטנו פירוט רב.

יצחק כהן: אני חושב שאתה צריך להיות מרוצה מזה, איימן.

איימן עודה: לא הקשבת, ברחת – – –

יצחק כהן: ממה למשל?

ג'אבר עסאקלה: תמסור את כל הניירת לאיימן, וזהו.

יצחק כהן: מה למשל?

יצחק כהן: למה לא הקשבתי?

איימן עודה: עם החיוך הנחמד שלך אתה לא תשכנע אותי.

יצחק כהן: במה לא השתכנעת?

איימן עודה: לא השתכנעתי בכלל.

יצחק כהן: מה, מה שאלת?

איימן עודה: תגיד מילה על הכפרים הבלתי-מוכרים.

איימן עודה: יש 200,000 אזרחים ללא מים, ללא חשמל, בשנת 2020 במדינת ישראל.

איימן עודה: הם נמצאים שם מלפני קום המדינה.

איימן עודה: תגיד משהו, אתה שר השיכון.

יצחק כהן: אתה יודע כמה תוכניות אני מכיר להסדרת האוכלוסייה הבדואית בנגב, כמה תוכניות אני הכרתי, כמה ראשי תוכניות עמלו ועבדו.

איימן עודה: והמצב עדיין מחפיר.

יצחק כהן: אבל אין שיתוף פעולה.

יצחק כהן: אין שיתוף פעולה.

יצחק כהן: הממשלה הייתה מוכנה לשלם מיליארדים – – –

איימן עודה: זה מתאים לביבי, לא מתאים לך.

יוראי להב-הרצנו: אדוני סגן השר, מה עם תוכנית סיוע לסטודנטים?

יצחק כהן: מה, לא שמעת?

יוראי להב-הרצנו: שמעתי, אבל איפה זה עומד?

יצחק כהן: לא שמעת?

יוראי להב-הרצנו: שמעתי, אבל קונקרטית מתי – – –

יצחק כהן: אלוף.

יצחק כהן: שעה אני מפרט לו, ובסוף הוא אומר לי: מה עם זה.

יוראי להב-הרצנו: לא, אני שואל: איפה זה עומד?

יצחק כהן: מה אתה שואל, תגיד לי, אתה בסדר?

יוראי להב-הרצנו: איפה זה עומד?

יצחק כהן: זה נוסע, זה רץ.

יצחק כהן: אני פירטתי.

יצחק כהן: אתה רוצה, אתן לך את הנאום כתוב.

יוראי להב-הרצנו: היום בבוקר שמענו מאלקין שאין עדיין מועד.

יוראי להב-הרצנו: אני שואל אותך, אולי אתה יודע.

יצחק כהן: יש, היה ויהיה ויש.

יצחק כהן: יש כסף בכמויות אדירות.

יצחק כהן: איפה איימן?

יצחק כהן: איימן, אם אתה מוכן לקחת אחריות על הבדואים בנגב, לשתף פעולה, להביא אותם לידי שיתוף פעולה, תאמין לי, יימצא פתרון.

איימן עודה: סעיד אלחרומי, איפה אתה?

איימן עודה: הנציג שלנו, הכי אמין, וזה שקיבל לבדו 70,000 קולות מהם, לבדו.

איימן עודה: הינה, זה הכתובת שלך.

איימן עודה: הוא ידבר איתך.

יצחק כהן: אלחרומי, אני אומר, אם יהיה שיתוף פעולה עם האוכלוסייה הבדואית – כמה תוכניות היו, כמה ראשי תוכניות, מהבכירים ביותר בממשלה, וכמה מיליארדים הממשלה הייתה מוכנה להשקיע.

סעיד אלחרומי: כל תוכנית ללא שיתוף האוכלוסייה הבדואית, דינה להיכשל.

יצחק כהן: נתנו שיפוי ונתנו לחלק נתנו מגרשים ונתנו פיצויים, נתנו הכול.

יצחק כהן: זה כמו למלא גיגית עם חור בתחתית.

ג'אבר עסאקלה: ככל שהמניעים פוליטיים, שום תוכנית לא תצליח.

יצחק כהן: לא מניעים פוליטיים, יא סידי.

יצחק כהן: אין מניעים פוליטיים.

יצחק כהן: איזה מניעים פוליטיים?

וליד טאהא: לפחות תגלה נכונות.

יצחק כהן: תראה, יש תוכנית פראוור, יש תוכנית של שר החקלאות לשעבר, יש תוכניות אין-סוף, צריך את הנכונות של הבדואים, זה הכול, שיסכימו.

וליד טאהא: צריך נכונות של מדינת ישראל.

יצחק כהן: מדינת ישראל השקיעה המון, מוכנה להשקיע המון – – –

וליד טאהא: אי-אפשר להאשים את מי שאין לו מים שהוא אשם בזה.

יצחק כהן: רוצים לתת לו מים, רוצים להסדיר אותו, רוצים להכניס אותו ליישוב מסודר, שישתחרר, שיבוא יקבל חלק, שיקבל פיצויים, יקבל הכול, הוא לא רוצה.

איימן עודה: כי אתה רוצה לגזול את האדמות שלו, זה מה שאתה רוצה.

אחמד טיבי: – – –

יצחק כהן: לא, תגיד: השתכנעתי – אני יורד.

יצחק כהן: השתכנעת?

אחמד טיבי: השתכנעתי.

יצחק כהן: אם ד"ר אחמד השתכנע, אז אני יורד.

יריב לוין: תודה רבה לשר – – –

יצחק כהן: אני מבקש לדחות את הצעת האי-אמון, היא לא ראויה.

יריב לוין: אנחנו עוד לא שם.

יריב לוין: תודה רבה לשר יצחק כהן.

יריב לוין: מכאן אנחנו עוברים לדיון הסיעתי.

יריב לוין: ראשון הדוברים, בשם סיעת יש עתיד-תל"ם – ראש האופוזיציה יאיר לפיד, בבקשה.

יאיר לפיד: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, נושא האי-אמון שלנו הוא כישלונו של ראש הממשלה בטיפול במשבר הקורונה.

יאיר לפיד: יכולתי לשאת מפה נאום די מפורט על תולדות הכישלון הזה אבל אני לא חושב שאני אגיע לרמה של האנשים שיושבים בתוך הקואליציה ומסבירים יום-יום ושעה-שעה את עוצמת כישלונו של ראש הממשלה בניהול משבר הקורונה.

יאיר לפיד: חלק מהכישלון הזה הוא כמובן העובדה שעוד לא עבר תקציב במדינת ישראל.

יאיר לפיד: היות שבתוך הקואליציה אנשים שמו לזה לב, אז הודיעו אנשי כחול לבן שאם עד סוף החודש הנוכחי לא יעבור תקציב, הם יפרקו את הממשלה.

יאיר לפיד: בני גנץ אמר את זה, הבאתי פה את הציטוט של גבי אשכנזי, כי הוא כדרכו טיפה יותר נחרץ, ואמר שאם לא יעבור התקציב עד סוף החודש אין טעם להמשיך, נקודה, חלאס, נגמר.

יאיר לפיד: סוף החודש זה ביום ראשון, ביום ראשון זה 1 בנובמבר, אנחנו נכנסים לחודש הבא.

יאיר לפיד: היום יש הצעת אי-אמון, ולמקרה שהם ממש רוצים לחכות עד סוף החודש אני רוצה לתת הזדמנות נוספת לכחול לבן, וגם להקל עליהם את התהליך הטכני.

יאיר לפיד: אמרו פה בימים האחרונים מכל מיני סיעות שהם מניחים הצעה לפיזור הכנסת, רק כשאתה מניח הצעה, כמו שיודעים אנשי המקצוע בינינו, אתה צריך לחכות 45 יום עד שאתה מקבל את האישור של הכנסת.

יאיר לפיד: אני רוצה לחסוך את זה לאנשי כחול לבן.

יאיר לפיד: יש הצעה שלנו, שמנו אותה מזמן.

יאיר לפיד: ביום רביעי הבא יש עתיד-תל"ם תניח הצעה לפיזור הכנסת.

יאיר לפיד: ביום רביעי, לא עוד שבועיים, לא עוד חודש, לא עוד 45 יום; ביום רביעי הבא תונח על שולחן הכנסת הצעה לפיזור הכנסת, ואם עד אז לא יעבור תקציב, אין לי ספק כמובן שהפעם אנשי כחול לבן יעמדו במילתם, יצביעו איתנו, נפזר את הכנסת, נשלח את הממשלה האיומה הזאת הביתה ונלך לבחירות.

יאיר לפיד: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: מטעם הרשימה המשותפת – חבר הכנסת סמי אבו שחאדה, בבקשה.

סמי אבו שחאדה: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, רבים כעסו עלינו כשהצבענו נגד הסכמי עסקאות הנשק של הממשלה שהם אוהבים לקרוא להם גם הסכמי שלום, שאף אחד לא מבין.

סמי אבו שחאדה: כולם הופתעו ובאו אלינו בטענות על מה אנחנו מתנגדים.

סמי אבו שחאדה: לא עברו כמה ימים ועכשיו אנחנו רואים את הכותרות בעיתונים.

סמי אבו שחאדה: היום מדובר – לא רק שזאת אחת מעסקאות הנשק הגדולות שעשתה מדינת ישראל, היום אנחנו רואים שההסכמים של ישראל עם איחוד האמירויות ובחריין מובילים למרוץ חימוש חדש במזרח התיכון.

סמי אבו שחאדה: כך שישראל לא רק זורעת הרס ומלחמות במדינה ועם העם הפלסטיני, היא מעבירה את המומחיות הזאת שלה גם לאיחוד האמירויות, גם למדינות המפרץ, ואנחנו רואים מה שמופיע בעיתונות הישראלית היום הוא שתקציב הביטחון הולך לעלות לא רק במדינת ישראל; בכל המדינות שישראל עושה איתן שלום הביטחון הולך לעלות הרבה יותר כסף.

סמי אבו שחאדה: כך שהסכמי השלום האלה מובילים למרוץ חימוש שיביא להרס אדיר.

סמי אבו שחאדה: לדעתי בסוף זה יוביל גם למדינה שבה אנחנו חיים, לצערנו.

סמי אבו שחאדה: אבל זה כבר מוביל להרס במקומות שונים רבים במזרח התיכון, ומי נהנה מזה?

סמי אבו שחאדה: גם כתוב – – –

משה אבוטבול: כמו באוסלו – – –

סמי אבו שחאדה: גם כתוב – – –

משה אבוטבול: כמו באוסלו, שנתנו להם רובים.

סמי אבו שחאדה: גם פה כתוב, גם בעיתונות הישראלית, שמי שנהנה מהסכמי השלום – – –

משה אבוטבול: למה נתנו להם רובים?

סמי אבו שחאדה: מי שנהנה מהסכמי השלום הן חברות הנשק במדינת ישראל, הסייבר, המומחים להרס הישראלים.

סמי אבו שחאדה: אבל לא פחות מהם, והרבה יותר מהם, מרוויחות חברות הנשק וההרס של ארצות הברית.

סמי אבו שחאדה: אם זה השלום שישראל יודעת להביא למזרח התיכון ולעולם, על השלום הזה אנחנו מוותרים.

אליהו ברוכי: תודה רבה, חבר הכנסת סמי אבו שחאדה.

אליהו ברוכי: מטעם כחול לבן אין לנו דובר.

אליהו ברוכי: מטעם סיעת ש"ס – חבר הכנסת משה ארבל, בבקשה.

אליהו ברוכי: תראה, תראה, התקדמו.

אליהו ברוכי: בבקשה, אדוני, שלוש דקות.

משה ארבל: שייאמר לפרוטוקול: תודה רבה לכפיר מצוות סדרני המליאה.

משה ארבל: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, מכובדי השר, מוקדם יותר היום נכחתי בדיון חשוב בבית המשפט העליון בנוגע להחלטתו של שר הפנים השר אריה דרעי לשלול אזרחות ממחבלים אזרחי ישראל שהורשעו בביצוע פיגועים.

משה ארבל: לא ניתן להסכים למצב שבו אזרחים במדינה יוצאים מביתם במטרה להשתתף בפעילות טרור, להרוג ולפצוע אזרחים אחרים בשל אי-הסכמה פוליטית כזו או אחרת, בשל שנאת יהודים ושנאת האחר.

משה ארבל: דמוקרטיה רשאית לפעול להגנתה שלה, רשאית להגן על עצמה מפני איומים חיצוניים וגם מפני איומי טרור מבפנים.

סמי אבו שחאדה: הם שללו ליגאל עמיר, אדוני?

משה ארבל: זו משמעותה, אדוני סמי אבו שחאדה, של – –

סמי אבו שחאדה: ליגאל עמיר הם שללו?

סמי אבו שחאדה: אני שואל.

משה ארבל: – – דמוקרטיה מתגוננת – –

סמי אבו שחאדה: ידע, ידע.

משה ארבל: – – שיודעת למנוע – –

סמי אבו שחאדה: יגאל עמיר רצח ראש ממשלה – –

משה ארבל: – – מגורמים עוינים – –

סמי אבו שחאדה: – – שללתם לו את האזרחות?

משה ארבל: – – לנצל את היתרונות שיש בדמוקרטיה – –

סמי אבו שחאדה: שנבין רק.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת.

משה ארבל: – – את הזכויות הנפלאות שהיא מעניקה לנו, נגד המשטר הדמוקרטי עצמו ונגד יתר האזרחים.

סמי אבו שחאדה: שללתם את האזרחות של יגאל עמיר?

משה ארבל: משטר דמוקרטי שמאפשר לך, אדוני, לשבת פה בכנסת ישראל.

סמי אבו שחאדה: שללתם את האזרחות של יגאל?

משה ארבל: ראוי לראות באזרחים המשתתפים בפעילות טרור כמי שבחרו לעזוב את החברה הישראלית.

סמי אבו שחאדה: אדוני, היום רוב מי שמשתולל בענייני טרור אלו אזרחים יהודים.

משה ארבל: כמי שהסכימו במעשיהם לוותר על אזר

משה ארבל: חותם – –

סמי אבו שחאדה: לא כדאי לך.

משה ארבל: – – ועל זכויות שבאות עם אזרחות ישראלית.

סמי אבו שחאדה: לא כדאי לך, זה יביך אותך.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת סמי אבו שחאדה, חבר הכנסת, בבקשה.

משה ארבל: החלטתו של השר אריה דרעי לשלול אזרחות של מחבלים – –

סמי אבו שחאדה: הוא יביך את עצמו, אדוני.

משה ארבל: – – בעלי תעודת זהות כחולה היא החלטה חשובה ומבורכת, וכולי תקווה שבית המשפט העליון ישכיל לא להתערב בהחלטות הללו, שיש בהן כדי להגן גם על בית המשפט כמוסד חשוב בדמוקרטיה הישראלית.

משה ארבל: בהקשר זה אני רוצה לציין גם את החלטת בית המשפט העליון אתמול לאשר את צו ההחרמה וההריסה של בית מגוריו של המחבל שרצח את תושב עירי הרב שי אוחיון, השם ייקום דמו, ביום 26 באוגוסט 2020.

משה ארבל: סיפור המעשה הנורא מתואר בפירוט בהחלטת בית המשפט.

משה ארבל: המחבל הארור, שעבד באתר בנייה בפתח תקווה, החליט בצוהרי יום עבודה לקחת סכין גדולה מאתר הבנייה, לחפש אזרח ישראלי יהודי ולרצוח אותו.

משה ארבל: שעה שלמה המחבל הסתובב באזור התעשייה סגולה וחיפש אחר קורבן מתאים.

משה ארבל: איזו שנאה לא מוסברת, קשה ורצחנית, גורמת לאדם לרצוח את חברו רק בשל היותו יהודי?

משה ארבל: לאחר תפיסת המחבל החליט צה"ל, בהמלצת השב"כ ובאישור היועץ המשפטי לממשלה, להחרים ולהרוס את הבית שבו התגורר המחבל.

משה ארבל: כפי שקורה במקרים אלו, המשפחה הגישה עתירה נגד ההחלטה, ואתמול התקבלה תשובת בית המשפט העליון, תשובה ברורה וניצחת:

משה ארבל: הבית ייהרס כדי שמשפחות נוספות לא ייהרסו, כדי להציל חיים של אחרים.

משה ארבל: השופטים סולברג ווילנר כתבו החלטה חשובה, שראוי שתהדהד באוזני כולנו.

משה ארבל: השופטת וילנר כתבה כי אין להכחיש שקיימת פגיעה בזכות לקניין ובקורת הגג של בני המשפחה בשל מעשיו הרצחניים של בן משפחתם המפגע, אבל הפגיעה בחייהם של נפגעי טרור – –

אליהו ברוכי: נא לסיים.

משה ארבל: – – חפים מפשע קשה ממנה.

משה ארבל: למדינה עומדת הזכות והחובה להגן על שלום אזרחיה ועל ביטחונם.

משה ארבל: אחת הדרכים החשובות היא באמצעות יצירת הרתעה נחושה וברורה מפני ביצוע מעשי טרור ורצח נוספים.

אליהו ברוכי: תודה.

משה ארבל: אני מבקש לחזק את בני משפחת הרב אוחיון, שאובדנם קשה מנשוא, את חיילי צה"ל וכוחות הביטחון – –

אליהו ברוכי: תודה.

משה ארבל: – – שפועלים לילות כימים כדי להגן על כולנו, אזרחי המדינה.

משה ארבל: אדוני היושב-ראש, אני מסיים רק במשפט אחד:

משה ארבל: אני רוצה למחות מעל הבמה החשובה הזו כנגד השופט בדימוס אורי שוהם על אמירה מאוד קשה, על היותו לוביסט של התנועה הרפורמית כנגד הרב הראשי לישראל הראשון לציון הגאון הרב יצחק יוסף.

יאיר גולן: מחה נגד הרב הראשי.

יאיר גולן: מה אתה רוצה משוהם?

משה ארבל: סתימת פיות לא תהיה במדינה דמוקרטית.

משה ארבל: תודה רבה.

אליהו ברוכי: תודה רבה.

אליהו ברוכי: גם אני מצטרף למחאה הזאת.

אליהו ברוכי: מטעם סיעת יהדות התורה – חבר הכנסת יעקב ליצמן.

יעקב ליצמן: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, כמובן שאנחנו נצביע נגד האי-אמון.

יעקב ליצמן: בנושא הזה של הטיפול הכושל בקורונה אני רוצה להזכיר לכם שאני עזבתי את תפקידי כשר הבריאות כשהיו 15 ביום.

יעקב ליצמן: לצערי, אני אומר לצערי, תתארו לעצמכם מה היו עושים לי היום אם הייתי שר הבריאות.

יעקב ליצמן: תתארו לעצמכם איזו הסתה הציבור החרדי היה עובר היום, בכל יום, מטעם כלי התקשורת בנושא הזה של הקורונה.

יעקב ליצמן: ואני רוצה להגיד עוד דבר.

יעקב ליצמן: עצם הדבר שיש שרים שאומרים שצריך לקנוס ולסגור את בתי הספר שפותחים, עצם הדבר הזה פסול מעיקרו, זה מוסיף להסתה, בלי להיכנס לדבר אם הם שומרים על החוק או לא.

יעקב ליצמן: לא שמעתי שמדברים על כל אלו שפתחו וארגנו כל מיני חנויות נגד החוק, אף אחד לא אמר להם שצריך לפסול אותם.

יעקב ליצמן: אני רוצה להזכיר עוד דבר.

יעקב ליצמן: יהדות התורה לא תעבור לסדר-היום לא בנושא של פרוות עור שנוגע לשטריימל הלבוש החסידי במגזר החרדי; אנחנו לא נעבור גם לסדר-היום על ההעלאה בבקבוקים הגדולים; אנחנו לא נעבור לסדר-היום בלי לתאם איתנו את כל הדברים האלו שפוגעים במגזר החרדי.

יעקב ליצמן: אני חושב שהגיע הזמן שיעשו את כל הדברים האלה שרוצים – – –

בצלאל סמוטריץ': מה תעשו, הרב ליצמן?

בצלאל סמוטריץ': תלכו לישון כמו אבא של הרשל'ה – – –

יעקב ליצמן: מי אדוני?

בצלאל סמוטריץ': אתה חלק מהממשלה הזאת.

יעקב ליצמן: אולי אדוני יגיד לי איך קוראים לך.

בצלאל סמוטריץ': קוראים לי בצלאל סמוטריץ'.

יעקב ליצמן: מי?

בצלאל סמוטריץ': הינה, אני אוריד את המסכה.

בצלאל סמוטריץ': בצלאל סמוטריץ'.

יעקב ליצמן: אוה.

יעקב ליצמן: לא, יש לך מסכה גם כשאתה לא לובש מסכה.

בצלאל סמוטריץ': אתם חלק מהממשלה הזאת.

יעקב ליצמן: זאת הבעיה שלך.

בצלאל סמוטריץ': אתה יושב בקואליציה ואתה נואם באי-אמון נגד הממשלה שאתה חבר בה?

יעקב ליצמן: אז אני שילמתי מחיר, התפטרתי.

בצלאל סמוטריץ': בסדר.

יעקב ליצמן: התפטרתי, מה "בסדר"?

בצלאל סמוטריץ': איפה החברים שלך?

יעקב ליצמן: אתה לא היית מעז אפילו לעשות את זה.

בצלאל סמוטריץ': איפה החברים שלך?

יעקב ליצמן: לא העזת אפילו להתפטר – –

בצלאל סמוטריץ': איפה החברים שלך?

יעקב ליצמן: – – כשפגעו בכם.

בצלאל סמוטריץ': איפה החברים שלך?

יעקב ליצמן: אני דבר ראשון הלכתי.

בצלאל סמוטריץ': איפה החברים שלך?

יעקב ליצמן: מה יותר יפה מהמחאה שהלכתי?

בצלאל סמוטריץ': בנו לא פגעו כמו שפגעו בציבור החרדי.

יעקב ליצמן: הלכתי הביתה, אז מה אתה רוצה?

בצלאל סמוטריץ': בנו לא פגעו כמו שפגעו בציבור החרדי.

יעקב ליצמן: אתה לא מבין את זה אפילו.

בצלאל סמוטריץ': אני מבין אותך.

יעקב ליצמן: אתה ישבת, כשר, דבוק עם Krazy Glue לכיסא.

בצלאל סמוטריץ': לא, לא ישבתי דבוק.

יעקב ליצמן: אני לא.

יעקב ליצמן: אני עזבתי, הלכתי.

בצלאל סמוטריץ': לא ישבתי דבוק אף פעם.

יעקב ליצמן: לא מצא חן בעיניהם, הלכתי.

בצלאל סמוטריץ': אני הייתי חבר בממשלת מעבר שעשתה דברים טובים.

יעקב ליצמן: איפה היית אתה?

אלי אבידר: כשהוא היה שר הוא שכח את הסיפוח בשנייה, לא – – –

בצלאל סמוטריץ': לא הייתי שותף לשום ממשלה שעשתה דברים רעים.

יעקב ליצמן: אני לא שומע מילה אחת מאלו שיש להם מסכות.

אלי אבידר: חבר הכנסת ליצמן, הוא מונה להיות שר התחבורה, הוא שכח את הסיפוח תוך שנייה, הוא לא זוכר מה זה.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת – – –

יעקב ליצמן: – – – הסגר בחגים, קמתי והלכתי.

יעקב ליצמן: מחיתי והלכתי.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת ליצמן, נא לסיים, בבקשה.

יעקב ליצמן: אני אסיים.

יעקב ליצמן: כי ברגע שאני מדבר על עזיבת תפקיד אני צריך לסיים, אז תן לי רגע עוד מילה.

בצלאל סמוטריץ': תן לו, תן לו עוד דקה.

בצלאל סמוטריץ': כשהוא מדבר נגד הממשלה – – –

יעקב ליצמן: אני אדבר על החשבון שלו.

בצלאל סמוטריץ': תן לו שתי דקות.

יעקב ליצמן: לא ראיתי אותם, את בצלאל וחבריו, שהם הלכו הביתה, אבל תעזוב, זה לא ענייני.

יעקב ליצמן: אני קמתי, לא מצא חן בעיניי.

יעקב ליצמן: ואך ורק על זה, לא הייתה שום סיבה אחרת – –

אליהו ברוכי: תודה.

יעקב ליצמן: – – קמתי והלכתי הביתה.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

אליהו ברוכי: תודה רבה.

אליהו ברוכי: מטעם סיעת ישראל ביתנו חבר הכנסת חמד עמאר, בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': יענק'ל – – – אפשר לנהל את הכול גם – – –

יעקב ליצמן: אני לא מנהל שום דבר, בקושי את עצמי.

יעקב ליצמן: בקושי.

חמד עמאר: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, קודם כול אני רוצה לברך על אישור הממשלה אתמול את התוכנית של המגזר הערבי.

חמד עמאר: הממשלה מצאה לנכון לקחת 4.7 מיליארד שקל ולאשר אותם אתמול למגזר הערבי.

חמד עמאר: אבל אני כאן עומד, ועמדתי יותר מפעם, אדוני השר, ודיברתי על תוכנית למגזר הדרוזי, שהממשלה עדיין לא מצאה לנכון לאשר להם תוכנית דו-שנתית.

חמד עמאר: אתה יודע ואני יודע שלא יהיה תקציב ל-2021.

חמד עמאר: לא היה תקציב ל-2020, לא יהיה תקציב ל-2021, כי אנחנו נלך לבחירות.

חמד עמאר: ואתה יודע שבסוף שנת 2019 הסתיימה תוכנית החומש של המגזר הדרוזי.

חמד עמאר: זה אומר שעוד פעם המגזר הדרוזי יצא למאבק רק בשביל לקבל תקציב.

חמד עמאר: ואותה ממשלה שהבטיחה הבטחות רבות למגזר הדרוזי שום דבר לא מקיימת.

חמד עמאר: אני אומר לכם, יש לנו ראשי רשויות טובים מאוד.

חמד עמאר: אבל הם תמימים שהאמינו לראש הממשלה וחתמו איתו על הסכם, הסכם שהוא לא מכבד.

חמד עמאר: הוא לא יכבד את ההסכם שחתם איתם.

חמד עמאר: הוא חתם איתם על הסכם שיאשר להם תוכנית חומש שלא תיפול מתוכנית החומש הקודמת, ושיקפיא את חוק קמיניץ או יקים ועדה לדון בחוק קמיניץ.

חמד עמאר: הוא יודע שחוק קמיניץ הוא חוק לא טוב, שלא מטפל כמו שצריך בכל תכנון הבנייה.

חמד עמאר: אותה ממשלה, יושבת בה כחול לבן, שהסתובבו בכל היישובים הדרוזיים והבטיחו הבטחות שאף מפלגה לא הבטיחה, אבל הבטיחו הבטחות על הנייר – בעצם באוויר, לא על הנייר, באוויר.

חמד עמאר: בשום דבר מההבטחות שלהם הם לא עמדו.

חמד עמאר: לא תקציבים, לא חוק הלאום, לא חוק קמיניץ, כלום.

חמד עמאר: אתמול הייתי ביישוב ירכא.

חמד עמאר: אני יורד מהיישוב ירכא ואני רואה שלט ענק של מפלגת העבודה-מרצ-גשר.

חמד עמאר: רשום עליו: מבטלים את חוק הלאום, מבטלים את חוק קמיניץ, מביאים חוק שוויון לכולם.

חמד עמאר: תמונתו של עמיר פרץ שם.

משה ארבל: עם שפם או בלי שפם?

חמד עמאר: האמת, לא שמתי לב, כי זה לא מעניין אותי.

חמד עמאר: אתה חושב שהשתנה משהו עם שפם או בלי שפם?

אליהו ברוכי: נא לסיים.

חמד עמאר: אני אומר, תשמעו, הממשלה קיימת 150 יום.

חמד עמאר: לא שמעתי את עמיר פרץ ולא את איציק שמולי מדברים על חוק הלאום או חוק קמיניץ.

חמד עמאר: כלום.

אליהו ברוכי: נא לסיים.

חמד עמאר: לכן מה שאני דורש: ראש הממשלה, אם אתה יכול לאשר 4.7 מיליארד שקל, אתה יכול לאשר למגזר הדרוזי 900 מיליון שקל לשנת 2020–2021.

חמד עמאר: תודה רבה.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת חמד עמאר, תודה רבה.

אליהו ברוכי: מטעם סיעת ימינה – חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ', בבקשה.

אליהו ברוכי: הודעה למזכירות הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הישיבה, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה: הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש), התשפ"א–2020; הצעת חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 3) (אזור תיירות מיוחד – העיר אילת או אזור עין בוקק-חמי זוהר), התשפ"א–2020.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה, אדוני.

אליהו ברוכי: תודה רבה.

בממשלה בשל: << נושא >> 1.

בממשלה בשל: כישלון ראש הממשלה בטיפול במשבר הקורונה; << נושא >>

בממשלה בשל: << נושא >> 3.

בממשלה בשל: קריסת הדור הצעיר – אחוזי האבטלה הגבוהים בקרב צעירים וההשפעות לטווח ארוך << נושא >>

אליהו ברוכי: חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ', בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה, אדוני היושב בראש.

בצלאל סמוטריץ': אדוני השר, חבריי חברי הכנסת, הממשלה הזו איננה ראויה לאמון והיא צריכה ללכת הביתה מהר ככל הניתן, מן הסיבה הפשוטה: היא פשוט מיותרת.

בצלאל סמוטריץ': הממשלה הזאת לא מקבלת החלטות.

בצלאל סמוטריץ': ממשלת הליכוד, ש"ס ואגודת ישראל מכרה את המדינה ואת הממשלה למשפטנים.

בצלאל סמוטריץ': אתם פשוט מיותרים, מקבלים משכורת על כלום.

בצלאל סמוטריץ': מסיבות ההדבקה בבלפור נמשכות.

בצלאל סמוטריץ': כולנו צפינו בהופעה של אביב גפן.

בצלאל סמוטריץ': אלפי אנשים במסיבה שרים, רוקדים.

בצלאל סמוטריץ': לנו אסור ללכת לבית הכנסת ואסור לפתוח בתי ספר ותלמודי תורה ואסור ללכת להופעות, ולהבדיל, כמעט לא ללוויות, ואסור להתחתן – אבל להם מותר להתקהל אלפים אלפים אלפים, לקפוץ, לשיר, להדביק ולהידבק.

בצלאל סמוטריץ': למה?

בצלאל סמוטריץ': כי מנדלבליט החליט שחייבים.

בצלאל סמוטריץ': זה בכלל לא משנה מה זה עושה למשק ומה זה עושה לכלכלה ומה זה עושה לבריאות, אתם נכנעתם.

יאיר גולן: בצלאל, תהיה נאמן לאמת, אין הדבקות בהפגנות.

בצלאל סמוטריץ': הסדר ניגוד עניינים לנתניהו.

בצלאל סמוטריץ': ראש הממשלה קיבל הסדר ניגוד עניינים שאומר שכמעט אסור לו להתעסק בשום דבר.

בצלאל סמוטריץ': בהתחלה הוא עשה קולות של חוסר שביעות רצון; מנדלבליט שלף את האיום של הוצאה לנבצרות ונתניהו התקפל כמו – ענק?

בצלאל סמוטריץ': יש ביטוי כזה להתקפל כמו גדול?

בצלאל סמוטריץ': – כמו קטן.

בצלאל סמוטריץ': ונכנע.

בצלאל סמוטריץ': הטבות מס לעכו – קונסנזוס מקצה לקצה בוועדת הכספים ובמליאה, והחוק תקוע.

בצלאל סמוטריץ': למה?

בצלאל סמוטריץ': כי היועצים המשפטיים מתנגדים.

בצלאל סמוטריץ': חמישה אזרחים נעצרו, כך פורסם, בימים האחרונים כשהעזו לזרוק איזו מילה למנדלבליט ברחוב, שניים מהם אנשים דתיים שומרי תורה ומצוות, בעיצומו של יום השבת.

בצלאל סמוטריץ': אין דיקטטורה גדולה מזאת.

בצלאל סמוטריץ': מה קרה, מישהו צייץ, אמר משהו, קרא לסדר, שינה?

בצלאל סמוטריץ': כלום.

בצלאל סמוטריץ': עולם כמנהגו נוהג.

בצלאל סמוטריץ': היה מתווה, חבריי חברי הכנסת מש"ס, שאפשר פתיחת תלמודי תורה, שהוסכם על פרופ' גמזו ורוני נומה, מקצועית – כל אנשי המקצוע.

בצלאל סמוטריץ': הוא הובא לממשלה.

בצלאל סמוטריץ': מי התנגד?

בצלאל סמוטריץ': מי התנגד?

בצלאל סמוטריץ': מנדלבליט.

בצלאל סמוטריץ': ירדתם מזה.

בצלאל סמוטריץ': השר אוחנה לא קיבל ייצוג משפטי בבג"ץ עכשיו בנושא של מי קובע קריטריונים לרישיונות נשק.

בצלאל סמוטריץ': מה הוא עשה חוץ מלצעוק ולכתוב מאמרים במקור ראשון?

בצלאל סמוטריץ': כלום.

בצלאל סמוטריץ': עולם כמנהגו נוהג.

בצלאל סמוטריץ': מינוי פרקליט מדינה.

בצלאל סמוטריץ': אנשי ראש הממשלה, בניגוד להסכמים קואליציוניים, בניגוד – ממנים.

בצלאל סמוטריץ': תאמין לי, זה יקרה, הוא ימונה והוא ימונה בצלמו ובדמותו של מנדלבליט, ושל ניסנקורן, כי אתם מכרתם את המדינה.

בצלאל סמוטריץ': יותר מזה?

אליהו ברוכי: תודה רבה.

אליהו ברוכי: נא לסיים.

בצלאל סמוטריץ': אין כמעט שערורייה – אני כבר מסיים – שלא נכרכה בשמו של היועץ המשפטי לממשלה בשבועות ובחודשים האחרונים.

בצלאל סמוטריץ': מה לא נחשף?

בצלאל סמוטריץ': אפילו ההקלטות, שאני לא רוצה לחזור עליהן פה, לא נעים, על הדוכן הזה, נכון?

בצלאל סמוטריץ': לא מכובד.

בצלאל סמוטריץ': והוא ממשיך בתפקידו.

בצלאל סמוטריץ': ואתם יודעים מה?

בצלאל סמוטריץ': הוא ימשיך בתפקידו.

בצלאל סמוטריץ': ואתמול פורסם שנשיאת העליון, אולי, לכאורה, עברה עבירות בנייה.

בצלאל סמוטריץ': משהו יקרה מזה?

בצלאל סמוטריץ': מישהו יקרא אותה לסדר?

בצלאל סמוטריץ': יכנסו את הוועדה למינוי שופטים?

בצלאל סמוטריץ': אתה יודע, את הוועדה למינוי דיינים, כדי לדון בהמשך כהונתו של הראשון לציון – –

אליהו ברוכי: נא לסיים.

בצלאל סמוטריץ': – – את זה יכנסו.

בצלאל סמוטריץ': מישהו יכנס את הוועדה למינוי שופטים כדי לדון בשאלה אם אסתר חיות יכולה להמשיך להיות נשיאת העליון אחרי שהיא עברה עבירות בנייה – אם – ואולי היא נתנה תגובה לא מדויקת עובדתית.

בצלאל סמוטריץ': מה אתה אומר, אדוני היושב-ראש, יעשו דבר כזה?

אליהו ברוכי: נא לסיים.

בצלאל סמוטריץ': נכון שלא יעשו?

אליהו ברוכי: נא לסיים, נא לסיים.

אליהו ברוכי: תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': זאת הסיבה שאתם פשוט מיותרים.

אליהו ברוכי: תודה, תודה.

אלי אבידר: רגע, אנחנו רוצים לשמוע אותו, תן לו להמשיך.

בצלאל סמוטריץ': את הממשלה הזאת מנהלים המשפטנים, ולכן חבל על המשכורת שאתם מקבלים.

בצלאל סמוטריץ': לכו.

אליהו ברוכי: תודה רבה.

אליהו ברוכי: מטעם סיעת העבודה אין דובר.

אליהו ברוכי: מטעם סיעת מרצ – יאיר גולן, בבקשה.

אליהו ברוכי: אחרון הדוברים, בבקשה.

יאיר גולן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, היום נתבשרתי במזכירות הכנסת שבקשתי לשאילתה דחופה בנושא מכירת F-35 לאיחוד האמירויות נדחתה.

יאיר גולן: בשאילתה הזאת ניסיתי לברר שתי סוגיות חשובות: האחת, באילו פורומים ביטחוניים נדונו פרטי העסקה; שתיים, כיצד העסקה מבטיחה את שמירת ה-QME, היתרון הצבאי האיכותי של מדינת ישראל.

יאיר גולן: האמת, אינני מופתע, אדוני היושב-ראש, מהדחייה הזאת.

יאיר גולן: היא הזכירה לי מייד את הדברים שאמר ידידי ורעי אלוף במילואים עמוס גלעד בכתבה ליובל קרני מידיעות אחרונות.

יאיר גולן: וכך הוא אמר: "נתניהו היה יכול לבוא לקבינט ולומר שהוא מביא שלום ושהוא מבקש ממערכת הביטחון לבחון את מכירת הנשק, לטוב ולרע, בלי תרגילים.

יאיר גולן: למה הכול בדרכי רמייה?

יאיר גולן: התרבות הזאת של שקר וקבלת החלטות לבד היא מסוכנת וחמורה".

יאיר גולן: והאמת, גם זה לא מפתיע.

יאיר גולן: זה הוביל אותי לאירועים שאני חוויתי באופן אישי כסגן רמטכ"ל.

יאיר גולן: במחצית 2015 נכנס אליי המזכיר הצבאי של נשיא המדינה, כולו נרעש, ואומר לי: לא, אתה לא תאמין מה גילינו תוך כדי ביקור של הנשיא בגרמניה בשיחה שלו עם קנצלרית גרמניה.

יאיר גולן: גילינו שראש ממשלת ישראל אישר מכירת צוללות מתקדמות גרמניות למצרים מבלי לעדכן אף אחד בדרג הביטחוני.

יאיר גולן: עד היום לא ניתן לזה הסבר מניח את הדעת.

יאיר גולן: שבועות אחרי זה קורא לי מנכ"ל משרד הביטחון האלוף דן הראל, והוא אומר לי: בוא תעלה, צריך לדון ברכש צוללות 7, 8, 9.

יאיר גולן: ואני שואל אותו: על מה אתה מדבר, דן?

יאיר גולן: הוויכוח שלנו הוא על צוללות 5 או 6.

יאיר גולן: אני שואל אותו: מאיפה זה בא?

יאיר גולן: והוא אומר לי: אני לא יודע.

יאיר גולן: אדוני היושב-ראש, אנחנו נמצאים במצב שבמדינת ישראל יש שתי רשויות בלבד, כי הכנסת התבטלה – –

אליהו ברוכי: חבר הכנסת – – –

יאיר גולן: – – הרשות השופטת ורשות ראש הממשלה.

יאיר גולן: ורשות ראש הממשלה מנסה לחסל את הרשות השופטת, והיא עושה את זה בעזרת מפלגה אחת בעיקר, ימינה, שנציגה דיבר פה קודם.

יאיר גולן: והיא רוצה פשוט להישאר רשות אחת בלבד – רשות נתניהו.

יאיר גולן: ישראל, למרבה הצער, דרך הפרשיות האלה – מסתבר – בדרך לדיקטטורה.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת יאיר גולן, תודה רבה.

אליהו ברוכי: יסכם את הדיון השר דוד אמסלם, בבקשה.

דוד אמסלם: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, קודם כול אני רוצה – בצלאל סמוטריץ', חבר הכנסת סמוטריץ' אמר כשהוא עלה לכאן שבעצם המדינה מנוהלת על ידי המשפטנים.

דוד אמסלם: הממשלה מנוהלת על ידי המשפטנים.

דוד אמסלם: אז אני רוצה להגיד לבצלאל סמוטריץ': אני מסכים איתך באופן עקרוני.

דוד אמסלם: אני רק רוצה להזכיר לך לגבי ההפגנות – אני מתחבר לכל מה שאמרת בסוגיית ההפגנות, שבוודאי ובוודאי לא התחילה היום.

דוד אמסלם: היא התחילה עוד כשגם אתם הייתם בממשלה.

דוד אמסלם: ועל כל מה שאמרת, בדיוק על זה בוכה הנביא.

דוד אמסלם: על זה אנחנו מדברים.

דוד אמסלם: אני כמעט כל שבוע עולה ומדבר על חוסר המשילות במדינת ישראל, ומספר שנבחרי הציבור באופן מעשי בעצם כמעט לא מנהלים את המדינה.

דוד אמסלם: מי שמנהל אותנו זה בסופו של דבר המערכת המשפטית, היועצים המשפטיים למיניהם, ובוודאי פקידים במשרד האוצר.

דוד אמסלם: ברשותכם, אני רוצה להתייחס למה שאמר חבר הכנסת לפיד.

דוד אמסלם: תראה, אדוני היושב-ראש, יש דברים שאנחנו לא נשמע בטלוויזיה.

דוד אמסלם: נתונים.

דוד אמסלם: הרי עד לפני תקופה – לא פשוטה – עלה פה חבר הכנסת לפיד ומנה ואמר: רבותיי, תראו מה קורה בגרמניה, מה קורה בצרפת, מה קורה בהולנד, רק אצלנו חוסר אחריות.

דוד אמסלם: דרך אגב, הטלוויזיות וכל הערוצים החרו-החזיקו אחריך או איתך, ובאמת כל יום היו מראים לנו כמעט חצי מהמהדורה כמה טוב באירופה ורק אצלנו גרוע.

דוד אמסלם: והיום פתאום נעלמו התמונות.

דוד אמסלם: כבר לא מדברים על מה שקורה בשאר העולם.

עופר כסיף: מי מוכן לדבר על מה שקורה בשאר העולם?

דוד אמסלם: לא מדברים.

דוד אמסלם: למה?

דוד אמסלם: זה לא מתאים.

דוד אמסלם: זה לא מתאים לסיסטם.

דוד אמסלם: זה כנראה יכול לעזור לממשלה.

דוד אמסלם: הנתונים האלה כנראה יכולים לסייע לממשלה בדעת הקהל.

דוד אמסלם: אז מה שלא אומרים במהדורות החדשות בימים האחרונים אני אספר לכם.

דוד אמסלם: אז בואו נתחיל.

דוד אמסלם: סך הנדבקים ביממה בבלגיה – 1,526 איש למיליון נפש; צרפת – 796.

דוד אמסלם: הולנד, קרואטיה, סלובקיה, צ'כיה – כל אלה; ישראל במקום ה-23.

דוד אמסלם: דרך אגב, אני מאחל להם ובכלל לכל העולם שבאמת בעזרת השם יהיה אפס.

קריאה: מה עם ללמוד מאיתנו?

דוד אמסלם: אבל אני רק רוצה להראות לכם את הצביעות שלכם.

דוד אמסלם: הלאה.

דוד אמסלם: אחוז הנדבקים – אחוז הבדיקות מסך האוכלוסייה.

דוד אמסלם: יש רק מדינה אחת בעולם שעושה יותר בדיקות מאשר מדינת ישראל, זו דנמרק.

דוד אמסלם: שאר מדינות העולם עושות פחות בדיקות מאיתנו יחסית למספר התושבים.

דוד אמסלם: אותו דבר לגבי החולים הפעילים.

סמי אבו שחאדה: בגלל הלחץ היום ראש הממשלה לא מצליח לענות לכל ראשי הממשלה שבאים ללמוד ממנו.

סמי אבו שחאדה: הוא לא מספיק.

דוד אמסלם: הממוצע העולמי של החולים הפעילים הוא בערך 26%, ובמדינת ישראל 5%.

דוד אמסלם: חולים פעילים, באירופה זה נע בין 0.5% ל-0.3%; במדינת ישראל – 0.17%.

דוד אמסלם: רבותיי, אני רוצה לומר משהו כזה: תראו, אנחנו חיים באמת בעולם של מטוטלת.

דוד אמסלם: מדינת ישראל נמצאת בסוג של גליות, שבהתחלה בעצם כפי שאמרנו, הווירוס הגיע למדינת ישראל, התחילה להיות עלייה בתחלואה, הממשלה בראשות ראש הממשלה הובילו החלטות קשות מאוד, קשות מאוד למשק, ובסופו של דבר התחלואה ירדה ולאחר מכן שוב פעם התפרצה.

דוד אמסלם: ועכשיו, ברוך השם, היא שוב יורדת.

דוד אמסלם: ובעולם – העולם בעצם מתנהל אחרינו כמעט בפאזה.

דוד אמסלם: אחרינו.

דוד אמסלם: לכן עכשיו אצלנו יורד ובשאר העולם, ובוודאי באירופה, זה עולה.

דוד אמסלם: ולכן אני חושב שכל הטענות, ובכלל כל הרעל שאתם שופכים פה באופן פופוליסטי כדי לקושש כמה קולות – גם ככה הציבור במדינת ישראל, בכלל בעולם, ובוודאי אני מדבר כרגע על הציבור שלנו, ששומע אתכם כמעט כל שבוע – אין שבוע, כמעט אין יום שאתם לא מתראיינים ומספרים כמה הממשלה כושלת – –

רם בן ברק: – – –

דוד אמסלם: – – וכמה אנחנו לא אחראים.

דוד אמסלם: ואתם מוסיפים עוד מרמור ועוד צער לציבור במקום להפיח קצת יותר רוח קרב, יותר אופטימיות.

דוד אמסלם: אבל אתכם לא מעניין בעצם עם ישראל, כמו שאמרתי, לא את לפיד ובוודאי לא את בנט.

דוד אמסלם: מה שמעניין אתכם זה לקושש עוד כמה קולות ולקבל עוד איזה כמה אחוזים ושברי אחוזים בסקרים.

דוד אמסלם: תראו, רבותיי, אני רוצה לעבור ברשות

דוד אמסלם: כם לנושא אחר, שמתחבר גם למה שאמר סמוטריץ', שנגע בזה.

דוד אמסלם: תראו, איך אמר איוב, עוד זה הולך וזה בא.

דוד אמסלם: קשה לי להדביק את קצב האירועים שקורים פה.

דוד אמסלם: אני רואה בטלוויזיה לפני יומיים-שלושה – אני לא זוכר כבר, אני מבולבל מרוב האירועים – בערוץ 13 את אילה חסון מדווחת על כך שהיועץ המשפטי מנדלבליט התהלך בשבת ובאה אליו אחת השכנות שלו שגרה בסמוך אליו ואמרה לו: "פרשת משפטים, בושה".

דוד אמסלם: אני מצטט.

דוד אמסלם: לא עברו כמה דקות הגיעה ניידת משטרה וביקשה מהאישה להתלוות אליה לתחנת המשטרה לחקירה.

דוד אמסלם: אמרה הגברת: אני אישה דתייה, מה אמרתי?

דוד אמסלם: אמרו לה: תבואי.

דוד אמסלם: התייעצו בטלפונים עם המפקדים כנראה.

דוד אמסלם: והיא אומרת: אוקיי, אני אבוא במוצאי שבת.

דוד אמסלם: אמרו לה: לא, אם את לא תבואי עכשיו, אנחנו נאזוק אותך וניקח אותך.

דוד אמסלם: וכך בעצם גם גרמו לאישה הזאת לחלל שבת.

דוד אמסלם: ועל מה?

דוד אמסלם: על זה שהיא אמרה על היועץ המשפטי לממשלה: "פרשת משפטים, בושה".

דוד אמסלם: דרך אגב, מר מנדלבליט, אני מקווה שבמקרה הזה החסינות שלי כחבר כנסת עומדת לטובתי, על מנת שאם אמרתי את זה אני לא אצא החוצה ויעצרו גם אותי השוטרים.

דוד אמסלם: לאן הגעת, לאיזו תחתיות?

דוד אמסלם: אגב, היא שכחה להוסיף גם: בושה וכלימה.

דוד אמסלם: הרי אתה מאפשר לכל המפגינים – הרי אין כמעט קללה שהם לא קיללו בה את ראש הממשלה ורעייתו.

דוד אמסלם: אני לא מזמן ירדתי כאן לישיבה, לפני כשלושה שבועות, היו שם איזה 300–400 איש – קיללו אותי, כמעט תקפו אותי פיזית.

דוד אמסלם: דרך אגב, אני בלי מאבטח, אבל הוא – קראתי שיש גם לאשתו מאבטח.

דוד אמסלם: לא רק לו, גם לאשתו.

דוד אמסלם: יכול להיות לילדיו, יכול להיות לאחיו, וזה מעצים כאילו הבן אדם נמצא באיזה סכנה גדולה.

דוד אמסלם: ביום שבת אתה גורם לאישה להיעצר, אימא לילדים?

דוד אמסלם: על מה ולמה, על מה ולמה?

דוד אמסלם: אנשים פה פורעים חוק, אלפים, גם בהיבט הבריאותי, גם בכלל, בהיבט האזרחי, ושום דבר, הכול מותר.

דוד אמסלם: אבל להעיר לך הערה ברחוב – פתאום חופש הביטוי נעלם, זכות הביטוי, הזכות להעיר למישהו משהו.

דוד אמסלם: אני מבין שמותר להעיר לכולם חוץ מלך, לך ולחבר'ה שלך.

דוד אמסלם: כל היום אתם מסתובבים כנראה עם מאבטחים, כאילו עכשיו אתם נמצאים באיזו סכנה גדולה.

דוד אמסלם: אתם כאילו מעצימים את הטרגדיה של עצמכם.

דוד אמסלם: בושה וחרפה, אני לא האמנתי שאי פעם נגיע במדינת ישראל למצב כזה שיעצרו אישה שאמרה ליועץ המשפטי לממשלה: "פרשת משפטים, בושה" ביום שבת, אישה דתייה.

דוד אמסלם: אני רוצה להתחבר גם למה שאמר והתייחס חבר הכנסת לגבי הנושא של השופט שוהם.

דוד אמסלם: אני קראתי ידיעה אתמול שהשופט שוהם – שופט שהוא בעצם יושב-ראש הוועדה לביקורת הציבור על השופטים – מציע לכנס את ועדת הדיינים ולהדיח את הרב יצחק יוסף מתפקידו כדיין, וכל זה מדוע?

דוד אמסלם: בגלל שהוא העביר ביקורת או לא רצה ליישר קו עם הרפורמים וכל מה שהם מייצגים.

דוד אמסלם: גם כאן אני בשוק מהעניין הזה.

דוד אמסלם: כנראה שיש אנשים במדינת ישראל, גם שופטים לשעבר בעליון, שלא מבינים את המהות של היהדות ומהות של רב, ובעצם בכלל מה סוגיית ההלכה אומרת ליהודי דתי, ובוודאי רב במדינת ישראל.

דוד אמסלם: אני רוצה, ברשותכם, לעבור לנושא אחר.

דוד אמסלם: אני רוצה לדבר על הקורונה וההתנהלות בכלל של כחול לבן.

דוד אמסלם: הרי שואלים אותי, אדוני היושב-ראש, מדוע אנחנו לא מכנסים את ועדת השרים לענייני חקיקה בזמן האחרון, ואני גם שומע את אנשי כחול לבן וגם את שר המשפטים מתדרכים עיתונאים ומספרים שאנחנו לא רוצים לקדם חוקים במדינת ישראל.

דוד אמסלם: אז אני רוצה לספר לכם מדוע בעצם אנחנו לא מכנסים.

דוד אמסלם: בואו תראו: כחול לבן הולכים עם ומרגישים בלי: 15 איש מנהלים לנו את האירוע, ובחוק ההמרה כמובן הם מצביעים בניגוד לעמדת הקואליציה; כמובן ועדת איתור לפרקליט המדינה מותר להקים, למרות, אדוני היושב-ראש, שזה מעוגן בהסכמים הקואליציוניים.

דוד אמסלם: מה זה משנה?

דוד אמסלם: הרי שר משפטים לא מאפשר לנו להעלות חוקים שקשורים למשרד המשפטים, בוודאי לא את חוק פירות העץ המורעל, בוודאי לא את חוק זכות הערעור הבלתי-מוקנית למדינה וכו', בגלל שמשרד המשפטים זו חלקת אלוהים הקטנה, הפרטית, שלו.

דוד אמסלם: דרך אגב, חלק מחברי הסיעה של כחול לבן הצביעו נגד חוק הקורונה.

דוד אמסלם: מיקי חיימוביץ' בכלל הגדילה לעשות ואמרה שהם רוצים בעצם – יש לשמור על העמדות בממשלה, אבל להחליף את ראש הממשלה.

דוד אמסלם: היא אמרה את זה בריאיון.

דוד אמסלם: גם את רם שפע שמענו אצל גולן הבוקר, אני חושב.

דוד אמסלם: יש לו גם ביקורת עצומה על ראש הממשלה וכו' וכו' וכו'.

דוד אמסלם: אני חושב שהגדיל לעשות השר יזהר שי, חבר בקבינט הקורונה, שאתמול שמעתי באחד הראיונות ברדיו שהוא אומר שהוא מוחא כפיים למורים שהפרו את החוק וההנחיות בנוגע לקורונה.

דוד אמסלם: זה שר בממשלת ישראל שככה מדבר ברדיו.

דוד אמסלם: כן, מוחא כפיים להורים ולמורים על כך שבעצם הם נפגשים עם התלמידים, בניגוד, בניגוד – – –

אלעזר שטרן: אנרכיה, אנרכיה.

דוד אמסלם: נכון, בזה אני מסכים איתך.

דוד אמסלם: דרך אגב, על זה בוכה הנביא.

דוד אמסלם: אם אתה שואל אותי, בעצם זו הבעיה המרכזית בכל האירוע הזה.

דוד אמסלם: רבותיי, אני רוצה לומר לכם משהו.

דוד אמסלם: אנחנו רואים גם את שר הביטחון נוסע לארצות הברית, חוזר ומתחיל לבקר את ראש הממשלה.

דוד אמסלם: זה דבר שלא ראיתי, לא יאומן כי יסופר.

דוד אמסלם: יש פה כאילו שתי ממשלות בתוך הממשלה.

דוד אמסלם: האופוזיציה שלנו היא בעצם בתוך הממשלה, אדוני היושב-ראש.

דוד אמסלם: אני חושב שאנשי כחול לבן כנראה לא מבינים את הכללים.

דוד אמסלם: הם צריכים להחליט אם הם בממשלה או נגד הממשלה.

דוד אמסלם: כרגע, במצב כפי שהוא, בעצם יש לנו אופוזיציה בתוך הממשלה, וככה אי-אפשר להמשיך, ככה אי-אפשר להמשיך.

דוד אמסלם: אני לא חושב שיש ממשלה שיכולה לתפקד, בוודאי בתקופה הזאת של הקורונה.

דוד אמסלם: לכן אנחנו קושרים את הכול לכול.

דוד אמסלם: אנחנו רוצים להתמקד בסוגיית הקורונה, זאת ממשלת קורונה, ואנחנו מקדמים חקיקה בסוגיות שקשורות לקורונה בלבד.

דוד אמסלם: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה לשר אמסלם.

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, נא לשבת, בבקשה.

יריב לוין: נא לשבת.

יריב לוין: גם מי שנמצא ביציע, נא לשבת.

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, נא לתפוס את המקומות ולשבת.

יריב לוין: חברי הכנסת זוהר, טיבי, נא לשבת.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: נא לשבת.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, אנו מבקשים לכבד כעת את זכרו של חבר הכנסת לשעבר משה שרוני, זכרו לברכה, אשר נפטר בחודש שעבר והוא בן 91.

יריב לוין: נכבד את זכרו בקימה.

יריב לוין: (חברי הכנסת מכבדים בקימה את זכרו של המנוח.

יריב לוין: ) נא לשבת.

יריב לוין: משה שרוני נולד בשנת 1929 ברומניה ועלה לישראל בשנת 1948.

יריב לוין: עם הגיעו לישראל התגייס שרוני לצה"ל ושירת במגוון תפקידים, ובהם ראש הלשכה של הרמטכ"ל לשעבר חיים לסקוב, זכרו לברכה, וראש לשכת האלוף לשעבר מאיר זורע, זכרו לברכה.

יריב לוין: שרוני השתחרר מצה"ל בשנת 1964 בדרגת רב-סרן והחל לעבוד בעיריית חיפה, שם עבד שנים רבות.

יריב לוין: בין היתר כיהן שם גם כיושב-ראש ארגון העובדים של העירייה.

יריב לוין: בשנות השבעים סיים שרוני את לימודיו באוניברסיטת חיפה במגמת משאבי אנוש, ובשנות השמונים – את לימודיו במינהל מוניציפלי.

יריב לוין: בשנת 1991 כיהן שרוני כיושב-ראש ארגון גמלאי עיריית חיפה וכסגן יושב-ראש ארגון גמלאי השלטון המקומי.

יריב לוין: בשנת 1998 כיהן כסגן וכממלא מקום יושב-ראש התאחדות עולי רומניה בחיפה.

יריב לוין: בחודש מרץ 2006 נבחר שרוני לכנסת מטעם גיל – גמלאי ישראל.

יריב לוין: הוא כיהן בכנסת קדנציה אחת מלאה עד לחודש פברואר 2009.

יריב לוין: בין היתר כיהן שרוני כיושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כחבר בוועדת הכספים, בוועדת החוץ והביטחון, בוועדת החוקה, חוק ומשפט ובוועדה המיוחדת לבעיית העובדים הזרים.

יריב לוין: בנוסף, הוא עמד בראש השדולה למען חיפה והגליל.

יריב לוין: משה שרוני פעל כל חייו למען רווחתם וזכויותיהם של הגמלאים והקשישים בישראל, למען שמירה על איכות הסביבה ולשם פיתוחו ושגשוגו של אזור חיפה והגליל.

יריב לוין: הוא נפטר לפני כחודש והותיר אחריו אישה ושני ילדים.

יריב לוין: יהי זכרו ברוך.

בממשלה בשל: << נושא >> 1.

בממשלה בשל: כישלון ראש הממשלה בטיפול במשבר הקורונה; << נושא >>

בממשלה בשל: << נושא >> 3.

בממשלה בשל: קריסת הדור הצעיר – אחוזי האבטלה הגבוהים בקרב צעירים וההשפעות לטווח ארוך<< נושא >>

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, מכאן אנחנו עוברים להצבעה על הצעות האי-אמון.

יריב לוין: נא לשבת, בבקשה.

יריב לוין: אנחנו עוברים להצבעה על ההצעה הראשונה, הצעת סיעות יש עתיד-תל"ם, שכותרתה: כישלון ראש הממשלה בטיפול במשבר הקורונה.

יריב לוין: הצבעה, בבקשה.

יריב לוין: הצבעה מס' 1 בעד הצעת סיעת יש עתיד-תל"ם להביע אי-אמון בממשלה – 34 נגד – 47 נמנעים – אין הצעת סיעת יש עתיד-תל"ם להביע אי-אמון בממשלה לא נתקבלה.

יריב לוין: בעד – 34, נגד – 47, אין נמנעים.

יריב לוין: לפיכך הכנסת דחתה את הצעת האי-אמון הראשונה.

יריב לוין: אנחנו עוברים להצעת האי-אמון השנייה, של סיעות ימינה וישראל ביתנו, שכותרתה: מחדל הממשלה במערכה – –

קריאה: הם לא פה.

קריאה: סיעת ימינה לא פה, זה רק של ישראל ביתנו.

יריב לוין: – – שכותרתה: מחדל הממשלה במערכה מול נגיף הקורונה.

יריב לוין: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת האי-אמון, בבקשה.

יריב לוין: הצבעה מס' 2 בעד הצעת סיעות ימינה וישראל ביתנו להביע אי-אמון בממשלה – 23 נגד – 49 נמנעים – אין הצעת סיעות ימינה וישראל ביתנו להביע אי-אמון בממשלה לא נתקבלה.

יריב לוין: 23 בעד, 49 נגד, אין נמנעים.

יריב לוין: לפיכך הכנסת דחתה גם את הצעת האי-אמון הזאת.

יריב לוין: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת האי-אמון השלישית והאחרונה, הצעת סיעת הרשימה המשותפת, שכותרתה: קריסת הדור הצעיר – אחוזי האבטלה הגבוהים בקרב צעירים והשפעות לטווח ארוך.

יריב לוין: הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 3 בעד הצעת סיעת הרשימה המשותפת להביע אי-אמון בממשלה – 30 נגד – 50 נמנעים – אין הצעת סיעת הרשימה המשותפת להביע אי-אמון בממשלה לא נתקבלה.

יריב לוין: 30 בעד, 50 נגד, אין נמנעים.

יריב לוין: לפיכך גם הצעת האי-אמון הזו נדחתה.

יריב לוין: אם כן, חברות וחברי הכנסת, הכנסת דחתה את כל שלוש הצעות האי-אמון בממשלה.

יריב לוין: אנחנו עוברים מכאן לנושא הבא.

יריב לוין: [מס' מ/1359; דברי הכנסת, מושב ראשון, חוב' כ"ה, ישיבה 74; נספחות.

יריב לוין: ]

יריב לוין: על סדר-היום הצעת חוק רשות שדות התעופה (תיקון מס' 12 – הוראת שעה), התשפ"א–2020, לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

יריב לוין: יציג את הצעת החוק חבר הכנסת משה גפני, יושב-ראש ועדת הכספים, בבקשה.

משה גפני: אדוני יושב-ראש הכנסת, חברי הכנסת הנכבדים, אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה שנייה ושלישית את הצעת חוק רשות שדות התעופה (תיקון מס' 12 – הוראת שעה), התשפ"א–2020.

משה גפני: הצעת חוק זו היא הצעת חוק ממשלתית שנועדה לסייע לרשות שדות התעופה לנוכח הירידה בהכנסותיה עקב משבר הקורונה.

משה גפני: בהצעת החוק מוצע לאפשר לרשות שדות התעופה לקבל מלוות למטרות פיתוח ולמטרות מימון פעילות שוטפת ולהנפיק למטרות אלה איגרות חוב, ובלבד שהסכום הכולל של המלוות שתקבל הרשות ושל איגרות החוב שתנפיק לא יעלה על 3.1 מיליארד ש"ח.

משה גפני: הרשות תהיה רשאית לקבל מלוות כאמור מיום תחילתו של חוק זה ועד ליום 30 ביוני 2022.

משה גפני: לפי המוצע, המלוות ותנאיהם והנפקת אג"ח ותנאיהן טעונים אישור הממשלה, ואישורים לפי סעיף זה יינתנו לפי הצעת שרי התחבורה והאוצר ובשים לב למצבה הכספי של הרשות, לצפי לעניין יכולתה לעמוד בהתחייבויותיה לפי תנאי המלווה והאג"ח וכן לצפי לעניין היקף הפעילות בענף התעופה.

משה גפני: בנוסף, מוצע לקבוע שלצורך חישוב התמלוגים שעל רשות שדות התעופה לשלם למדינה, תמלוגים בשיעור של 50% מהרווח השנתי הנקי, ינוכה מהרווח הנקי של הרשות החזר קרן המלוות המותר בניכוי ובלבד שהסכום שיופחת לא יעלה על 2.5 מיליארד ש"ח.

משה גפני: לפי המוצע, הניכוי הראשון של החזר קרן המלוות והאג"ח מהרווח הנקי יבוצע לאחר אישור דוחותיה הכספיים של הרשות לשנת 2023.

משה גפני: כמו כן מוצע לקבוע כי ניכוי ההחזר יתאפשר לרשות עד לשנה שבה תנועת הנוסעים הבין-לאומית תעלה על 24 מיליון נוסעים, כפי שהיה בשנת 2019, שבה נקבע סעיף התגמולים במסגרת חוק ההתייעלות, וזאת כמאפיין ליציבות הכנסותיה של הרשות.

משה גפני: הצעת חוק שנועדה כאמור לסייע לרשות שדות התעופה נוכח הירידה בהכנסותיה עקב משבר הקורונה.

משה גפני: אנחנו כולנו יודעים את המציאות שלצערנו הרב אנחנו חיים בה ורשות שדות התעופה לא יכולה לשלם את משכורות החודש.

משה גפני: המשמעות של העניין היא שאנחנו צריכים להתערב ולעזור להם עד שהעניין הזה יסתדר.

משה גפני: חבר הכנסת סמוטריץ'?

בצלאל סמוטריץ': אתה ביקשת ממני להסיר רוויזיה, אבל לא את ההסתייגות.

משה גפני: אתה ביקשת את מה שביקשת ובסוף ויתרת על זה.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה לדבר.

בצלאל סמוטריץ': יש לי הסתייגות, אני רוצה לדבר.

יריב לוין: חבר הכנסת סמוטריץ', אתה עומד על ההסתייגות או עומד על רשות הדיבור?

בצלאל סמוטריץ': אני עומד על רשות הדיבור.

יריב לוין: אז לפנים משורת הדין, כדי שלא תהיינה פה תקלות, אני מודיע לפרוטוקול שאתה לא עומד על ההסתייגות אבל אני אאפשר לך לפנים משורת הדין לדבר וכך אנחנו ניישב את העניין.

משה גפני: לאור האמור, באין הסתייגויות, בגלל שחבר הכנסת סמוטריץ', שהתווכח בוועדה – בסופו של דבר אנחנו לא יכולנו להסכים לזה אחרי שדיברנו עם השרים.

משה גפני: לאור האמור אבקשכם לאשר את הצעת החוק המונחת בפניכם בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

משה גפני: אני מעריך מאוד את טוב ליבך בעניין, בגלל שבאמת הוא ביקש רשות דיבור.

משה גפני: זה לא היה מדויק מכיוון שאנחנו לא היינו צריכים להכניס את זה בחוק, אבל טוב נהגת, אדוני היושב-ראש.

משה גפני: חבר הכנסת סמוטריץ', רבותיי חברי הכנסת, תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: אם כן, יש לנו למעשה שתי בקשות רשות דיבור.

יריב לוין: אם כך, הראשונה שבהן של חבר הכנסת מיקי לוי.

יריב לוין: איפה חבר הכנסת לוי?

יריב לוין: חבר הכנסת מיקי לוי נמצא.

יריב לוין: בבקשה, לרשותך חמש דקות.

מיקי לוי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

מיקי לוי: כנסת נכבדה, הצעת החוק שמונחת לפנינו לקריאה שנייה ושלישית עברה בקריאה ראשונה בוועדת הכספים.

מיקי לוי: נשאלו שאלות מאוד מאוד קשות לפשר הצעת החוק הזאת.

מיקי לוי: מדוע רשות שדות התעופה זקוקה לקבל הלוואה חיצונית מגורמים פיננסיים חיצוניים?

מיקי לוי: והתשובה היא פשוטה: רשות שדות התעופה בשנה החולפת שילמה 1.25 מיליארד שקלים למשרד האוצר.

מיקי לוי: רשות שדות התעופה, יחד עם החברות הממשלתיות – עד 2013 רובן היו רושמות הפסדים כספיים לא קטנים, ולא פעם אחת נדרשה המדינה להכניס את ידה לכיסה ולתמוך באותן חברות ממשלתיות כדי שיחזיקו את עצמן; למתן שירותים חיוניים, בוודאי ובוודאי, להחזיק את הראש מעל פני המים.

מיקי לוי: החל מ-2013, בעקבות שינויים שנעשו – ואני מקווה שלא יפגעו בשינויים האלה – מבחירת דירקטורים עצמאיים בעלי מקצוע ועד שינוי תפיסה של ניהול עצמי של אותן רשויות, הרשויות האלה החלו להרוויח כסף, ולא מעט כסף, ולא רק להחזיק את עצמן אלא לשלם מהרווחים שלהן למשרד האוצר.

מיקי לוי: אותו דבר היה עם רשות שדות התעופה, שעברה לניהול עצמאי, לא תלוי.

מיקי לוי: לא רק שהיא לא רשמה לעצמה הפסדים, אלא נהפוך הוא: היא החלה לרשום רווחים בדוחות הכספיים, רווחים נאים מאוד, עם ניהול עצמי נכון, כאילו מנהלים חברה כלכלית לכל דבר ועניין.

מיקי לוי: זאת ועוד, פותחו גם בתוך הרשות עצמה פיתוחים שונים, ותחזוקה ושיפורים משמעותיים בשדה עצמו ובמבנים עצמם.

מיקי לוי: בשנה החולפת, כפי שציינתי, נדרשה רשות שדות התעופה להעביר 1.25 מיליארד שקל לאוצר המדינה.

מיקי לוי: חלק מהכסף הזה עבר לרשויות מקומיות כדי לפצות אותן על תשתיות שלהן שמצויות מסביב לשדה התעופה, תשתיות שנשחקות, ופיצוי על הרעש שנגרם להן.

מיקי לוי: אנחנו בירכנו על כך גם בוועדת הכספים, למרות שאני חשבתי שצריך לפצות רק את אלה שמסביב לשדה התעופה ולא את אלה שנמצאים במרחב השני של השדה.

מיקי לוי: רשות שדות התעופה, בעקבות הקורונה, נקלעה לקשיים.

מיקי לוי: מכיוון שהעבירה את הרווחים שלה למשרד האוצר, היא נקלעה לקשיים כלכליים.

מיקי לוי: משנקלעה לקשיים כלכליים, מייד – חודש או חודשיים לאחר תחילת הקורונה – העובדים ויתרו על 10% משכרם כדי להחזיק את הרשות עם הראש מעל פני המים.

מיקי לוי: לאחר מכן – על 15%, ובעת האחרונה, מזה כמה חודשים, ה-level של ההנהלה הבכירה מוותר על 25% משכר המנהלים.

מיקי לוי: יש לברך על הצעד הזה ולגלות הבנה.

מיקי לוי: הצעת החוק שמונחת לפנינו פשוטה מאוד: לאפשר לרשות שדות התעופה לקבל הלוואות מגורמים חיצוניים, ואם אינני טועה, להחזיר אותן במהלך 15 שנים.

מיקי לוי: רשות שדות התעופה היא גוף איתן, מנוהל היטב, ואין לי בכלל ספק שהוא יכול לעמוד במטלה הזו של החזר ההלוואה שהוא אמור לקחת כדי להכין את עצמו לפתיחת השמיים.

מיקי לוי: אני קורא לכל חברי הכנסת, אופוזיציה וקואליציה, להצביע בעד ההצעה הזו.

מיקי לוי: הצעת החוק הזו בהחלט ראויה.

מיקי לוי: תודה רבה, אדוני.

יריב לוין: תודה.

יריב לוין: אני מזמין את חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ', בבקשה.

יריב לוין: אחרי חבר הכנסת סמוטריץ' אנחנו נעבור להצבעה.

בצלאל סמוטריץ': אדוני היושב-ראש, חבריי השרים, אדוני יושב-ראש הוועדה, חברי הכנסת, אני באמת לא מתכונן עכשיו לחזור כאן על כל ההערות – את חלקן אמר חבר הכנסת מיקי לוי עכשיו – שהיו לנו לחוק הזה במסגרת דיוני הוועדה.

בצלאל סמוטריץ': נדמה לי שעל רקע התחייבות האוצר ב-2018, כשנלקחו אותם מיליארדים של רשות שדות התעופה וניתנה התחייבות שככל שרשות שדות התעופה תזדקק לאותה רשת ביטחון משרד האוצר יעניק אותה, מן הראוי שכך יהיה.

בצלאל סמוטריץ': סברתי, וזו ההסתייגות שהגשתי, שלא נדרשת החלטת ממשלה נוספת כדי לאשר.

בצלאל סמוטריץ': אבל אני באמת לא רוצה להיכנס לאירוע הזה.

בצלאל סמוטריץ': אני רק רוצה לנצל את הדקה, ותודה רבה, היושב-ראש, שנתת לי, כדי לומר – – –

יריב לוין: יש לך – – –

בצלאל סמוטריץ': לא, לא, באמת דקה כדי לומר מילה טובה לאנשי רשות שדות התעופה, מהמנכ"ל גנות ועוזריו ומנהל נתב"ג זכאי, מגדל הפיקוח ואחרים, וכמובן העובדים.

בצלאל סמוטריץ': רשות שדות התעופה הייתה הראשונה לפגוש את המשבר הזה – אני מזכיר, אי שם, חודשים-חודשים קודם; הענף הראשון שנפגע היה ענף התעופה, ורשות שדות התעופה הייתה הגורם הראשון/ עוד לפני שהממשלה הבינה מי נגד מי ונכנסה למשא ומתן מול ההסתדרות והעובדים, והתחילה לגבש מתווים לשירות הציבורי, רשות שדות התעופה עשתה את זה בעצמה.

בצלאל סמוטריץ': היא נכנסה לצעדי ההתייעלות מאוד טובים, מאוד קשים, באחריות גדולה.

בצלאל סמוטריץ': ושוב, לומר מילה טובה גם להנהלה, גם לעובדים.

בצלאל סמוטריץ': אני סמוך ובטוח – מהיכרותי עם הרשות, עם יכולותיה, עם עוצמתה – שהרשות, בעזרת השם, תתאושש מהמשבר הזה, כמו כולנו, כמו המדינה כולה.

בצלאל סמוטריץ': אז באמת, תודה.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו מקווים ומצפים לימים טובים יותר בכלל במדינה, ובתחום התעופה בפרט.

יריב לוין: תודה.

יריב לוין: ואני מבקש להצטרף לדברים שלך.

יריב לוין: בעת הכהונה שלי כשר התיירות זכיתי לעמוד באמת מקרוב על העבודה העצומה שעשתה רשות שדות התעופה, שעשו העובדים, והיה להם חלק גדול בהישגים שהגענו אליהם בהעלאת מספר התיירים שהגיעו לארץ.

יריב לוין: אני חושב שבהחלט הם ראויים לעזרה ולסיוע.

יריב לוין: ואני גם חושב שזו השקעה טובה, מכיוון שמהר מאוד המערכת הזאת תחזור לפעול ותחזיר בריבית דריבית את ההשקעה שאנחנו נדרשים להשקיע בה בימים אלה.

יריב לוין: אם כן, חברות וחברי הכנסת, נא לשבת.

יריב לוין: בבקשה לשבת.

יריב לוין: נא לשבת כדי שאנחנו נוכל לעבור להצבעה.

יריב לוין: ביציע, נא לשבת, חברי הכנסת האוזר, מרגי.

יריב לוין: חברי הכנסת האוזר, מרגי, כל אחד צריך פה הזמנה אישית.

יריב לוין: נא לשבת.

יריב לוין: נא לשבת.

יריב לוין: חברת הכנסת מלינובסקי, אם אני מזהה נכון, עם הגב, נא לשבת.

יריב לוין: נא לשבת.

יריב לוין: חברת הכנסת מלינובסקי, איך את רוצה שננהל ככה ההצבעה?

יריב לוין: נא לשבת.

יוליה מלינובסקי: – – – מפריע לך?

יוליה מלינובסקי: עברתי שם.

יריב לוין: אין בעיה.

יריב לוין: את יכולה לשבת בכל כיסא שאת רוצה, רק לשבת.

יריב לוין: אם כן, אנחנו עוברים להצבעה.

יריב לוין: מאחר שלהצעת החוק אין הסתייגויות, אנחנו עוברים מייד להצבעה בקריאה שנייה כנוסח הוועדה על הצעת חוק רשות שדות התעופה (תיקון מס' 12 – הוראת שעה), התשפ"א–2020, בקריאה שנייה.

יריב לוין: הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 4 בעד סעיפים 1–2 – 42 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–2 נתקבלו.

יריב לוין: בעד – 43, בצירוף קולו של חבר הכנסת סמוטריץ', אין מתנגדים, אין נמנעים.

יריב לוין: לפיכך, אני קובע שהחוק אושר בקריאה שנייה.

יריב לוין: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק רשות שדות התעופה (תיקון מס' 12 – הוראת שעה), התשפ"א–2020, בקריאה השלישית.

יריב לוין: הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 5 בעד החוק – 41 נגד – אין נמנעים – 1 חוק רשות שדות התעופה (תיקון מס' 12 – הוראת שעה), התשפ"א–2020, נתקבל.

יריב לוין: בעד – 42 בצירוף קולו של חבר הכנסת סמוטריץ', אין מתנגדים, נמנע אחד.

יריב לוין: לפיכך, אני קובע שהצעת חוק רשות שדות התעופה (תיקון מס' 12 – הוראת שעה), התשפ"א–2020, התקבלה בקריאה שלישית ונכנסה לספר החוקים.

יריב לוין: מכאן, חברות וחברי הכנסת, אנחנו עוברים לסעיף הבא על סדר-היום: הודעת הממשלה בהתאם לסמכותה לפי סעיף 31(ב) לחוק-יסוד: הממשלה בדבר החלטותיה כדלקמן: א.

יריב לוין: להעביר לשר אריה מכלוף דרעי את סמכויות השר לשירותי דת לפי חוק שירותי הדת היהודיים [נוסח משולב], התשל"א–1971, לפי חוק הזכות לקבורה אזרחית חלופית, התשנ"ו–1996, ולפי סעיף 99 לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה–1965, בקשר למועצה האזרחית חוף אשקלון, למועצה האזורית באר טוביה, למועצה האזורית מרחבים ולמועצות הדתיות באותן רשויות, וזאת כל עוד השר יעקב אביטן מכהן בתפקיד השר לשירותי דת.

יריב לוין: ב.

יריב לוין: להעביר לשר אריה מכלוף דרעי את סמכויות השר לשירותי דת לפי חוק שירותי הדת היהודיים [נוסח משולב], התשל"א–1971, לפי חוק הזכות לקבורה אזרחית חלופית, התשנ"ו–1996, ולפי סעיף 99 לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה–1965, בקשר למועצה הדתית ולעיריית אשקלון, וזאת עד ליום 17 בנובמבר 2020.

יריב לוין: אני מזמין את השר המקשר בין הממשלה לכנסת דוד אמסלם למסור את ההודעה.

יריב לוין: בבקשה.

דוד אמסלם: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מתכבד להודיע כי הממשלה החליטה, בהתאם לסמכותה לפי סעיף 31(ב) לחוק-יסוד: הממשלה, כדלקמן: א.

דוד אמסלם: להעביר לשר אריה מכלוף דרעי את סמכויות השר לשירותי דת לפי חוק שירותי הדת היהודיים [נוסח משולב], התשל"א–1971, לפי חוק הזכות לקבורה אזרחית חלופית, התשנ"ו–1996, ולפי סעיף 99 לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה–1965, בקשר למועצה האזורית חוף אשקלון, למועצה האזורית באר טוביה, למועצה האזורית מרחבים ולמועצות הדתיות באותן רשויות, וזאת כל עוד השר יעקב אביטן מכהן בתפקיד השר לשירותי דת.

דוד אמסלם: ב.

דוד אמסלם: להעביר לשר אריה מכלוף דרעי את סמכויות השר לשירותי דת לפי חוק שירותי הדת היהודיים [נוסח משולב], התשל"א–1971, לפי חוק הזכות לקבורה אזרחית חלופית, התשנ"ו–1996, ולפי סעיף 99 לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה–1965, בקשר למועצה הדתית ולעיריית אשקלון, זאת עד ליום 17 בנובמבר 2020.

דוד אמסלם: בהתאם לסעיף האמור בחוק-היסוד, מבקשת הממשלה את אישורה של הכנסת להחלטה בדבר העברת סמכויות זאת.

דוד אמסלם: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, האם עוד מישהו מעוניין להירשם לדבר?

יריב לוין: לא.

יריב לוין: אם כך, אני סוגר את רשימת הדוברים ואנחנו נעבור לדיון עצמו.

יריב לוין: ראשון הדוברים, חבר הכנסת אלי אבידר – איננו; חבר הכנסת יבגני סובה – איננו; חבר הכנסת ווליד טאהא – איננו.

יריב לוין: חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין, בבקשה.

יריב לוין: את יכולה לדבר שם למעלה, אם את מעוניינת.

יריב לוין: בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: כנסת נכבדה, יו"ר נכבד.

יריב לוין: רבותיי, חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין ברשות דיבור.

יריב לוין: חבר הכנסת מרגי, אנא.

יריב לוין: בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: (אומרת דברים בשפה הערבית, להלן תרגומם: שלחנוךָ להביא הדרכה ורחמים על שוכני העולמים.

אימאן ח'טיב יאסין: בימים האחרונים כולם מדברים על מה שקורה בצרפת ועל הפגיעה בשליח, עליו התפילה והשלום.

אימאן ח'טיב יאסין: בזמן שמקרון טוען שהוא האחראי לחירויות וזכויות האדם הוא, בשם אותו עיקרון, רומס את זכויותיהם של שמונה מיליון מוסלמים בצרפת.

אימאן ח'טיב יאסין: ) חשוב לציין, שכולם יבינו וידעו, שבזמן שנשיא צרפת מקרון רומס את זכויות האדם בטענה שהוא שומר על זכויות האדם, מי שמצדד בו – ההנהגה באירופה במקום לצדד הייתה צריכה לגנות את התקיפה על ארדואן ועל טורקיה כמעצמה מוסלמית.

אימאן ח'טיב יאסין: ביום חמישי יחול יום הזיכרון של הולדת הנביא מוחמד, (אומרת בערבית: עליו התפילה והשלום.

אימאן ח'טיב יאסין: ) ביום הזה אנחנו רוצים להגיד ולהזכיר לעולם כולו את הערכים ואת הכבוד שהביא הנביא לעולם.

אימאן ח'טיב יאסין: (אומרת בערבית: שלחנוךָ להביא הדרכה ורחמים על שוכני העולמים.

אימאן ח'טיב יאסין: ) תסתכלו על המשוואה הזאת.

אימאן ח'טיב יאסין: מי שמביא אור לעולם ורחמנות הלכה למעשה – מנגד יוצאים נגדו בהסתה, לא רק נגד דמותו הקדושה אלא כל מה שהוא מסמל.

אליהו ברוכי: נא לסיים.

אימאן ח'טיב יאסין: והמוסלמים באירופה, המוסלמים באירופה הפכו בימים האלה ליהודים החדשים, וזה צריך להדאיג את כל מי שיש לו ערך ורגש וכבוד לאנושות.

אליהו ברוכי: תודה רבה.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת ווליד טאהא, בבקשה.

אליהו ברוכי: שלוש דקות, בבקשה.

וליד טאהא: כבוד היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת.

וליד טאהא: כמו בכל שנה מזה 64 שנים יציינו תושבי כפר קאסם את יום הזיכרון לטבח כפר קאסם, שבו נהרגו 49 אזרחים, נשים, ילדים, זקנים וטף ללא עוול בכפם.

וליד טאהא: תחת ממשל צבאי, שהוכרז על האוכלוסייה הערבית עם כינון הממשלה הזמנית, ובהוראת מפקד פיקוד מרכז בצבא, הוקדם באותו היום העוצר הלילי היומי שהיה מוטל על היישוב לשעה 17:00 מבלי שהיה אפשר ליידע את כל החקלאים שיצאו בבוקר לעבודתם על דבר הקדמת העוצר.

וליד טאהא: כשנשאל מפקד פיקוד מרכז יששכר שדמי על ידי חייליו איך יתנהגו עם התושבים שיחזרו ליישוב אשר לא ידעו על הקדמת העוצר, הוא ענה: אללה ירחמו.

וליד טאהא: ההודעה על הקדמת העוצר נמסרה למוח'תאר היישוב כחצי שעה ממועד היכנסו לתוקף.

וליד טאהא: כששאל המוח'תאר כיצד ינהגו באלה שיחזרו אחרי שעה 17:00 ולא ידעו גם הם על הקדמת העוצר, ענו לו שהם ידאגו לכולם.

וליד טאהא: בשעה 17:00 בדיוק החלו התושבים לחזור ביחידים ובקבוצות.

וליד טאהא: כל מי שהגיע התבקש לעמוד בשורה.

וליד טאהא: נשים, גברים, זקנים וילדים נתבקשו לעמוד בשורה ונורו למוות, הוצאו להורג ללא הבחנה.

וליד טאהא: הידיעה על ההרג ההמוני שמתבצע בכניסת היישוב התפשטה מבית לבית, וזרעה אימה ופחד בממדים אכזריים.

וליד טאהא: בכל פעם שירו באדם אחד או בקבוצת אנשים מישהו דאג להעביר במכשירי הקשר של הצבא את משחק המספרים – אחד פחות, עשרה פחות, 20 פחות – עד שהמספר הגיע לעשרות הרוגים.

וליד טאהא: מדינת ישראל ניסתה להסתיר את דבר הטבח, וקבורת הנרצחים הוסיפה לכאב העצום ולפחד שפקד את הכפר דאז.

וליד טאהא: גם המשפט שנערך לרוצחים – –

אליהו ברוכי: נא לסיים.

וליד טאהא: – – לא הוסיף להרגעת היישוב, ואחרון הנאשמים יצא מהכלא בשנת 1960.

וליד טאהא: מי שנאשם ברצח עשרות אנשים יצא מהכלא עוד בשנת 1960.

אליהו ברוכי: נא לסיים.

וליד טאהא: כתם הטבח, היושב-ראש, ממשיך להיות על המצח של המדינה – –

אליהו ברוכי: נא לסיים.

וליד טאהא: – – שלא הכירה בחלקה בטבח עד עצם היום הזה.

וליד טאהא: משפט אחרון: מכאן אני קורא לממשלה להכיר באחריות המדינה לטבח שעשו חייליה, על כל המשתמע מכך – משפטית, היסטורית, ערכית וכספית.

וליד טאהא: תודה רבה.

אליהו ברוכי: תודה רבה.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת יבגני סובה, בבקשה.

יבגני סובה: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, מהבוקר אני מקבל המון פניות בבקשה אחת: תגיב לכתבה, או יותר נכון תחקיר שפורסם אתמול בערוץ 13 וכולו מוקדש לחוק הדרכונים שעבר בכנסת לפני כשלוש שנים.

יבגני סובה: מי שעשה את התחקיר זה עיתונאי מוערך, רביב דרוקר, שאני חייב להגיד, אני מכיר אותו אישית הרבה שנים.

יבגני סובה: אני רוצה לפנות אליו.

יבגני סובה: רביב, אני פונה אליך לא כחבר כנסת אלא גם כעיתונאי לשעבר: אני ראיתי את התחקיר, ואני רוצה להגיד לך, רביב, שזאת לא עבודה שתוכל להתגאות בה.

יבגני סובה: אני גם אנמק את עצמי.

יבגני סובה: בפניות שקיבלתי ובגינויים שקיבלתי מהבוקר, מה שמאחד את כל הפניות, הייתי אומר, זה הניסיון להדוף את ריח הגזענות שבא מהתחקיר הזה.

יבגני סובה: בלי שום קשר לשיוך הפוליטי, בלי שום קשר לשיוך המפלגתי, אדוני היושב-ראש, וגם בלי שום קשר לשיוך החברתי, רוב-רובם של האנשים שאני שוחחתי איתם מאתמול בלילה והיום בבוקר, פשוט מתקוממים ורוצים להגיד שזה לא תחקיר – זו חלטורה אחת גדולה.

יבגני סובה: מה הבעיה, אני שואל את עצמי, ואני גם שואל את מי שעשה את התחקיר הזה, מה הבעיה?

יבגני סובה: אם אנשים פועלים על פי החוק, אז מה הבעיה שאנשים יפעלו על פי החוק?

יבגני סובה: אני חושב שהחוק הזה – – –

בצלאל סמוטריץ': אתם חוקקתם אותו, בלי שום ספק.

יבגני סובה: אני לא ביקשתי – אתה, יש לך רשות דיבור, תתייחס.

יבגני סובה: אתה, אל תפריע לי.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת סמוטריץ', בבקשה.

יבגני סובה: חבר הכנסת סמוטריץ', את הדברים ההזויים שלך אתה כבר אמרת על חוק השבות.

יבגני סובה: אתה גם נעלמת כשהייתה הצבעת אי-אמון שלך, אז תן לי לדבר, אחר כך תגיד את הדברים שלך.

בצלאל סמוטריץ': – – – צדקתי.

יבגני סובה: אתה לא צדקת.

יבגני סובה: אפילו במילימטר לא צדקת.

בצלאל סמוטריץ': – – –

יבגני סובה: מה שאני רוצה להגיד זה שבתחקיר הזה מצאו שלושה סלבים – בסדר, מצאו שלושה סלבים שהם ממוצא יהודי – יהודים, מה זה "ממוצא יהודי", יהודים.

יבגני סובה: הם קיבלו אזרחות על פי החוק, ומה לעשות, לא השתכנו בישראל, חזרו לארץ המוצא.

יבגני סובה: אני שואל שאלה: מה, הם היו סוחרים בנשק באפריקה?

יבגני סובה: מה, הם העבירו קוקאין ממקסיקו?

יבגני סובה: מה, הם מימנו מיליציות בדרום אמריקה?

יבגני סובה: מה אתה, רביב דרוקר, הופך אנשים שקיבלו אזרחות על פי החוק לחשודים ולעבריינים?

יבגני סובה: אני רוצה להגיד עוד משהו.

יבגני סובה: התחקיר הזה זו הסתה פרועה נגד הציבור של העולים.

יבגני סובה: אנשים מגיעים לארץ על פי החוק, גם כאלה שמותר להם לקבל את הדרכון על פי החוק, והם בוחרים, מסיבות שונות, לחזור לארץ המוצא – כי יש להם עסקים, ויש כאלה שחוזרים אחרי שנה-שנתיים.

יבגני סובה: מה לעשות, אנחנו לא חיים בעידן של שנות השבעים והשמונים, כשלא היה אינטרנט והיינו מגיעים לפה וידענו שלא נחזור בשנים הקרובות לארץ המוצא.

אליהו ברוכי: תודה רבה.

אליהו ברוכי: נא לסיים.

יבגני סובה: אני כבר מסיים.

יבגני סובה: חצי משפט, אדוני היושב-ראש.

יבגני סובה: מה שאני רוצה להגיד: אני מאוד שמח שהתחקיר הזה, שהוא גזעני, גרם להרבה אנשים להתאחד.

יבגני סובה: ואני שמח שיושב-ראש ועדת הקליטה והתפוצות אמר הבוקר, ביום העלייה, אדוני היושב-ראש, את המשפט הכי חשוב – שהוא יקיים דיון בנושא הזה, ואנחנו עוד נשמע הרבה על הדבר הזה.

יבגני סובה: תודה רבה.

אליהו ברוכי: תודה רבה.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת אלי אבידר, בבקשה, שלוש דקות לרשותך.

אלי אבידר: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, כל בר-דעת מבין שנתניהו אינו מתכוון לעמוד בהסכמים עם כחול לבן, וגם אין לו כוונה להגיע לבית המשפט.

אלי אבידר: הוא לא מעביר תקציב כמסוכם, ושני עורכי הדין שלו עוסקים בדבר אחד – דחיית המשפט.

אלי אבידר: הסקרים מנבאים לו מפלה.

אלי אבידר: כל שבוע שחולף מכניס עשרות אלפי אזרחים נוספים למעגלי האבטלה, הייאוש והעוני.

אלי אבידר: הציבור מאשים אותו.

אלי אבידר: לא נשאר עוד את מי להאשים: הפקידות הבכירה התפטרה, את השרים הוא סירס.

אלי אבידר: נתניהו הוא האשם המרכזי במצב שנוצר.

אלי אבידר: מדינת ישראל אדומה.

אלי אבידר: העיניים במדינת ישראל אדומות – מדמעות המובטלים, הייאוש והעוני; אזרחים טובים שנתניהו הרס להם את החיים.

אלי אבידר: הם צופים בו במסיבות העיתונאים ולא מאמינים שהוא חוזר על אותן סיסמאות: אנחנו סיפור הצלחה, מאירופה באים ללמוד מאיתנו, הצלחנו בענק.

אלי אבידר: בשכונה היו אומרים: מילים כמו חול ואין מה לאכול.

אלי אבידר: המשפט הזה רלוונטי היום יותר מתמיד.

אלי אבידר: חברותיי וחברי הכנסת, היועמ"ש הבהיר שהגשת שלושה כתבי אישום היא המקסימום שהוא מסוגל ורוצה לעשות בעת הזאת.

אלי אבידר: אבל יש לו אחריות נוספת, לא פחות חשובה: אביחי מנדלבליט חייב לעדכן את הציבור על גישושים לעסקת טיעון מבאי כוחו של נתניהו.

אלי אבידר: זוהי חובתו המוסרית.

אלי אבידר: גם אם הוא בטוח שמדובר בגישוש מקדים, או אפילו בגישושון, וגם אם הגישושון נזרק לחלל האוויר לאחר שבא כוחו של נתניהו לוגם מספל קפה ואומר: מה מנדלבליט היה אומר אילו היינו מציעים?

אלי אבידר: הציבור הישראלי זכאי לדעת.

אלי אבידר: וזו אינה חובתו של מנדלבליט לבד, זוהי גם חובתם של המשנים והעוזרים האישיים שלו, של ממלא מקום פרקליט המדינה, המשנים והעוזרים שלו, של אנשי פרקליטות מחוז מיסוי וכלכלה.

אלי אבידר: זוהי חובתו של כל אחד מהם ליידע את הציבור שבא כוחו של נתניהו החל בגישושים לעסקת טיעון.

אלי אבידר: גם לנו יש אחריות – להגדיל את המחאה.

אלי אבידר: במוצ"ש הקרוב חייבים לעלות לבלפור, אבל רק באוטובוסים.

אלי אבידר: מאות רבות של אוטובוסים מלאים במפגינים מכל קצוות הארץ יביאו את הסיוט הזה לכדי סיום.

אלי אבידר: אדוני היושב-ראש, נתניהו ינצח כשאנחנו נרים ידיים, ואנחנו לא נרים ידיים.

אלי אבידר: במוצ"ש הקרוב 300,000 מפגינים בבלפור, עד שיתפטר.

אלי אבידר: תודה רבה, אדוני.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת אלי אבידר, תודה רבה.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת אוסאמה סעדי – אינו נוכח.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת סעיד אלחרומי, בבקשה.

סעיד אלחרומי: תודה, אדוני היושב-ראש.

סעיד אלחרומי: חבריי חברי הכנסת, היום בישיבת הוועדה לזכויות הילד נחשפו נתונים מבהילים על קצב התמותה של ילדים ושל תינוקות בנגב בפרט, אבל בכלל בחברה הערבית.

סעיד אלחרומי: מהנתונים עלה שמספר התינוקות שמתים בשנה בחברה הערבית הוא כפול מאלה בחברה היהודית, בחברה הישראלית בכלל.

סעיד אלחרומי: אבל בנגב המספר מבהיל ומפחיד.

סעיד אלחרומי: יש שם יישובים שבהם פי חמישה מהחברה הישראלית בכלל, יש פי שישה, ויש מקומות שזה עד כדי כך שקצב התמותה ומספר הילדים המתים הוא פי שמונה מאשר בשאר החברה הישראלית.

סעיד אלחרומי: והשאלה הנשאלת, למה המספרים האלה, המבהילים האלה, המפחידים האלה?

סעיד אלחרומי: ומה הסיבות, אדוני היושב-ראש, למצב הנוראי הזה?

סעיד אלחרומי: כולנו רואים את הזלזול בחיי אדם שקורה בכפרים הלא-מוכרים.

סעיד אלחרומי: יש לנו יישובים של אלפי תושבים שאין בהם טיפת חלב.

סעיד אלחרומי: פשוט מאוד.

סעיד אלחרומי: וכשפונים, הסיבה הפשוטה היא שהכפר לא מוכר.

סעיד אלחרומי: יש שם בית ספר, דרך אגב.

סעיד אלחרומי: יש שם ילדים שלומדים בבית ספר, ובחלק מהם יש כביש גישה.

סעיד אלחרומי: אבל משום מה, טיפת חלב אין.

סעיד אלחרומי: האימא ההרה, נשים הרות, צריכות להתנייד עשרות קילומטרים כדי להגיע ליישוב מוכר, אם זה בקרבת באר שבע או ערד או דימונה, להגיע לשם, ואז מתפלאים על המספרים הנוראיים האלה.

סעיד אלחרומי: ביישוב א-זרנוק, למשל, יש אלפי תושבים.

סעיד אלחרומי: יש בית ספר יסודי, יש סניף של קופת חולים, יש אפילו בית ספר תיכון שנפתח בשנה שעברה, אבל משום מה – –

בצלאל סמוטריץ': אתה שוכח – – – קרקע פרטית – – –

סעיד אלחרומי: – – אבל משום מה – סמוטריץ', המפלגה שלך, חמש שנים לקחה את הנגב אחורה עשרות שנים – משום מה אין טיפת חלב.

סעיד אלחרומי: בתל ערד למשל יש בית ספר יסודי, יש אלפי תושבים מסביב, אבל שוב אותה סוגיה.

סעיד אלחרומי: בכפרים המוכרים יש מחסור עמוק בשירותי בריאות.

סעיד אלחרומי: דבר חמור יותר מכך הוא המחסור באחיות.

סעיד אלחרומי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, בחלק מהמרפאות פשוט אין אחיות.

סעיד אלחרומי: הייתה תוכנית, אדוני השר, הייתה תוכנית להכשרת אחיות בנגב, באוניברסיטת בן-גוריון, לפני כמה שנים.

סעיד אלחרומי: היו 50 אחיות.

סעיד אלחרומי: אני לא יודע מה הסיבה, אבל התוכנית נעצרה.

סעיד אלחרומי: והשכר שאחיות מקבלות במרפאות האלה, בעיקר כשהן שייכות למשרד הבריאות, השכר נמוך.

אליהו ברוכי: נא לסיים.

סעיד אלחרומי: וכאן אין הבדל בין אחיות יהודיות או בדואיות, בכלל אנשים לא מגיעים לשם, והחברה משלמת מחיר כבד.

סעיד אלחרומי: תודה, אדוני היושב-ראש.

אליהו ברוכי: תודה רבה.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת ינון אזולאי, בבקשה.

אליהו ברוכי: ואחריו – חבר הכנסת סמי אבו שחאדה.

ינון אזולאי: אדוני היושב בראש, כבוד השר, חבריי חברי הכנסת, השופט בדימוס אורי שוהם, נציב תלונות הציבור, אמר שצריך לבחון שוב, צריך לבחון אם הגאון הרב יצחק יוסף יכול להמשיך לכהן כדיין בבית הדין הגדול.

ינון אזולאי: השופט בדימוס מתנהג אל הרפורמים כאילו הוא עובד אצלם, לוביסט שלהם.

ינון אזולאי: הרי מה אמר הרב יצחק?

ינון אזולאי: שאותם אלה מזייפים את היהדות.

ינון אזולאי: אנחנו, אין לנו בעיה עם אדם שהוא לא שומר תורה ומצוות.

ינון אזולאי: אנחנו מקרבים, ואם הוא לא רוצה להתקרב, אנחנו נמשיך ונכבד.

ינון אזולאי: אבל מתי כואב לי?

ינון אזולאי: כאשר אדם רוצה לזייף אותי, כאשר אדם רוצה לזייף את התורה שלי, את היהדות שלי.

ינון אזולאי: מה הם רוצים לעשות?

ינון אזולאי: להכניס עוד ועוד אנשים ולהגיד שהם יהודים.

ינון אזולאי: גיור רפורמי זה לא גיור.

ינון אזולאי: הרב עובדיה יוסף, זכר צדיק וקדוש לברכה, כבר אמר עליהם שהם עוקרים את תורת ישראל, עוקרים את תורת ישראל.

ינון אזולאי: אנחנו הרי באים לקרב, וכאשר אדם רפורמי בא ואומר שהגיור שלו – אימא שהיא לא יהודייה יכולה להיכנס תחת כנפי היהדות בלי גיור, בלי כלום – בעצם מה הוא אומר פה?

ינון אזולאי: עוד ועוד גויים.

ינון אזולאי: האם לזה ייקרא יהדות, זרם ביהדות?

ינון אזולאי: זה לא זרם, זו לא יהדות.

ינון אזולאי: אנחנו באים ומגבים ונותנים ועושים הכול כדי לקרב אחד אל השני.

ינון אזולאי: אבל אנחנו נסמכים גם על דעת גדולים, מרן רבנו עובדיה יוסף, ובנו ממשיך דרכו הרב יצחק יוסף, הרב הראשי לישראל, שאין חולק עליו, אין חולק על דבר כזה שהוא בא ומקרב.

ינון אזולאי: הוא יכול להדיח אותו?

ינון אזולאי: הגיע הזמן שנציב תלונות הציבור בדיינים יבוא מן הדיינים שמבינים מהי יהדות, מהי תורת ישראל, ולא יבוא מלוביסטים של הרפורמים כמו אורי שוהם.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת ינון אזולאי, תודה רבה, אני מצטרף לדבריך.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת סמי אבו שחאדה, בבקשה – אינו נוכח.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ', בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חבריי חברי הכנסת, תראו, צריך לקרוא לילד בשמו.

בצלאל סמוטריץ': מה שאתם עושים עכשיו זאת הלאמה של משרד הדתות ושל מערך הכשרות במדינת ישראל, הלאמה על ידי מדינת המשפטנים.

בצלאל סמוטריץ': יושב-ראש הכנסת נענה לבקשתי, ביקש מדינה זילבר את חוות הדעת, והיא הונחה ופורסמה לחברי הכנסת.

בצלאל סמוטריץ': זו חוות דעת מופרכת ברמות שסטודנט למשפטים שנה א' סמסטר א' מבין עד כמה היא מופרכת.

בצלאל סמוטריץ': זה שהשר אביטן לא יכול לעסוק בעניינים ספציפיים שנוגעים למועצה האזורית חוף אשקלון, שהוא עדיין מכהן בה – אגב, גם זה בעיניי מאוד בעייתי; מה זה יוצאים לחל"ת מתפקיד רב?

בצלאל סמוטריץ': אם לא צריך רב, נפטר את כל הרבנים, נחסוך כסף, ואם צריך רב, אז צריך רב.

בצלאל סמוטריץ': הלכת להיות סגן ראש עיר או הלכת להיות שר דתות – תמנה רב אחר.

בצלאל סמוטריץ': איזה מין דבר זה ששומרים לך את התפקיד כרב בחל"ת?

בצלאל סמוטריץ': מי ייתן את השירותים האלה?

בצלאל סמוטריץ': אבל שימו את זה רגע בצד.

בצלאל סמוטריץ': אני מוכן לקבל ששר הדתות לא יכול לעסוק בעניינים שנוגעים במישרין לחוף אשקלון, גם לאשקלון, שעד עכשיו הוא כיהן שם כסגן ראש עיר, נניח.

בצלאל סמוטריץ': יש לו אחים בשני מושבים – לא רלוונטי, אבל נניח.

בצלאל סמוטריץ': לטעון ששר הדתות לא יכול לעסוק בכלל במה שנוגע לתנאי עבודתם ומשכורתם של רבנים כי הוא רב זה מופרך לחלוטין.

בצלאל סמוטריץ': מה, יועצים משפטיים יכולים להיות מעורבים בחקיקה שנוגעת לייעוץ המשפטי לממשלה?

בצלאל סמוטריץ': חוק היועמ"שים, יגידו כן, יגידו לא, נביא חוקים אחרים.

בצלאל סמוטריץ': מותר להם.

בצלאל סמוטריץ': הם יכולים לקבוע מה תפקידם וסמכויותיהם של היועצים המשפטיים ושל פרקליטי המדינה, זה בסדר גמור, אבל שר הדתות לא יכול להתעסק במה שנוגע לתנאים ולשכר וכולי של רבנים, כי הוא בעצמו רב.

בצלאל סמוטריץ': מה רוצים, שנביא סנדלר להיות שר דתות?

בצלאל סמוטריץ': סוף-סוף הביאו שר דתות שמבין בענייני יהדות, שמבין בצורכי הדת, שיודע להתעסק איתם.

בצלאל סמוטריץ': יותר מזה.

בצלאל סמוטריץ': הוא לא יכול להיות שותף לעיצוב ההסדר הממשלתי החדש שמתגבש בחקיקה, חברים.

בצלאל סמוטריץ': אתם יודעים מה זה לקבוע ששר מנוע מלהיות מעורב בגיבוש חקיקה?

בצלאל סמוטריץ': כי מה?

בצלאל סמוטריץ': תראו, זאת הדרך של המשפטנים לבצר את השליטה שלהם במשרדי הממשלה.

בצלאל סמוטריץ': או שיבוא שר טמבל שלא מבין שום דבר והמשפטן יקבע, או, אם יבוא שר חכם שבא מהתחום ומבין עניין, אז נגיד שהוא בניגוד עניינים, נעיף אותו הצידה, ואנחנו נקבע.

בצלאל סמוטריץ': עכשיו אני אומר לך, אדוני היושב-ראש, חד-משמעית: השר אביטן מתנגד למתווה ההזוי שמקדמים הגורמים המשפטיים במשרד הדתות להפרדת משגיח–מושגח, להקמת תאגידי כשרות אזוריים.

בצלאל סמוטריץ': יש תזכיר חוק שהונח על השולחן.

בצלאל סמוטריץ': הרבנות הראשית מתנגדת, ועדה מקצועית שהרבנות הראשית הקימה מתנגדת והשר אביטן מתנגד.

בצלאל סמוטריץ': אז מה עושים המשפטנים כשיש שר שמתנגד?

בצלאל סמוטריץ': נקבע שיש לו ניגוד עניינים ונזרוק אותו.

בצלאל סמוטריץ': אז ניסנקורן יכול להתעסק בעניינים שנוגעים להסתדרות, ויועצים משפטיים יכולים לדון גם במה שנוגע לתפקידם וסמכויותיהם, ושר חקלאות יכול להיות חקלאי, וחברי הכנסת יכולים לקבל ולהצביע על חוקים שבסוף משפיעים גם עליהם, בענייני מיסוי, באין-ספור עניינים אחרים – אבל חס וחלילה ששר הדתות יתעסק בעניינים.

בצלאל סמוטריץ': עכשיו תראו, להוציא משר הדתות את ענייני הכשרות זה בערך – אגב, ברמת המקרו, לעצב הסדרים ל-100 שנה קדימה – זה כמו להגיד לשר הביטחון: אני מוציא ממך את העיסוק בחי"ר, אסור לך להתעסק בחיל רגלים, או בכלל אני מוציא ממך את צה"ל.

בצלאל סמוטריץ': הרי מה כבר עושה שר דתות?

בצלאל סמוטריץ': יש לו נישואים וגירושים, יש לו כשרויות, יש לו קבורה, ומקוואות.

בצלאל סמוטריץ': זה משרד הדתות.

בצלאל סמוטריץ': אז אתה לוקח לו את אחד מנושאי הליבה הכי משמעותיים.

בצלאל סמוטריץ': הוא אומר: הוא לא מתעסק.

בצלאל סמוטריץ': עכשיו, בינינו – –

אליהו ברוכי: נא לסיים.

בצלאל סמוטריץ': מחילה, עוד חצי דקה.

אליהו ברוכי: נא לסיים.

בצלאל סמוטריץ': – – מה, דרעי יתעסק בזה?

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת אזולאי, השר דרעי יתעסק בזה?

בצלאל סמוטריץ': אתם לא הולכים עכשיו להעביר משר הדתות לשר דרעי.

בצלאל סמוטריץ': לא תהיה לו דקה להתעסק עם זה.

בצלאל סמוטריץ': אתם הולכים עכשיו להזיז את השר הצידה ולתת לפקידים וליועצים המשפטיים לנהל את המדינה.

אליהו ברוכי: נא לסיים.

בצלאל סמוטריץ': ואני אומר לך, דודי, כל אחד שיצביע – אתה יודע מה, אני הולך להחתים עכשיו על הצבעה שמית לדבר הזה.

בצלאל סמוטריץ': וכל אחד שיצביע עכשיו בעד יאבד את זכותו לדבר נגד השתלטות המשפטנים על ממשלת ישראל, כי אתם עושים את זה בידיים שלכם.

בצלאל סמוטריץ': תתביישו לכם.

אליהו ברוכי: תודה רבה.

אליהו ברוכי: חברת הכנסת קרן ברק – אינה נוכחת.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת מתן כהנא, בבקשה.

מתן כהנא: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני אקריא פה דברים שקראתי היום וכתבה חן ארצי-סרור, דברים חשובים.

מתן כהנא: היא כותבת כך – כדאי לכם להקשיב: "רק ממשלה עצלנית ורשלנית יכולה הייתה לייצר מתווה כל כך גרוע עבור ילדים וילדות שטרם למדו צורת אות.

מתן כהנא: רק ממשלה שאזרחיה שקופים בעיניה, ממשלה מוכת היבריס, יכולה לחשוב שהגיוני שילדי כיתות א' וב' הרכים, שלא ישבו בכיתה חודש ברצף, צריכים ללמוד רק חצי מהשבוע.

מתן כהנא: הכול ידוע מראש ולא נשכח לרגע מהלב.

מתן כהנא: הורים, מורות ומורים, מנהלות ומנהלים זועקים כבר מהחופש הגדול שנדרשת תוכנית נבונה שתאפשר חיים תקינים לצד הנגיף.

מתן כהנא: הקפסולות הן לא המצאה שנפלה עלינו בחודש חשוון, והעובדה שפתיחת מערכת החינוך באופן לא מבוקר גרמה לקפיצה בתחלואה היא אמת שמפמפמים פה כבר ארבעה חודשים.

מתן כהנא: אז יתכבד שר החינוך מר יואב גלנט – האלוף יואב גלנט, כפי שהוא מדגיש בכל הזדמנות – ויספק תשובות.

מתן כהנא: לאן הוא נעלם?

מתן כהנא: למה הוא לא מתראיין?

מתן כהנא: ייתכן שאדוני בכל זאת מפחד ממשהו?

מתן כהנא: יתייצב שר הבריאות יולי אדלשטיין ויסביר למה רק עכשיו משרד הבריאות הענק חשב על הרעיון הגאוני של לימודים בקבוצות קטנות.

מתן כהנא: יעלה ויבוא שר האוצר ישראל כץ, מי שכל צמרת משרדו הניחה את המפתחות והתפטרה, וייתן דין וחשבון לציבור מדוע לא נמצא תקציב – תקציב, אולי באמת צריך להתפלל לשחרורו מהשבי הפוליטי שאליו נחטף.

מתן כהנא: ומעל כולם יזומן ראש הממשלה מר בנימין נתניהו להתבונן בילדים ובילדות האלו, בהוריהם המותשים, במורותיהם העייפות, ויודה בפה מלא: אתם לא מעניינים אותי.

מתן כהנא: החרדים ממלאים את החיידרים?

מתן כהנא: סבבה, נעלים עין; צריך למצוא מתווה לישיבות?

מתן כהנא: אחלה, לא ננום ולא נישן; ילדה בת שש מאשקלון וילד בן שבע מחיפה צריכים לרכוש הרגלי למידה, לפגוש חברים, ללמוד לקרוא?

מתן כהנא: לא מעניין אותי.

מתן כהנא: אני ראש הממשלה שלכם, ילדים יקרים, וזה לא מעניין אותי, כי אני וממשלתי החלטנו ללכת על הפתרון הגרוע שהכנו מבעוד מועד במקום לייצר פתרון סביר והגיוני.

מתן כהנא: זה המסר היחיד שיצא מממשלת ישראל אמש.

מתן כהנא: לכנות את ההתנהלות הזאת חלמאות זו הנחה נדיבה מדי.

מתן כהנא: זו ערלות לב, עיוורון ששמור רק למי שמנותקים באופן עמוק מהבלי העולם הזה.

מתן כהנא: אם מישהו חושב שהשלום שפרץ מרטיט לבבות והמלחמה בפרקליטות מגייסת את השורות, נראה שהוא לא ביקר באף בית בישראל בימים האלה.

מתן כהנא: לשים פס על ילדים קטנים אך ורק מתוך עצלות זהו שיא חדש של שפל".

מתן כהנא: ממשלה שנכשלה בתפקידה.

מתן כהנא: תודה.

אליהו ברוכי: תודה רבה.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת אלכס קושניר – אינו נוכח; חבר הכנסת מנסור עבאס – אינו נוכח.

אליהו ברוכי: חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, בבקשה.

עאידה תומא סלימאן: כבוד היושב-ראש, לפני יומיים עברתי בעיר עכו, העיר שלי.

עאידה תומא סלימאן: ניגש אליי צעיר שנהג באופניים עם ילד קטן מאחור.

עאידה תומא סלימאן: אני לא הכרתי את הבן אדם, כמובן הוא הכיר אותי.

עאידה תומא סלימאן: הוא ניגש ואמר לי: חברת הכנסת, תגידו, השתגעתם שם?

עאידה תומא סלימאן: נפלתם על הראש?

עאידה תומא סלימאן: מה אתם רוצים מאיתנו?

עאידה תומא סלימאן: שאלתי אותו מה הסיפור, ואז הוא אמר: תשמעי, אני עובד בשווקים.

עאידה תומא סלימאן: מאז שנולדו הילדים שלי – הוא סימן על הילד שהיה איתו – הבטחתי לעצמי שאני אאכיל אותם מעבודה קשה שאני אעשה.

עאידה תומא סלימאן: אתם לא נותנים לי לעבוד בימים האלה.

עאידה תומא סלימאן: אין לי כבר כסף להאכיל את הילדים.

עאידה תומא סלימאן: אתם רוצים שאני אחזור לסחור בסמים, כדי שאני אוכל לפרנס את המשפחה שלי?

עאידה תומא סלימאן: אלה דברים מאוד מזעזעים לשמוע מאנשים שכבר רעבים לפת לחם, בגלל שהחלטות הממשלה הזאת הן כבר החלטות הזויות, ואי-אפשר להבין את ההיגיון שעומד מאחוריהן.

עאידה תומא סלימאן: פותחים את המרכולים הגדולים והסופרמרקטים וסוגרים את החנויות הקטנות; לא מאפשרים לשווקים לעבוד למרות שהם בשטח פתוח; לא נותנים לאנשים להתפרנס בכבוד; משאירים צעירים בני 18 עד 20 בלי שום הכנסה למרות שהם שילמו לביטוח לאומי בכל התקופה שהם עבדו.

עאידה תומא סלימאן: מילא אם זה היה חודש אחד, מילא אם זה היה חודשיים.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו כבר כמעט שנה.

עאידה תומא סלימאן: משפחות רוצות לחיות בכבוד, מעמיסים עליהן את העול של ארנונות למגורים.

עאידה תומא סלימאן: פטרנו את העסקים, אבל משפחות שחיות והידרדרו מתחת לקו העוני צריכות להמשיך לשלם את הארנונה.

עאידה תומא סלימאן: העיריות עושות גבייה ולפעמים עושות אותה באגרסיביות ובצורה ברוטלית.

עאידה תומא סלימאן: פתרונות – מצד אחד אנחנו שומעים את ראש הממשלה אומר שאין לו כסף לקפסולות לכיתות א' וב', אבל יש כסף לקנות מטוסי F-35.

עאידה תומא סלימאן: כדי לממן את זה יש כסף במדינה, אבל לממן את האזרחים שאנחנו מפילים מתחת לקו העוני, לפתוח מחדש את המשק, לפתוח את בתי הספר ולממן קפסולות – אין כסף.

עאידה תומא סלימאן: זה כבר בלתי נסבל.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן שהממשלה הזו תבין שהיא לא מנהלת את המשבר, אלא המשבר מנהל אותה.

אליהו ברוכי: תודה רבה.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת מיקי לוי, בבקשה.

אליהו ברוכי: אחריו – חבר הכנסת יצחק פינדרוס.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, היום התרוצצתי מוועדה לוועדה – ועדת כספים, ועדת חוקה, ועדת כלכלה – כדי להטיל אור, או פרוז'קטור, תרתי משמע, על חוסר המחשבה בהטלת סגר כללי על כלל המגזרים ועל כלל המקצועות.

מיקי לוי: אני אתן רק דוגמה אחת לכך, כל נושא ההזדעקות שלי לגבי הצימרים.

מיקי לוי: מה ההיגיון לסגור צימרים?

מיקי לוי: אתם יודעים מה, אני שמח שהיה תקל, או מין – – –

מתן כהנא: מה עם ח'אן?

מתן כהנא: מה עם ח'אן?

מתן כהנא: אוהל בשטח.

מיקי לוי: תכף אני אגיע.

מיקי לוי: היה "עימות" – עם גרשיים, אני אומר – כי פרופ' גרוטו התרגז עליי.

מיקי לוי: בסדר, זה בסדר.

מיקי לוי: מודה ועוזב ירוחם.

מיקי לוי: אין לי בעיה עם זה, אני מבין את הלחץ שהוא נמצא בו, ואף שוחחנו.

מיקי לוי: אבל מה ההיגיון לסגור צימרים?

מיקי לוי: הרי מותר לנסוע ממקום למקום.

מיקי לוי: נוסעת משפחה, כקפסולה, לצימר בצפון או בדרום או בכל מקום אחר שתחפוץ.

מיקי לוי: הצימר הוא בדיוק כמו הבית שלה, נוקה וחוטא לפני כן, והיא יכולה להסתובב מחוץ לצימר כקפסולה גרעינית משפחתית.

מיקי לוי: 1,000 משפחות – 1,000 משפחות מקיימות צימרים ואיבדו את מקור פרנסתן.

מיקי לוי: אז שמחתי לשמוע את השר אדלשטיין אומר היום: כן, למה לא נפתח צימרים?

מיקי לוי: אז אני שמח שהיה בלגן והערנו את זה, וזה פתח את החדשות היום.

מיקי לוי: זה נתן אור ירוק שכן אפשר לפתוח את הצימרים.

מיקי לוי: סתם לדוגמה: ביום שישי צלצל אליי לטלפון מטפל שמטפל בילדים עם בעיות מסוימות, עם צרכים מיוחדים, ולא רק – ילדים שחוו טראומה משפחתית של אובדן, שחוו טראומה משפחתית של גירושים.

מיקי לוי: הוא מטפל בהם בסיוע של חיות, כדי לתמוך בהם, וזה יכול להיות כל סוגי בעלי החיים.

מיקי לוי: הילדים האלה מקבלים תמיכה ושביב של תקווה.

מיקי לוי: יש לו דונם שלם של מגרש טיפולים, והטיפול הוא אחד על אחד.

מיקי לוי: קליניקה.

מיקי לוי: למה לסגור את זה?

מיקי לוי: אחד על אחד, ילדים שזקוקים לסיוע.

מיקי לוי: אני חושב שאין מחשבה, וכתוב בתקנות שאסור.

מיקי לוי: היום שאלתי בוועדת חוקה את יושב-ראש הוועדה: תגיד, חבר הכנסת אשר, מדוע אסור?

מיקי לוי: עזוב את זה שנישלנו את אותם מטפלים ממקור הפרנסה שלהם, מה על אותם אלפי ילדים שזקוקים לטיפול, למה אנחנו מתנכלים לאותם ילדים?

מיקי לוי: למה אין מחשבה?

מיקי לוי: אז חבר הכנסת אשר הבטיח לי שהשבוע הוא יקיים דיון מיוחד – –

אליהו ברוכי: נא לסיים.

אליהו ברוכי: תודה רבה.

מיקי לוי: – – בכל הנושאים האלה – שמה אני אגיד לכם, לא עושים שכל, אולי עוולה.

מיקי לוי: תודה רבה.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת מיקי לוי, תודה רבה.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת יצחק פינדרוס, בבקשה.

אליהו ברוכי: אחריו – חבר הכנסת יאיר גולן.

יצחק פינדרוס: אני רוצה להביא בפניכם משהו שאני מתפלא עליו מאוד.

יצחק פינדרוס: אני חייב אולי להתנצל בפני אזרחי ישראל ובפני הכנסת, כנראה תקפנו יותר מדי את המשטרה ואת התקשורת, ובגלל זה הם פוחדים להתמודד עם קריאות למרד.

יצחק פינדרוס: אני רוצה לצטט את הרבנית רותם ידלין, מנהלת סמינר גזר – אתם מכירים את המקום הזה:

יצחק פינדרוס: אני מתכוונת לעשות הכול בשביל להחזיר את הילדים.

יצחק פינדרוס: אנחנו רוצים להחזיר את הילדים שלנו לבית ספר ללמוד.

יצחק פינדרוס: אנחנו מבינים את המשמעות על הנפש שלהם.

יצחק פינדרוס: לכן נעשה הכול.

יצחק פינדרוס: אנחנו בסך הכול בעד הילדים.

יצחק פינדרוס: נגד החוק.

יצחק פינדרוס: הרבנית מגזר.

יצחק פינדרוס: אני רוצה לצטט עוד רב, הרב תמיר עידאן, מנהל תלמוד תורה שדות נגב:

יצחק פינדרוס: החלטנו ליזום מהלך של כניסת המורים ליישובים, הקמת כיתות ומוקדים לימודיים, מהלך שהוכיח את עצמו.

יצחק פינדרוס: נמשיך לחשוב על דרכים יצירתיות נוספות לקידום לימודים.

יצחק פינדרוס: יש עוד ראשי ישיבות, בתל אביב, שהונחו להציב שולחנות מחוץ למסעדות שבעליהן מפירים הנחיות כדי לסייע להם.

יצחק פינדרוס: אני התפלאתי.

יצחק פינדרוס: פתחתי את ידיעות אחרונות, פתחתי את מהדורות החדשות, ואני לא רואה את המשטרה ואני לא רואה את התמונות המפחידות מקריאות המרד.

יצחק פינדרוס: אבל זה עוד לא הכול: ראש הישיבה הרב יזהר שי – אני לא יודע אם אתם מכירים אותו, ראש ישיבה חשוב: לא נכון להחזיק ילדים שלא יראו את המורים שלהם.

יצחק פינדרוס: "יש עשרות אלפי תלמידים – – – שפגשו את מוריהם.

יצחק פינדרוס: מצדיע למורים ולמנהלים שהפרו את החוק והוראות הממשלה".

יצחק פינדרוס: לא ראיתי את הזעקה.

יצחק פינדרוס: עכשיו אני אספר לכם על ראש ישיבה עוד יותר חשוב, ראש ישיבת צה"ל, הגאון הרב אביב כוכבי, ציטוט: התרגיל יתקיים מחר גם במחיר של אלף נדבקים, כי אין לנו ברירה.

יצחק פינדרוס: "העובדה שיש קורונה לא יכולה לא יכולה לשתק את צה"ל.

יצחק פינדרוס: כבר ביטלנו תרגילים, ואנחנו חייבים לאמן את הכוחות – – – אני מנהל את הסיכונים, והכשירות של צה"ל לא יכולה להיפגע".

יצחק פינדרוס: רבותיי, לצערי הרב כנראה הדברים שלנו כאן פעלו יותר מדי.

יצחק פינדרוס: משטרת ישראל הפסיקה להשליט סדר.

יצחק פינדרוס: התקשורת הפסיקה להתריע על הפרות חוק, ואני מתנצל על זה בפני אזרחי ישראל.

יצחק פינדרוס: תודה רבה.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת יצחק פינדרוס, תודה רבה.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת יאיר גולן – אינו נוכח.

אליהו ברוכי: חברת הכנסת יוליה מלינובסקי.

יוליה מלינובסקי: אני פה.

אליהו ברוכי: בבקשה.

יוליה מלינובסקי: אני רוצה לדבר ללב שלך.

יוליה מלינובסקי: דודי, אל תברח לי.

דוד אמסלם: – – –

יוליה מלינובסקי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אדוני השר, דודי, אני פונה אליך כאבא לילדים.

יוליה מלינובסקי: אומנם אצלך הם כבר גדולים, אבל פעם הם היו קטנים והלכו לבית הספר.

יוליה מלינובסקי: היה או לא היה?

יוליה מלינובסקי: אני מבקשת מכל שרי הממשלה: תתאפסו על עצמכם.

יוליה מלינובסקי: תקבלו כבר החלטות.

יוליה מלינובסקי: תפתחו את מערכת החינוך, כי הילדים שלנו הם קורבנות של האי-יכולת שלכם לקבל החלטות.

יוליה מלינובסקי: אני עכשיו מדברת גם כחברה בוועדת הקורונה.

יוליה מלינובסקי: אנחנו ראינו נתונים, אנחנו מכירים את הנושא; אני יודעת שיש דעות כאלה ואחרות, אבל לאחרונה לכולם ברור שיש הבדל בין ילדים בגילים שונים.

יוליה מלינובסקי: בשלב הזה אנחנו חייבים, אבל חייבים, לשחרר אותם ולתת להם את השגרה – כיתות א'-ב' וג'-ד' כשלב ראשוני, וכמובן בהמשך גם החטיבות והתיכונים.

יוליה מלינובסקי: אני רואה, גם כאימא, מה עובר על הילדים.

יוליה מלינובסקי: הם באמת מאבדים את זה.

יוליה מלינובסקי: אני לא רוצה שאחרי שאנחנו נסגור מחלקות קורונה – למרות שאני לא מאמינה שזה יקרה; יושב מולי אחמד טיבי, וכרופא הוא יודע שהווירוסים לא הולכים לשום מקום, הם תמיד נשארים, פחות או יותר, הם תמיד כאן – אבל אני לא רוצה שאיכשהו הנושא הזה יקבל מימון יותר נמוך, ושאנחנו נצטרך פה לפתוח מחלקות פסיכיאטריות.

יוליה מלינובסקי: דברו עם הרופאים.

יוליה מלינובסקי: כולם מתריעים על כך שיש בעיות מאוד קשות באוכלוסייה – גם אצל ילדים, שלא מסתדרים, וגם אצל אנשים בגילנו, שפתאום איבדו את העולם שלהם והם צריכים עכשיו עזרה.

יוליה מלינובסקי: אני כבר לא מדברת על הגיל השלישי, ששם באמת יש בעיות מאוד מאוד קשות, פסיכיאטריות ופסיכולוגיות, כי הבידוד הזה – אנשי מאבדים אחיזה במציאות.

יוליה מלינובסקי: זה מאוד מאוד קשה ומאוד משפיע.

יוליה מלינובסקי: בן אדם שהיה עצמאי, מבוגר, לפני הקורונה, פתאום הוא נסגר בבית בין ארבעה קירות והוא לא זז, לא רואה אוויר ולא מקבל אנרגיות.

יוליה מלינובסקי: זה משפיע עליו.

יוליה מלינובסקי: הוא הופך להיות הרבה פחות עצמאי, מה שנקרא.

יוליה מלינובסקי: אז לאור הנתונים שכולנו מכירים, תפסיקו את המחלוקות האלה.

יוליה מלינובסקי: תסתדרו ביניכם.

יוליה מלינובסקי: אני גם רוצה לפנות לשר הבריאות, שהיום אמר שהוא מתנגד למערכת הצהרונים.

יוליה מלינובסקי: אדוני השר, איך אתה מתכוון שאנשים יצאו לעבוד?

יוליה מלינובסקי: יש להם ילדים בגיל כיתות א'-ב' ולא יהיה צהרון?

יוליה מלינובסקי: אין מצב כזה.

אליהו ברוכי: תודה רבה.

יוליה מלינובסקי: זה לא עובד.

יוליה מלינובסקי: אז אני פונה לכל היושבים פה באולם.

יוליה מלינובסקי: דודי, אנא ממך, אדוני השר, תפעיל את כל כובד משקלך.

יוליה מלינובסקי: תטפלו בזה – –

אליהו ברוכי: תודה.

יוליה מלינובסקי: – – תבינו שמאחורי ההחלטות האלה יש אנשים.

יוליה מלינובסקי: עוד הערה קטנה – חצי מדינה כבר לומדת – –

אליהו ברוכי: תודה.

אליהו ברוכי: נא לסיים.

אליהו ברוכי: נא לסיים, בבקשה.

יוליה מלינובסקי: – – אז תשחררו את החצי השני.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה.

אליהו ברוכי: תודה רבה.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת אנטאנס שחאדה – אינו נוכח; חבר הכנסת חמד עמאר – אינו נוכח; חבר הכנסת איימן עודה – אינו נוכח.

אליהו ברוכי: חבר הכנסת אחמד טיבי, בבקשה.

אליהו ברוכי: בבקשה, שלוש דקות לרשותך.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן תרגומם: בעוד כמה ימים יחול יום הזיכרון ה-1,442 להולדת הנביא מוחמד – 1,442 שנה שבמהלכן ניסו רודנים, כופרים, פולשים, כובשים ואתאיסטים לפגוע במעמד השליח הנבחר אדוננו מוחמד, תפילת האל עליו וברכתו לשלום, ובכל פעם המוסלמים הרימו קול זעקה בפניהם זולת שליח אללה.

אחמד טיבי: בימים אלו אנו עדים לזעקה רמה ביותר, כן, לנוכח הכעס ומורת הרוח הרבה מהפגיעה ברגשות המוסלמים על ידי נשיא צרפת מקרון.

אחמד טיבי: אנו אומרים לא למקרון ולא להולכים בכחש ולא לקריקטורות קומיות או לקריקטורות מלוכלכות, שמקרון סירב לגנותן אלא הגן עליהן באצטלה של "חופש הביטוי".

אחמד טיבי: אנחנו בעד חופש הביטוי, אבל יש את חופש הדת והאמונה, ואין לפגוע ברגשות הדתיים.

אחמד טיבי: מעל במה זו, כאשר בן ארי הרקוּב פגע בבשורה הקדושה של ישו, אני מפה עניתי לו והתעמתי איתו.

אחמד טיבי: אינני מקבל גם פגיעה של אנטישמים ביהודים בצרפת רק משום שדתם יהודית.

אחמד טיבי: כאשר פוגעים ביהודים אתם קוראים לזה אנטישמיות, וכאשר פוגעים במוסלמים זה הופך לחופש ביטוי.

אחמד טיבי: אנו דוחים מכול וכול מילים אלו.

אחמד טיבי: אין אנו יכולים אלא לומר שהגזענות כלפי העולים, ובפרט כלפי המוסלמים באירופה – נשיאים לפני בחירות, וזה מה שעושה מקרון.

אחמד טיבי: החוליה החלשה לדעתו והקרובה ביותר היא התקפה על מוסלמים, כמו שעושה טראמפ, נשיא ארצות הברית.

אחמד טיבי: הגזענות מוכיחה את גזענות בעליה ואת האסלאמופוביה המגונה.

אחמד טיבי: כל המסע הזה לא יפגע במסר האסלאם, מסר טוהר המידות: "באתי להשלים את מידות המוסר הנאצלות" – מידות המוסר של האסלאם ושל המוסלמים, שעל כולנו לאמץ אותן ולפעול לפיהן.

אחמד טיבי: מה שאומר מקרון ירד לתהום הנשייה כמו מקרון.

אחמד טיבי: מקרון מגיע, מקרון הולך, מקרון בא.

אחמד טיבי: המסעות האלה, חרף האסלאמופוביה, מביאים את המוסלמים להיאחז בדתם ובאהבתם לנביא שלהם.

אחמד טיבי: "שונאךָ הוא כּרוּת הזרע".

אחמד טיבי: ואסיים באומרי כי כאשר נשאלתי מדוע כל הכעס הזה שסוחף את העולם הערבי והמוסלמי, התשובה יכולה להיות במילים האלה: בושה לנו שאנו רואים כאלה שבזים למוחמד.

אחמד טיבי: אם זהו מצבנו, אין להאשים את הפוגע כי אם הנקלים אזרו אומץ משום שאיבדנו את גדולתנו.

אחמד טיבי: בעוד כמה ימים יחול יום הזיכרון 1,442 ליום הולדת הנביא מוחמד.

אחמד טיבי: כל שנה ואתם בטוב.

אחמד טיבי: הנביא האהוב יישאר לא רק אחרון השליחים, שבא עם המסרים האציליים ביותר, כי אם המנהיג הדגול ביותר שידע העולם הזה.

אחמד טיבי: )

מנסור עבאס: שוכרן.

אחמד טיבי: (אומר בערבית: אלוהים, התפלל על אדוננו מוחמד.

אחמד טיבי: )

מנסור עבאס: (אומר בערבית: תפילת האל עליו וברכתו לשלום.

מנסור עבאס: אלוהים יברך אותך.

מנסור עבאס: ) תודה, חבר הכנסת אחמד טיבי.

מנסור עבאס: חבר הכנסת יוסף ג'בארין – לא נמצא; חבר הכנסת יעקב טסלר – אינו נוכח; חברת הכנסת היבה יזבק – אינה נוכחת; חבר הכנסת עופר כסיף – אינו נוכח.

מנסור עבאס: חבר הכנסת יוראי להב, בבקשה.

יוראי להב-הרצנו: תודה, אדוני.

מנסור עבאס: שלוש דקות.

מנסור עבאס: בבקשה.

יוראי להב-הרצנו: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, הדור האבוד של הצעירים בישראל לא נוצר בגלל הקורונה, הוא נוצר בגלל המדיניות של הממשלה.

יוראי להב-הרצנו: הדור האבוד, שאני חלק ממנו, הם הצעירים בישראל, הם חברים שלי שאיבדו את מקום העבודה שלהם או הוצאו לחל"ת, שנאלצו לנטוש את הדירה השכורה שלהם ועכשיו גם נאלצים להתלבט אם לנשור מהלימודים האקדמיים שלהם, מהתואר שלהם, כי פשוט אין להם כסף לשלם.

יוראי להב-הרצנו: אותם צעירים, חרב עליהם עולמם.

יוראי להב-הרצנו: אין להם קורת גג, אין להם עבודה ואין להם לימודים, והמצב הזה גוזר על דור שלם של צעירים במדינת ישראל אבטלה ועוני.

יוראי להב-הרצנו: היום, אדוני היושב-ראש, התקיים דיון בדיוק בנושא הזה בוועדת הקורונה, דיון שאני יזמתי, שבו הגעתי עם ראש פתוח.

יוראי להב-הרצנו: ביקשתי להבין ממשרדי הממשלה, ממשרדי ממשלת ישראל – אגב, אין פה שר שנוכח במליאה – מה התוכניות שלהם לטובת – – –

קריאה: – – –

מנסור עבאס: איפה?

מנסור עבאס: אה, הינה.

יוראי להב-הרצנו: כן.

יוראי להב-הרצנו: חשבתי שאתה סגן שר האוצר, אדוני.

יצחק כהן: – – – אני אשקול להיפגע.

יוראי להב-הרצנו: אתה איש אשכולות, אני מסכים, ואני שמח שאתה מכבד אותנו בנוכחותך.

יצחק כהן: – – –

יוראי להב-הרצנו: וביקשתי להבין בדיון הזה בוועדת הקורונה מהן התוכניות שממשלת ישראל מציעה לטובת מניעת הדור האבוד של הצעירים בישראל.

יוראי להב-הרצנו: באמת, באתי עם ראש פתוח להבין מה התוכניות, ושוב התאכזבתי כשהבנתי שממשלת ישראל לא רואה את הצעירים כאוכלוסייה מובחנת, עם בעיות משלה, עם מצוקות משלה, עם צרכים משלה.

יוראי להב-הרצנו: ומאחר שאין בעיות, גם אין צורך להתאים תוכניות, ולכן אין עבודת מטה לטובת הדור האבוד.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו, חברים וחברות, חבריי חברי הכנסת, מופקרים לגורלנו.

יוראי להב-הרצנו: הצעירים בישראל מופקרים, וזה ייצור פה דור שלם שיפספס את ההזדמנות הראשונה להיכנס לשוק העבודה, דור שלם שבהכרח יהיה עני יותר מדור הוריו.

יוראי להב-הרצנו: והדבר הכי עצוב זה שהבשורה, אדוני היושב-ראש, של הממשלה לצעירים בישראל היא של אבטלה ושל עוני.

יוראי להב-הרצנו: ביום רביעי הקרוב אני אביא ממש לכאן, למליאת הכנסת, הצעת חוק שלי שקובעת שהממשלה צריכה לראות זוגות צעירים בישראל – הצעת חוק טפסים ממשלתיים, שקובעת שבמקום טופס שבו כתוב "אימא" ו"אבא" יהיה כתוב "הורה 1" ו"הורה 2".

יוראי להב-הרצנו: אני מבקש מהכנסת ומהממשלה להכיר במציאות שכבר קיימת, בכך שיש משפחות של הורים צעירים שהם לאו דווקא אימא ואבא.

יוראי להב-הרצנו: יכולות להיות משפחות של אבא ואבא, ואימא ואימא, שפשוט המדינה לא מכירה בהם.

מנסור עבאס: משפט אחרון.

יוראי להב-הרצנו: זה יהיה מבחן גדול של הכנסת הזאת, אם היא ממשיכה להתעלם מהמציאות, לקבור את הראש בחול, או סוף כל סוף להכיר בעובדה שבישראל יש משפחות מודרניות, משפחות שיש בהן יותר מסוג אחד של הורים.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת יוראי להב הרצנו.

מנסור עבאס: חברת הכנסת סונדוס סאלח.

מנסור עבאס: הוא לקח חצי דקה מהזמן שלך.

יוראי להב-הרצנו: חס וחלילה.

סונדוס סאלח: לא, אני אקח שתי דקות – – –

מנסור עבאס: בסדר?

סונדוס סאלח: אני נותנת לך, יוראי.

יוראי להב-הרצנו: הכול בסדר.

יוראי להב-הרצנו: סונדוס, עליי – – –

מנסור עבאס: בכל מקרה, אני אתן לך שלוש דקות.

סונדוס סאלח: וחצי.

סונדוס סאלח: כמו יוראי, אני מבקשת שלוש וחצי.

סונדוס סאלח: כבוד היושב-ראש, חברי וחברות הכנסת, על החזרה ל"שגרה" בבתי הספר כולנו שמענו, ועדיין מופתעים מאופן החזרה.

סונדוס סאלח: מישהו שם מחליט – את זה שהם מנותקים מהמציאות וההחלטות שלהם מנותקות מהמקצועיות ידענו מכמה החלטות כבר בתחילת המשבר, אבל שיעור תמותה אפסי ושיעור תחלואה נמוך ביותר ושיעור הידבקות נמוך ביותר מגיל אפס עד עשר, זה מחייב לפחות בגיל הזה חזרה מלאה, בקפסולות.

סונדוס סאלח: אבל מה זה אומר שהם מחזירים חלק מהכיתות בחזרה, ג' וד', בכל הימים, אבל א' וב' חלקית, באופן חלקי ולא בקפסולות?

סונדוס סאלח: זה אומר שהממשלה עכשיו התעוררה על כך שאין לה מספיק חדרי לימוד ושיש לנו חדרי לימוד צפופים ואין לנו מספיק בתי ספר ושהמצב החינוכי לא בסדר העדיפויות של הממשלה, והמצב הרגשי גם כן לא בסדר העדיפויות, לא של משרד הבריאות ולא של הממשלה.

סונדוס סאלח: אנחנו כל הזמן מקשיבים לשר הבריאות מדבר על בריאות הגוף, כאילו שבריאות הנפש שלנו לא נפגעה, ובריאות הנפש של התלמידים שלנו גם כן לא נפגעה, של התלמידות והתלמידים.

סונדוס סאלח: הם לא יודעים – גם משרד החינוך וגם משרד הבריאות – מה ההשלכות רגשיות שיש על התלמידים האלה, שרוב הזמן מול המסכים.

סונדוס סאלח: איזה עומס רגשי יש להם, שהם לא פוגשים את החברות והחברים שלהם.

סונדוס סאלח: הם כל כך מנותקים מהדברים הפשוטים מאוד שהילדים שלנו עוברים וסובלים מהם.

סונדוס סאלח: אם אנחנו לא מחזירים את התלמידות והתלמידים שלנו באופן מלא, ונותנים מיגון מיוחד והגנה לצוותי ההוראה וגם לתלמידות ולתלמידים, אנחנו נשלם על זה מחיר כבד מאוד – גם פערים שרק יעמיקו וימשיכו לגדול בין כלל האוכלוסיות, שהם פערים שקיימים בכלל מההתחלה, וגם כן בעיות רגשיות.

סונדוס סאלח: נשלם על זה במסגרות אחר כך – ודרישה לתקצוב על מנת לפתור את הפערים האלה.

סונדוס סאלח: אז יש צורך להחזיר את התלמידים באופן מיידי לבתי הספר, באופן מלא.

סונדוס סאלח: עוד נקודה שאני רוצה לדבר עליה, ברשותך כבוד היושב-ראש:

סונדוס סאלח: עם החזרה, עם הפרסום על החזרה לבתי הספר הורים התחילו לקבל הודעה על זה שהם באיחור בתשלום לבתי הספר.

סונדוס סאלח: אז תשלום לבית הספר הוא נגזרת של הוצאות קבועות והוצאות משתנות.

סונדוס סאלח: הורים שפוטרו, שהוצאו לחל"ת, שאין להם כסף, שהגיעו לפת לחם, שהם במצוקה חברתית, בריאותית, כלכלית, רגשית אחת גדולה, גדולה מאוד – זה משבר שרק מייצר משברים.

מנסור עבאס: משפט אחרון.

סונדוס סאלח: עכשיו, הורים מקבלים עוד הודעות שהם צריכים לשלם כסף לבתי הספר.

סונדוס סאלח: זה הזמן להתחשב בהורים, זה הזמן לתת הקלות ולהיות גמישים יותר, במיוחד בתשלומים.

סונדוס סאלח: שמשרד החינוך ייתן דעתו ויפסיק את התשלומים הנוספים האלה לבתי הספר.

סונדוס סאלח: תודה.

מנסור עבאס: תודה, תודה, חברת הכנסת סונדוס סאלח.

מנסור עבאס: יעלה ויבוא חבר הכנסת אופיר כץ.

מנסור עבאס: נמצא?

מנסור עבאס: אינו נוכח.

מנסור עבאס: חבר הכנסת עודד פורר, בבקשה.

עודד פורר: תודה, אדוני היושב-ראש.

עודד פורר: חברי הכנסת, אדוני השר, אני חייב לשאול אותך: אתה כבר לא מעט שנים בבניין הזה, שירת בלא מעט ממשלות, מה צריך לחשוב האזרח הישראלי שיושב בבית ושומע שאמור להתכנס קבינט הקורונה, וארבעה ימים לפני הדיון בקבינט רבים שר החינוך עם שר הבריאות עם שר האוצר על כן קפסולות ולא קפסולות, וכן ילמדו כיתות א'-ב' ולא ילמדו כיתות א'-ב'.

עודד פורר: הוא לא יודע אם תהיה לו פרנסה מחר בבוקר, הוא לא יודע אם העסק שלו ממשיך לעבוד והוא גם לא יודע אם הילד שלו הולך לבית הספר, אחרי תקופה כל כך ארוכה.

עודד פורר: על דבר אחד אתה ואני יכולים להסכים: ברדק כזה לא היה פה מעולם.

עודד פורר: ברדק כזה, שבו הממשלה מתנהלת כך שכל שני וחמישי ההחלטות משתנות – מחליטים בבוקר, משנים בערב, אף אחד לא יודע מה השני עושה, שר מתנצח עם שר, והכול גם קורה בחוץ, ציבורית – דבר כזה עוד לא היה.

עודד פורר: ויושב ראש הממשלה ומסתכל על הסיפור הזה מהצד, ונהנה.

עודד פורר: יריבו, ישחקו הנערים לפניו, כאילו אין לו אחריות על האירוע הזה.

עודד פורר: כאילו את הוויכוחים האלה לא צריכים לנהל בחדר סגור ולצאת עם החלטה ברורה ומסודרת לציבור.

עודד פורר: ועם תוכנית, עם תוכנית.

עודד פורר: אומר ראש הממשלה בשיא עזות המצח: לא נוכל להחזיר בקפסולות את תלמידי א' וב', כי אין לנו כסף, זה עולה 6 מיליארד שקלים.

עודד פורר: רק לא מזמן פיזרת 6 מיליארד שקלים על מענקים לעשיר כעני, למי שצריך ולמי שלא צריך, בלי שום דיפרנציאציה ובלי שום מחשבה, ועכשיו אתה אומר: אי-אפשר להחזיר את התלמידים לבית הספר כי חסר לנו תקציב?

עודד פורר: במקום להכין תוכנית מסודרת.

עודד פורר: שבעה חודשים אנחנו בתוך המשבר הזה.

עודד פורר: מה עושות כל המורות החיילות בצה"ל היום?

עודד פורר: מה עושות כל הפקידות בפיקוד העורף?

עודד פורר: מה עושות ועושים כל אלה שיש להם זמן ויכולת מתוך הצבא לסייע?

עודד פורר: אלעזר, אתה היית קצין חינוך ראשי – אי-אפשר לקחת את כל המש"קיות חינוך ולרתום אותן לתוך העניין הזה, וללמד בקפסולות את כיתות א', ב' וג'?

עודד פורר: לאפשר.

עודד פורר: אולי לא ילמדו את כל המקצועות, אולי לא יצליחו ללמוד בדיוק כפי שלומדים רגיל, אבל אפשר להחזיר את כיתות א' עד ג', אפשר להחזיר אותם ללימודים.

עודד פורר: רק מה, צריך תוכנית עבודה.

עודד פורר: צריך שיתוף פעולה עם השלטון המקומי, צריך להפעיל את השלטון המקומי.

עודד פורר: צריך לנהל, ואת זה, לצערי, הממשלה הזאת לא עושה.

עודד פורר: מה היא כן עושה?

עודד פורר: היא יודעת להעביר סמכויות משר לשר.

עודד פורר: את זה בכנסת הזאת אתם עושים מצוין, ולא בפעם הראשונה.

עודד פורר: תודה.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת עודד פורר.

מנסור עבאס: חבר הכנסת אוריאל קלנר, בבקשה.

מנסור עבאס: אריאל.

אריאל קלנר: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, בימי הביניים הכנסייה באירופה הייתה מעל הכול.

אריאל קלנר: היא הייתה מקור הסמכות עליון.

אריאל קלנר: מי שלא קיבל את עליונות הכנסייה הוקע ככופר.

אריאל קלנר: מדען דגול בשם גלילאו גליליי העז לטעון שכדור הארץ מסתובב סביב השמש.

אריאל קלנר: על כך הוקיעו אותו ככופר ודרשו להעלותו על המוקד, עד שחזר בו למראית עין כדי להציל את חייו.

אריאל קלנר: בסוף זה נגמר.

אריאל קלנר: אירופה התפקחה.

אריאל קלנר: אבל גרסה מחודשת של הכנסייה הכביכול-קדושה מתגלית לעינינו בישראל.

אריאל קלנר: שימו לב איך מתייחסים אנשים אפילו בבית הזה לבית המשפט העליון ולמערכת האכיפה – בלתי תלויים, נטולי פניות.

אריאל קלנר: מלאכים של ממש, כך מכנים אותם.

אריאל קלנר: ומי שמבקש קצת לשנות, מייד חוטף גינויים: אויב שלטון החוק, אויב הדמוקרטיה.

אריאל קלנר: והעובדות לא מבלבלות את מאמיני הכת.

אריאל קלנר: ולא שחסרות עובדות שמתגלות במערכת, מה"תיראי מופתעת" ו"די לחכימא" ועד ל"מחזיקים אותי בגרון", דרך עלילות רות דוד ועד לסחיטת עדי מדינה באמצעים פסולים, מטיוח המקרה באום אל-חיראן, ועד יועץ משפטי לממשלה שטוען במפורש בקולו שהוא נסחט ושתופרים לו תיקים.

אריאל קלנר: ועוד לא דיברנו על ניגודי העניינים בבית המשפט העליון והעלילות של אסתר חיות רק מאמש.

אריאל קלנר: הטענה הנגדית כבר הפכה לשיטה: אנחנו לא נגד ביקורת, הם אומרים, אנחנו נגד ביקורת לא עניינית.

אריאל קלנר: ביקורת עניינית הם מוכנים לשמוע.

אריאל קלנר: אני רוצה לשאול כאן באולם הזה: האם יש כאן אדם אחד שיכול להזכיר לי מתי מישהו מהנאורים האלה בעיני עצמם הסכים עם ביקורת או לפחות הגדיר אותה כעניינית?

אריאל קלנר: פעם אחת מישהו זוכר, אולי מישהו מהצופים בבית?

אריאל קלנר: אולי פספסתי?

אריאל קלנר: כאשר כל ביקורת מושתקת עם השמצות של "אויב שלטון החוק", המקבילה של ה"כופר" מימי הביניים, אל תתפלאו שהציבור כבר לא קונה את זה.

אריאל קלנר: לא כל מי שמשמיע ביקורת הוא אויב שלטון החוק ולא כל מי שמגן על מערכת אכיפת החוק תוך התעלמות מחשדות כבדים לשחיתויות, ניגודי עניינים וסחיטות הוא מגן הדמוקרטיה ושלטון החוק.

אריאל קלנר: האמת לא משתנה על ידי טיוחה והעלמתה.

אריאל קלנר: האמת נשארת אמת, גם אם מנדלבליט יעצור את כל השכנים שלו.

אריאל קלנר: או כמו שכבר אמר גלילאו גליליי: ואף על פי כן – נוע תנוע.

אריאל קלנר: תודה רבה.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת אריאל קלנר.

מנסור עבאס: חבר הכנסת עוזי דיין נמצא?

מנסור עבאס: אינו נוכח; חברת הכנסת תמר זנדברג – אינה נוכחת; חברת הכנסת מרב מיכאלי – אינה נוכחת; חבר הכנסת יעקב מרגי – אינו נוכח; חבר הכנסת אופיר סופר – אינו נוכח; חבר הכנסת אלעזר שטרן – מוותר; חברת הכנסת אורלי פרומן?

מנסור עבאס: אוקיי, אז מסיימים עם חבר הכנסת מאיר כהן, בבקשה.

מאיר כהן: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, גברתי המזכירה, ראו, חברים, עולים לכאן – שנייה, ברשותכם.

מאיר כהן: עולים לכאן חברי כנסת וחברות כנסת בזה אחר זה ובאמת כל אחד מעומק הלב מציג סקטור כזה או אחר.

מאיר כהן: נדמה לי, אדוני היושב-ראש, שאנחנו קצת שכחנו את תלמידי בתי הספר בתיכונים.

מאיר כהן: אנחנו שכחנו את אלה שאמורים ב-4 בינואר לגשת לבחינות הבגרות, שש בחינות בגרות.

מאיר כהן: אנשים שמסתכלים לתוך הזום, ילדים שמסתכלים לתוך הזום, אני לא בטוח שמישהו רואה אותם.

מאיר כהן: הם מסתכלים לתוך הזום, הם פוגשים שם מורים שעושים עבודה נהדרת, פוגשים שם מורים שבאמת נותנים את נשמתם, אבל קולם קצת אבוד.

מאיר כהן: עכשיו, זה לא 1,000 וזה לא 2,000 וזה לא 3,000; רק בכיתות י"א זה כ-130,000 תלמידים.

מאיר כהן: שאלנו היום בוועדת החינוך את משרד החינוך: רבותיי, איך אתם עוזרים לילדים האלה – איך אתם מכינים אותם כמו שצריך, והדבר השני, איך לגרום לאוניברסיטאות ולמועצה להשכלה גבוהה, שבעוד שלוש-ארבע שנים, כשהם יגיעו לאוניברסיטה, לא יצביעו עליהם ויגידו: אה, זה הדור האבוד, התיכוניסטים של הקורונה, ולכן צריכים להכביד עליהם בפסיכומטרי וכהנה וכהנה דברים.

מאיר כהן: ואני אומר לכם, חבריא, תקשיבו טוב, כל מה שאנחנו צריכים לעשות, ואמרנו את זה היום, ואני חוזר ואומר את זה, זה לתת למנהלים ולתת לראשי הרשויות, ולשאול את התלמידים – שמישהו ישאל את התלמידים האלה.

מאיר כהן: אילו הייתי תלמיד היום הייתי יוצא ועושה הפגנה כמו שהעצמאים עושים הפגנות.

מאיר כהן: שיצאו אותם עשרות אלפים, מאות אלפים, ויגידו: ראו, אין לנו לוביסטים, ההורים שלנו חלקם מובטלים, חלקם עסוקים וחלקם מתמודדים עם הפרנסה של יום-יום.

מאיר כהן: אבל זכרו, חברי הכנסת, צריכים להביט לילדים האלה, לתלמידים ולתלמידות האלה, בעיניים ולהגיד להם: חבריא, אנחנו נעשה הכול, הכול, שבימים הקרובים לפחות יחזירו – אני לא מדבר על כיתות א', ב', ג', ד', שבאמת צריך להחזיר אותם מיידית – את כיתות י"א וי"ב לתוך בתי הספר.

מאיר כהן: אלה שצריכים לגשת לבחינות הבגרות, שמנהלי בתי הספר ירכיבו מייד קבוצות קטנות ברחבי חצרות בית הספר, במקומות הפתוחים ברשויות, כדי להכין אותם לבחינות הבגרות.

מאיר כהן: תזכרו – וסליחה, אדוני, אני מסיים תכף.

מנסור עבאס: כן.

מאיר כהן: אלה אותם ילדים שעד לפני כמה חודשים אנחנו ההורים הגבלנו אותם לשעה בטלוויזיה, שעתיים.

מאיר כהן: אמרנו להם: אתם מסכנים את עצמכם.

מאיר כהן: והיום הם לומדים בין שש לשמונה שעות כל יום בזום.

מאיר כהן: אז אדוני שר החינוך, אדוני מנכ"ל משרד החינוך, האנשים ממשרד החינוך, אנא מכם, תחזירו מייד את התלמידים שניגשים לבגרות, מייד, לתוך בתי הספר.

מאיר כהן: תודה רבה.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת מאיר כהן.

מנסור עבאס: אנחנו נסיים, הפעם סופית, עם חברת הכנסת מרב מיכאלי, ואז השר יצחק כהן יוכל לסכם.

מרב מיכאלי: תודה, אדוני.

מרב מיכאלי: בסוף השבוע התברר לנו שראש הממשלה בנימין נתניהו הסכים שהאמריקאים ימכרו לאיחוד האמירויות מטוסי F-35.

מרב מיכאלי: מסתבר, תיראו מופתעות ומופתעים, שהוא שיקר כשהוא אמר שהוא לא הסכים שימכרו להם מטוסי F-35.

מרב מיכאלי: יש כאלה שיכלו לזהות מייד שהוא לא אומר אמת.

מרב מיכאלי: לפי מה?

מרב מיכאלי: הוא אמר: אני אתנגד.

מרב מיכאלי: עכשיו, מה זה "אני אתנגד"?

מרב מיכאלי: הרי המחויבות לעליונות הצבאית של מדינת ישראל, ליתרון האיכותי, בארצות הברית, היא מחויבות בחוק; יש חוק שקובע שפחות או יותר אם ראש ממשלת ישראל אומר:

מרב מיכאלי: אנחנו מתנגדים, אז הקונגרס לא מסכים למכירה הזאת.

מרב מיכאלי: אז נתניהו במצב כזה היה אומר: אני אמנע, אני לא אאפשר.

מרב מיכאלי: הוא לא אמר את זה, הוא אמר: אני אתנגד.

מרב מיכאלי: אבל לא רק שהוא שיקר לעם שלו, הוא רימה והסתיר את זה ממערכת הביטחון שלו, חברות וחברים.

מרב מיכאלי: נתניהו, מר עאלק ביטחון, כמה פעמים שמעתם אותו אומר: ישראל נשענת על צה"ל ועל דימוי העוצמה של צה"ל, ואת זה, אדוני ראש הממשלה, אתה מפר?

מרב מיכאלי: הרי היה ברור שאת ההסכם עם האמירויות, שאני הצבעתי בעדו, אפשר היה להשיג בלי הסכמה למכור את המטוסים האלה.

מרב מיכאלי: הרי ויתרת על הסיפוח, אני שמחה שוויתרת על הסיפוח, היה צריך לוותר על הכוונה המשוגעת של הסיפוח, אבל אפשר היה להשיג את ההסכם תמורת זה, לא היה צריך להיכנע ולתת גם את המטוסים, את מטוסי F-35, שמסכנים את היתרון האיכותי הצבאי ואת הביטחון של מדינת ישראל.

מרב מיכאלי: עכשיו מה, נתת אפשרות לאיחוד האמירויות; מי אומר שבזה זה ייגמר וזה לא ימשיך לסעודיה, לקטאר?

מרב מיכאלי: השר שלך, יובל שטייניץ כבר הודיע שזה מה שיקרה, מר עלאק פייק ביטחון נתניהו.

מרב מיכאלי: הרי אי-אפשר לדעת בוודאות מה יקרה עם המטוסים האלה, זה דבר שיכול להיות ממש בסדר וזה דבר שיכול להתהפך עלינו, אם לא מחר בבוקר, אולי בעוד עשר שנים.

מרב מיכאלי: אולי אדוני זוכר איך טורקיה הייתה פעם מדינה אחות, איך איראן הייתה פעם מדינה אחות חברה.

מרב מיכאלי: איך לומר, זה לא המצב היום.

קריאה: – – –

מרב מיכאלי: באיזה עולם מר נתניהו מרשה לעצמו לרמות את מערכת הביטחון ולוותר על היתרון האיכותי הצבאי ששומר על הביטחון של מדינת ישראל?

מרב מיכאלי: אדוני נתפס שוב בשקר, לא רק שקר מכירת מטוסי F-35 אלא השקר הגדול שאתה יודע להביא לישראל ביטחון.

מרב מיכאלי: אתה לא.

מנסור עבאס: תודה, חברת הכנסת מרב מיכאלי.

מנסור עבאס: יעלה ויסכם חבר הכנסת השר יצחק כהן, השר במשרד האוצר, בבקשה.

מנסור עבאס: חברי הכנסת, לפני שהשר מתחיל לסכם אני מבקש מכל חבר הכנסת שירצה להצביע להיות במושבו, אנחנו נקפיד.

יצחק כהן: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לברך את ראש הממשלה על הסכמי השלום עד כה והסכמי השלום שעוד עתידים להגיע, ומרב, את יודעת, להשיג הסכם שלום כנראה שזה לא קל, במיוחד דברים משני היסטוריה.

יצחק כהן: אז לבוא ולתקוף את ראש הממשלה על התוצאה, שבגלל הסכם השלום – – –

מרב מיכאלי: אני הצבעתי בעד הסכם השלום.

יצחק כהן: זה לא מספיק, אבל.

מרב מיכאלי: הוא שיקר.

יצחק כהן: זה לא מספיק.

יצחק כהן: הוא לא שיקר.

מרב מיכאלי: – – –

יצחק כהן: הוא לא שיקר.

מיקי לוי: הוא לא אמר אמת.

אלעזר שטרן: איציק, אל תיכנס לזה.

יצחק כהן: על מה אתה מדבר?

אלעזר שטרן: אל תיכנס לזה.

יצחק כהן: מיקי, אתה חייב התנצלות לפרופ' גרוטו.

יצחק כהן: ככה אמר לי יושב-ראש ועדת הכלכלה.

יצחק כהן: אז, מרב, בואי נתפלל – מרב, מה את מחפשת?

מרב מיכאלי: את המים שלי, מתקן התפלה.

יצחק כהן: בואו נברך את ראש הממשלה ונתפלל שישיג עוד הסכמים כאלה, שזה הרבה יותר ביטחוני מאשר F-35, תאמינו לי.

יצחק כהן: נכון, כבוד הטייס, האלוף?

יצחק כהן: על כל פנים, אדוני היושב-ראש, שמענו פה את כל הדוברים.

יצחק כהן: אף אחד מהם לא התייחס למעבר הסמכויות.

יצחק כהן: אז אני מבין שהבית הזה – כולם מסכימים, נכון, מאיר?

אלעזר שטרן: כן, אנחנו חושבים שזה נכון.

יצחק כהן: אז גדעון, תגיד לעליזה שיש פה הסכמה מקיר לקיר.

יצחק כהן: מנסור, למה לא? הם מסכימים.

אלעזר שטרן: אנחנו בעד.

יצחק כהן: אתם בעד?

יצחק כהן: מיקי, הם בעד.

מיקי לוי: מיקי זוהר, אתה לא מאמין?

מיקי לוי: תאמין לנו יותר מאשר – – –

אלעזר שטרן: הוא יודע, הוא יודע, אנחנו בעד.

יצחק כהן: אז אני רוצה לברך את האופוזיציה, שבאמת מזדהה עם יושב-ראש תנועת ש"ס, שר הפנים, מברכת אותו על קבלת הסמכויות, מתוך קונסנזוס מקיר לקיר.

יצחק כהן: מצביעים בעד, כל הכבוד.

יצחק כהן: חבר הכנסת מרגי, יושב-ראש הוועדה, הוא מתנצל בפני גרוטו, תגיד לגרוטו שהוא מתנצל.

מנסור עבאס: חברי הכנסת, אני מבקש מכל חבר כנסת שמעוניין להצביע לשבת במקומו.

מנסור עבאס: רק חברי הכנסת שהמסך לא יפעל אצלם, נאפשר להם להצביע ידנית.

מנסור עבאס: חברים, כולם נכנסו?

מכלוף מיקי זוהר: ביקשתי הצבעה שמית, הוא לא שמע, עוד הפעם.

מכלוף מיקי זוהר: הוא עוד פעם לא שמע.

מנסור עבאס: חברים, אנחנו עושים הצבעה אלקטרונית.

מנסור עבאס: הכול בסדר?

מנסור עבאס: נעשה חוויה מתקנת.

מנסור עבאס: מוכנים?

מנסור עבאס: אנחנו עוברים להצבעה על הודעת הממשלה בהתאם לסמכותה לפי סעיף 31(ב) לחוק-יסוד: הממשלה, על החלטותיה להעביר לשר אריה מכלוף דרעי את סמכויות השר לשירותי דת, לפי חוק שירותי הדת היהודיים.

מנסור עבאס: אנחנו עוברים להצבעה.

מנסור עבאס: הצבעה מס' 6 בעד הודעת הממשלה – 40 נגד – 5 נמנעים – אין הודעת הממשלה על העברת סמכויות מהשר לשירותי דת לשר הפנים נתקבלה.

מנסור עבאס: יש מישהו שלא הצליח להצביע?

מנסור עבאס: חבר הכנסת פינדרוס, בעד?

מנסור עבאס: מי מבין חברי הכנסת לא הצליח להצביע?

עודד פורר: אני לא עליתי, אני רוצה שיירשם לפרוטוקול שאני נגד.

מנסור עבאס: אוקיי, מי עוד?

מנסור עבאס: אז אני קובע שהודעת הממשלה עוברת: 41 חברי כנסת בעד, חמישה חברי כנסת מתנגדים ואין נמנעים.

מנסור עבאס: הודעת הממשלה, בהתאם לסמכותה לפי סעיף 31(ב) לחוק-יסוד: הממשלה, על החלטתה להעביר לשר אריה מכלוף דרעי את סמכויות השר לשירותי דת, לפי חוק שירותי הדת היהודיים עוברת.

מנסור עבאס: ]

מנסור עבאס: רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/1368).

מנסור עבאס: ]

מנסור עבאס: אנחנו עוברים לסעיף הבא בסדר-היום, וזה דיון משולב על שלושה חוקים.

מנסור עבאס: החוק הראשון: הצעת חוק התוכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (תיקון מס' 3), התשפ"א–2020, קריאה ראשונה.

מנסור עבאס: יעלה ויציג את הצעת החוק השר במשרד האוצר יצחק כהן, בבקשה.

יצחק כהן: אדוני היושב-ראש, תודה רבה לך.

יצחק כהן: היה מרגש בהצבעה הקודמת לראות איך כל חברי סיעות הבית מתאחדים סביב ההסכמה הגורפת להעניק סמכויות לשר אריה דרעי.

יצחק כהן: אני מקווה שזה גם יהיה סימן לבאות.

מנסור עבאס: חברי הכנסת, נא לשמור על השקט ביציאתכם מהאולם.

יצחק כהן: אדוני היושב-ראש, הצעת חוק התוכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (תיקון מס' 3), התשפ"א–2020.

יצחק כהן: לצורך מניעת התפשטות הנגיף ושמירה על בריאות הציבור הטילה הממשלה הגבלות שבהן חובת בידוד של עד 14 יום לשבים מחוץ-לארץ, או למי שנחשפו לחולה מאומת בנגיף.

יצחק כהן: על מנת להגן על העובדים, משרד הבריאות פרסם תעודת מחלה גורפת, שלפיה כל מי שחייב בבידוד לפי צו בריאות העם – שומע, עודד?

יצחק כהן: אליך אני מדבר.

עודד פורר: באתי לשבת.

יצחק כהן: שב.

יצחק כהן: לפיה כל מי שחייב בבידוד לפי צו בריאות העם מוגדר כחולה, ולכן זכאי לפיצוי בהתאם לחוק דמי המחלה.

יצחק כהן: עד כאן הכול בסדר?

מיקי לוי: לא, לא הבנתי.

יצחק כהן: למה לא, מה לא הבנת?

יצחק כהן: מיקי.

עודד פורר: איציק, אני אשאל, מי משלם בסוף?

מיקי לוי: אנחנו.

יצחק כהן: הבית.

עודד פורר: הבית והאזרחים.

יצחק כהן: הבית הלאומי.

מיקי לוי: לא ככה השאלה.

מיקי לוי: איך משלמים?

מיקי לוי: למי משלמים?

עודד פורר: בסוף המעסיק משלם.

יצחק כהן: אני אגיד לך, מיקי, כנגד המנגנון של משרד הבריאות הוגשה עתירה, ובג"ץ פסל את ההסדר.

יצחק כהן: אילו המדינה לא הייתה נדרשת לסוגיה, אז לא היה מענה אחיד, וכל מעסיק ועובד היו צריכים להגיע להסדר באופן עצמאי.

יצחק כהן: עודד, אתה לא עוקב.

עודד פורר: עוקב אחרי כל מילה, תאמין לי.

יצחק כהן: אתה לא עוקב.

מיקי לוי: אבל אדוני, סגן שר האוצר, עסק עם שישה – – –

יצחק כהן: רגע.

יצחק כהן: לאחר הבג"ץ החלו הממשלה, נציגי המעסיקים וההסתדרות במשא ומתן, והוסכם במשותף כי העלות תתחלק בין המדינה למעסיק והעובד באופן שווה – כל צד נותן שליש, כאשר ימי הבידוד – – –

עודד פורר: גם אחורה, שבעה חודשים שבהם המעסיק שילם הכול?

יצחק כהן: כל זה כאשר ימי הבידוד ימשיכו לרדת ממכסת ימי המחלה של העובד, והתשלום עבור הימים יהיה כקבוע בחוק דמי מחלה.

יצחק כהן: עודד, על פי המתווה שלפני

יצחק כהן: כם עובד בבידוד יוכל לנצל את ימי המחלה על חשבון תקופת הבידוד.

יצחק כהן: התשלום בעבור ימי המחלה יהיה בהתאם לקבוע בחוק: 0% מערך יום מחלה על היום הראשון, 50% מערך יום המחלה על היום השני, 50% מערך יום המחלה על היום השלישי, ו-100% החל מהיום הרביעי לבידוד, כאשר המדינה והמעסיקים יחלקו את עלות התשלום בעבור ימי המחלה שווה בשווה.

יצחק כהן: בשונה מההסדר הקודם, בהסדר הנוכחי גם עובדים שאין ברשותם ימי מחלה יהיו זכאים לתשלום עבור ימי הבידוד בהתאם לחלוקה הבאה: 0% מערך יום המחלה על היום הראשון, 50% מערך יום המחלה על היום השני, 50% מערך יום המחלה על היום השלישי, ו-70% מהיום הרביעי והלאה.

עודד פורר: ממתי יחול ההסדר?

יצחק כהן: חכה.

יצחק כהן: אתה מצביע על זה, אתה דן על זה, פורר.

יצחק כהן: עד עכשיו אתה מרוצה, מכאן ואילך תתחיל לשתף פעולה.

יצחק כהן: במקטע זה התשלום ימומן במלואו על ידי המדינה.

יצחק כהן: חשוב לציין כי על המבודדים תחול חובת רישום באתר משרד הבריאות בהתאם לחוק.

יצחק כהן: יש תמריץ לעובדים להירשם עד ארבעה ימים מיום כניסתם לבידוד כדי שמשרד הבריאות והגורמים הרלוונטיים יוכלו לוודא את הימצאותו של האדם בבידוד.

יצחק כהן: אוצר המדינה – זה מה שרצית לשמוע – ישפה את המוסד לביטוח לאומי בשל כל הוצאה שהוא הוציא לצורך ביצוע חוק זה, כאשר העלות הצפויה היא – כמה, עודד?

יצחק כהן: מה הצפי של העלות?

עודד פורר: ימשיך כבודו.

מאיר כהן: חצי מיליארד שקל.

יצחק כהן: יפה מאוד, חצי מיליארד שקל.

עודד פורר: ממתי עד מתי?

יצחק כהן: עד סוף יוני 2021, חצי מיליארד שקל.

עודד פורר: ממתי עד מתי?

יצחק כהן: חכה עד הסוף, תרשום את השאלות.

יצחק כהן: בנוסף, התיקון האמור כולל סמכות הביטוח הלאומי לקבל נתונים על אודות העובדים במשק בתדירות גבוהה יותר על מנת לשפר את המידע הקיים במוסד וכן בשאר הרשויות, לצורך ידיעה בזמן אמת על נתוני ההעסקה המדויקים של העובדים, הן בשוטף והן בהתמודדות עם אירועי המשבר, כדי שניתן יהיה להעניק לציבור האזרחים את הסיוע הסוציאלי הכלכלי הנדרש באופן מדויק ונכון.

יצחק כהן: מכיוון שמדובר בהצעת חוק לתיקון התוכנית הכלכלית אשר בעיקר עוסקת בשיפוי למעסיקים, אבקש מחברי הכנסת לאשר את הצעת החוק ולהעבירה לוועדת הכספים – אני חוזר: לוועדת הכספים – להכנה לקריאה שנייה ושלישית.

יצחק כהן: תודה, אדוני היושב-ראש.

עודד פורר: עבודה ורווחה.

יצחק כהן: כספים, כספים.

עודד פורר: עבודה ורווחה.

יצחק כהן: לא, לא, כספים.

עודד פורר: עבודה ורווחה.

יצחק כהן: כספים.

יצחק כהן: ועדת הכספים.

מנסור עבאס: אז נחליט בהמשך.

יצחק כהן: ועדת הכספים.

מנסור עבאס: תודה.

מנסור עבאס: תודה, אדוני השר יצחק כהן.

עודד פורר: אני מציע שוועדת הכנסת תכריע בסוגיה.

יצחק כהן: איך?

עודד פורר: ועדת הכנסת תכריע בסוגיה הזאת.

מנסור עבאס: אנחנו עוברים להצעת החוק הבאה.

יצחק כהן: למה?

יצחק כהן: למה?

יצחק כהן: תשתף פעולה, זמן חירום, מצב מלחמה.

קריאה: יש הצמדה עם – – –

מנסור עבאס: כן, כן, אני מציג את זה.

יצחק כהן: כן, נכון, יש גם הצמדה – מי מציג את זה?

מנסור עבאס: משה ארבל.

מנסור עבאס: [הצעת חוק פ/1928/23; נספחות.

מנסור עבאס: ]

מנסור עבאס: לדיון מוקדם – הצעת חוק דמי מחלה (תיקון – הגדרת שוהה בבידוד כחולה) (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה), התש"ף–2020, של חבר הכנסת משה ארבל.

מנסור עבאס: היא הוצמדה להצעת חוק שמספרה 1368.

מנסור עבאס: יציג את הצעת החוק חבר הכנסת משה ארבל.

משה ארבל: אדוני היושב-ראש, תודה רבה.

מנסור עבאס: שלוש דקות.

משה ארבל: מכובדי השר, השרים, חבריי חברי הכנסת, אני רוצה להתרעם על ממשלת ישראל שגרמה לי לדבר אחרי הרב יצחק כהן.

משה ארבל: זה בערך כמו לעלות לומר דבר תורה אחרי הרב לאו, מי יקשיב לך?

משה ארבל: ובכל זאת, מכובדי היושב-ראש, אדוני השר, חבריי חברי הכנסת, חוק דמי מחלה קובע הסדר מפורש בדבר זכותו של עובד שנעדר מעבודתו עקב מחלה לקבל ממעסיקו תשלום בעד תקופת מחלתו.

משה ארבל: מדובר בהסדר חוקי חשוב ביותר, חוק סוציאלי וחברתי מהמעלה הראשונה, וגם חוק עם היגיון בריאותי מאוד פשוט.

משה ארבל: ברור לכולנו, בעיקר בתקופה זו, מדוע חשוב שעובדים חולים לא יאולצו בעל כורחם להגיע למקום העבודה, שם הם עלולים להדביק עובדים נוספים.

משה ארבל: על רקע מגפת הקורונה נוכחנו כולנו לראות שהגדרות ישנות דורשות עיון מחדש.

משה ארבל: המחלה והצעדים שננקטים להאטת התפשטותה הם צעדים הכרחיים ללא ספק, אבל קשים, וחייבו מאות אלפי ישראלים בתקופות בידוד של עד 14 יום, הן בשל קיומה של חובת בידוד לשבים מחו"ל והן בשל חובת בידוד שנובעת ממפגש עם חולה מאומת בקורונה, שגם עבדכם הנאמן חווה אותה כמה פעמים.

משה ארבל: ממשלת ישראל החליטה כבר בפברואר, בהגעתה של המחלה לישראל, שלא ראוי ולא נכון שעובדים בישראל ייענשו בשל חובת הבידוד גם בהיבטי הפרנסה.

משה ארבל: הוחלט שמשרד הבריאות יוציא תעודת מחלה גורפת שלפיה כל מי שחייב בבידוד הוא חולה הנעדר מעבודתו לעניין חוק דמי מחלה.

משה ארבל: מדובר כאמור בהחלטה חשובה בהיבט החברתי והסוציאלי, תמיכה בעובד הישראלי, וגם החלטה מחויבת המציאות.

משה ארבל: כל החלטה אחרת בסבירות גבוהה הייתה מובילה להיענות נמוכה יותר להוראות הבידוד של מדינת ישראל ולהאצת התפשטות המגפה.

משה ארבל: במשך כמה חודשים, עד סוף חודש יולי, שימשה תעודת המחלה הכללית הגורפת של ראש שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות את המחויבים בבידוד לצורך קבלת ימי מחלה מהמעסיק, עד לעתירה שהוגשה לבג"ץ, ובג"ץ קיבל החלטה שלא ניתן לקבל את פרשנות משרד הבריאות ובידוד איננו מחלה, ונדרש לחוקק הסדר חדש במפורש, או לחלופין להשאיר לעובדים להסתדר באמצעים העומדים לרשותם.

משה ארבל: לאור החלטה זו, עוד ביום מתן פסק הדין של בג"ץ, שנתן זמן היערכות לכנסת, הגשתי ב-27 ביולי את הצעת החוק הזו, שתבטיח לעובדים את אותה הגנה שלה הם היו זכאים לפי חוק דמי מחלה.

משה ארבל: לא ייתכן שעשרות אלפי עובדים ייפגעו בשכרם ויהיו חשופים לפיטורים בשל הכנסתם לבידוד, מבלי שתהיה להם זכות בחירה חוקית אם להיכנס לבידוד.

משה ארבל: הדבר נכון בעיקר לאור האינטרס הציבורי, האינטרס של כולנו בהמשך שיתוף הפעולה עם החקירות האפידמיולוגיות של משרד הבריאות ועם הוראות הבידוד.

משה ארבל: שיתוף הפעולה הזה עלול להיפגע אם עובדים יחששו לשכרם ולמקום עבודתם.

משה ארבל: לשמחתי, הממשלה אימצה גם היא את העמדה הזו והחליטה לעגן את ההסדר כהוראת שעה במסגרת חוק התוכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה).

משה ארבל: כמובן שאני נצמד לנוסח הצעת החוק הממשלתית לעניין זה.

משה ארבל: מדובר בהסדר חשוב ביותר לאזרחי מדינת ישראל, לעובדים ולעובדות, המצויים היום באחת השעות הקשות שלהם זה שנים רבות.

משה ארבל: מדובר בבשורה של ממש לעובדים, שהיו עלולים למצוא את עצמם עומדים בפני שוקת שבורה.

משה ארבל: אבקש שהבית הזה יתמוך בהצעה ויאשר אותה.

משה ארבל: תודה רבה.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת משה ארבל.

מנסור עבאס: [הצעת חוק פ/2022/23; נספחות.

מנסור עבאס: ]

מנסור עבאס: ההצעה הבאה לדיון, שהוצמדה להצעת החוק – הצעת חוק הגנה על עובד הנעדר מעבודתו עקב התפשטות נגיף הקורונה, התש"ף

מנסור עבאס: –2020, של חברי הכנסת אוסאמה סעדי, אחמד טיבי וסונדוס סאלח.

מנסור עבאס: היא הוצמדה להצעת חוק שמספרה 1368.

מנסור עבאס: יציג את הצעת החוק חבר הכנסת אוסאמה סעדי, בבקשה.

מנסור עבאס: שלוש דקות.

אוסאמה סעדי: כן, כבוד היושב-ראש, כבוד השר, שר בשני משרדים, חבר הכנסת מנסור.

מנסור עבאס: כן.

אוסאמה סעדי: שני משרדים יש לו בכובע שלו, מסגן שר לשני שרים.

אוסאמה סעדי: חבריי חברי הכנסת – – –

עודד פורר: פעם היו שרים שגם לקחו שתי מכוניות.

אוסאמה סעדי: בדיוק.

אוסאמה סעדי: אנחנו הגשנו את הצעת החוק, אני וחבריי אחמד טיבי וסונדוס סאלח, בעקבות הבג"ץ שקבע שצריך להביא הצעת חוק, והממשלה חייבת להסדיר את הנושא הזה.

אוסאמה סעדי: אי-אפשר שימי הבידוד יוטלו על העובדים ושזה ייגרע מימי המחלה שלהם, ולכן הגשנו הצעת חוק שלמעשה תכיר בכך שימי הבידוד, הנטל עליהם צריך להיות על המדינה.

אוסאמה סעדי: הצעת החוק הממשלתית שמונחת בפנינו היום יש בה הליכה בכיוון הזה.

אוסאמה סעדי: היא לא עונה ולא מתאימה במאה אחוז להצעה שלנו: הצעת החוק מטילה למעשה את הימים הראשונים על העובד, ואת שאר הימים חצי–חצי בין המעסיק לבין המדינה.

אוסאמה סעדי: כבוד היושב-ראש, חבריי, היינו בישיבה בוועדת המשנה של ועדת הכלכלה בראשותה של חברתנו קרן ברק ושמענו את הנציגים של העסקים הקטנים והבינוניים, שביקשו שלא להטיל עליהם את הנטל הזה של ימי הבידוד.

אוסאמה סעדי: כמובן ששוחחתי היום עם קרן ברק, והיא אמרה שיש מתווה לעסקים הקטנים שיוצג בוועדה, ולכן העניין הזה יבוא על פתרונו.

אוסאמה סעדי: חשוב מאוד מה שאמרו גם חברי משה ארבל וגם כבוד השר: אסור שהעובדים יישאו בנטל הזה לבד, כי למעשה – ואנחנו הראינו את זה גם בוועדת המשנה וגם בדיונים כאן במליאה – ברוב מדינות העולם העניין הזה של ימי בידוד מוטל על המדינה.

אוסאמה סעדי: אז אנחנו מברכים את המדינה שהביאה את הצעת החוק הזאת.

אוסאמה סעדי: זה צעד חיובי, זה לא צעד מלא ולא פתרון מושלם.

אוסאמה סעדי: לכן, בקריאה הזאת כמובן שאנחנו נצמדים להצעת החוק הממשלתית, אבל הצעת החוק שלנו עומדת בעינה.

אוסאמה סעדי: ולכן כמובן שאנחנו נצמדים, כמו שאמרתי, לאור התקנון, להצעת החוק הממשלתית.

אוסאמה סעדי: הצעת החוק הזאת, כבוד היושב-ראש, אני מבין שהיא תועבר לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

אוסאמה סעדי: אנחנו שם – אני חבר בוועדה, ויתר החברים גם – נבוא ונבקש ונלחץ, אדוני השר, גם עליכם, על הממשלה, שבאמת תביא עוד צעד לעסקים הקטנים והבינוניים.

אוסאמה סעדי: חברים כאן דיברו על החשיבות של תמיכה בעסקים הקטנים והבינוניים.

אוסאמה סעדי: אנחנו מכירים את הסבל שלהם, את ההפסדים הרבים שנגרמו להם בתקופת הקורונה, ולכן חשוב מאוד לתמוך ולחזק את העסקים הקטנים.

אוסאמה סעדי: הצעת החוק שלנו באה בכיוון הזה: לתמוך בעסקים הקטנים והבינוניים, ולהסיר מהם את המעמסה ואת הנטל הזה של ימי בידוד, שהיה מוטל על העובד עד עכשיו.

אוסאמה סעדי: בכלל אסור להסכים לעניין הזה, כבוד היושב-ראש, שעובד שנמצא בבידוד, יוטל עליו הנטל של ימי הבידוד האלה, או על חשבון ימי חופשת המחלה שלו או בדרך אחרת.

אוסאמה סעדי: ולכן אני חושב שקודם כול צריך להוציא את העובד מהתמונה ושהוא לא ייפגע.

אוסאמה סעדי: אני חושב שזה צריך להיות עיקרון שמוסכם על כולם.

אוסאמה סעדי: דבר שני, המעסיקים, במיוחד העסקים הקטנים והבינוניים, גם לא צריכים להיפגע במיוחד לאור ההפסדים הרבים שצברו והמצב הקשה מאוד שאליו הגיעו.

אוסאמה סעדי: ולכן, כבוד היושב-ראש, אנחנו בוועדה ננסה לתקן את העניין הזה של העסקים הקטנים והבינוניים.

אוסאמה סעדי: אמרתי, זה צעד חיובי, זה לא צעד מלא ולא צעד מושלם, אבל אנחנו בוועדה נדאג שבאמת הצעד הזה ימשיך ויהיה צעד מלא ומושלם.

אוסאמה סעדי: תודה.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת אוסאמה סעדי.

מנסור עבאס: [הצעת חוק פ/1764/23; נספחות.

מנסור עבאס: ]

מנסור עבאס: הצמדה נוספת להצעת החוק, שמוגשת לדיון מוקדם וקיבלה אישור מהלשכה המשפטית – הצעת חוק דמי מחלה (תיקון – הגדרת שוהה בבידוד כחולה), התש"ף–2020.

מנסור עבאס: תציג את הצעת החוק חברת הכנסת קרן ברק.

מנסור עבאס: בבקשה, שלוש דקות, חברת הכנסת קרן.

קרן ברק: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, בשעה טובה הגיע המתווה לימי בידוד לשולחן.

קרן ברק: אנחנו מקווים – אני עובדת בשבועיים האחרונים על מתווה משופר של ימי הבידוד.

קרן ברק: בזמנו, כבר באוגוסט, הגשנו הצעת חוק, ממש כשהבנו שבג"ץ פסל את המתווה הקודם.

קרן ברק: הבנו שצריך להגיש חקיקה בנושא.

קרן ברק: הגשנו, אני וחבריי חברי הכנסת פורר, מתן כהנא, מיקי לוי, הגשנו ביחד הצעת חוק של מתווה ימי בידוד, בדומה לימי מילואים.

קרן ברק: הגיע משרד האוצר והגיש מתווה שונה לחלוטין, אבל שמחלק בעצם את הנטל בין בעלי העסקים לבין המדינה.

קרן ברק: עקב זה אני קיימתי דיון בוועדת המשנה שלי, ועדת משנה לעסקים קטנים ובינוניים של ועדת הכלכלה, על המתווה שמשרד האוצר היה עתיד אז להגיש, ועכשיו הוא פה לפניכם.

קרן ברק: אנחנו, רשימה ארוכה של חברי כנסת מכל סיעות הבית, ממש כולם כולל כולם, כולל פינדרוס שנמצא פה למעלה, חבר הכנסת פינדרוס, באנו ואמרנו: אנחנו בעת הזאת בטח לא רוצים להטיל עוד עול העסקים הקטנים.

קרן ברק: העסקים הקטנים היום, בימים אלה, ברגע שמישהו שם יוצא לבידוד זאת אומרת שהעסק שלו בכלל נסגר.

קרן ברק: העסק גם סגור, גם לא מרוויח כסף וגם עוד אמור לשלם את ימי הבידוד של עובדיו שנמצאים בבית.

קרן ברק: לזה לא יכולנו להסכים, ואמרנו שאת המתווה, לפחות לעסקים הקטנים של עד עשרה עובדים, אנחנו צריכים לשנות.

קרן ברק: מאז אני נמצאת במשא ומתן רציף עם אגף התקציבים, עם לשכת השר, ואני מאמינה שאת התיקון הזה לעסקים הקטנים אנחנו נביא תוך כדי הדיונים שיהיו על החוק הזה בוועדה.

קרן ברק: לצערי זה לא בוועדת כספים.

קרן ברק: אני הייתי רוצה שזה יהיה בוועדת הכספים.

קרן ברק: תוך כדי הדיונים אנחנו נטייב את המתווה הזה של משרד האוצר, לפחות לעסקים הקטנים, שהיום כורעים תחת הנטל ואין להם מאיפה להביא את הכסף.

קרן ברק: הם לא יכולים – הם גם לא עובדים, גם העובדים שלהם נמצאים בבידוד וגם ההכנסות שלהם קטנו, הכול ביחד.

קרן ברק: אנחנו לא יכולים להתייחס אליהם כאל פרה חולבת של מדינת ישראל.

קרן ברק: אנחנו צריכים את העסקים האלה חיים, נושמים ובועטים, הם עמוד השדרה של הכלכלה הישראלית, הם משלמי המיסים, ובזכות המיסים האלה אנחנו ממשיכים לחיות כאן כמדינה, ולכן אנחנו בוועדה – אני אגיע לכל הדיונים ואנחנו נטייב את המתווה ואנחנו נסייע לעסקים הקטנים, והמתווה למען העסקים הקטנים לא יהיה כזה.

קרן ברק: בעל העסק לא יצטרך לשלם חצי מהעלות אלא הרבה פחות, ואני מקווה שיהיה לזה סיוע מכל סיעות הבית.

קרן ברק: אני שמחה שהיום יש לנו לפחות מתווה, שאותו אנחנו מאשרים, כדי להתחיל ממנו את תיקוני החקיקה, ואני אשמח לכל עזרה כאן, גם מהחתומים על החוק וגם מכל סיעות הבית.

קרן ברק: תודה.

מנסור עבאס: תודה, חברת הכנסת קרן ברק.

מנסור עבאס: אנחנו עוברים לדיון משולב על ארבע הצעות החוק.

מנסור עבאס: מתחילים עם חבר הכנסת אלי אבידר.

מנסור עבאס: נמצא?

מנסור עבאס: נוכח?

מנסור עבאס: אינו נוכח; חבר הכנסת עידן רול – אינו נוכח; חבר הכנסת יבגני סובה – מוותר.

מנסור עבאס: חבר הכנסת ווליד טאהא, בבקשה.

וליד טאהא: סייד א-ראיס, (אומר דברים בשפה הערבית, להלן תרגומם: חברות וחברים, ביום חמישי הקרוב נציין שני ימי זיכרון, דִ'כְּרַאיַאן – צורת הזוגי של המילה דִ'כְּרַא: הזיכרון הראשון הוא זיכרון יום הולדת הנבחר, תפילת האל עליו וברכתו לשלום, אשר בא כדי להביא ביטחון, רחמים ושלום למין האנושי כולו ולא רק למוסלמים ההולכים בעקבותיו.

וליד טאהא: ביום הזיכרון הזה בפרט, נביא האסלאם, תפילת האל עליו וברכתו לשלום, האסלאם והמוסלמים מושמים יעד להתקפה של טירוף ושיגעון מצד מקרון, נשיא צרפת, נכד הקולוניאליסטים, שביצעו מעשי רצח רבים בעמים; נביא האסלאם מושם יעד להתקפה של טירוף והמוסלמים מושמים יעד להתקפה של טירוף, אבל לא ניתן לכסות את השמש במסננת, והפגיעה שלהם תחזור אליהם.

וליד טאהא: בכל פעם שהם ינסו לפגוע בהם, בנביא האסלאם ובאסלאם, האסלאם יתחזק ויפרוץ.

וליד טאהא: הזיכרון השני יהיה יום זיכרון טבח כפר קאסם.

וליד טאהא: בהזדמנות זו הגשתי הצעה לסדר-היום והיא נדחתה – לדבר על טבח כפר קאסם.

וליד טאהא: ברור שנושא טבח כפר קאסם מטריד אותם ומדאיג אותם, והם ניסו בעצם להסתיר את הפשע העצום שהם ביצעו בכפר קאסם נגד נשים, מבוגרים וילדים, ואפילו נשים בהיריון.

וליד טאהא: פאטמה צרצור, אישה בהיריון, בחודש התשיעי – היה מי שירה כדור בראשה ואמר לה: זה בשבילך, וירה כדור בבטנה ואמר לה: וזה לעובר שלך.

וליד טאהא: כלומר הם פחדו מהאדם הערבי הפלסטיני אפילו כשהוא בבטן אימו; הרגו מבוגר, הרגו ילד, הרגו אישה, הרגו חסר ישע.

וליד טאהא: 49 שהידים נרצחו, הוצאו להורג, חפים מפשע, רק בגלל שהם ערבים-פלסטינים שנשארו על אדמתם, מכים שורשים בה, נאחזים בה, והם יישארו כך עד שאללה יירש את הארץ ויושביה.

וליד טאהא: משפט אחרון: ישראל עד היום מתכחשת לחלקה המביש בטבח כפר קאסם, ואנחנו מאשימים את מדינת ישראל בטבח כפר קאסם – –)

עודד פורר: שעון, שעון.

וליד טאהא: (– – משום שמי שביצעו אותו היו חיילים שלבושים במדים צבאיים.

וליד טאהא: )

עודד פורר: שעון.

מנסור עבאס: יעטיכ אל-עאפיה.

וליד טאהא: (הגיע הזמן שתודֵה בפשע שלה בטבח כפר קאסם, על כל ההשלכות החוקיות, ההיסטוריות, המוסריות וזולתן הנובעות מכך.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: )

מנסור עבאס: תודה לחבר הכנסת ווליד טאהא.

מנסור עבאס: יעלה ויבוא – – –

עודד פורר: – – –

מנסור עבאס: חבר הכנסת עודד פורר, אתה מכיר אותי, אני לכולם נותן, כולל אותך.

וליד טאהא: אתה לא מנהל את הישיבה הזאת.

מנסור עבאס: חבר הכנסת יאיר גולן, בבקשה – אינו נוכח.

עודד פורר: תרגיע את עצמך.

וליד טאהא: אתה לא מנהל את הישיבה.

מנסור עבאס: חברת הכנסת – – –

קריאה: תהיה רגוע – – –

עודד פורר: אני רגוע, אתה – – –

מנסור עבאס: חבר הכנסת ווליד טאהא וחבר הכנסת עודד פורר, אנא לכבד את המליאה.

מנסור עבאס: תודה.

מנסור עבאס: חברת הכנסת אימאן ח'טיב, בבקשה.

וליד טאהא: אתה יכול להרגיע, בבקשה?

עודד פורר: אני רגוע לגמרי.

וליד טאהא: תתעסק בעצמך, עזוב אותך ממני.

מנסור עבאס: אתם יכולים להתווכח בחוץ, חברים.

מנסור עבאס: תודה.

מנסור עבאס: שלוש דקות.

אימאן ח'טיב יאסין: כבוד היו"ר, כנסת נכבדה (אומרת דברים בשפה הערבית, להלן תרגומם: אלוהים ירחם על כל השהידים של המולדת.

אימאן ח'טיב יאסין: מי ייתן וזכרם הטוב יישאר לנצח עד סוף הדורות.

אימאן ח'טיב יאסין: ירצה מי שירצה וימאן מי שימאן.

אימאן ח'טיב יאסין: הם שילמו את המחיר כדי שנישאר פה ונחיה פה בכבוד.

אימאן ח'טיב יאסין: אחיי ואחיותיי, ברצוני לבשר בשורה לבעלי העסקים בחברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: לאחר פניות ודיונים רבים בוועדת הכלכלה וגם התכתבויות ממני ומאחיי ברשימה המשותפת קיבלנו היום מענה שמרכזי התעסוקה או מרכזי העסקים ומרכזי מעוף ימשיכו לעבוד גם ב-2021.

אימאן ח'טיב יאסין: ) וכאן אני רוצה לדבר על ההצעה של חברי אוסאמה, וגם על ההצעה הראשונה לגבי תשלום עבור ימי הבידוד.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שזו זכותו הבסיסית של כל אדם – כשיש מגפה עולמית שהיא לא באשמת אף אחד זכותו של כל אחד ואחת שעובדים לאורך כל ימות השנה לקבל פיצוי, ולא על חשבון ימי המחלה.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו משלמים ומשלמות במשך כל ימות השנה את מה שמבקשים מאיתנו; כשאנחנו צריכים אנחנו כן זכאים לקבל.

אימאן ח'טיב יאסין: ולכן, חברי אוסאמה, אנחנו נתמוך בהצעת החוק שלך.

אימאן ח'טיב יאסין: לא יאומן, לא יאומן לאן הגענו.

אימאן ח'טיב יאסין: על דברים בסיסיים אנחנו נלחמים.

אימאן ח'טיב יאסין: הגיע הזמן שיהיה אחרת.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה רבה.

מנסור עבאס: תודה, חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין.

מנסור עבאס: חבר הכנסת סעיד אלחרומי, בבקשה – מוותר; חבר הכנסת ינון אזולאי – אינו נוכח; חבר הכנסת סמי אבו שחאדה – אינו נוכח; חבר הכנסת אופיר סופר – אינו נוכח; חבר הכנסת מתן כהנא – אינו נוכח; חבר הכנסת אלכס קושניר – אינו נוכח; חבר הכנסת יואב סגלוביץ' – אינו נוכח.

מנסור עבאס: חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, בבקשה.

עאידה תומא סלימאן: כבוד היושב-ראש, חברי וחברות הכנסת, סוף-סוף אנחנו מתחילים לעשות סדר וקצת צדק עם העובדים שהיו צריכים בתקופה הנוראית הזו, במשבר הקורונה, להיכנס לימי בידוד.

עאידה תומא סלימאן: אומנם ההצעה הממשלתית היא הצעה שבעיניי לא עושה את הצדק האמיתי: לא ייתכן שעובדים שנכנסים לבידוד בעל כורחם ישלמו מהכיס שלהם, וזה אכן תשלום מהכיס שלהם כאשר מורידים להם מימי המחלה שלהם.

עאידה תומא סלימאן: ימי המחלה הם זכות והם ימי עבודה שהעובדים זכאים לקבל.

עאידה תומא סלימאן: במיוחד אם אנחנו מדברים על כך שלפעמים הצורך בבידוד הוא יותר קצר, נגיד חמישה ימים.

עאידה תומא סלימאן: אם מישהו מגלה שהוא נחשף לחולה קורונה ונכנס לבידוד לחמישה ימים או שישה ימים, בסופו של דבר על שני הימים הראשונים הוא לא יקבל כסף, מכלול ששת הימים ירדו מהמאגר של ימי המחלה והוא יוכל להגיע למצב שבסוף השנה, אם וחס וחלילה הוא יהיה חולה, לא יהיה לו מאגר של ימי מחלה שהוא צריך לקבל עליהם כסף.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שההצעה שהגישו חברינו חבר הכנסת אחמד טיבי, אוסאמה סעדי וסונדוס היא הצעה יותר ראויה ועונה על הצרכים של העובדים.

עאידה תומא סלימאן: אני רק הייתי מציעה: בבתי החולים בירושלים יש כ-2,300 – אוסאמה, חשוב לי שתקשיב לזה: 2,300 עובדים בבתי החולים בירושלים המזרחית הם מהרשות הפלסטינית, עובדים מהרשות הפלסטינית, שלא מקבלים שום פיצוי על ימי הבידוד.

עאידה תומא סלימאן: אני מציעה למצוא מתווה לעובדים האלה.

עאידה תומא סלימאן: הם עובדים נחוצים ביותר בימים האלה.

עאידה תומא סלימאן: בתי החולים יקרסו אם הם יממנו לבד את ימי המחלה שלהם.

עאידה תומא סלימאן: ואנחנו לא רוצים להגיע למצב, כמו ששמעתי מחלק מהאנשים, שהם מפחדים לעשות בדיקות כדי לא לגלות שהם צריכים להיות בבידוד ואז הם יאבדו ימי עבודה והכנסה ראויה.

עאידה תומא סלימאן: בסופו של דבר זה אינטרס של כולנו שהעובדים יהיו בריאים ולא ידאגו בגלל אובדן ההכנסה.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

מנסור עבאס: תודה, חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן.

מנסור עבאס: חברת הכנסת אורלי פרומן – אינה נוכחת.

מנסור עבאס: חבר הכנסת יצחק פינדרוס, בבקשה, שלוש דקות.

יצחק פינדרוס: לפני כמה חודשים תקף השופט מני מזוז בחריפות את אמיר אוחנה וכינה אותו "לעומתי".

יצחק פינדרוס: הוא טען: המצב שהוא מופקד על המערכת המשפטית הוא מציק.

יצחק פינדרוס: כעבור זמן למזוז לא הייתה שום בעיה, הוא ישב בתיק שנגע לאוחנה.

יצחק פינדרוס: הייתה בעיה קטנה שאולי הוא לא אמור לשבת.

יצחק פינדרוס: פנו לנציבות הקבילות, לאורי שוהם, ואיכשהו הכול הסתדר.

יצחק פינדרוס: רב ראשי בישראל, הראשון לציון, במדינה שגם הרבה אנשים פה קוראים לה יהודית ודמוקרטית – גם אלה שמדברים על דמוקרטיה קוראים לה גם יהודית, קודם כול אומרים יהודית – רב ראשי בישראל לא יכול להגיד את דעתו.

יצחק פינדרוס: אותו אורי שוהם, שאפילו לא מבין בניגוד עניינים ויודע למרוח אותם כי זה שופט בית המשפט העליון, פתאום שוכח את זה כשמדובר ברב ראשי לישראל – במה, באיזו מדינה?

יצחק פינדרוס: במדינה שקוראת לעצמה יהודית, ואחר כך דמוקרטית.

יצחק פינדרוס: תתביישו לכם.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת יצחק פינדרוס.

מנסור עבאס: חברת הכנסת טלי פלוסקוב – אינה נוכחת.

מנסור עבאס: חברת הכנסת יוליה מלינובסקי, בבקשה, שלוש דקות.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יוליה מלינובסקי: חבריי חברי הכנסת, אדוני השר, תראו, ימי בידוד זה לא ימי מחלה.

יוליה מלינובסקי: מצד אחד המדינה החליטה שאנשים צריכים להיכנס לבידוד.

יוליה מלינובסקי: מצד שני המדינה החליטה שהעובד עצמו צריך לשאת בהוצאות של הבידוד.

יוליה מלינובסקי: לפחות לפי המתווה שאנחנו עכשיו רואים יומיים הם על העובד וחצי-חצי בין המדינה והעסקים.

יוליה מלינובסקי: זה כל כך לא צודק, זה כל כך לא הגיוני.

יוליה מלינובסקי: כשהמדינה שולחת אנשים למילואים היא לא אומרת: יומיים על חשבונכם ואחר כך המדינה ואחר כך המעסיק.

יוליה מלינובסקי: מבחינתנו ימי בידוד זה בדיוק לפי הנוסחה של ימי מילואים.

יוליה מלינובסקי: ועוד דבר, היום במדינת ישראל ימי בידוד זה 14 יום.

יוליה מלינובסקי: למה?

יוליה מלינובסקי: ככה – רגע, אין שר באולם, אז אני יכולה לדבר כמה שאני ארצה.

יוליה מלינובסקי: מדינת ישראל החליטה שיש 14 ימי בידוד.

יוליה מלינובסקי: למה?

יוליה מלינובסקי: ככה.

יוליה מלינובסקי: כבר לפני חודש וחצי שמעתי מנציגי משרד הבריאות שמבחינה רפואית אין לזה הצדקה, שאפשר להסתפק בעשרה ימי בידוד.

יוליה מלינובסקי: יש מדינות בעולם שבהן אומרים שבעה ימי בידוד.

יוליה מלינובסקי: למשל, מדינה כזו של עולם שלישי, צרפת.

יוליה מלינובסקי: אצלנו – 14.

יוליה מלינובסקי: אין שום סיבה שזה יהיה כך, אפשר להסתפק בעשרה ימי בידוד, וזה כפוף לבדיקת קורונה שלילית.

יוליה מלינובסקי: למה לא עושים את זה?

יוליה מלינובסקי: כי לא רוצים.

יוליה מלינובסקי: זו החלטה ניהולית פשוטה של משרד הבריאות.

יוליה מלינובסקי: הם מתעלמים מזה.

יוליה מלינובסקי: ועכשיו בא המתווה הזה שגם העובד נושא בנטל, גם המעסיק הקטן, המסכן הזה, מספרה קטנה או איזשהו מפעל קטן עם ארבעה-חמישה עובדים, והמדינה אומרת: אנחנו נישא בחצי.

יוליה מלינובסקי: אם המדינה הייתה נושאת בנטל הזה ב-100%, אז תאמינו לי שכבר מזמן היו מקצרים את ימי הבידוד לשבעה או לעשרה ימי בידוד, כי במשרד האוצר יודעים, מה שנקרא, לספור כסף מצוין במדרגות, וכבר מזמן היו מבטלים את איכון השב"כ הזה, שכבר היום כולנו יודעים שזה לא אפקטיבי, רק היום יצא דוח מבקר המדינה שאומר שאין בזה טעם, אין בזה שום הצדקה.

יוליה מלינובסקי: אנחנו נתנגד לחוק הזה, כי הוא לא צודק, הוא לא נכון.

יוליה מלינובסקי: הוא פוגע בעובדים, הוא פוגע בעסקים.

יוליה מלינובסקי: המדינה בורחת מאחריות.

יוליה מלינובסקי: לא מקבלים החלטות, כשכולם יודעים שאפשר לקצר ימי בידוד אפילו לשבעה – יודעים מה?

יוליה מלינובסקי: לעשרה ימי בידוד – בכפוף לבדיקת קורונה.

יוליה מלינובסקי: כשהמדינה, אדוני השר, תישא בנטל ב-100%, אתם תדעו גם לקצר את ימי הבידוד וגם לבטל את איכון השב"כ הזה, שהיום בדוח מבקר המדינה נאמר בצורה מאוד ברורה שזה חסר שום תוכן ועניין.

יוליה מלינובסקי: אנחנו מבקשים שהנושא הזה יעבור לוועדת הרווחה והעבודה, כי זה המקום הטבעי לחוק הזה, כי זה גם בנושא של דיני עבודה וזה גם רווחה של העובדים ורווחה של העסקים.

יוליה מלינובסקי: ותפסיקו במשרד האוצר לנסות לסגור את החורים שלכם על חשבון האנשים והעסקים.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה.

מנסור עבאס: תודה, חברת הכנסת יוליה מלינובסקי.

מנסור עבאס: חבר הכנסת אנטאנס שחאדה – אינו נוכח; חבר הכנסת חמד עמאר – אינו נוכח; חבר הכנסת איימן עודה – מוותר.

מנסור עבאס: חבר הכנסת אחמד טיבי, שלוש דקות.

אחמד טיבי: כבוד היושב-ראש, רבותיי חברי הכנסת, הצמדת החוק שלנו, של חברי אוסאמה סעדי, סונדוס סאלח ואני, היא לנושא חשוב.

אחמד טיבי: הוא חשוב, חבר הכנסת השר יצחק כהן, כי האנשים נמצאים במצוקה כלכלית, לא רק בריאותית, במשבר הקורונה, וחלק מהאנשים נכנסים למשבר כלכלי, בידוד, סגר, עם כל המשמעות הכלכלית המשפחתית של הדבר.

אחמד טיבי: לפני כמה חודשים פעלנו למען פיצוי הרופאים והצוות הרפואי על ימי בידוד, ועכשיו הצעת החוק, כפי שאוסאמה הסביר, היא לכלל העובדים במשק.

אחמד טיבי: המטרה, העמדה שלנו, היא שזה לא ינוכה מימי המחלה שלהם.

אחמד טיבי: לא מספיק שהמשבר מכה בפרט או במשפחה, המדינה צריכה לעמוד לצד אלה שנאלצים להיכנס לבידוד או לא לצאת לעבודה בגלל סגר או מגע עם חולים.

אחמד טיבי: חלק מהמדינות באירופה עושות את זה.

קריאה: חלק גדול.

אחמד טיבי: חלק גדול – בהחלט.

אחמד טיבי: לכן, החוק הזה בא לתקן את העיוות הזה ואת החיסרון, ורבים מהמועסקים, עסקים קטנים, באו ודרשו מאיתנו לעמוד לצידם.

אחמד טיבי: הצעת החוק הזאת היא בהחלט מענה, אבל צריך עוד הרבה יותר מהממשלה כדי לפצות את האנשים על האובדן והמשבר הכלכלי.

אחמד טיבי: תודה רבה.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת אחמד טיבי.

מנסור עבאס: חבר הכנסת יוסף ג'בארין, יוסוף ג'בארין, שלוש דקות.

קריאות: יוסף – – –

יוסף ג'בארין: (אומר בערבית: כבוד יושב-ראש הישיבה, תודה על הניהול.

יוסף ג'בארין: הקשבתי לחבריי בנוגע לסוגיית השם.

יוסף ג'בארין: ) אני שמעתי, עופר, את העניין הזה של השם ומה לקרוא.

יוסף ג'בארין: אני אגיד לך, קרה לי שעברתי בשכונה, בעיקר שכונה יהודית, וראיתי אישה שביקשה לקרוא לבן הזוג שלה, ואז היא קראה לו: יוסף – לא ענה; ג'וזף – לא ענה; יוסקל'ה – לא ענה; יוסי – לא ענה; יוסק'ה – לא ענה.

יוסף ג'בארין: ואז אני תהיתי: כל השמות הללו הם כנראה שמות אפשריים.

יוסף ג'בארין: זה שם אוניברסלי.

יוסף ג'בארין: וכמובן, יוסף זה על שמו של הנביא יוסף.

אחמד טיבי: – – – כי השם שלו הוא חיים.

יוסף ג'בארין: לא, הסתבר שכל השמות הללו, משתמשים בהם באותה משפחה.

יוסף ג'בארין: זה מה שהבנתי מאותה משפחה.

יוסף ג'בארין: אני חושב שכשה

יוסף ג'בארין: ממשלה שומעת את הדיון של חברי הכנסת על הצורך לתמוך בעובדים שנפגעו כל כך קשה ממשבר הקורונה, ואולי הם האוכלוסייה הכי פגיעה; אותם עובדים, בדרך כלל הם קשי יום, ונאלצים להיכנס לבידוד בגלל ההוראות של משרד הבריאות.

יוסף ג'בארין: ואני אומר שהם לא צריכים לשלם עוד מחיר על כך בזה שהם נכנסים לבידוד וכך מאבדים את ימי המחלה שיש להם – המשאב היקר הזה, שממילא הוא כל כך מצומצם.

יוסף ג'בארין: ולכן, אני חושב שנמצא אוזן קשבת, אני מקווה שנמצא אוזן קשבת – השר יצחק כהן, אני מקווה שבאמת נמצא אצל הממשלה אוזן קשבת לשלוש ההצעות הנוספות שנשמעו היום, שמציעות שהמדינה תיקח אחריות כפי שצריך על הנושא הזה של ימי הבידוד ותישא בעלות של כל תקופת הבידוד, ובכך גם תימנע אותה הפגיעה הקשה בציבור העובדים.

יוסף ג'בארין: אם הממשלה הייתה כבר מוכנה ללכת את חצי הדרך ולממן את מחצית ימי המחלה, אני חושב שראוי לשקול בכובד ראש ולקבל את המתווה שנמצא לא בהצעת הממשלה, שאני מתנגד לה, אלא בשלוש הצעות האחרות, לרבות של חבריי ברשימה המשותפת, וללכת על מימון מלא של המדינה לכל ימי הבידוד, פשוט כדי לא לפגוע עוד יותר בציבור העובדים.

יוסף ג'בארין: תודה רבה.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת יוסף ג'בארין.

מנסור עבאס: אביו – קוראים לו יעקב.

מנסור עבאס: חבר הכנסת יעקב טסלר – אינו נוכח.

מנסור עבאס: בערבית יעקב זה יעקוב.

מנסור עבאס: חברת הכנסת היבה יזבק – אינה נוכחת.

מנסור עבאס: חבר הכנסת עופר כסיף.

עופר כסיף: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, התיקון שמביאה הממשלה היום הוא לא תיקון אלא קלקול.

עופר כסיף: בניגוד לכל היגיון, החוק הזה מתמרץ אזרחים להפר בידוד ומתמרץ מעסיקים להעלים מכך עין.

עופר כסיף: החוק הזה ימשיך את האסון הבריאותי ויעמיק את הקטסטרופה החברתית-כלכלית.

עופר כסיף: שורש כל רע מצוי בחוק דמי מחלה.

עופר כסיף: גם בימים כתיקונם על יום המחלה הראשון לא מקבלים העובדים שכר, ועל היום השני והשלישי מקבלים 50% בלבד.

עופר כסיף: העובדים שנפגעים מכך בצורה הקשה ביותר הם העובדים המוחלשים ביותר, אלו שאוספים שקל לשקל כדי לסגור את החודש בקושי.

עופר כסיף: הם לא יכולים להרשות לעצמם יום מחלה ללא תשלום, ולכן גם אם הם חולים הם באים לעבודה וסובלים.

עופר כסיף: במקרה של מגפה הם מדביקים גם אחרים.

עופר כסיף: החוק כפי שהוא כיום כופה על עובדים מוחלשים להגיע לעבודה כשהם חולים.

עופר כסיף: במקרה של בידוד קורונה, החוק מתמרץ אותם להתחמק ולהפר את הבידוד כדי לפרנס את משפחתם.

עופר כסיף: אבל לא רק העובדים נפגעים, גם העסקים הקטנים יחטפו מכה קשה.

עופר כסיף: עסק קטן שמעסיק עובד אחד או שלושה עובדים יתקשה לתפקד בהיעדר עובד לשבוע או שבועיים.

עופר כסיף: גרוע מכך, ובמיוחד בתקופה הזאת, הוא לא יוכל לממן מחצית משכרו של עובד שלא יכול להגיע לעבודה.

עופר כסיף: אם עובד יגיע למרות שהוא נדרש לבידוד ויתגלה כחולה קורונה, העסק כולו ייכנס לבידוד וייסגר.

עופר כסיף: משמעות החוק שמבקשת הממשלה להעביר פה היום היא גזר דין מוות עבור עסקים המפרנסים אלפי עובדים.

עופר כסיף: אם אנחנו באמת רוצים להיאבק בקורונה, אנחנו חייבים להבטיח רשת ביטחון כלכלית לכולם.

עופר כסיף: אנחנו לא רוצים שאזרחים יימנעו מלדווח על חשיפה כדי להימנע מבידוד – להפך, אנחנו רוצים לעודד אותם לנהוג בזהירות המקסימלית.

עופר כסיף: כל אזרח ואזרחית צריכים לדעת שאם ייחשפו לקורונה, אם חס וחלילה חלילה יחלו, הם לא יצטרכו לסבול גם מאסון כלכלי.

עופר כסיף: כל עוד עובדים ייאלצו לוותר על שכר או על ימי מחלה כדי ללכת לבידוד יהיו עובדים רבים שיבחרו להמשיך לקחת את הסיכון כדי להמשיך להתפרנס.

עופר כסיף: אל תגרמו להורים לבחור בין שמירה על בריאותם לבין האוכל של ילדיהם.

עופר כסיף: מילה אחת על המחויבות של המדינה לאזרחים בזמן הקורונה: לפי דוח מבקר המדינה מהיום – –

מנסור עבאס: משפט אחד.

עופר כסיף: אוקיי.

עופר כסיף: – – 700 מיליון ש"ח שכבר אושרו לתווי מזון לאוכלוסיות מוחלשות לא הועברו.

עופר כסיף: 275 מיליון ש"ח לתוכניות הכשרה מקצועיות לא ניתנו.

עופר כסיף: האסון החברתי-כלכלי הוא לא מחירה של הקורונה, הוא מחיר ההזנחה הפושעת של הממשלה.

עופר כסיף: משפט האחרון, אני קורא להצביע נגד ההצעה של הממשלה ובעד ההצעה הראויה של חבריי חברי הכנסת אחמד טיבי, אוסאמה סעדי וסונדוס סאלח.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת עופר כסיף.

מנסור עבאס: חברת הכנסת ע'דיר כמאל מריח – אינה נוכחת; חבר הכנסת אלעזר שטרן – אינו נוכח; חבר הכנסת אנדרי קוז'ינוב – אינו נוכח; חבר הכנסת יוראי להב הרצנו – מוותר.

מנסור עבאס: חברת הכנסת סונדוס, בבקשה.

מנסור עבאס: שלוש דקות, בבקשה.

סונדוס סאלח: תודה, כבוד היושב-ראש.

סונדוס סאלח: חברי וחברות הכנסת, בניגוד להצעה של הממשלה, ההצעה של חבריי חבר הכנסת אוסאמה סעדי וחבר הכנסת ד"ר אחמד טיבי ושלי באה להגן על הזכויות של העובדים וגם כן על הבריאות של ציבור.

סונדוס סאלח: אין מה לעשות, במדינה מנותקת צריך לעגן החלטות שישמרו על האוכלוסיות המוחלשות.

סונדוס סאלח: צריך לעגן אותן בחקיקה שתשמור על הזכויות שלנו, במיוחד של אוכלוסיות מוחלשות.

סונדוס סאלח: עם עובדות אי-אפשר להתווכח, ועובדה אחת גדולה היא שמי שהכניס אותנו למשבר כל כך עמוק הוא מי שכשל בניהול המשבר עצמו.

סונדוס סאלח: מי שקרא לציבור לצאת להצביע בפברואר בבחירות האחרונות זה ראש הממשלה, שאמר: צאו להצביע, מה זה קורונה?

סונדוס סאלח: זה קשקוש.

סונדוס סאלח: אותו בן אדם צריך לשאת באחריות הזו ולא לצאת על גבם של העובדות והעובדים, שסובלים עכשיו מבעיות כלכליות כבדות מאוד שרק מחמירות ומקשות עליהם לנהל את החיים שלהם, את חיי היום-יום בפרטים הכי הכי קטנים.

סונדוס סאלח: אבל הממשלה, ראש הממשלה ושותפיו גם ממשיכים להעמיס על האוכלוסיות המוחלשות ולהחליש את המוחלשים, ורק עושים פוליטיזציה בתוך ניהול המשבר עצמו.

סונדוס סאלח: סוגרים מתי שנוח להם, פותחים מתי שנוח להם, אין הוראות ברורות, אין מקצועיות בקבלת ההחלטות.

סונדוס סאלח: מי שצריך לשלם על זה גם כן מתוך הכיס שלו זה העובד הפשוט, האדם הפשוט.

סונדוס סאלח: לא היינו מוכנים לקורונה, בן אדם שנעדר מהעבודה שלו בגלל הקורונה או ימי בידוד או כדי לשמור על הבריאות שלו וגם של עמיתיו העובדים וגם הציבור, הוא בן אדם שלוקח אחריות על עצמו וגם כן על האחרים.

סונדוס סאלח: צריך לתגמל אותו ולא לפגוע בו כלכלית.

סונדוס סאלח: אסור לחשב זאת מתוך ימי המחלה, זו עוד פגיעה כלכלית, עוד פגיעה בזכויות של העובדות והעובדים, זה עוד סימן למי שצריכות וצריכים עוד סימן לכמה הממשלה הזו פוגעת באוכלוסיות המוחלשות.

סונדוס סאלח: תודה.

מנסור עבאס: תודה חברת הכנסת סונדוס סאלח.

מנסור עבאס: חבר הכנסת אופיר כץ – אינו נוכח.

מנסור עבאס: חבר הכנסת עודד פורר, בבקשה.

עודד פורר: אדוני היושב בראש, חברי הכנסת, אדוני השר – איפה השר, אין שר?

עודד פורר: נמתין לו.

מנסור עבאס: אתה יכול לדבר וזה ייחשב לך.

עודד פורר: הם עסוקים, כל השרים, אבל אני אחכה בכל זאת לשר.

עודד פורר: אני אדבר, אבל אני אבקש רק שתתחיל את השעון כשהשר מגיע.

מנסור עבאס: אוקיי.

עודד פורר: כי חבל שאין אין פה שר.

עודד פורר: כל הרעיון בדיון במליאה הוא שנוכח שר, שאולי אולי נצליח לשכנע את הממשלה.

יצחק פינדרוס: אני מציע שימנו עוד שלושה שרים.

עודד פורר: יכול להיות, אבל התנאי הוא שזה יהיה מדגל התורה.

יצחק פינדרוס: לא, לא לוקחים שרים.

עודד פורר: אתם רוצים רק ליהנות מהמשרדים בלי האחריות של המשרדים.

יצחק פינדרוס: – – –

עודד פורר: בינתיים אנחנו נמתין שיגיע שר.

עודד פורר: צריך לעבור אחד-אחד, כמה יש להם?

עודד פורר: 34 שרים או 33 שרים?

עודד פורר: מישהו מנציגי הקואליציה יודע להגיד כמה שרים יש לכם?

עודד פורר: כי זה משתנה.

עודד פורר: עכשיו השאלה היא אם שר שהוא שר בשני משרדים, מה מעמדו באירוע הזה?

עודד פורר: כי השר הקודם שהיה כאן היה שר בשני משרדים.

עודד פורר: אז אני אמשיך ואני אמתין, כי בסוף הרי כל האירוע הזה הוא אירוע שמחייב את הממשלה לשנות כיוון.

עודד פורר: אבל אם בכנסת אתה לא יכול לשכנע את הממשלה, איפה תשכנע אותה?

עודד פורר: אוה, הינה הגיע אדוני השר.

עודד פורר: אמרתי שאני לא מוכן לדבר

יצחק כהן: יש תהליכים אורולוגיים – – –

עודד פורר: זה בסדר גמור.

עודד פורר: מקובל, אדוני השר.

עודד פורר: אבל מעבר לתהליכים האלה יש מספיק שרים שיחליפו אותך מדי פעם לכמה דקות כשאתה יוצא.

עודד פורר: יש שרים, יש שרות, אין שום בעיה.

עודד פורר: חבריי חברי הכנסת, אדוני השר, ראשית אני רוצה לברך את הממשלה שסוף-סוף מגיעה עם איזושהי הצעה שקצת הולכת בכיוון הנכון.

עודד פורר: אבל אני חייב לומר שאתם קצת מטעים פה גם את חברי הכנסת שאתם מבקשים מהם לתמוך בהצעה.

עודד פורר: אתה אומר, אדוני השר, שהמגזר העסקי כולו תומך בהצעת החוק הזו.

עודד פורר: לא נכון.

עודד פורר: הגעתם לסיכום הזה רק עם התאחדות התעשיינים, שאני מאוד מכבד ומאוד מעריך, אבל מה לעשות, התאחדות התעשיינים מייצגת סקטור מסוים במגזר העסקי, שאולי יכול לספוג עוד ועוד את ההנחתות שאתם מנחיתים עליהם, ותאמין לי, אתם מנחיתים עליהם.

עודד פורר: אבל עד עכשיו שילמו המעסיקים 3.5 מיליארד שקלים בימי בידוד.

עודד פורר: זה מה שעלה למעסיקים עד עכשיו בימי הבידוד שאתם השתם על האזרחים.

עודד פורר: אז אם אתם רוצים לבוא להסכמה, ואתם אומרים: בוא נחלוק ביחד – תתחשב גם במה שקרה בשבעת החודשים האחרונים.

עודד פורר: תפצה אותם גם על זה.

עודד פורר: ותגיד להם: אתם שבעה חודשים שילמתם הכול, אנחנו נשלם מעכשיו הכול שבעה חודשים, ובעוד שבעה חודשים נתחשבן בחזרה.

עודד פורר: המהות היא מאוד מאוד פשוטה, אדוני.

עודד פורר: ההוצאות האלה צריכות לחול על המדינה.

עודד פורר: ולא יכול להיות שאתה תשלח, בעסק קטן, את העובדים לבידוד.

עודד פורר: המשמעות היא שהוא לא יכול להפעיל את העסק שלו בתקופה הזאת.

עודד פורר: אתה לא מפצה אותו כראוי כשהוא לא יכול להפעיל את העסק שלו בתקופה הזאת, ואתה גם אומר לו: אתה תשלם את ימי הבידוד.

עודד פורר: והאמן לי, אנחנו קוראים לכם פעם אחר פעם לקצר את ימי הבידוד.

עודד פורר: יש מדינות שאפילו נוהגים בהן שבעה ימי בידוד.

עודד פורר: אני אומר לך שאפשר להוביל לעשרה ימי בידוד עם בדיקה לפני שמשחררים מהבידוד.

עודד פורר: אבל מה, למדינה מאוד קל להשית את ימי הבידוד האלה כשהיא יודעת שהיא גם לא משלמת.

עודד פורר: מי ישלם?

עודד פורר: הפראיירים ישלמו.

עודד פורר: עוד פעם המעסיקים ישלמו.

עודד פורר: הם גם ישלמו, הם גם ישלמו לכם, הם גם ישלמו למבודדים, אין שום בעיה.

עודד פורר: וראה זה פלא, כשאתם תתחילו לשאת בימי הבידוד, פתאום נגלה שאפשר אחרי עשרה ימים להוציא אנשים מבידוד, ואולי אפילו אחרי שבעה ימים, כי סטטיסטית מהיום השביעי אנחנו נמצאים כבר בסיטואציה שבה כמעט ואין הדבקות.

עודד פורר: אז לסיכום, אדוני – –

מנסור עבאס: כן.

עודד פורר: – – לצערי הצעת החוק הממשלתית הזו – אנחנו ניאלץ להתנגד לה, אף על פי שאני חתום על הצעת החוק הפרטית.

עודד פורר: אבל הצעת החוק הפרטית אומרת שהמדינה תישא בעלות ימי הבידוד.

עודד פורר: אני מקווה שתתקנו את זה בין הקריאה השנייה לשלישית.

עודד פורר: וכדי שזה יקרה, אני אבקש, אדוני היושב-ראש, להעביר את הצעת החוק הזו לדיון בוועדת העבודה והרווחה, אם היא תעבור.

עודד פורר: תודה.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת עודד פורר.

מנסור עבאס: חבר הכנסת אריאל קלנר – אינו נוכח.

מנסור עבאס: חברת הכנסת מרב מיכאלי, שלוש דקות.

מרב מיכאלי: תודה, אדוני.

מרב מיכאלי: רק היום התברר לנו מדוח המבקר שמאות אלפי איכוני שב"כ שהכניסו אזרחיות ואזרחים לבידוד היו טעות.

מרב מיכאלי: ממש, עשרות אלפי אזרחיות ואזרחי ישראל בילו ימים על גבי ימים על גבי ימים בבידוד בטעות.

מרב מיכאלי: ומי ישלם את מחיר הטעות הזאת?

מרב מיכאלי: האזרחיות והאזרחים והמעסיקים שלהם.

מרב מיכאלי: הם ישלמו.

מרב מיכאלי: גם לפי הצעת החוק הזאת, שעכשיו מובאת פה להצבעה, הם ישלמו את המחיר.

מרב מיכאלי: גם עשו עליהם את הטעות והם גם אלה שישלמו על זה בימי מחלה.

מרב מיכאלי: אתמול התחיל ההסדר החדש, הסטרטאפ ניישן ההיסטרי של ממשלת כישלון מחפירה.

מרב מיכאלי: תלמידות ותלמידי א'-ב' ילמדו לסירוגין, שלושה ימים ושלושה ימים.

מרב מיכאלי: חצי מהשבוע הם יהיו בכיתה, חצי מהשבוע הם יהיו בבית.

מרב מיכאלי: ומי ישלם את מחיר השיגעון, החיפוף והטמטום הזה?

מרב מיכאלי: ההורות וההורים שלהם, שיצטרכו למצוא מישהו שידאג לילדות והילדים האלה בימים שהם לא בבית הספר.

מרב מיכאלי: ובאילו ימים הם יוכלו להשתמש לצורך הזה אם לא בימי המחלה שלהם?

מרב מיכאלי: ומי יצטרך לשלם את המחיר של הסידור המעוות והדפוק הזה?

מרב מיכאלי: האזרחיות והאזרחים בעצמם, כמובן, והמעסיקות והמעסיקים שלהם, שהמדינה משיתה עליהם את החלק שלהם.

מרב מיכאלי: ממשלת ישראל נותנת מראש מעט מדי ימי חופשה שנתית לעובדות ולעובדים, מעט מדי ימי מחלה.

מרב מיכאלי: ואותם ימי מחלה צריכים לשמש גם למחלת ילדות וילדים, גם למחלת הורות והורים סיעודיים שצריך לטפל בהם, ולא בכולם מכירים בכלל.

מרב מיכאלי: מראש על הימים הראשונים לא מקבלים שיפוי.

מרב מיכאלי: היום הראשון – שום דבר, אחר כך – חצי, ורק אחר כך מתחילות לקבל על זה החזר.

מרב מיכאלי: וכל ימי המחלה, לא משנה אם זה קורונה או לא קורונה, לא משנה אם זה שלך או של הילדות והילדים שלך – ולא משנה, אגב, אם בן הזוג שלך אולי בבידוד, ובינתיים מישהי צריכה לתזז ולדאוג לכל מי שלא יכול להשתתף בדאגה להם – את כל המחיר הזה צריכות וצריכים לשלם האזרחיות והאזרחים בעצמם, ועוד קצת המעסיקות והמעסיקים שלהם.

מרב מיכאלי: וממשלת ישראל?

מרב מיכאלי: שאלה מאוד יפה.

מרב מיכאלי: ממשלת ישראל, שהגדילה את הגירעון כבר ל-100, ל-123 מיליארד שקל – מה עשית עם הכסף הזה, ממשלת ישראל?

מרב מיכאלי: למה שאת לא תשלמי עם זה את ימי הבידוד והמחלה האלה?

מרב מיכאלי: למה שלא תקומי על החיים שלך, לכל הרוחות, ותתחילי לדאוג לאזרחיות והאזרחים במדינה הזאת?

מנסור עבאס: תודה.

מנסור עבאס: תודה, חברת הכנסת מרב מיכאלי.

מנסור עבאס: חבר הכנסת עוזי דיין – אינו נוכח; חברת הכנסת תמר זנדברג – אינה נוכחת.

מנסור עבאס: חברות הכנסת חוה אתי עטייה, בבקשה.

מנסור עבאס: שלוש דקות.

חוה אתי עטייה: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, פרופ' אשר כהן אמר: "אנחנו נמצאים בתקופה קשה שבה כולנו חייבים לשמור על מערכת ההשכלה הגבוהה, המחקר והמדע".

חוה אתי עטייה: בתקופה הקשה והמורכבת שאנו נמצאים בה, עלתה הצעה מצד אגודת הסטודנטים באריאל להקל על תנאי הלימוד באוניברסיטאות.

חוה אתי עטייה: ההצעה היא לשלב זרועות באקדמיה ולשתף פעולה לטובת כל הסטודנטים כדי שיוכלו להשתמש במתקני האוניברסיטאות בארץ, וכך לסייע להם ללמוד באופן מקוון במקום הלימודים הקרוב לביתם.

חוה אתי עטייה: רעיון זה נועד לשרת לא רק את הסטודנטים של אוניברסיטת אריאל אלא גם את כלל הסטודנטים בארץ, מכיוון שכל אחד מהם מתגורר בקרבת מוסד אחר.

חוה אתי עטייה: היוזמה התקבלה במתן שירותי השאלה בין-ספרייתית מכל האוניברסיטאות בישראל ללא תשלום, אך למרבה הפלא אוניברסיטת אריאל אינה נכללת במיזם.

חוה אתי עטייה: במצבים מורכבים מקדמים רעיונות יצירתיים.

חוה אתי עטייה: אבל רעיון זה נתקל בהתנגדות אנשי אקדמיה, בטענה הזויה שאוניברסיטת אריאל נמצאת בשטח כבוש.

חוה אתי עטייה: אני חשה כאב כשאני שומעת כיצד השמאל, השולט באקדמיה, מנצל את מעמדו ומכפיש את מדינת ישראל בטענה שבה משתמשים אויבינו, ומונע קידום יוזמות מבורכות וחשובות.

חוה אתי עטייה: ככל הנראה בשמאל שכחו שארץ ישראל שייכת לעם ישראל.

חוה אתי עטייה: שכחו את המסורת היהודית, אבל זוכרים להשמיץ את מדינת ישראל ולפגוע במי שתורם להתיישבות.

חוה אתי עטייה: הסטודנטים באריאל הודרו משירותי השאלה בין-ספרייתית.

חוה אתי עטייה: הסטודנטים באריאל שירתו בצבא, פעלו והתנדבו למען המדינה.

חוה אתי עטייה: אני גאה בהם.

חוה אתי עטייה: אין לאף אחד זכות להפלותם.

חוה אתי עטייה: אני קוראת לשרים, לחברי הכנסת ולכל ראשי האקדמיה בכל האוניברסיטאות בארץ, לעשות את הדבר הנכון והמובן מאליו לטובת עתיד האקדמיה וההשכלה הגבוהה: יש להכליל מייד את אוניברסיטת אריאל במיזם.

חוה אתי עטייה: תודה רבה.

מנסור עבאס: תודה, חברת הכנסת חוה.

מיקי לוי: אתי, שר ההשכלה הוא מהממשלה שלך.

חוה אתי עטייה: לא.

חוה אתי עטייה: הוא מהממשלה שלך.

מנסור עבאס: חבר הכנסת מיקי לוי, בבקשה.

מיקי לוי: מהממשלה שלך.

חוה אתי עטייה: שלך, שלך.

מנסור עבאס: חבר הכנסת מיקי לוי?

מיקי לוי: כן?

מיקי לוי: תורי?

מנסור עבאס: כן.

מנסור עבאס: שלוש דקות.

מיקי לוי: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני הייתי שותף להצעת החוק הפרטית עם חבריי – עם קרן, עם פינדרוס, עם פורר; הצעת החוק הראויה, שבאה להסיט את ההצעה הזאת, שאין בה הרבה מחשבה.

מיקי לוי: ממשלה שמטילה סגר או מחייבת בימי בידוד ראוי שתיקח אחריות על ההחלטות שלה, כפי שנוהגות ממשלות בעולם.

מיקי לוי: לא ייתכן שעומס התשלום יוטל על המעסיקים, ובפרט העסקים הקטנים והבינוניים.

מיקי לוי: זאת חכמה קטנה מדי.

מיקי לוי: הממשלה סיכמה הסכם, בגיבוי ההסתדרות והתעשיינים והמעסיקים הגדולים, כי חמישה ימים יהיו על חשבון המעסיקים.

מיקי לוי: שום גורם ממשלתי לא דן בנושא ימי הבידוד עם ארגון לה"ב, הנשיאות העסקית והמייצגים האחרים.

מיקי לוי: תארו לעצמכם עסק קטן או בינוני שיש לו חמישה או שישה עובדים שצריך לשלם גם על ימי הבידוד שהממשלה חייבה בהם את אותו עובד שלהם.

מיקי לוי: אין היגיון, אין שכל, כפי שנוהגים פה בנושאים אחרים לא פשוטים.

מיקי לוי: עסק קטן ובינוני שיהיה חייב לשלם את שאר ימי הבידוד לא יחזיק מעמד ויפשוט את הרגל.

מיקי לוי: רבים מהעסקים גם כך מתקשים לשרוד נוכח הסגרים, המגבלות ומדיניות הממשלה.

מיקי לוי: המציאות הכלכלית קשה, ורבים מהעסקים קורסים.

מיקי לוי: המענקים בחלקם טרם הגיעו.

מיקי לוי: אלה שהגיעו מאפשרים במקרה הטוב לשרוד ולא יותר מכך.

מיקי לוי: מדינת ישראל מובילה בימי הבידוד ללא-מאומתים גם לאחר בדיקות שליליות בתום 14 ימים, כאשר במקביל אין שום כוונה לבחון מדיניות של הפחתת ימים.

מיקי לוי: לדוגמה, עשרה ימים, למה 14 יום?

מיקי לוי: הרבה מדינות הלכו לעשרה ימים.

מיקי לוי: ואתם הולכים להטיל נטל נוסף, על העסקים הקטנים והבינוניים: לשאת בתשלום ימי הבידוד.

מיקי לוי: חברים, זה יהיה המסמר האחרון בארון הקבורה של העסקים.

מיקי לוי: אבל אנחנו לא נשתוק.

מיקי לוי: את הראי אנחנו נציב מדי יום בפני הממשלה הרעה הזאת.

מנסור עבאס: תודה.

מיקי לוי: אני ממליץ לחברי הכנסת לא לתמוך בחוק הממשלתי.

מיקי לוי: החוק הממשלתי הוא מפלה.

מיקי לוי: זוהי ממשלה שאינה לוקחת אחריות על המעשים וההחלטות שלה.

מיקי לוי: תודה רבה.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת מיקי לוי.

מנסור עבאס: חבר הכנסת יעקב מרגי – אינו נוכח.

מנסור עבאס: חבר הכנסת צבי האוזר, בבקשה.

צבי האוזר: אדוני היושב-ראש, תודה רבה.

צבי האוזר: חבריי חברי הכנסת, לפני שעה קלה התבשרנו בשורה: ראש הממשלה בנימין נתניהו לא ייכנס לבידוד בגלל החשש שמזכירה בלשכתו נמצאה חיובית.

צבי האוזר: חבריי חברי הכנסת, אני לא יודע אם מדובר בבשורה טובה או בבשורה רעה.

צבי האוזר: מצד אחד, זאת בשורה טובה, שהרי אף אחד מכאן אינו מאחל לראש הממשלה להיכנס לבידוד, אף אחד מכאן אינו מאחל לשבש את עבודתו של ראש הממשלה.

צבי האוזר: אבל מצד שני, יש קצת צער.

צבי האוזר: אני מצטער, כי נדמה שאם ראש הממשלה בכל זאת היה נכנס עכשיו לבידוד, הוא היה מקצר את הבידוד לעשרה ימים.

צבי האוזר: כן, כל מי שצופה בנו עכשיו צריך להבין: צריך ואפשר לקצר את הבידוד לעשרה ימים במקום 14 יום, שזה הזמן עכשיו.

צבי האוזר: ראש הממשלה, כדי לקצר את הבידוד, בטח היה מרים טלפון לפרויקטור הלאומי, לגמזו, היה מבקש שיחת ועידה עם אודי קלינר, ממלא מקום ראש שירותי בריאות הציבור.

צבי האוזר: אולי הוא היה מוסיף את תת-אלוף ניסן דוידי, מפקד מפקדת אלון, והיה שומע מסקנה מכל אותם גורמים, כפי שאני, אדוני היושב-ראש, שמעתי ביום חמישי האחרון בשיחה: אפשר וצריך לצמצם את הבידוד לעשרה ימים.

צבי האוזר: זאת לא המצאה ישראלית, לא קונץ-פטנט של המערכת הישראלית – שאגב, גוררת רגליים – כי למסקנה הזאת הגיעו שווייץ ואוסטריה, צ'כיה והולנד, איטליה, ספרד, בלגיה, צרפת ועוד מדינות.

צבי האוזר: כן, כל מי ששומע אותנו עכשיו ידע שבמדינות האלה מכניסים לבידוד את מי שבא במגע עם חולה מאומת רק לעשרה ימים.

צבי האוזר: ואצלנו עדיין גוררים רגליים, חושבים, מהרהרים על חשבון האזרחים, ולא מקצרים את הבידוד, למרות שאפשר.

מיקי לוי: על חשבון המעסיקים.

צבי האוזר: על חשבון המעסיקים, נכון.

צבי האוזר: ואם ראש הממשלה היה מעלה לשיחת הוועידה את שר האוצר ישראל כץ, היה אומר לו שר האוצר, אם היה תם לב, שקיצור בארבעה ימים חוסך סדר גודל של 1.5 מיליארד שקל לחודש עלות–תוצר, לפי היקף הבידודים שהיו בחודש ספטמבר.

צבי האוזר: אם החוק הזה ייכנס, אז העלות הזאת של ארבעה ימים תהיה בסדר גודל של 600 מיליון שקל עלות תקציבית, שוב במספרי חודש ספטמבר.

צבי האוזר: אם ראש הממשלה בקו השני היה שואל את תת-אלוף ניסן דוידי, מפקד מפקדת אלון, שמופקדת על קיצור או על קטיעת שרשראות ההדבקה, הוא היה מגלה שקיצור הבידוד לעשרה ימים הוא קריטי, קריטי לבניית האמון של הציבור במערכת הזאת, שכן כבר היום אנחנו רואים שכל חולה מאומת מדווח רק על שלושה אנשים שהוא בא איתם במגע כי הוא לא רוצה להסגיר אנשים שיבואו וייכנסו לבידוד.

יוליה מלינובסקי: אתה יכול להתקשר לראש הממשלה ולהגיד לו את כל זה.

יוליה מלינובסקי: צביקה, אתה חבר בקואליציה.

צבי האוזר: לכן, אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת – –

יוליה מלינובסקי: תרים טלפון לראש הממשלה ותגיד לו את זה.

צבי האוזר: – – אני קורא לשר האוצר, שר החינוך, ראש הממשלה וכל חברי הממשלה: אל תמשיכו בחקיקה, אל תקדמו את החוק הזה מבלי שתקצרו קודם כול את הבידוד, ולפחות תחסכו למעסיקים כולם את אותם ימי בידוד מיותרים שהם צריכים לשאת בעצמם.

צבי האוזר: תודה רבה.

יוליה מלינובסקי: אז תצביע איתנו, תתנגד לזה.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת צבי האוזר, אתה עקבי בעמדה הזאת.

מנסור עבאס: יעלה לסכם את הדיון השר במשרד האוצר יצחק כהן, בבקשה.

מנסור עבאס: חברי הכנסת, מי שמעוניין להצביע, אנא להתמקם במקומו.

מנסור עבאס: אנחנו נצביע על ארבע הצעות, כל אחת בנפרד.

מנסור עבאס: בבקשה.

יצחק כהן: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, הערב היו לא מעט הצעות חוק שהיו במרכז הקונסנזוס וההצבעות היו בהתאם.

יצחק כהן: אני חושב שהצעות החוק שמונחות כאן לפניכם, גם הממשלתית וגם של חברי הכנסת, באות לפתור בעיה.

יצחק כהן: אין פה שום צד – – –

יוליה מלינובסקי: לא שומעים אותך.

יצחק כהן: אין פה שום צד לחשוב להצביע נגד אחת מההצעות האלה.

יצחק כהן: בסך הכול כולן באות לפתור בעיה שנוצרה.

יצחק כהן: במשא ובמתן עם כל הגורמים במשק – עודד, לא רק עם התאחדות התעשיינים, עם כולם – הגיעו להבנות והסכמות, ולהצעת החוק הממשלתית הוצמדה הצעתו של חברי היקר חבר הכנסת משה ארבל, שהיטיב להציג אותה.

יצחק כהן: אז אני חושב שיש רגעים בבית הזה – עליזה, תקשיבי לי – יש רגעים בבית הזה, שכולם צריכים להצביע בעד.

יוליה מלינובסקי: בגלל זה אני אומרת, אם אתם – – – באופן מלא, אנחנו נהיה בעד.

יוליה מלינובסקי: ימי בידוד כמו מילואים.

יצחק כהן: חברת הכנסת מלינובסקי, הגענו לפורמולה שמסכמת את כל הדברים האלה בצורה הכי טובה, מיטבית.

יצחק כהן: אז למה לשנות, כשאפשר להעביר אותה לוועדה?

יצחק כהן: באוצר רוצים שנעביר אותה לוועדת הכספים, ושם נדון ונלבן את שאר הסעיפים שאת מדברת עליהם.

יצחק כהן: יהיה לך – קבלי את יומך בוועדה.

יצחק כהן: על כל פנים – – –

יוליה מלינובסקי: יש לך רוב, הכול בסדר.

יצחק כהן: מה?

קריאה: יש לך רוב.

יצחק כהן: אני לא יודע.

יצחק כהן: עליזה, מה קרה?

קריאה: שמית.

יצחק כהן: אה, שמית?

יצחק כהן: אוקיי, אנחנו רוצים הצבעה שמית, אדוני היושב-ראש.

יצחק כהן: אני מבקש הצבעה שמית.

מנסור עבאס: אוקיי.

מנסור עבאס: תודה.

מנסור עבאס: אז השר מבקש הצבעה שמית.

יצחק כהן: על ההצעה הממשלתית.

מנסור עבאס: כן, על ההצעה הממשלתית.

יצחק כהן: עליזה, שומעים אותך עד לפה.

יצחק כהן: לדעתי כולכם בלי יוצא מן הכלל צריכים להצביע בעד ההצעה, ולהעביר אותה לוועדת כספים להמשיך הדיון.

אוסאמה סעדי: לא ועדת כספים, אנחנו מבקשים ועדת העבודה.

יצחק כהן: הוא מבקש ועדת העבודה, אדוני.

מנסור עבאס: אז אנחנו מעבירים לוועדת הכנסת, ושם יוחלט.

מנסור עבאס: יש מחלוקת, יש שתי דעות.

מנסור עבאס: אנחנו מעבירים לוועדת הכנסת, אלא אם אתם מחליטים על משהו מוסכם.

יצחק כהן: האמת היא שיושב-ראש ועדת הכספים פנה, וגם הוא ביקש להעביר את זה לוועדת העבודה והרווחה.

מנסור עבאס: אוקיי.

מנסור עבאס: אני מציין שהלשכה המשפטית ממליצה להעביר לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

יצחק כהן: על כל פנים, אדוני היושב-ראש, על ההצעה הממשלתית – הצבעה שמית.

אחמד טיבי: ועדת העבודה.

יצחק כהן: איפה חיים כץ?

קריאות: ועדת העבודה והרווחה.

מנסור עבאס: אדוני השר, ההמלצה של הלשכה המשפטית לכנסת זה להעביר לוועדת העבודה והרווחה.

יצחק כהן: אני שומע.

יצחק כהן: זו גם ההמלצה של רוב החברים פה, גם המלצה של הרב משה גפני.

יצחק כהן: אדוני היושב-ראש, בוא נסכם: ההצעה הממשלתית בהצבעה שמית.

יצחק כהן: השאר – אלקטרונית.

מנסור עבאס: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה שמית על הצעת חוק התוכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (תיקון מס' 3), התשפ"א–2020, בקריאה ראשונה.

מנסור עבאס: אם תתקבל, היא תעבור לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

מנסור עבאס: גברתי מזכירת הכנסת, בבקשה.

ירדנה מלר-הורוביץ: (קוראת בשמות חברי הכנסת) סמי אבו שחאדה – אינו נוכח משה אבוטבול – בעד אלי אבידר – אינו נוכח יולי יואל אדלשטיין – אינו נוכח ינון אזולאי – בעד ישראל אייכלר – אינו נוכח קארין אלהרר – אינה נוכחת סעיד אלחרומי – נגד זאב אלקין – אינו נוכח דוד אמסלם – אינו נוכח אופיר אקוניס – אינו נוכח משה ארבל – בעד גבי אשכנזי – אינו נוכח יעקב אשר – בעד אוריאל בוסו – בעד דוד ביטן – אינו נוכח רם בן ברק – אינו נוכח נפתלי בנט – אינו נוכח אורנה ברביבאי – אינה נוכחת אליהו ברוכי – בעד קרן ברק – בעד ניר ברקת – אינו נוכח יוסף ג'בארין – נגד יאיר גולן – אינו נוכח מאי גולן – בעד איתן גינזבורג – בעד יואב גלנט – אינו נוכח גילה גמליאל – אינה נוכחת בנימין גנץ – אינו נוכח משה גפני – אינו נוכח עוזי דיין – בעד אבי דיכטר – אינו נוכח צבי האוזר – אינו נוכח ניצן הורוביץ – אינו נוכח עמית הלוי – אינו נוכח צחי הנגבי – אינו נוכח יועז הנדל – אינו נוכח שרן מרים השכל – אינה נוכחת מיכל וונש – בעד מכלוף מיקי זוהר – אינו נוכח תמר זנדברג – אינה נוכחת אסף זמיר – אינו נוכח אימאן ח'טיב יאסין – נגד מיקי חיימוביץ' – בעד ווליד טאהא – נגד בועז טופורובסקי – אינו נוכח אחמד טיבי – אינו משתתף בהצבעה יוסף טייב – בעד יעקב טסלר – אינו נוכח דסטה גדי יברקן – בעד היבה יזבק – אינה נוכחת עומר ינקלביץ' – בעד משה יעלון – אינו נוכח אלי כהן – אינו נוכח יצחק כהן – בעד מאיר כהן – אינו נוכח מירב כהן – אינה נוכחת מתן כהנא – אינו נוכח ע'דיר כמאל מריח – אינה נוכחת עופר כסיף – נגד אופיר כץ – בעד חיים כץ – אינו נוכח ישראל כץ – אינו נוכח יוראי להב הרצנו – נגד מיקי לוי – נגד אורלי לוי אבקסיס – בעד יריב לוין – בעד אביגדור ליברמן – אינו נוכח יעקב ליצמן – אינו נוכח יאיר לפיד – אינו נוכח אוסנת הילה מארק – בעד פטין מולא – בעד מרב מיכאלי – נגד יוליה מלינובסקי קונין – נגד מיכאל מלכיאלי – בעד יעקב מרגי – בעד משולם נהרי – בעד אבי ניסנקורן – אינו נוכח בנימין נתניהו – אינו נוכח סונדוס סאלח – אינה נוכחת יואב סגלוביץ' – נגד יבגני סובה – אינו נוכח אופיר סופר – אינו נוכח בצלאל סמוטריץ' – אינו נוכח אוסאמה סעדי – אינו נוכח גדעון סער – אינו נוכח מנסור עבאס – אינו נוכח איימן עודה – נגד חוה אתי עטייה – בעד חמד עמאר – אינו נוכח ג'אבר עסאקלה – נגד עודד פורר – נגד יצחק פינדרוס – בעד טלי פלוסקוב – אינה נוכחת אורלי פרומן –

ירדנה מלר-הורוביץ: נגד תהלה פרידמן – בעד עמיר פרץ – אינו נוכח רפי פרץ – אינו נוכח עינב קאבלה – בעד אנדרי קוז'ינוב – נגד אלכס קושניר – אינו נוכח יואב קיש – אינו נוכח אריאל קלנר – בעד שלמה קרעי – אינו נוכח מירי מרים רגב – אינה נוכחת עידן רול – נגד יואל רזבוזוב – נגד יפעת שאשא ביטון – אינה נוכחת אנטאנס שחאדה – אינו נוכח יובל שטייניץ – אינו נוכח קטי קטרין שטרית – אינה נוכחת אלעזר שטרן – אינו נוכח הילה שי וזאן – אינה נוכחת מיכל שיר סגמן – אינה נוכחת עפר שלח – אינו נוכח איציק שמולי – אינו נוכח רם שפע – בעד איילת שקד – אינה נוכחת עאידה תומא סלימאן – נגד פנינה תמנו – אינה נוכחת

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נקרא שוב, בבקשה.

ירדנה מלר-הורוביץ: (קוראת בשמות חברי הכנסת) סמי אבו שחאדה – אינו נוכח אלי אבידר – אינו נוכח יולי יואל אדלשטיין – אינו נוכח ישראל אייכלר – אינו נוכח קארין אלהרר – אינה נוכחת זאב אלקין – אינו נוכח דוד אמסלם – אינו נוכח אופיר אקוניס – אינו נוכח גבי אשכנזי – אינו נוכח דוד ביטן – אינו נוכח רם בן ברק – אינו נוכח נפתלי בנט – אינו נוכח אורנה ברביבאי – אינה נוכחת ניר ברקת – אינו נוכח יאיר גולן – אינו נוכח יואב גלנט – אינו נוכח גילה גמליאל – אינה נוכחת בנימין גנץ – אינו נוכח משה גפני – אינו נוכח אבי דיכטר – אינו נוכח צבי האוזר – אינו נוכח ניצן הורוביץ – אינו נוכח עמית הלוי – אינו נוכח צחי הנגבי – אינו נוכח יועז הנדל – אינו נוכח שרן מרים השכל – אינה נוכחת מכלוף מיקי זוהר – אינו נוכח תמר זנדברג – אינה נוכחת אסף זמיר – אינו נוכח בועז טופורובסקי – אינו נוכח יעקב טסלר – אינו נוכח היבה יזבק – אינה נוכחת משה יעלון – אינו נוכח אלי כהן – אינו נוכח מאיר כהן – אינו נוכח מירב כהן – אינה נוכחת מתן כהנא – אינו נוכח ע'דיר כמאל מריח – אינה נוכחת חיים כץ – אינו נוכח ישראל כץ – אינו נוכח אביגדור ליברמן – אינו נוכח יעקב ליצמן – אינו נוכח יאיר לפיד – אינו נוכח אבי ניסנקורן – אינו נוכח בנימין נתניהו – אינו נוכח סונדוס סאלח – אינה נוכחת יבגני סובה – אינו נוכח אופיר סופר – אינו נוכח בצלאל סמוטריץ' – אינו נוכח אוסאמה סעדי – אינו נוכח גדעון סער – אינו נוכח מנסור עבאס – נגד חמד עמאר – אינו נוכח טלי פלוסקוב – אינה נוכחת עמיר פרץ – אינו נוכח רפי פרץ – אינו נוכח אלכס קושניר – אינו נוכח יואב קיש – אינו נוכח שלמה קרעי – אינו נוכח מירי מרים רגב – אינה נוכחת יפעת שאשא ביטון – אינה נוכחת אנטאנס שחאדה – אינו נוכח יובל שטייניץ – אינו נוכח קטי קטרין שטרית – אינה נוכחת אלעזר שטרן – אינו נוכח הילה שי וזאן – אינה נוכחת מיכל שיר סגמן – אינה נוכחת עפר שלח – אינו נוכח איציק שמולי – אינו נוכח איילת שקד – אינה נוכחת פנינה תמנו – אינה נוכחת

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם יש מישהו כאן באולם שלא הצביע ומעוניין לעשות זאת?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם כך, תמה ההצבעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו עוברים לתוצאות ההצבעה על הצעת החוק הממשלתית, התוכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (תיקון מס' 3), התשפ"א–2020.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': התוצאות הן: 30 בעד ו-19 נגד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ההצעה התקבלה, והיא תועבר לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

קריאות: – – –

קריאה: כספים.

קריאה: מבקשים כספים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי, אני מבינה שנשמעה הצעה נוספת, ולכן ההצעה תעבור – – –

קריאה: לא, תגידי למה – לוועדת הכספים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לוועדת הכספים.

קריאה: ולכן היא תעבור לוועדת הכנסת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי.

קריאות: – – –

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם מסירים את הבקשה לכספים?

קריאה: עבודה ורווחה.

קריאות: – – –

קריאה: ועדת העבודה, ועדת העבודה.

קריאה: מיקי, ועדת עבודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי קודם אמר כספים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שם, נכון?

קריאות: – – –

קריאה: השר איציק כהן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ויתרתם על ההצעה של כספים?

מיקי לוי: אני צעקתי כספים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה צעקת כספים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז ברגע שיש בקשה כזו – אם כך, ההצעה תעבור לוועדת הכנסת, ויוכרע שם לאיזו ועדה זה עובר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הדיון הבא שלנו הוא בהצעת החוק המוצמדת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו עוברים לדיון על הצעת החוק המוצמדת, הצעת חוק דמי מחלה (תיקון – הגדרת שוהה בבידוד כחולה) (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה), התש"ף–2020, של חבר הכנסת משה ארבל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ההצעה הזאת הוצמדה להצעת החוק הקודמת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נקיים עליה הצבעה עכשיו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מקיימים הצבעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצבעה מס' 7 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות – 36 נגד – 5 נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק דמי מחלה (תיקון – הגדרת שוהה בבידוד כחולה) (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה), התש"ף

מיכל (מיקי) חיימוביץ': –2020, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בעד – 36, נגד – חמישה, נמנע אחד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם כך, ההצבעה על הצעת חוק דמי מחלה (תיקון – הגדרת שוהה בבידוד כחולה) (נגיף הקורונה החדש), התש"ף–2020, התקבלה, ותועבר גם היא לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק הגנה על עובד הנעדר מעבודתו עקב התפשטות נגיף הקורונה, התש"ף–2020, של חברי הכנסת אוסאמה סעדי, אחמד טיבי וסונדוס סלאח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצבעה עכשיו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצבעה מס' 8 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 23 נגד – 5 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הגנה על עובד הנעדר מעבודתו עקב התפשטות נגיף הקורונה, התש"ף

מיכל (מיקי) חיימוביץ': –2020, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': 23 בעד, חמישה נגד, אין נמנעים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ההצעה התקבלה, והדיון בהצעת החוק הזאת יהיה בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו עוברים להצבעה על הצעה נוספת שמוצמדת: הצעת חוק דמי מחלה (תיקון – הגדרת שוהה בבידוד כחולה), התש"ף

מיכל (מיקי) חיימוביץ': –2020, של חברת הכנסת קרן ברק וקבוצת חברי הכנסת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם היא הוצמדה להצעת החוק שמספרה מ/1368.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצבעה עכשיו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצבעה מס' 9 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 31 נגד – 5 נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק דמי מחלה (תיקון – הגדרת שוהה בבידוד כחולה), התש"ף

מיכל (מיקי) חיימוביץ': –2020, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': 31 בעד, חמישה נגד, נמנע אחד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם כך, ההצעה התקבלה, ותועבר גם היא לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/1369).

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ]

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו עוברים להצעת החוק הבאה, וזאת הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש), התשפ"א–2020, בקריאה ראשונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצעה זו קיבלה פטור מחובת הנחה בכפוף להנחה על שולחן הכנסת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יציג את הצעת החוק סגן שר הפנים יואב בן צור, בבקשה.

יואב בן צור: גברתי היושבת בראש, מכובדי השר, חבריי חברי הכנסת, הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש), התשפ"א–2020, אומרת: "בתקופת תוקפו של חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) – – – יקראו את חוק הרשויות המקומיות, התשכ"ה–1965, כך שאחרי סעיף 100א יבוא: '100ב.

יואב בן צור: השר, לאחר התייעצות עם שר הבריאות, רשאי לקבוע הוראות המסדירות את ההצבעה בקלפי ייעודית של אנשים שחלה עליהם חובת בידוד לפי סעיף 20 לפקודת בריאות העם, 1940, ובכלל זה קביעת מקומות הקלפי, סדרי הפעלתם ועבודתם וסדרי ההצבעה בהם, העברת חומר הבחירות, מיון המעטפות וספירת הקולות, שעות ההצבעה בקלפי, הרכב ומינוי ועדת הקלפי ומינוי מזכיר ועדת קלפי; הוראות כאמור יכול שיגברו על הוראות סעיף 9(ב)'.

יואב בן צור: בתקופת הוראת השעה יקראו את חוק הרשויות המקומיות (בחירת ראש הרשות וסגניו וכהונתם), התשל"ו–1975, כך שבסעיף 7(ב)(3), אחרי '97' יבוא 'ו-100ב'".

יואב בן צור: אני קורא לחבריי חברי הכנסת להצביע בעד החוק.

יואב בן צור: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נעבור לדוברים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יפתח את הרשימה חבר הכנסת יואב סגלוביץ'.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת איתן גינזבורג, אתה תסגור את הרשימה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יואב סגלוביץ' – אינו נוכח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת סעיד אלחרומי, בבקשה.

סעיד אלחרומי: תודה, גברתי היושבת-ראש.

סעיד אלחרומי: היום בוועדת המשנה של ועדת הפנים, שאת תמכת ועזרת המון בהקמתה ובזכותך התקיימה היום הישיבה הראשונה, הייתה בשורה לאוכלוסייה הבדואית בדרום הארץ.

סעיד אלחרומי: שר הכלכלה הכריז שיש כוונה להכיר בשלושה יישובים חדשים בנגב, מה גם שנבדקת ההיתכנות של הקמת עיר חדשה בנגב, עיר על-שבטית, בנוסף להמון נושאים אחרים.

סעיד אלחרומי: הדיון התמקד בשתי מועצות אזוריות, אל-קסום ונווה מדבר.

סעיד אלחרומי: שם יש 11 יישובים, אבל למרבה האירוניה, 17 שנה לאחר ההכרה ביישובים האלה עדיין אין היתרי בנייה.

סעיד אלחרומי: היישובים האלה, למרות שרשות הבדואים הכריזה שמאות מיליונים הוקצבו לרשויות אלה, בפועל רוב הרשויות האלה כמוהן כמו היישובים הלא-מוכרים שנמצאים לידן.

סעיד אלחרומי: לכן בחרתי שבישיבה הראשונה, אדוני סגן השר, תהיה התמקדות ביישובי אל-קסום ונווה מדבר.

סעיד אלחרומי: יש שם 11 יישובים.

סעיד אלחרומי: בלי להשקיע ביישובים האלה ולתת דוגמה של פיתוח ושל חיים טובים יותר ביישובים האלה לא נגיע לשום מקום.

סעיד אלחרומי: אין מה שיעודד את שאר היישובים ללכת לכיוון הכרה ולכיוון הסדרה, אם יש צורך, במקומות הנדרשים.

סעיד אלחרומי: כבוד השר במשרד האוצר, שאלת לגבי התוכניות שהיו.

סעיד אלחרומי: היום התברר שכבר 17 שנה ביישוב כמו אבו תלול אין היתר בנייה אחד לאחר ההכרה.

סעיד אלחרומי: 17 שנה.

סעיד אלחרומי: מישהו אומר שזה בגלל תביעת בעלות.

סעיד אלחרומי: לא, יש שכונה שנמצאת על אדמת מדינה ואין אפילו היתר בנייה אחד.

סעיד אלחרומי: אתה רוצה עוד נתון?

סעיד אלחרומי: אין אפילו תוכנית מפורטת שם.

סעיד אלחרומי: אין תוכנית מפורטת.

סעיד אלחרומי: יש מספרים על הנייר, יש הצגות, אבל בפועל אין כלום.

סעיד אלחרומי: אני מקווה, גברתי היושבת-ראש, שהודות לך ולכל מי שפעל להקמת הוועדה הזאת בשבועות הקרובים נעשה עבודה מאומצת כדי להזיז את העניינים ביישובים האלה ובשאר היישובים.

סעיד אלחרומי: תודה, גברתי היושבת-ראש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני בטוחה שתעשה עבודה מצוינת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה, חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברת הכנסת מרב מיכאלי – אינה נוכחת; חבר הכנסת אלעזר שטרן – אינו נוכח; חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין – מוותרת; חבר הכנסת יעקב טסלר – אינו נוכח; חברת הכנסת יוליה מלינובסקי – אינה נוכחת; חברת הכנסת אורלי פרומן – אינה נוכחת; חברת הכנסת מיכל שיר – אינה נוכחת; חבר הכנסת מאיר כהן – גם הוא לא כאן; חבר הכנסת אוסאמה סעדי – מוותר; חבר הכנסת אלכס קושניר – אינו נוכח; חבר הכנסת אריאל קלנר – אינו נוכח גם; חבר הכנסת עודד פורר – ראיתי אותו פה קודם – אינו נוכח; חבר הכנסת עופר כסיף – אינו נוכח; חבר הכנסת אלי אבידר – גם הוא אינו נמצא; חבר הכנסת מתן כהנא – גם אינו נוכח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת איימן עודה, בבקשה.

איימן עודה: תודה רבה.

איימן עודה: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, ברצוני להגיד מילת הערכה לחברי סעיד אלחרומי.

איימן עודה: ההכרה ברח'מה, עבדה וחשם זנה – שלושתם, שלושה יישובים שאני מכיר אותם באופן אישי, הייתי שם, כל כך רחוקים בדרום – השגת את ההכרה.

איימן עודה: יישר כוח על הדרך שאתה מוביל – משכנע ומביא הישגים למרות כל החסמים, כל הקשיים.

איימן עודה: אני מאוד מעריך את דרכך.

איימן עודה: אנחנו יחד איתך.

איימן עודה: תישאר אתה חוד החנית במאבק הכל-כך צודק למען ההכרה בכפרים הבלתי-מוכרים צעד אחר צעד.

איימן עודה: כל הכבוד, יישר כוח.

איימן עודה: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת מנסור עבאס – מוותר; חבר הכנסת יצחק פינדרוס – גם; חבר הכנסת פטין מולא – אינו נוכח; חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן – אינה נוכחת; חבר הכנסת איתן גינזבורג – הוא ביקש, הוא רק לא חשב שזה יקרה כל כך מהר, כנראה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טוב, אז סגן השר, אתה מתבקש לעלות ולסכם.

יצחק כהן: – – –

קריאה: הצבעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצבעה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך שאתם – בבקשה.

אוסאמה סעדי: אפשר, היו"ר?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רבותיי, חברי וחברות הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש), התשפ"א–2020, קריאה ראשונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצבעה עכשיו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצבעה מס' 10 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 15 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש), התשפ"א–2020, לוועדת הפנים והגנת הסביבה נתקבלה.

אוריאל בוסו: גברתי היושבת-ראש, הייתי פה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אוסיף אותך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אי-אפשר?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוריאל בוסו.

יואב בן צור: אנחנו לא נוותר על ועדת הפנים – – –

אוריאל בוסו: הייתי פה לפני שהתחלת את ההצבעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': 15 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נוסיף את חבר הכנסת אוריאל בוסו, את חבר הכנסת אוסאמה סעדי ואת חבר הכנסת אופיר כץ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם כך, זה 18 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': החוק יועבר לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה.

אוריאל בוסו: – – – חוק שמוצמד – לא?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש עוד אחד שמוצמד לזה?

יצחק כהן: לא, לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, לא, לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא לזה.

יצחק כהן: זה משרד התיירות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא לזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/1370).

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ]

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו עוברים לדון בהצעת חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 3) (אזור תיירות מיוחד – העיר אילת או אזור עין בוקק – חמי זוהר), התשפ"א–2020 – קריאה ראשונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם הצעה זו קיבלה פטור מחובת הנחה בכפוף להנחה על שולחן הכנסת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תציג את הצעת החוק שרת התיירות אורית פרקש הכהן.

אורית פרקש הכהן: גברתי היושבת-ראש, חברי וחברות כנסת נכבדים, לפני פחות משבועיים נכנסתי לתפקידי כשרת התיירות של מדינת ישראל, בלי שום ימי חסד.

אורית פרקש הכהן: ענף זה היה מהענפים הראשונים שנפגעו בעקבות משבר הקורונה.

אורית פרקש הכהן: ביטול הטיסות לארץ וסגירת השמיים קטעו את נתיב הכניסה העיקרי של תיירים מחו"ל לישראל.

אורית פרקש הכהן: כללי הריחוק החברתי והצורך להימנע מהתקהלויות הביאו לסגירת אטרקציות רבות, וכמובן שסגירת המלונות הייתה פגיעה אנושה בענף.

אורית פרקש הכהן: כ-140,000 עובדים מועסקים במעגל הראשון של ענף התיירות.

אורית פרקש הכהן: מספר דומה של אנשים מתפרנסים ממשקי המעגל השני של ענף התיירות.

אורית פרקש הכהן: מכת המוות שניחתה על התיירות פגעה בכל אחד ואחת מהם באופן אישי, ומאות אלפי משפחות איבדו את מקור פרנסתן.

אורית פרקש הכהן: אם לא די בכל אלה, הרי כעת הענף הזה סובל מגל שני וחמור עוד מקודמו כרגע.

אורית פרקש הכהן: נכנסתי לתפקיד עם מטרה אחת:

אורית פרקש הכהן: לעזור לענף התיירות ולמאות אלפי הישראלים שפרנסתם תלויה בו כמה שיותר מהר.

אורית פרקש הכהן: מדובר על אתגר מורכב, שלא כולו נתון לשליטתנו, עם שיקולים בריאותיים מורכבים וסיטואציה שלא הייתה כמותה.

אורית פרקש הכהן: דווקא בגלל זה האחריות שלי כשרה גדולה אף יותר – לחשוב על פתרונות חדשניים ויצירתיים בתקופה מאתגרת זו יחד עם כל חבריי בממשלה.

אורית פרקש הכהן: זו מהותו של המתווה להקמת איי תיירות ירוקים באילת ובאזור ים המלח.

אורית פרקש הכהן: הצעת החוק שמונחת לפניכם תשיג כמה מטרות חשובות: ראשית, היא תאפשר לאלפי עובדים בתחום התיירות לחזור ולהתפרנס בכבוד.

אורית פרקש הכהן: שנית, היא תיתן מענה לאלפים רבים של משפחות ישראליות שזקוקות לחופשה, להתאווררות ולמעט הפוגה מהחרדה והמתח הרב שמלווים אותן בימי הסגר הזה ובימי הקורונה בכלל.

אורית פרקש הכהן: שלישית, ההצעה מנוסחת בריסון ובאיפוק רב בשל השיקולים הבריאותיים שהונחו בפנינו והדיאלוג המאוד-מורכב שהיינו צריכים לנהל אל מול משרד הבריאות וגורמי המקצוע הבריאותיים.

אורית פרקש הכהן: לבסוף, היא משדרת, בעיניי, מסר מאוד חשוב שלפיו אנו, הממשלה ונבחרי הציבור, מבינים את הצורך בפתרון למצב קיצוני ודחוף שמאוזן עם שיקולי הבריאות.

קריאה: מה עם טבריה?

אורית פרקש הכהן: אני אסביר הכול.

אורית פרקש הכהן: קצת על המתווה – על פי המתווה הממשלתי, הממשלה וקבינט הקורונה יוכלו להכריז על אזור חדש: אזור תיירות מיוחד.

אורית פרקש הכהן: אילת וים המלח יוכלו להיות מוכרזים ככאלה, כאיי תיירות ירוקים.

אורית פרקש הכהן: רק אנשים עם בדיקות קורונה שליליות, כלומר תקינות, יוכלו להגיע לאזורי התיירות הללו.

אורית פרקש הכהן: המלונות יחזרו לפעול באזורים הללו, ואיתם – אלפי עובדים.

אורית פרקש הכהן: הישראלים יוכלו לצאת לנופש, להירגע ולנוח באזורים הללו, אבל כל אורח שירצה להגיע לאזורים האלה יצטרך לבצע, קודם להגעה לבתי המלון ולאזורים הללו, בדיקות קורונה כפולות – סליחה, לא בדיקות קורונה כפולות, אלא אישורים כפולים.

אורית פרקש הכהן: קודם כול, כל אורח יצטרך לבצע בדיקת קורונה במקום מגוריו או במקרים מסוימים בפארקים מסוימים שראשי הרשויות המקומיות והמועצות האלה יקימו בקרבת מקום, ולאחר קבלת אישור בדיקה תקינה כל אדם יצטרך, כתנאי ליכולת שלו ליהנות מההסדר הזה, לעבור ולהציג את אישור הבדיקות שלו פעמיים: פעם אחת בכניסה מוגדרת למקומות, לאזורים האלה, באילת ובים המלח, ופעם שנייה, שוב, בביצוע הצ'ק-אין במלון.

אורית פרקש הכהן: כל ההסדר הזה יהיה תלוי בשיקולים בריאותיים, בכך שאילת ואזור ים המלח הם עדיין אזורים ירוקים עם תחלואה נמוכה, וגם במצב תחלואה תקין בכל רחבי הארץ.

אורית פרקש הכהן: רבים שואלים למה החלטנו לקדם את ההחלטה הזו על שני אזורים בלבד.

אורית פרקש הכהן: זו שאלה מאוד מאוד לגיטימית, ואני אנסה לענות עליה.

אורית פרקש הכהן: אלה הסיבות שבגינן ההצעה הזאת מוגבלת רק לאילת ולים המלח, והן באמת מורכבות.

אורית פרקש הכהן: נדרשתי ונדרשנו בממשלה לקבל החלטה לא פשוטה: קודם כול, אילת וים המלח אחראיות ל-75% מתיירות הפנים השנתית של מדינת ישראל.

אורית פרקש הכהן: בואו נדבר קצת על מספרים: בחודש נובמבר בשנה שעברה כ-200,000 ישראלים הגיעו לנפוש במלונות של אילת וים המלח לבדם.

אורית פרקש הכהן: בחודש דצמבר באותה השנה המספר היה גבוה אף יותר – 230,000 ישראלים בילו במלונות במקומות הללו.

אורית פרקש הכהן: בסך הכול, במהלך שנת 2019 ביקרו באילת 2.3 מיליון ישראלים, ובים המלח – מעל 700,000 ישראלים.

אורית פרקש הכהן: כלומר, שלושה מתוך ארבעה ישראלים שנופשים בישראל עושים זאת באחד מהמלונות באזורים הללו.

אורית פרקש הכהן: זו הייתה נקודה אחת, שיקול אחד.

אורית פרקש הכהן: נקודה שנייה – מדובר במקומות ובאזורים שקל לבודד אותם מבחינה גיאוגרפית, ובכך לוודא ולנטר את קיומן של בדיקות רפואיות לנכנסים אליהם.

אורית פרקש הכהן: אני רוצה להדגיש בכנות: הדבר הזה היה קריטי בעיני גורמי הבריאות על מנת שמתווה איים ירוקים יוכל להיות מפוקח בריאותית.

אורית פרקש הכהן: בלעדיו, המתווה לא היה מאושר בממשלה.

אורית פרקש הכהן: זוהי האמת.

אורית פרקש הכהן: עכשיו נסביר: לאילת יש שני כבישי גישה נוסף על שדה התעופה.

אורית פרקש הכהן: למלונות בים המלח יש הגעה משני כבישים.

אורית פרקש הכהן: נדרשתי פה לקבל החלטה קשה: האם להיענות לדרישות הבריאותיות האלה כשרת התיירות ולהסכים לקדם את ההחלטה הזאת, ובכך לתת מענה ל-30% מענף התיירות במדינת ישראל בשלב כל כך מוקדם, מורכב ומאתגר של המחלה – כאשר בפועל, לפי השלבים הבריאותיים הנקיים, ענף המלונאות ייפתח הרבה הרבה אחר כך – או להסתפק בשב ואל תעשה?

אורית פרקש הכהן: קיבלנו החלטה קשה: לתמוך במתווה הזה.

אורית פרקש הכהן: זכינו לתמיכתו של שר הבריאות, ואני חייבת לומר לכם שצריך לזקוף את זה לזכותו, כי ההחלטה היא החלטה מורכבת, היא החלטה קשה.

אורית פרקש הכהן: מדובר על אזרחים מכל רחבי הארץ שייכנסו לאילת, ומדובר בעצם במין ניסוי כזה שאנחנו עושים למען כלכלת התיירות, למען ענף המלונאות ולטובת אזרחי מדינת ישראל.

אורית פרקש הכהן: אבל המתווה הזה בעיניי הוא תמצית של עבודה למען אזרחי ישראל, למען אנשי הענף שזקוקים לפרנסה, למען ישראלים שצריכים אוויר לנשימה ולמען הכלכלה כולה.

אורית פרקש הכהן: וכן, צריך לספר קצת את הסיפור של אילת.

אורית פרקש הכהן: אילת נמצאת היום על סף קריסה, לא רק כלכלית אלא גם חברתית.

אורית פרקש הכהן: מעל 50% מהמועסקים שלה מועסקים ישירות בתיירות, וכשאנחנו מחשבים גם את המועסקים העצמאים העקיפים, אנחנו יכולים לדבר על אחוזים בלתי נתפסים – כמעט 70% אבטלה בגלל המשבר הגדול בענף התיירות.

אורית פרקש הכהן: לכן אני מבקשת מכולכם להצביע בעד – –

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

אורית פרקש הכהן: – – ולתמוך בהצעת החוק הזאת.

אורית פרקש הכהן: בימים כאלו מורכבים אין החלטות מושלמות, יש החלטות קשות, ואני חושבת שההצעה הזו היא הצעה ראויה וטובה מאוד למדינת ישראל.

אורית פרקש הכהן: אני רוצה לציין את שיתוף הפעולה של שר הבריאות וסגן שר הבריאות, של שר המשפטים, של שר הביטחון ושל השר לביטחון הפנים.

אורית פרקש הכהן: תודה מיוחדת לחברי חבר הכנסת איתן גינזבורג, שהתייעצתי איתו רבות בקידום הדבר הזה ואף הוא קידם את הדבר הזה ביוזמת הצעת חוק פרטית.

אורית פרקש הכהן: הצעת החוק הזאת היא דוגמה מצוינת כיצד ניתן לעבוד יחד, כחול לבן והליכוד, תוך התמקדות בעיקר למען כלל אזרחי ישראל.

אורית פרקש הכהן: עוד יש עבודה רבה לפנינו – להסדיר את נושא הבדיקות, לתאם את המנגנונים מול ראשי הרשויות, לעבוד מול המשרד לביטחון הפנים על הסדרת השיטור של העניין הזה, עם רח"ל, ואנחנו חייבים לעבוד במקביל.

אורית פרקש הכהן: אנחנו נמשיך לעבוד על פתיחה של כלל ענף התיירות, כולל פתיחת השמיים ועוד דברים, אבל הצורך הדחוף ביותר הוא לתת חמצן, לא פחות, ל-30% מענף התיירות במדינת ישראל, ואני מאוד שמחה שהצלחתי.

אורית פרקש הכהן: לפני סיום אני רוצה לשתף אתכם קצת בדיון בקבינט הקורונה, שיצאתי ממנו לא מזמן, ובו נלחמתי והשמעתי את קולן של עוד שתי אוכלוסיות שמאוד מאוד סובלות במשבר הזה בענף התיירות, אחת היא הצימרים והשנייה היא מורי הדרך.

אורית פרקש הכהן: בקבינט הקורונה דנו פעם נוספת בפתיחת הצימרים.

אורית פרקש הכהן: סוכם שביום חמישי הקרוב, בכפוף לנתוני התחלואה – – –

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סליחה, אפשר להיות בשקט בבקשה שם?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סליחה, עליזה, אני מבקשת.

אורית פרקש הכהן: תודה.

אורית פרקש הכהן: באמת בקבינט הקורונה האחרון שוב שבתי והתעקשתי להעלות את נושא הצימרים.

אורית פרקש הכהן: אלפים רבים של משפחות בפריפריה של מדינת ישראל: 70% באזורים ירוקים ונהדרים ודלילים מבחינה בריאותית – ברמת הגולן, בחיפה וצפונה; 20% נוספים בנגב.

אורית פרקש הכהן: אלה עסקים קטנים בפריפריה כלכלית ותיירותית של מדינת ישראל, אין שום סיבה שלא לפתוח אותם ביום ראשון הקרוב יחד עם עסקים קטנים אחרים.

אורית פרקש הכהן: מדובר במעבר מבית לבית.

אורית פרקש הכהן: המתווה שאותו הצעתי לממשלה, ושזכה לתמיכה מקיר לקיר, מכל שרי הממשלה, היה כזה: משפחות גרעיניות תוכלנה לנסוע לצימרים.

אורית פרקש הכהן: הצימרים הללו יעבדו בקיבולת של 50% כדי למנוע מניפולציות של המנגנון הזה.

אורית פרקש הכהן: הצימרים יפעלו במתווה של תו סגול, ומשפחות תוכלנה לצאת מהעיר הדחוקה, להתאוורר טיפה.

אורית פרקש הכהן: אין שום סיבה שאנחנו לא ניתן את החמצן הזה לעסקים קטנים שנמצאים בפריפריה של מדינת ישראל ונקל עליהם.

אורית פרקש הכהן: אנשים – לפי מה שאני טענתי היום – לא רוצים רק את הפיצוי, רק את הכסף; אנשים רוצים לעבוד.

אורית פרקש הכהן: אין שום סיבה למנוע את הדבר הזה.

אורית פרקש הכהן: אני שמחה לומר שהייתה תמיכה מקיר לקיר, והדבר הזה יוכרע בכפוף לנתוני התחלואה ביום חמישי הקרוב.

אורית פרקש הכהן: הנושא הנוסף שהעליתי על סדר-היום הוא מורי הדרך.

אורית פרקש הכהן: חשוב לי לומר לכם שקולכם נשמע.

אורית פרקש הכהן: יש היום מצב קצת מוזר שבו אנשים יכולים לטייל בשמורות הטבע, יכולים להסתובב בטבע, אבל אוי ואבוי אם הם ייקחו מורה דרך וישלמו לו תשלום.

אורית פרקש הכהן: המצב הזה הוא באמת אבסורד, ואני מקווה שהדבר הזה יבוא לידי תיקון בקרוב.

אורית פרקש הכהן: אני אמשיך להילחם, להחזיר לשגרה ולשמר את התשתיות של ענף התיירות.

אורית פרקש הכהן: נקווה שאנחנו נגיע לשלבים האלה שבהם כבר כולנו נוכל לפתוח את כל הדברים הללו.

אורית פרקש הכהן: מדובר על ענף מפואר שמכניס ומהווה מעל 2.5% מהתמ"ג של מדינת ישראל, שייצר הכנסות של עשרות רבות של מיליארדי שקלים בשנה, ובעיקר עשה לנו את החיים הרבה יותר יפים.

אורית פרקש הכהן: גם אם זה מורכב וגם אם זה ייקח לנו זמן, אנחנו נמשיך לעשות ולקדם את הדברים, ועלינו החובה.

אורית פרקש הכהן: חבריי חברי הכנסת, אני מבקשת מכם להצביע בעד הצעת החוק הזו, ובכך לעזור למאות אלפי ישראלים.

אורית פרקש הכהן: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך, שרת התיירות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': [הצעת חוק פ/2224/23; נספחות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ]

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לדיון מוקדם מוצמדת הצעת חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון – אזור תיירות ירוק), התשפ"א–2020, הצעת חוק של חבר הכנסת איתן גינזבורג וקבוצת חברי הכנסת, שגם היא קיבלה פטור מחובת הנחה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יציג את הצעת החוק הזאת חבר הכנסת איתן גינזבורג, בבקשה, שלוש דקות.

איתן גינזבורג: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, חבריי חברי הכנסת, אני מתכבד ושמח להציג בפניכם את הצעת חוק אזור תיירות ירוק, שאליה שותפים חברים מכל סיעות הבית והיא מצטרפת להצעת החוק הממשלתית שעלתה פה באותו עניין בדיוק.

איתן גינזבורג: מטרת ההצעה המונחת בפניכם היא לאפשר פתיחה של ענף התיירות באילת ובים המלח, שמהווה 30% משוק התיירות הישראלי, ובכך להזרים חמצן לאותם מקומות שכלכלתם מבוססת על תיירות.

איתן גינזבורג: תעשיית התיירות, שמהווה נדבך חשוב בכלכלת ישראל ומהווה נדבך עוד יותר מרכזי בכלכלה של אילת וים המלח, נפגעה קשות ממגפת הקורונה.

איתן גינזבורג: למשל, המשמעות הישירה של ההגבלה שאסרה בזמן הסגר על תושבי ישראל להגיע לעיר אילת – המשמעות היא אבטלה של כ-22,000 תושבים, שמהווים כ-80% מאוכלוסיית העיר.

קריאה: – – –

איתן גינזבורג: אלו מספרים בלתי נתפסים, שספק אם קיימים כאלה בעוד מקום בארץ.

איתן גינזבורג: אלו מספרים שעלולים להוביל לנזק כלכלי וחברתי בלתי הפיך אם לא יינתן פתרון שיאפשר פעילות תיירותית בטוחה ולאורך זמן.

איתן גינזבורג: אילת ממוצבת מזה זמן כעיר ירוקה, וההצלחה שלה במידה רבה נובעת ממיקומה הגיאוגרפי הייחודי המרוחק משאר חלקי הארץ, ממש אי ירוק.

איתן גינזבורג: אותו דבר ניתן להגיד לגבי ים המלח.

איתן גינזבורג: הכניסות לאותם מקומות מוגבלות מאוד ומתאפשרות באמצעות כבישים בודדים.

איתן גינזבורג: שני המאפיינים האלו מאפשרים ניטור ובקרה של כל מי שנכנס לתחום העיר או האזור וכל מי ששוהה בהם.

איתן גינזבורג: ולכן, אנחנו מציעים בהצעת החוק הזאת כי ועדת שרים תוכל להכריז על אזורים אלה אזור תיירות ירוק, בהתקיים, כמובן, כמה תנאים, שבעיקרם העיר צריכה להגיע להיות עיר ירוקה, הכלכלה המקומית מבוססת בעיקרה על תיירות וכל כניסה של אדם לאזור תותנה בהצגה של תוצאה שלילית בבדיקת קורונה, בדומה למה שנדרש מהטסים לחוץ-לארץ.

איתן גינזבורג: אנחנו מציעים שקבינט הקורונה יוכל לקבוע הקלות באותו אזור ביחס להגבלות שחלות בשאר אזורי הארץ, ובכך גם לאפשר פתיחה של אטרקציות תיירותיות, מתקני ספורט, קיום אירועי תרבות והקלות על התקהלות.

איתן גינזבורג: אז נכון שיצאנו מהסגר והמשק מתחיל לאט-לאט להיפתח, אבל כשהעתיד במידה רבה לוט בערפל, בדגש על המקרה של עולם התיירות, חייבים למצוא מודלים שיאפשרו חיים לצד הקורונה, בוודאי במקומות שהכלכלה שלהם מבוססת על תיירות, ואני מאמין שהמתווה הזה מאפשר את אותה שגרת קורונה שעליה כולנו מדברים – אני כבר מסיים, גברתי.

איתן גינזבורג: לכן, אבקש היום את תמיכתכם, חברי הכנסת, בהצעת החוק שמונחת בפניכם.

איתן גינזבורג: היא אומנם לא פתרון מלא, חבר הכנסת אזולאי, לכל עולם התיירות, שנמצא כרגע במשבר שכמותו לא חווה שנים, אבל היא פתרון לפחות התחלתי לאילת ולים המלח, שזקוקים לפתרון שכזה כמו אוויר לנשימה.

איתן גינזבורג: אני מדבר גם עם ראש עיריית טבריה ונמצא איתו ביחסים מתמידים לראות איך אפשר להביא גם מתווה שיתאים לעוד ערים, דוגמת טבריה.

איתן גינזבורג: זה הדבר הנכון לעשות היום למען התושבים במקום, זה הדבר הנכון לעשות למען התיירות הישראלית וזה הדבר הנכון גם למען תושבי ישראל שמעוניינים לנוח ולנפוש בארץ וגם לתרום לכלכלה שלה.

איתן גינזבורג: אז בהזדמנות זו אני רוצה גם להודות לחברתי, שרת התיירות אורית פרקש הכהן, שעם כניסתה לתפקיד במלוא המרץ לפני שבועיים נרתמה כולה לנושא הזה וקידמה ללא לאות את הצעת החוק שמונחת היום בפניכם – גם הממשלתית וגם במקביל להצעת החוק שלי – ואני יודע שהיא, כמונו, מחויבת למציאת פתרונות למקומות תיירותיים נוספים ברחבי המדינה וביחד נפעל לקדם זאת.

איתן גינזבורג: אז עד אז אני אודה לתמיכתכם בהצעת החוק ובהבאת בשורה אמיתית לתחום התיירות ולתושבי אילת ואזור ים המלח.

איתן גינזבורג: תודה רבה, גברתי, גם על הסבלנות ועל אורך הרוח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה, חבר הכנסת איתן גינזבורג.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נעבור לדוברים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ראשון הדוברים – חבר הכנסת יואב סגלוביץ', בבקשה.

מיקי לוי: – – – יש שם מושג של ירוק בוהק, תבקש הסבר מה זה.

קריאה: – – –

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אמרתם אילת, אמרתם יואב סגלוביץ', בבקשה.

יואב סגלוביץ': אז קודם כול, גברתי היושבת בראש, חבריי חברי הכנסת, אני אומר גם לחבר הכנסת גינזבורג וגם לשרה אורית פרקש הכהן: טוב מאוחר מאשר אף פעם.

יואב סגלוביץ': כי לפני חודשיים ישבנו על המדוכה עם אותם נתונים, אותם תנאים, עם ראש העיר אילת בזום, והממשלה אמרה לא – על אותו מתווה.

יואב סגלוביץ': לכן טוב מאוחר מאשר אף פעם.

מכלוף מיקי זוהר: היה שר אחר.

יואב סגלוביץ': אבל אני אגיד לכם מדוע עוד יותר – מה צריך לעשות.

יואב סגלוביץ': אני אגיד לכם מה צריך לעשות.

יואב סגלוביץ': כרגע החוק עצמו מדבר אך ורק על בתי מלון.

יואב סגלוביץ': הממשלה יכולה בתקנות להרחיב ולעשות את זה גם על המסעדות וגם על אתרי הבילוי.

יואב סגלוביץ': ואני מציע לכם לעשות את זה עכשיו, כי אם לא – – –

אורית פרקש הכהן: משרד הבריאות לא מסכים.

יואב סגלוביץ': עזבו רגע את משרד הבריאות, אני בכלל אומר את זה לכם.

יואב סגלוביץ': תקשיבו, אני אומר לכם: אתם חיים בסרט, בסרט רע.

קריאה: – – –

יואב סגלוביץ': בסרט רע, ואני אגיד לכם מדוע בסרט רע.

יואב סגלוביץ': כי זה נמצא בתקנות, ואין הצדקה.

יואב סגלוביץ': ואתם חייבים לצאת, גם אתם, לשחרור.

יואב סגלוביץ': אתם מדברים על רמזור?

יואב סגלוביץ': אני אומר לכם: זה ירוק.

יואב סגלוביץ': האדום שנמצא הוא רמזור אדום מהבהב על החלטות קבינט הקורונה.

יואב סגלוביץ': שם יש אדום.

יואב סגלוביץ': אין הצדקה, כמו שעם הצימרים אין הצדקה.

יואב סגלוביץ': יושב פה יושב-ראש ועדת החוקה; לפני שבועיים דיברנו על הצימרים, שמנו hold לממשלה.

יואב סגלוביץ': לא מספיק.

יואב סגלוביץ': אני אומר לכם: הבעיה הגדולה היא הרמזור האדום בדיוני הקבינט – שבע שעות אתמול ושבע שעות שלשום ושבע שעות ביום חמישי, ותהיה הכרזה של ראש הממשלה.

יואב סגלוביץ': בסוף, אני אומר לכם: אתם באים עם בשורה לתושבי העיר אילת, אבל הבשורה היא בשורה חלקית, כי בסופו של דבר אזור בתי המלון הוא אזור אחד.

יואב סגלוביץ': כל מרכז העיר שומם.

יואב סגלוביץ': הם בנויים גם הם על התיירות, הם בנויים על הדברים האלה, ואתם צריכים לעשות מעשה ותתקנו את התקנות עכשיו.

יואב סגלוביץ': הינה, יעקב אשר הולך שם, תוכלו לבוא אצל יעקב אשר ואז נאשר את התקנות האלה.

יואב סגלוביץ': אני איתו ביחד בסיפור הזה.

יואב סגלוביץ': גם הוא לא יודע מה לעשות איתכם כבר.

יואב סגלוביץ': הוא לא יודע מה לעשות איתכם.

יואב סגלוביץ': ישבנו היום בבוקר.

יעקב אשר: אני פיטרתי את הדובר שלי היום.

יואב סגלוביץ': הוא פיטר את הדובר שלו היום.

יואב סגלוביץ': בגללי.

יואב סגלוביץ': בגללי.

קריאה: אתה הדובר שלו.

יואב סגלוביץ': אני אומר – בגללי הוא פיטר את הדובר שלו.

יעקב אשר: לא, לא, לא.

יעקב אשר: חס ושלום.

יואב סגלוביץ': אני הבנתי מה אומר יעקב אשר.

יואב סגלוביץ': אבל גם הוא, כבר נמאס לו.

יואב סגלוביץ': אתם יודעים מה, נמאס לו מכם, נמאס לו מהממשלה שהוא חלק ממנה, הוא חלק מהקואליציה.

יואב סגלוביץ': נמאס לו.

יואב סגלוביץ': הוא בכוונה לא מסתכל אליי כי לא נעים לו להישיר מבט.

יואב סגלוביץ': נמאס לו.

יואב סגלוביץ': בצימרים, לפני שבועיים אמרנו: עד כאן.

יואב סגלוביץ': הוא אמר: נכון, ושם הגבלה לממשלה.

יואב סגלוביץ': מה עשתה הממשלה?

יואב סגלוביץ': האריכה את זה עד 1 בנובמבר.

יואב סגלוביץ': לא ספרה אותו ממטר, כמו שלא סופרים את ראש העיר אילת.

יואב סגלוביץ': הוא הביא את המתווה לפני חודשיים, לא עכשיו.

יואב סגלוביץ': מה זה?

יואב סגלוביץ': קשקוש בלבוש.

יואב סגלוביץ': הכול היה מוכן, הייתה ועדה, היינו בזום.

יואב סגלוביץ': איתן גינזבורג היה איתנו, כולם היו.

יואב סגלוביץ': הגיע לממשלה.

יואב סגלוביץ': הממשלה שלא יודעת למשול, לא יודעת לנהל, לא יודעת להחליט היא אור אדום לכולנו.

יואב סגלוביץ': לכו הביתה, אבל תשחררו את אילת לפחות, לפני שאתם הולכים הביתה.

יואב סגלוביץ': תשחררו את אילת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה, יואב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה, חבר הכנסת יואב סגלוביץ'.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הדובר הבא – חבר הכנסת סעיד אלחרומי – אינו נמצא; חברת הכנסת מרב מיכאלי – אינה נוכחת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין, בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: כבוד היושבת בראש, חברים וחברות, כנסת נכבדה, כן, אנחנו וכל האזרחים, הגיע הזמן שיתאפשר לנו קצת לשחרר לחץ, וכן, מגיע לנו גם לנפוש.

אימאן ח'טיב יאסין: והלוואי ויכולנו לעשות זאת בכל מקום ולא רק באילת ובים המלח.

אימאן ח'טיב יאסין: כן, אנחנו רוצים גם נופש באילת ובים המלח כי אנחנו יודעים גם שמאחורי הנופש אנשים ומשפחות יתפרנסו.

אימאן ח'טיב יאסין: אבל מעל במה זו אני מבקשת ופונה לכבוד השרה ולכל מי שיש לו ויכול לתת יד בזה: לתת תוכנית ולפעול במיידי גם למען מתן מתווה ותוכנית לעיר נצרת.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו פחות מחודש וחצי מחג המולד וראש השנה.

אימאן ח'טיב יאסין: חג המולד זה חג עולמי, ונצרת במרכז הדברים.

אימאן ח'טיב יאסין: עשרות, אפילו מאות אלפים של תיירים מגיעים לנצרת בחודש דצמבר.

אימאן ח'טיב יאסין: ומה עושים בשביל זה?

אימאן ח'טיב יאסין: נצרת, לא מגיע לה שיתעסקו וישימו תוכניות ותקציבים ופתרונות?

אימאן ח'טיב יאסין: למה, כי היא עיר ערבית?

אימאן ח'טיב יאסין: אני מבקשת שוב ודורשת שיהיה מתווה גם לעיר נצרת לכבוד חג המולד וראש השנה.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת יעקב טסלר – אינו נוכח; חברת הכנסת יוליה מלינובסקי – אינה נוכחת; חברת הכנסת אורלי פרומן – אינה נמצאת; חברת הכנסת מיכל שיר – גם לא נמצאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת יוראי להב הרצנו, בבקשה.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה.

יוראי להב-הרצנו: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, ראשית אני רוצה להצטרף לדבריו של חברי חבר הכנסת יואב סגלוביץ' ולברך את השרה פרקש הכהן ואת חבר הכנסת גינזבורג על העשייה שלהם בתחום.

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שזה נדרש, זה צינור חמצן לעיר שאחוזי האבטלה בה לא דומים לשום עיר אחרת בישראל.

יוראי להב-הרצנו: ויחד עם זאת, היום בישיבת הסיעה שלנו חבר הכנסת סגלוביץ' העיר את תשומת ליבי לכך שרק המלונות נפתחים ולא האטרקציות שמסביב, ואני תוהה אם זה הגיוני.

יוראי להב-הרצנו: והתשובה שאני מספק לעצמי היא לא.

יוראי להב-הרצנו: כי אם הדעת נותנת שניתן לפתוח את אילת כי היא עיר ירוקה ומבצעים בדיקות לכל הנכנסים אליה באופן שמאפשר את פתיחת המלונות בקפסולות, תוך הקפדה על ריחוק פיזי ועטיית מסכות – למה אי-אפשר לפתוח את כל האטרקציות התיירותיות שנמצאות מסביב, בתוך העיר אילת, תחת מגבלות רלוונטיות?

יוראי להב-הרצנו: שהרי תיירים שמגיעים לאילת לא יכולים להימצא רק במלון.

יוראי להב-הרצנו: באיזשהו שלב הם דורשים מסעדות, מופעי תרבות, וכו' וכו'.

יוראי להב-הרצנו: הרי אין היגיון באחד בלי השני.

יוראי להב-הרצנו: ולכן אני ממליץ לכם לנהוג בשום שכל ולדאוג שבתקנות ידאגו לפתוח את הדברים האחרים.

יוראי להב-הרצנו: אם לא תעשו את זה, אז כמו ביתר הדברים בהוראות הקורונה, בתקנות של הממשלה – פשוט אין היגיון.

יוראי להב-הרצנו: וזה יגרום לכרסום נוסף באמון הציבור בממשלה ובהוראות שהיא מנפיקה.

יוראי להב-הרצנו: אתן לכם דוגמאות לאותה אי-בהירות: אתה יכול לשחק טניס אבל אתה לא יכול לשחק טניס עם מאמן טניס ולשלם לו כסף.

יוראי להב-הרצנו: דיברתי על זה בדיוק עם יושבת-ראש הישיבה כשנכנסנו לדיון.

יוראי להב-הרצנו: אי-אפשר להסתובב בתוך ספארי ברמת גן בתוך הרכב הפרטי שלך.

יוראי להב-הרצנו: אין בכך היגיון.

יוראי להב-הרצנו: אתה לא יוצא בשום שלב מהרכב, ויחד עם זאת, זה אסור.

יוראי להב-הרצנו: יש המון המון דוגמאות שהן פשוט לא הגיוניות, ומה שזה מייצר, חבריי חברי הכנסת, גברתי השרה, זה פשוט שוק שחור.

יוראי להב-הרצנו: אנשים שמים פס על ההנחיות של הממשלה ופשוט אמון הציבור אובד.

יוראי להב-הרצנו: ולכן אני מציע לכם: עשיתם את הצעד הראשון, הנכון, המתבקש, לפתוח את אילת לתיירות.

יוראי להב-הרצנו: זה מה שמתבקש בעיר שיש בה כל כך הרבה אחוזי אבטלה ובלי שום סיבה; מאוחר, אבל מתבקש.

יוראי להב-הרצנו: לכו עוד צעד, תתעקשו שגם האטרקציות התיירותיות שבתוך העיר ייפתחו – במגבלות, בקפסולות, עם אביזרי הבטיחות הנדרשים, תחת מגבלות משרד הבריאות, אבל תתעקשו, אחרת הצעד הוא חצי כוח, חצי עבודה.

יוראי להב-הרצנו: ואתם יודעים למי מראים חצי עבודה, אני לא אשלים את המשפט המלא מפאת כבודה של הכנסת.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת אוסאמה סעדי, בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת עוזי דיין, אנחנו שומעים את – – – אוזניות.

אוסאמה סעדי: גברתי היושבת-ראש, כבוד שרת התיירות, עליתי כדי לברך אותך קודם כול, מגיע לך בהצלחה.

אוסאמה סעדי: בתפקיד הקודם – גם הנוכחי עכשיו, נכון?

אוסאמה סעדי: את בשני משרדים – במשרד הקודם לא היה לנו ממשק חוץ מעניין ה-BDS, שאת זה ואנחנו זה – אבל עכשיו בתיירות יש הרבה עבודה איתך, ואני מקווה שאנחנו באמת נמשיך ונשתף פעולה בענייני המשרד שלך.

אוסאמה סעדי: לעניין ההצעה הזאת, אני אומר לך, גברתי השרה, משום מה העיר נצרת תמיד יוצאת מחוץ לתחום.

אוסאמה סעדי: גם בגל הראשון, נתתם פיצוי לאילת, ומגיע לה, וגם נתתם פיצוי לטבריה, ומגיע לה.

אוסאמה סעדי: אחרי זה, כשאנחנו הקמנו צעקה מה עם נצרת, שגם היא עיר תיירותית – עם השר הקודם, אסף זמיר, הוא נרתם, ביקר בעיר נצרת, ובאמת אושרה תוכנית סיוע של 30 מיליון שקל לעיר נצרת.

אוסאמה סעדי: אבל, גברתי היושבת-ראש וגברתי השרה, אני מבקש, עד היום הכסף הזה לא עבר, כי זה תקוע במשרד המשפטים.

אוסאמה סעדי: אני לא יודע מאילו סיבות ובאילו אמתלות צריך אישור של משרד המשפטים.

אוסאמה סעדי: למה לא היה צריך אישור של משרד המשפטים ולמה לא התעכב הפיצוי לעיר אילת ולעיר טבריה?

אוסאמה סעדי: וגם עכשיו.

אוסאמה סעדי: אז נכון שאנחנו רוצים לתמוך באילת ורוצים לתמוך בכל בתי המלון ובתיירות, אבל ברגע שאתם מגדירים איים תיירותיים זה מוציא מהתחולה גם בתי מלון בנצרת, גם בתי מלון בעכו, גם בתי מלון בערים אחרות, גם בתי מלון בירושלים המזרחית – ששם המצב הוא קשה במיוחד, יש בתי מלון שסגורים מחודש מרץ, והמצב הוא קשה ביותר.

אוסאמה סעדי: ולכן אנחנו בעד פתיחה גם באילת וגם בים המלח, ששם גם עובדים מאות ואולי אלפי עובדים, בבתי המלון האלה, אבל אין שום סיבה להוציא את הערים התיירותיות – גם טבריה, למה טבריה עכשיו לא כאן, היא לא עיר תיירותית?

אוסאמה סעדי: בגל הראשון הגדרתם אותה כעיר תיירותית, היא קיבלה תמיכה כספית גדולה ומגיע לה.

אוסאמה סעדי: עכשיו – לא נצרת, לא טבריה, לא עכו, לא ירושלים, לא ירושלים המזרחית.

אוסאמה סעדי: אני מבקש שלפחות בעניין הזה בוועדה, לקראת קריאה שנייה ושלישית, באמת, שאנחנו נכניס צדק ונתקן את העוול שנגרם ליישובים האלה.

אוסאמה סעדי: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת אלכס קושניר – אינו נמצא; חבר הכנסת אריאל קלנר – גם אינו נוכח; חבר הכנסת עודד פורר – לא פה; חבר הכנסת עופר כסיף – גם אינו נמצא; חבר הכנסת אלי אבידר – אינו נוכח; חבר הכנסת מתן כהנא – אינו נוכח; חבר הכנסת איימן עודה – מוותר; חבר הכנסת מנסור עבאס – אינו נוכח; חבר הכנסת יצחק פינדרוס – לא נמצא; חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן – גם אינה נוכחת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת מיקי לוי, בבקשה, שלוש דקות.

מיקי לוי: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

מיקי לוי: האמת שהנאום הזה הוא עבורך.

מיקי לוי: אני כבר שבוע, או יותר מכך, שבועיים ימים, זועק את זעקתם של גני החיות והספארי ברמת גן.

מיקי לוי: האוכל צומצם לחיות.

מיקי לוי: התעורר אריה ואמר: אני רעב, אולי נקיים ישיבה עם מנהל הספארי?

מיקי לוי: אמרו כל החיות: רעיון נהדר.

מיקי לוי: זומן מנהל הספארי לישיבה, נשאל לפשר הדבר – הרי חסר לנו מזון.

מיקי לוי: יתרה מכך, אנחנו רגילים שהמרפאה נותנת לנו שירותים של 24/7.

מיקי לוי: אמרה הדובה: אני בהיריון והתור שלי לרופא הווטרינר נדחה בחודש ימים.

מיקי לוי: גירד בפדחתו מנהל הספארי ואמר: אני נורא מצטער, אבל אין לנו שום תמיכה ממשלתית, כל הכסף שנכנס הוא מהביקורים של המשפחות והילדים.

מיקי לוי: צריך לשלוח שליח לראש הממשלה, אמר האריה.

מיקי לוי: הוא אמר: אני חזק, אני רוצה להיות הנציג.

מיקי לוי: אמרו: לא, אתה תשאג שאגה גדולה וראש הממשלה עלול להיבהל.

מיקי לוי: אמרה הג'ירפה: אני גדולה, אוזניי גדולות, אולי אתם תבחרו גם בי?

מיקי לוי: אמרו: לא, את גבוהה מדי ולא יוכלו לשמוע מה את אומרת.

מיקי לוי: אמרה הדובה: אולי אני, אולי אני?

מיקי לוי: אמרו: לא, את בשמירת היריון, אנחנו רוצים שתישארי בספארי.

מיקי לוי: לבסוף השפן הקטן אמר: אולי אני?

מיקי לוי: אמרו: רעיון טוב.

מיקי לוי: והוא נשלח לייצג את החיות של הספארי וגני החיות בשישה גני חיות ברחבי מדינת ישראל.

מיקי לוי: המצב קשה מאוד.

מיקי לוי: אין שום מניעה שמשפחה תגיע בקפסולה, בתוך הרכב שלה, אל תוך הספארי.

מיקי לוי: אומר לי מנהל הספארי, אומרים לי מנהלי גני החיות: אנחנו לא מבקשים סיוע, לא מבקשים שקל אחד, מבקשים לחזור לפעילות.

מיקי לוי: גן החיות התנ"כי בירושלים יכול להכיל 10,000 איש.

מיקי לוי: יגידו: 1,000 איש.

מיקי לוי: צריך את ההכנסות האלה כדי לתת לחיות לחיות.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך, חבר הכנסת מיקי לוי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת אופיר כץ, בבקשה.

אופיר כץ: גברתי היושבת-ראש, גברתי השרה, חבריי חברי הכנסת, אני קודם כול רוצה לברך באמת את יוזם הצעת החוק הפרטית חבר הכנסת איתן גינזבורג.

אופיר כץ: גברתי השרה, אני מברך על המהלך החשוב באמת לפתוח את בתי המלון, לתת לאנשים להתאוורר, וכל זה בהתאם להנחיות של משרד הבריאות, כך שגם יהיה אפשר לנפוש, גם אנשים יוכלו להתפרנס וגם לשמור על כללי הבריאות, שגם נחזור בריאים; אני גם מברך את שר הבריאות אדלשטיין, סגן שר הבריאות יואב קיש, ובכלל את הקבינט שקיבל את ההחלטה.

אופיר כץ: יחד עם זאת, דיברתי היום עם ראש המועצה הממונה של טבריה, והוא שלח לי תוכנית באמת מפורטת, שעומדת בכל הקריטריונים, בעצם כמו שעומדים עכשיו ים המלח ואילת.

אופיר כץ: יש להם תוכנית שהם הציגו שעומדת בכל הקריטריונים.

אופיר כץ: הם כמובן לא מדברים על כל 43 בתי המלון בטבריה – מדברים על אותו מקבץ גדול ששם אפשר לעמוד בקריטריונים של משרד הבריאות, שזה אומר לתחום את האזור לפי כניסות-יציאות, עם בדיקות שצריך קורונה לעשות לעובדים, לנופשים שבאים, לעשות אזור מסוים.

אופיר כץ: טבריה, כפי שאנחנו יודעים, היא עיר שבאמת צריכה את העזרה, והראיה לכך היא שבגל הראשון, בסגר הראשון, היא גם קיבלה – אני חושב שהיא העיר היחידה שקיבלה עזרה מהממשלה, כי אם היא לא הייתה מקבלת את העזרה מהממשלה היא הייתה ממש קורסת.

אופיר כץ: ופה זה מתחבר לנתון שאמרת, גברתי השרה, שהלכתם לפי תיירות הפנים.

אופיר כץ: בטבריה אומנם הרוב זה תיירות חוץ, אבל כמובן השמיים סגורים.

אופיר כץ: אם תפתחו אותה, אז ברור שהיא תיהנה גם מתיירות פנים גבוהה, כי אין תיירות חוץ.

אופיר כץ: אז צריך לקחת גם אותה בחשבון כעיר שיכולה ותקלוט תיירות פנים באחוזים מאוד מאוד גבוהים.

אופיר כץ: כמובן שטבריה עכשיו היא עיר ירוקה, ירוק בוהק, ואני חושב שכך צריך לראות.

אופיר כץ: אני חושב שזו גם אחריות שלך, לראות איך אפשר – אם הם עומדים בקריטריונים, בתנאים של משרד הבריאות.

אופיר כץ: העיר הזאת זקוקה לעזרה הזאת.

אופיר כץ: העיר הזאת זקוקה, היא נשענת על תיירות, צריכים לעזור לה, לאנשים שמתפרנסים בה, וגם לאנשים שיבואו אליה ליהנות ממה שהעיר הזו מציעה.

אופיר כץ: אז מה שאני מבקש ממך, לבחון ולראות איך אפשר בתנאים של משרד הבריאות גם להכליל את טבריה.

אופיר כץ: אם צריך הצעת חוק בנושא, או כל מה שצריך, אני כמובן אשמח לסייע.

אופיר כץ: ושוב, ברכות על המתווה של ים המלח ואילת.

אופיר כץ: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אחרונת הדוברים – חברת הכנסת קרן ברק, בבקשה.

קרן ברק: גברתי היושבת-ראש, גברתי השרה, אני כל כך שמחה שהצלחנו להגיע לרגע הזה.

קרן ברק: את יודעת, אני וחברתי חברת הכנסת קטי שטרית הקמנו את שדולת התיירות, שהיא מאוד פעילה, וכבר בדיון הראשון דיברנו איך אנחנו מסייעים לענף התיירות בזמן הקורונה.

קרן ברק: וכמובן שאין מה לעשות, העיר אילת היא העיר הכי הכי מזוהה עם תיירות, רוב העיר היא סביב התיירות, ולכן כן היה חשוב קודם כול להתייחס אליה.

קרן ברק: כל השאר – זה בסדר, צריך לדאוג, אבל קודם כול שאילת לא תהפוך לעיר של ביטוח לאומי, וזה הדבר הכי חשוב.

קרן ברק: לפני שבוע – את כבר היית השרה – קיימנו את הדיון השני של שדולת התיירות, ואני חושבת שמשם כבר התחלנו להאיץ את החוק הזה.

קרן ברק: כל גורמי התיירות בארץ, גם את ניהלת איתנו שם שיחה ערה, וגם קראנו בהמשך הדיון לחבר הכנסת גינזבורג, ויחד כולנו נרתמנו לחוק הזה.

קרן ברק: אין מה להגיד, המניע והמנוע של כל הסיפור הזה הוא ראש העיר אילת, שעובד מהבוקר עד הערב, מאיר יצחק הלוי, ודואג שהעיר הזאת תהיה חיה.

קרן ברק: אם לא תהיה תיירות, היא פשוט תקמול.

קרן ברק: יש מעט מאוד ערים – יש את טבריה ויש את נצרת ויש את עכו, באמת, יש את ירושלים ותל אביב, כולן מוטות תיירות, אבל אילת חיה כולה על תיירות, הכול נשען על תיירות.

קרן ברק: זאת גם עיר שבנויה כך שאפשר באמת לשלוט – כי יש לך כניסות ואתה יכול לשלוט על הכניסות, אתה יכול לעשות את הבדיקות בזמן, אתה יכול באמת לנהל את האירוע כמו שצריך.

קרן ברק: אני הייתי באילת בחופש הגדול כמה וכמה פעמים, כשזה היה כבר אחרי מתווה הקורונה.

קרן ברק: בתי המלון שם שמרו באדיקות על התו הסגול.

קרן ברק: כבר נפתחו הופעות, הופעות מרפסות של זמרים, וצפו במופעים מהמרפסות; חדרי האוכל היו מורחקים אחד מהשני.

קרן ברק: למלונאים היה כל כך חשוב שהענף הזה ייפתח, שהם שמרו על זה באדיקות.

קרן ברק: לכן אני מאמינה שמי ששומר על תנאי התו הסגול, אנחנו צריכים לבוא לקראתו, כי משם לא נידבק.

קרן ברק: ומי שמפר, צריך להחמיר איתו.

קרן ברק: זה בערך מה שאני חושבת על כל אירוע הקורונה.

קרן ברק: אני שמחה שהחוק הזה הגיע בזמן.

קרן ברק: אמרנו שמ-1 בנובמבר הוא ייכנס לתוקף, ואני רואה שאנחנו באמת בכיוון הזה.

קרן ברק: תודה רבה לשרה, תודה רבה לאיתן גינזבורג.

קרן ברק: אני אומרת גם לנו, למי שעסק מאחורי הקלעים ודחף מול השרים הרלוונטיים, אני שמחה שהגענו לעת הזאת.

קרן ברק: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גברתי השרה, תרצי לסכם או שאפשר לעבור להצבעה?

אורית פרקש הכהן: אפשר להצביע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצבעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם כך, אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 3) (אזור תיירות מיוחד – העיר אילת או אזור עין בוקק – חמי זוהר), התשפ"א–2020, קריאה ראשונה, הצעה שקיבלה פטור מחובת הנחה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זאת הצעת החוק הממשלתית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו עוברים להצבעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצבעה מס' 11 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 11 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 3) (אזור תיירות מיוחד – העיר אילת או אזור עין בוקק – חמי זוהר), התשפ"א–2020, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': 11 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה המוסמכת לדון בהצעת החוק היא כמובן ועדת החוקה, חוק ומשפט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סליחה, מי עוד לא הספיק?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם כך, נוסיף את חברת הכנסת קרן ברק, חבר הכנסת אופיר כץ וחבר הכנסת גדי יברקן, אנחנו 14 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כעת נעבור להצעה המוצמדת להצעת החוק הממשלתית – הצעת חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון – אזור תיירות ירוק), התשפ"א–2020, של חבר הכנסת איתן גינזבורג וקבוצת חברי כנסת, קיבלה גם היא פטור מחובת הנחה והוצמדה להצעת החוק שמספרה מ/1370.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה המוסמכת לדון בהצעת החוק הזאת היא גם ועדת החוקה, חוק ומשפט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצבעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצבעה מס' 12 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 11 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון – אזור תיירות ירוק), התשפ"א–2020, לוועדת החוקה חוק ומשפט נתקבלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': 11 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מוסיפה את חבר הכנסת גדי יברקן, את חבר הכנסת אופיר כץ, את השר רפי פרץ ואת חברת הכנסת קרן ברק – אנחנו נגיע ל-15 בעד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': 15 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ההצעה התקבלה, והיא תוצמד להצעת החוק הממשלתית, ושתיהן יידונו בוועדת החוקה, חוק ומשפט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברכות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו עוברים לסעיף הבא על סדר-היום שלנו, תשובות לשאילתות שניתנו לשר לביטחון הפנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סגן השר לביטחון הפנים ישיב על השאילתות הללו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ראשון השואלים, חבר הכנסת מיקי לוי, בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שאילתה מס' 46, בבקשה, חבר הכנסת מיקי לוי.

מיקי לוי: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

מיקי לוי: אדוני סגן השר, הובא לידיעתי כי הוחלט להקצות 52 שוטרים לטובת אבטחת השיירה של ראש הממשלה החליפי ובביתו.

מיקי לוי: ברצוני לשאול: 1.

מיקי לוי: האם נכון הדבר?

מיקי לוי: 2.

מיקי לוי: באיזה היקף של שוטרים מדובר?

מיקי לוי: 3.

מיקי לוי: מהיכן הם ייגרעו? 4.

מיקי לוי: מי ביקש זאת?

מיקי לוי: 5.

מיקי לוי: מה העלות?

מיקי לוי: האם היא על חשבון תקציב משטרת ישראל?

מיקי לוי: תודה רבה.

דסטה גדי יברקן: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, חבר הכנסת מיקי לוי, מענה על השאילתה.

דסטה גדי יברקן: לשאלות 1 עד 3 – הדברים נכונים בעיקרם, ואבקש לחדד להלן: הדרישה המקורית של משטרת ישראל הייתה לתוספת של 52 שוטרים לצורך אבטחת ראש הממשלה החליפי, שיירתו, ביתו וסביבת הבית.

דסטה גדי יברקן: ואולם לאחר בחינה נוספת, ומתוך התחשבות במצוקה תקציבית ובראייה לאומית, צומצמה דרישה זו למינימום ההכרחי של 31 שוטרים, לשם עמידה במשימה הרגישה, מבלי לפגוע במשימותיה השוטפות של המשטרה.

דסטה גדי יברקן: במענה על שאלה 4: ועדת צ'חנובר, המאשרת את נוהלי האבטחה לאישים רמי-דרג על ידי השב"כ, היא שקבעה כי ראש הממשלה החליפי יקבל מעטפת אבטחה זהה לזו של ראש הממשלה המכהן.

דסטה גדי יברקן: למען הסר ספק, שיירות שרי ביטחון אינן מקבלות ליווי אבטחה מסוג זה, וליווי שר הביטחון עתה נובע מהגדרתו כראש הממשלה החליפי.

דסטה גדי יברקן: במענה על שאלה 5: המשמעות התקציבית הנגזרת ממספר השוטרים הדרוש לביצוע המשימה היא תקציב חד-פעמי בהיקף של 2.3 מיליון שקל ותקציב שוטף בהיקף של 11.4 מיליון שקלים, הכולל בעיקר את עלות שכרם של השוטרים.

דסטה גדי יברקן: הדרישה המעודכנת של המשטרה לצורך ביצוע המשימה שפורטה לעיל הוגשה למשרד האוצר, וקיימת הסכמה עקרונית של משרד האוצר למימושה.

דסטה גדי יברקן: עד להקצאה בפועל, כוחות המשטרה המופעלים למטרה זו הינם מן המקורות הקיימים של המשטרה, ועל כן באים על חשבון משימותיה האחרות.

מיקי לוי: שאלת המשך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

יואב סגלוביץ': אני נשארתי כי זה מצחיק.

מיקי לוי: האמת, אדוני סגן השר, אני פעור פה.

מיקי לוי: מ-52 שוטרים, שזו הייתה הדרישה הראשונית, ירדנו ל-31 שוטרים – חיסכון לא רע.

מיקי לוי: אבל אני רוצה להבין, רמת האיום עלתה?

מיקי לוי: מה הסיבה?

מיקי לוי: האיומים של ההסכם הקואליציוני אולי?

מיקי לוי: תודה.

דסטה גדי יברקן: חבר הכנסת מיקי לוי, בדיוק תיארתי שמי שמקבל את ההחלטה זאת ועדה חוקית מוסכמת, ועדת צ'חנובר.

דסטה גדי יברקן: אין לנו יכולת לשנותה או להחליט אחרת.

דסטה גדי יברקן: ועדה מקצועית היא זו שדנה, כפי שאתה יודע, אדוני.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נעבור לשאילתה הבאה, של חבר הכנסת אחמד טיבי, בבקשה.

יואב סגלוביץ': גדי, איך גרמו לך לענות על השאילתה הזאת?

מיקי לוי: אני מצטער, גדי, זה לא היה אישי.

יואב סגלוביץ': – – – מצחיקים בכנסת הזאת – – –

דסטה גדי יברקן: בחפץ לב, אשרת אותך תמיד בכל שאלה.

דסטה גדי יברקן: אתה יודע שאנחנו אוהבים אותך, חבר הכנסת מיקי לוי.

אחמד טיבי: סגן השר, מוחמד נסאסרה, בן 21 מלוד, סטודנט במכללת בית ברל, הותקף בחוף בראשון לציון על ידי צעירים יהודים בסכין בגבו.

אחמד טיבי: נגרם לו פצע עמוק לאורך כל הגב, והוא אושפז לשלושה ימים.

אחמד טיבי: זה קרה לפני כשלושה חודשים, אגב, אז הגשתי את השאילתה.

אחמד טיבי: ברצוני לשאול: 1.

אחמד טיבי: האם הנושא הובא לידיעתך?

אחמד טיבי: 2.

אחמד טיבי: האם תוחקר האירוע על ידי השוטרים?

אחמד טיבי: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

דסטה גדי יברקן: חבר הכנסת טיבי, לשאלה 1.

דסטה גדי יברקן: האירוע מוכר למשטרה, אשר פתחה בחקירת האירוע.

דסטה גדי יברקן: 2.

דסטה גדי יברקן: במסגרת החקירה המשטרה ביצעה ומבצעת כמה פעולות חקירה שונות ומגוונות במטרה להגיע לחקר האמת ולמצות את הדין עם מבצעי העבירות.

דסטה גדי יברקן: נכון לעת הזו חקירת האירוע עודנה מתנהלת, ולאחרונה אף חלה בה התפתחות משמעותית.

דסטה גדי יברקן: יחד עם זאת, מטבע הדברים, לא נוכל למסור את פרטי החקירה מאחר שהיא לא הושלמה.

דסטה גדי יברקן: אין בכך כמובן כדי לאשר או לשלול את הנחתו של חבר הכנסת טיבי, כפי שבאה לידי ביטוי בכותרת השאילתה, בדבר הזהות של התוקפים.

אחמד טיבי: ביני ובינכ, ביני לבינך, אף אחד לא שומע: כבר התפרסם לפני יומיים שנעצרו שלושה אנשים, ואתה עונה לי שהחקירה מתקדמת ויש בה התפתחויות?

אחמד טיבי: התפרסם, ואני יודע שנעצרו אנשים, אז מה זו התשובה הזאת?

דסטה גדי יברקן: קודם כול, הרשה לי – – –

אחמד טיבי: שלושה עצורים יש.

דסטה גדי יברקן: קודם כול, חבר הכנסת טיבי, הרשה לי – –

אחמד טיבי: בתקשורת.

דסטה גדי יברקן: – – להביע את תחושותיי המשותפות, שלך ושלי, על דברים כאלה.

דסטה גדי יברקן: במקום שחלילה מישהו מקפח את נפשו או את חייו או נתקל באלימות קשה, לא משנה אם זה על ידי שוטרים או על ידי אנשים, האמת צריכה להיחקר ולהיבדק עד הסוף.

דסטה גדי יברקן: מעצר של חשודים לא בהכרח אומר פסיקה בבית משפט על ידי כתב אישום שמאשים אותם.

דסטה גדי יברקן: אני מסכים שהדבר הזה מצריך בדיקה.

דסטה גדי יברקן: זה שנעצרו, בדיוק אנחנו מדווחים על כך, אני לא יכול להיכנס – – –

אחמד טיבי: אגב, נעצרו בעיכוב רב, באיחור רב, כבר כמה חודשים, ויש שם מצלמות.

דסטה גדי יברקן: חבר הכנסת אחמד טיבי, אתה יודע שאני לא מטאטא דברים.

דסטה גדי יברקן: ולמרות שיש לי פה תשובה רשמית כתובה, אני כסגן השר לביטחון הפנים אומר לך: כל דבר שנדע עליו לא ייעלם ולא יטאטאו מתחת לשטיח, בטח לא במשמרת שלי.

דסטה גדי יברקן: לא משנה מה זהות הנפגע – ערבי, יהודי, מוסלמי.

דסטה גדי יברקן: אותנו, אותי באופן אישי וגם את השר לא מעניין הדבר הזה, ואנחנו נשתדל באמת להגיע לחקר האמת, ונבדוק את זה גם.

אחמד טיבי: אגב, המשפחה קיבלה הודעה מהמשטרה שיש עצורים.

דסטה גדי יברקן: ברור.

דסטה גדי יברקן: התיק לא נסגר, עדיין אין את ההמלצות.

דסטה גדי יברקן: החקירה נמשכת ויש התפתחות.

דסטה גדי יברקן: בוודאי, אתה יודע, "התפתחות" זה שאנחנו יודעים שנעצרו, את זה הציבור יודע כי התקשורת מעדכנת, אבל עדיין צריך את ההחלטה הסופית לכל העניין.

דסטה גדי יברקן: ונעקוב אחרי זה ביחד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נעבור לשאילתה של חבר הכנסת אוסאמה סעדי, בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זאת שאילתה 77.

אוסאמה סעדי: כבוד היושבת-ראש, כבוד סגן השר, בסוף חודש יוני פורסם בחדשות סרטון מצמרר על הריגתו של מהדי אלסעדי מיפא, מיפו, שנורה למוות בידי שוטר לפני שלוש שנים, ב-29 ביולי 2017, כשלא היה חמוש ולא היה מוכר כעבריין.

אוסאמה סעדי: התיק נסגר.

אוסאמה סעדי: ברצוני לשאול: 1.

אוסאמה סעדי: האם ידוע לכם על המקרה?

אוסאמה סעדי: 2.

אוסאמה סעדי: מדוע התיק נסגר למרות שבית המשפט החליט שהירי רשלני?

אוסאמה סעדי: 3.

אוסאמה סעדי: מה תעשה המשטרה כדי למנוע מקרים דומים בעתיד?

אוסאמה סעדי: תודה.

דסטה גדי יברקן: במענה על השאילתה, חבר הכנסת סעדי, 1–2: חקירת האירוע הועברה למחלקה לחקירות שוטרים במשרד המשפטים, ובסופה החליט פרקליט המדינה לסגור את התיק במישור הפלילי מן הנימוק שנסיבות העניין אינן מתאימות להעמדה לדין פלילי ולהעביר את חומר החקירה לבחינה באפיק המשמעתי על ידי משטרת ישראל.

דסטה גדי יברקן: כל שאלה בתחום חקירת מח"ש בנוגע להחלטת פרקליטות המדינה יש להפנות לשר המשפטים.

דסטה גדי יברקן: בגין האירוע הוגשה תביעה אזרחית, גם בהליך זה לא נקבע כי הירי היה רשלני, ולכן לא ברור לאיזו החלטת בית המשפט מתייחסת השאילתה.

דסטה גדי יברקן: מענה על שאלה 3: משטרת ישראל פועלת בשני מישורים עיקריים: הכשרה והדרכה מזה, ושיפור האמצעים מזה.

דסטה גדי יברקן: המשטרה פעלה ועודנה פועלת להכשרת השוטרים למצבים השונים באמצעות – א.

דסטה גדי יברקן: כתיבת נהלים ברורים של שימוש בכלי ירי והפצתם בקרב כלל השוטרים; ב.

דסטה גדי יברקן: בחינת השוטרים בבקיאות בנהלים וההנחיות; ג.

דסטה גדי יברקן: תרגול השוטרים בהכשרות ואימונים שונים; ד.

דסטה גדי יברקן: הכנסת אמצעי אל-הרג לשוטרים המגיבים, כגון תרסיס פלפל, טייזר ואמצעים נוספים.

דסטה גדי יברקן: בנוסף, במסגרת הכשרתם מוענקת לשוטרים הכשרה בת שלושה צירים: 1.

דסטה גדי יברקן: ציר מקצועי-עיוני, שבו לומדים השוטרים מהן סמכויות השוטר וכיצד להשתמש בהן כחוק; 2.

דסטה גדי יברקן: ציר מקצועי-מעשי, שבו השוטרים לומדים ליישם שימוש בכוח; יחד עם זאת, השוטרים מקבלים תכנים של ריסון הכוח ומתורגלים כיצד להשתמש בכוח במידתיות ובהתאם לחוק; 3.

דסטה גדי יברקן: ציר מנטלי וערכי, שבו לצד הקניית התורה המקצועית ופיתוח היכולות המעשית מוקנית לשוטרים כשירות מנטלית אשר, מאפשרת להם לפעול וליישם את הידע התורתי והכשירות המקצועית בשיקול דעת ובשכל ישר.

דסטה גדי יברקן: אני רוצה לומר, בנוסף לתגובה הרשמית, שאחת מהבעיות הקשות שכולנו עדים לה היא ההתנהלות של מח"ש, קבלת ההחלטות שלהם.

דסטה גדי יברקן: ואני מצר על כך, ודעתי איתכם בעניין הזה בכלל; דעתי וגם דעתו של השר לביטחון פנים אמיר אוחנה אחת הן, יש לנו בעיה קשה מול מח"ש כדי שנוכל לתקן את המשטרה מבפנים.

דסטה גדי יברקן: הם לא עוזרים לנו, לדעתנו, כבר מזמן.

דסטה גדי יברקן: מח"ש פוגעים באמון הציבור תוך כדי בדיקה של שוטרים שאמורים לעשות את עבודתם.

דסטה גדי יברקן: מקרה כזה הוא עוד דוגמה, לצערי הרב.

דסטה גדי יברקן: ואני אומר לך את זה כחבר בממשלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שאלה נוספת?

אוסאמה סעדי: כבוד סגן השר, התשובות האלה חוזרות בעצם על עצמן בכל פעם שאנחנו שואלים על אזרח ערבי שנהרג בעימות עם המשטרה.

אוסאמה סעדי: הן תשובות שחוזרות על עצמן, ואין בהן אפילו שום רמז להסקת מסקנה כלשהי.

אוסאמה סעדי: אני וחברי חבר הכנסת אחמד טיבי היינו בבית המשפחה של אביו של המנוח מהדי אלסעדי ביפא, אחרי ההרג שלו, ובעצם הרצח שלו בדם קר ללא כל התגרות מצידו.

אוסאמה סעדי: באמת הייתה כמעט אינתיפאדה ביפו כנגד ההתנהגות של המשטרה.

אוסאמה סעדי: ואני אומר לך, אדוני סגן השר – ואתה מדבר על זה כל הזמן: כבר אין לנו שום תקווה ואנחנו לא תולים שום תקוות במח"ש, כי מח"ש תמיד סוגרת את התיקים.

אוסאמה סעדי: זה לא סוד כבר, זה סוד גלוי, שאפילו אנשים כבר קוראים לזה המחלקה לטיוח חקירות, לא מחלקה לחקירות שוטרים.

אוסאמה סעדי: מחלקה לטיוח חקירות.

אוסאמה סעדי: זה המצב, לצערנו.

אוסאמה סעדי: אנחנו, מאז שנת 2000 – אני לא מדבר על אוקטובר אל-קודס, שנהרגו 13 אזרחים בלי שום כתב אישום, אלא גם אחרי זה.

אוסאמה סעדי: עד היום יותר מ-40 – אני מסיים, גברתי היושבת-ראש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת סעדי, יש שאלה שם בסוף?

אוסאמה סעדי: כן.

אוסאמה סעדי: יותר מ-40 אזרחים נהרגו על ידי ירי שוטרים, ואני אומר לך – שום כתב אישום.

אוסאמה סעדי: ובתיק הזה של מהדי יש סרטון.

אוסאמה סעדי: למה אני שאלתי את השאילתה?

אוסאמה סעדי: כי יש סרטון שמראה בדיוק איך הם יורים בו, שהוא ברח מהם, שירו בו והרגו אותו – ואתה אומר לי שנסגר התיק.

אוסאמה סעדי: אז בשביל מה חוקרים?

אוסאמה סעדי: אתה אומר לי: תפנה למח"ש, למשרד המשפטים, זאת התשובה שלך?

אוסאמה סעדי: בסדר.

דסטה גדי יברקן: חבר הכנסת, אני משתדל להיות אותנטי וכן, ולא להיצמד לדף התגובות שאנחנו במשרד מבחינה מקצועית מחויבים לו.

דסטה גדי יברקן: אני בעניין הזה שותף איתך, מסכים איתך.

דסטה גדי יברקן: אני חושב שלתקן את מח"ש מבפנים זה לא עניין של אופוזיציה וקואליציה אלא עניין של שיקום תדמית משטרת ישראל וגם של הפרקליטות.

דסטה גדי יברקן: אני מסכים איתך בעניין הזה של מח"ש, דעתי ידועה עליו עוד לפני שנכנסתי לכנסת.

דסטה גדי יברקן: ואחרי שנכנסתי לכנסת – כסגן שר אני אומר את זה, אני אומר לך, מח"ש פשוט פוגעים בתדמית משטרת ישראל.

דסטה גדי יברקן: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אחרונה חביבה – חברת כנסת תהלה פרידמן, בבקשה.

תהלה פרידמן: חוק איסור צריכת זנות בתוקף מתאריך 10 ביולי 2020 אך אינו נאכף עקב סירוב השר לחתום על הצו לאכיפתו.

תהלה פרידמן: רצוני לשאול: 1.

תהלה פרידמן: מדוע השר טרם חתם על הצו?

תהלה פרידמן: 2.

תהלה פרידמן: מהם התנאים המדויקים שלגישת השר יאפשרו חתימה על הצו?

תהלה פרידמן: אני מבקשת להעיר שהמועד האחרון לתשובה היה 6 בספטמבר.

תהלה פרידמן: המועד האחרון לתשובה חלף לפני חודש וחצי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, בבקשה.

דסטה גדי יברקן: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, במענה על השאילתה החשובה – חשוב לי להדגיש, העניין הזה הוא נושא חשוב – אכיפת חוק איסור צרכנות זנות: חוק איסור צריכת זנות (הוראת שעה ותיקון חקיקה), התשע"ט–2019, הוא חלק ממהלך משולב, הכולל חינוך והסברה לציבור והרחבת דרכי טיפול ושיקום לאוכלוסיות במעגל הזנות, במטרה להביא לצמצום צריכת הזנות – להלן: המהלך המשולב.

דסטה גדי יברקן: החוק התקבל בכנסת כחלק מהמהלך המשולב לשם צמצום תופעת הזנות, ומתוך הכרה במאפייניה הפוגעניים של הזנות ובנזקים הכרוכים בה.

דסטה גדי יברקן: באחרונה קיים מר אליעזר רוזנבאום, המשנה למנכ"ל במשרד לביטחון הפנים, ישיבות בנושא סטטוס ההיערכות ליישום החוק, בהשתתפותם של נציגי משרדי הממשלה הרלוונטיים ונציגי ארגוני מגזר שלישי.

דסטה גדי יברקן: בישיבה נטלו חלק, בין היתר, נציגי הארגונים הבאים: עמותת ארגמן, עמותת טרנסיות ישראל, פרויקט גילה להעצמה טרנסית, עמותת עלם, עמותת הופכות את היוצרות, המטה למאבק בסחר בנשים ובזנות, עמותת לא עומדות מנגד, שדולת הנשים, עמותת המכללה ותנועת אחותי.

דסטה גדי יברקן: יצוין כי נציגי משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים וכן נציגי משרד המשפטים הוזמנו אך לא נטלו חלק בישיבות הללו.

דסטה גדי יברקן: מהסקירה שהוצגה בפני מר רוזנבאום, לרבות המסמכים שהגיעו לידינו, עולה תמונת מצב מדאיגה, שלפיה משרדי הממשלה האמונים על מתן המענים בהיבטים השונים בהתאם לתוכנית הפעולה המפורטת בהחלטת ממשלה מס' 4462 מיום 13 בינואר 2019, שעניינה יישום המלצות הצוות הבין-משרדי לצמצום צריכת הזנות, טרם השלימו כנדרש את המענים לצורך יישום ואכיפת החוק באמצעות כלים משולבים.

דסטה גדי יברקן: במסגרת הדיון בראשות המשנה למנכ"ל המשרד, נציגי המגזר השלישי הסבו את תשומת ליבנו, בין היתר, גם לסוגיות הבאות: הצורך במתן מענים המותאמים למשבר הקורונה; הצורך במתן מענים מותאמים לגברים המועסקים בזנות; חוסר האמון והחשדנות בקרב אוכלוסיות במעגל הזנות, אשר באים לידי ביטוי במיצוי זכויות נמוך וקשיים ביורוקרטיים; שיתוף פעולה חלקי מצד משרדי הממשלה עם נציגי הארגונים בקבלת החלטות הנוגעות אליהם; היעדר אפשרות למחיקת רישום פלילי – המהווה חסם בשוק התעסוקה – וטענות לאלימות והתעמרות משטרתית כלפי אוכלוסיות בזנות.

דסטה גדי יברקן: אין עוררין כי מדובר בטענות כבדות משקל, אשר מצריכות בחינה וליבון על ידי משרדי הממשלה הרלוונטיים והיערכות מתאימה כחלק מההיערכות הכללית ליישום החוק.

דסטה גדי יברקן: בנוסף, גם בדיון שהתקיים לאחרונה בוועדת המשנה למאבק בסחר נשים ובזנות עלה כי מרבית המענים החדשים וההרחבות של המענים הקיימים שנכללו בהחלטת הממשלה טרם החלו לפעול בשטח, אם כי חלה התקדמות בתהליכי הגיבוש וההנעה שלהם.

דסטה גדי יברקן: כך למשל עדכן משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים כי פורסם מכרז להקמת מרכזי יום, מערכי הלנת חירום, הוסטלים ודירות מעבר, אולם למכרז לא הוגשו כלל הצעות.

דסטה גדי יברקן: נציג משרד זה ציין בדיון כי כעת נערך המשרד לפרסם מכרז חדש.

דסטה גדי יברקן: סביר להניח שייקח עוד כמה חודשים עד לבחירת הזוכה ויציאה לדרך של מענים אלו.

דסטה גדי יברקן: כמו כן, אשר לאחריותו של משרד החינוך במסגרת קידום המהלך המשולב, נמסר לנו כי פיתוח הלומדות לתלמידים ופיתוח מערכי הדרכה לצוות החינוכי בנושא מיניות בריאה וזיהוי תלמידים בסיכון, נמצאים בשלבי עבודה וגיבוש.

דסטה גדי יברקן: כפי שנמסר למשרדנו, צפי השלמת העבודה הוא עד סוף 2020.

דסטה גדי יברקן: לעניין אחריותו של משרד הבריאות יצוין כי עולה תמונת מצב מעודדת, שכן חלק בלתי מבוטל של המענים אשר נמצאים בתחום אחריותו אכן הושלמו, או לכל הפחות נמצאים בשלבי גיבוש מתקדמים.

דסטה גדי יברקן: עוד יצוין כי גם משטרת ישראל אינה ערוכה כנדרש לאכיפת החוק במסלול המשולב, זאת בעקבות אישורה של ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת את תקנות איסור צריכת זנות (אמצעי חלופי להטלת הקנס), התש"ף–2020.

דסטה גדי יברקן: כפי שצוין בכמה הזדמנויות, למשטרה יידרשו כמה חודשים לצורך היערכות מתאימה ליישום המתווה המשולב כמפורט בתקנות, בין היתר בהיבט הטכנולוגי ובהיבט התקציבי.

דסטה גדי יברקן: זאת ועוד, כידוע, כחלק מהמדיניות לקידום מהלך משולב לצמצום תופעת הזנות, יש לבצע גם חינוך והסברה לצורך העלאת המודעות הציבורית לנושא.

דסטה גדי יברקן: למיטב ידיעתנו, גם מהלך זה טרם החל.

דסטה גדי יברקן: לנוכח האמור לעיל, ולאור ההבנה שהייתה לאורך כל הדרך, שאכיפת החוק היא חלק ממהלך משולב, הכולל אכיפה כלפי צרכני הזנות, מתן מענים של שיקום וטיפול לאוכלוסיות בזנות וקידום צעדי חינוך והסברה להגברת המודעות, סבור השר לביטחון הפנים כי מאזן התועלת כנגד הנזק מחייב הפעלת שיקול דעת הנותן משקל ראוי לתכליתו המיוחדת של החוק כפי שזו באה לידי ביטוי בסעיף 1 לחוק.

דסטה גדי יברקן: יצוין כי גם בהתאם לדברי ההסבר של הצעת החוק, חקיקת החוק קודמה במטרה להביא לצמצום צריכת הזנות ולסייע לאוכלוסיות העוסקות בזנות מתוך הכרה במאפייניה הפוגעניים של תופעת הזנות, כך שהחלת אכיפת החוק בדרך של הטלת קנסות מינהליים על צרכני הזנות עלולה לגרום לנזק משמעותי לעוסקים בזנות, וקיימת סבירות גבוהה שבדרך זו לא תושג התוצאה הרצויה והמבוקשת.

דסטה גדי יברקן: לנוכח האמור לעיל, סבור השר לביטחון הפנים כי לאור תכליתו הברורה של החוק, ובשים לב לאוכלוסייה המוגנת מכוחו, נדרש בנסיבות מקרה זה, בטרם הפעלת הסמכות המינהלית, לקחת בחשבון גם את שיקולי הצדק, שהוא אחד מערכי היסוד של החברה הישראלית.

תהלה פרידמן: השר הודיע לבג"ץ בתחילת אוקטובר שעד סוף השנה הוא יחתום.

תהלה פרידמן: מה שאתה אומר סותר את ההודעה לבג"ץ.

דסטה גדי יברקן: אני אבדוק את הסוגיה הזאת, כמובן.

דסטה גדי יברקן: אני אוכל לתת את התשובה המפורטת.

דסטה גדי יברקן: אנחנו יודעים בצורה מאוד מפורטת מה שענינו, ונחשוב על מה שנאמר.

דסטה גדי יברקן: אני לא יודע מתי הוגש לבג"ץ.

תהלה פרידמן: בתחילת אוקטובר הודעתם לבג"ץ שעד סוף דצמבר תחתמו.

תהלה פרידמן: אני רק רוצה להבין, כי אם כן, זו חתיכת פצצה.

דסטה גדי יברקן: כמו שציינו, לא הכול תלוי במשרד לביטחון פנים.

דסטה גדי יברקן: החקיקה לא מתקדמת, אנחנו ענינו על זה בצורה מאוד מדוקדקת, ואם יש דברים שלא הספקתי לענות, אני אבדוק את הסוגיה גם מול השר, גם מול הגורמים המקצועיים, וניתן לך תשובה מסודרת.

תהלה פרידמן: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך, אדוני סגן השר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בכך תמו השאילתות ובכך תם סדר-היום שלנו היום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הישיבה הבאה תתקיים מחר, יום שלישי, ט' בחשוון התשפ"א, 27 באוקטובר 2020, בשעה 16:00.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ישיבה זו נעולה.