ישיבת מליאה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 77, 2020-09-14 00:00

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, היום יום שני, כ"ה באלול התש"ף, 14 בספטמבר 2020.

יריב לוין: אני פותח את הישיבה.

יריב לוין: הודעה למזכירת הכנסת, בבקשה.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הכנסת, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה: הצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה) (תוספת למענק לעובד בעד עבודה בתקופת ההתמודדות עם נגיף הקורונה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020; הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו-2018) (תיקון מס' 6), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 62) (מאגר צרכנים להגבלת שיחות שיווק מרחוק), התש"ף–2020.

ירדנה מלר-הורוביץ: לדיון מוקדם – החל מהצעת חוק פ/2070/23 וכלה בהצעת חוק פ/2103/23:

ירדנה מלר-הורוביץ: הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (הגדלת שיעור הזיכוי ממס בתרומה למוסד ציבורי) (הוראת שעה), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת אליהו ברוכי, משה גפני, אופיר סופר ובצלאל סמוטריץ'; הצעת חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב) (תיקון – חובת הענקת הנחה בארנונה לנכים), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת אליהו ברוכי, משה גפני ויצחק פינדרוס; הצעת חוק הרשות הלאומית לשעת משבר, התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חבר הכנסת עפר שלח; הצעת חוק רישוי עסקים (תיקון – פטור מהגשת מסמכים), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת קרן ברק; הצעת חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון – כהונת רבני עיר), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת יצחק פינדרוס, משה גפני, יעקב אשר ואליהו ברוכי; הצעת חוק חיזוק מעמד חברי המועצה מקרב סיעות האופוזיציה (תיקוני חקיקה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת שלמה קרעי, תהלה פרידמן, רם בן ברק, טלי פלוסקוב, משה אבוטבול, אריאל קלנר, מיכאל מלכיאלי, תמר זנדברג, עמית הלוי וקרן ברק; הצעת חוק הדרכונים (תיקון – מתן דרכון לעולה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי; הצעת חוק הדרכונים (תיקון – סמכות השר באי-מתן דרכון לעולה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חבר הכנסת יוסף טייב; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (תלוש שכר לעצמאי), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק מס הכנסה (פטור ממס על הכנסה מהשכרת דירת מגורים) (תיקון – ניכוי דמי שכירות), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת ינון אזולאי, משה ארבל, אוריאל בוסו ומשה אבוטבול; הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה) (תיקון – היתר לגבי בני זוג), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת אחמד טיבי, אוסאמה סעדי וסונדוס סאלח; הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (חובת שימוש במצלמות גוף בעת הפגנה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת אחמד טיבי, אוסאמה סעדי וסונדוס סאלח; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – חישוב דמי לידה לפי ממוצע שנת עבודה), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון – סיוע במימון שכר לימוד ליתום לאחר גיל 30), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חבר הכנסת עוזי דיין; הצעת חוק הרשות הלאומית למאבק בעוני, התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן; הצעת חוק לימוד חובה (תיקון – הסעת תלמידים), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת ישראל אייכלר ומיכאל מלכיאלי; הצעת חוק הדיינים (תיקון – כשירות הרבנים הראשיים לישראל), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת משה גפני, יעקב אשר, יצחק פינדרוס, אליהו ברוכי ובצלאל סמוטריץ'; הצעת חוק לתיקון פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) (תנאים למסירת התפוס לפי צו), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, איימן עודה, עופר כסיף, יוסף ג'בארין וג'אבר עסאקלה; הצעת חוק העונשין (תיקון – הרחבת הגדרת הגזענות), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת טלי פלוסקוב, קטי קטרין שטרית, מיכל שיר סגמן, שלמה קרעי, אוסנת הילה מארק, מכלוף מיקי זוהר, מאי גולן, אריאל קלנר ועוזי דיין; הצעת חוק לטיפול בכתות פוגעניות, התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת יואב סגלוביץ', דוד ביטן, תהלה פרידמן, מאי גולן, מיקי לוי, עודד פורר, עאידה תומא סלימאן, אלי אבידר, אלעזר שטרן, קארין אלהרר, מאיר כהן ואורלי פרומן; הצעת חוק שכירות הוגנת (רשם השכירויות), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת עופר כסיף, איימן עודה, אנטאנס שחאדה, אחמד טיבי, מנסור עבאס, עאידה תומא סלימאן, היבה יזבק, אוסאמה סעדי, יוסף ג'בארין, סעיד אלחרומי, ג'אבר עסאקלה, סמי אבו שחאדה, סונדוס סאלח ואימאן ח'טיב יאסין; הצעת חוק לתיקון פקודת הסמים המסוכנים (החזקה או שימוש לצריכה עצמית של סם מסוג קנבוס או שרף של קנבוס), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (תיקון – שחלוף דירה ומיסוי מכירת דירה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: ‏–2020, מאת חברי הכנסת ינון אזולאי, משה ארבל, אוריאל בוסו ומשה אבוטבול; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (פריסת תשלומי מס הכנסה בעקבות משבר הקורונה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת ינון אזולאי, משה גפני, משה ארבל ומיקי לוי; הצעת חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב) (תיקון – פטור מארנונה לנשים ששהו במקלט לנשים מוכות), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (הטבות מס ליישובים), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת סעיד אלחרומי, אנטאנס שחאדה, היבה יזבק, סונדוס סאלח, סמי אבו שחאדה, עאידה תומא סלימאן, ג'אבר עסאקלה, מנסור עבאס ואוסאמה סעדי; הצעת חוק פיצוי לעסקים קטנים עקב אסון טבע, התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי קונין ואלכס קושניר; הצעת חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב) (תיקון – הארכת תקופת הנחה בארנונה לחיילים עולים), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת יבגני סובה, עודד פורר, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי קונין, חמד עמאר ואלכס קושניר; הצעת חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב) (תיקון – דחיית הנחה בארנונה לעולים חדשים), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת יבגני סובה, עודד פורר, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי קונין, חמד עמאר ואלכס קושניר; הצעת חוק המיסים (קנס פיגורים) (תיקון – ביטול פיגורים בתקופת משבר הקורונה) (הוראת שעה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת יבגני סובה, עודד פורר, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי קונין, חמד עמאר ואלכס קושניר; הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (תיקון – הרחבת הקלה לרוכשים דירה מקבלן), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת ישראל אייכלר ומיכאל מלכיאלי; הצעת חוק יסודות התקציב (תיקון – פיקוח אחיד על שימוש בתמיכה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חבר הכנסת ישראל אייכלר; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (נקודות זיכוי לסטודנטים), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת אלכס קושניר, עודד פורר, אלי אבידר, חמד עמאר ויבגני סובה; הצעת חוק מועצת עורכי הדין בישראל, התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת אוסנת הילה מארק.

ירדנה מלר-הורוביץ: עוד הונחו מסקנות ועדת הכספים בעקבות דיון מהיר בהצעתם של חברי הכנסת יפעת שאשא ביטון, מנסור עבאס, אופיר סופר, ע'דיר כמאל מריח וחמד עמאר בנושא:

ירדנה מלר-הורוביץ: הסדרת נושא הטבות המס ליישובים בפריפריה; מסקנות ועדת הכלכלה בעקבות דיון מהיר בהצעתו של חבר הכנסת אנטאנס שחאדה בנושא: מצוקת מורי הדרך בחברה הערבית.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

יריב לוין: תודה רבה.

בממשלה בשל: << נושא >> 1.

בממשלה בשל: הכישלון המחפיר של ראש הממשלה בניהול המשבר הכלכלי והבריאותי;<< נושא >>

בממשלה בשל: << נושא >> 3.

בממשלה בשל: מחדל הממשלה במערכה מול נגיף הקורונה << נושא >>

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, אנחנו עוברים מכאן להצעת אי-אמון בממשלה.

יריב לוין: הראשונה שבהן – הצעת סיעת יש עתיד-תל"ם, שכותרתה: הכישלון המחפיר של ראש הממשלה בניהול המשבר הכלכלי והבריאותי.

יריב לוין: ינמק את ההצעה חבר הכנסת משה יעלון.

יריב לוין: בבקשה.

משה יעלון: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, נהוג שלא מביאים הצעות אי-אמון כאשר ראש הממשלה נמצא בחו"ל, אך נתניהו, כדרכו, השאיר את אזרחי ישראל מאחור להתמודד עם המגפה והסגר ונסע כמה שיותר רחוק.

משה יעלון: אתם תהיו בסגר – אני אהיה בסדר.

משה יעלון: זו הסיבה שלמרות הנוהג אנחנו מגישים את הצעת האי-אמון הזאת – כי אין אמון בראש ממשלה שנוטש את ארצו ואת אזרחיה בשעת משבר כשהיה יכול לשלוח לטקס את שר החוץ או את החליפי שלו.

משה יעלון: הוא נטש בימים קריטיים, ימים נוראים תרתי משמע, של אי-ודאות וכאוס, במשבר החמור ביותר בתולדות המדינה, משבר שהוא אחראי להיווצרותו.

משה יעלון: הוא לא סופר את אזרחי ישראל – אין סיבה שאנחנו כאופוזיציה נתחשב בו ונכבד את היעדרותו המופקרת.

משה יעלון: הימים הנוראים הללו מזכירים לי את ימי מלחמת יום הכיפורים, ששירתי בה כלוחם במילואים: תחושת חוסר אמון והנהגה שכשלה – תחושה שהביאה לשינוי מסלול חיי, וברמה הלאומית הביאה להחלפת השלטון, החלפת ההנהגה שאחראית לכישלון.

משה יעלון: בשבעת החודשים האחרונים אנחנו מתמודדים עם נגיף שעל פי נתוני משרד הבריאות גרם עד היום למותם של 1,126 אנשים.

משה יעלון: האם זה יותר מאשר בשנים עברו?

משה יעלון: לא ברור, אך ברור שעדיין לא השתלטנו על הנגיף בריאותית, ואנחנו נכשלים בהתמודדות עם השלכות הכלכליות של המצב.

משה יעלון: מחדל ההתמודדות עם הקורונה הוא החמור בתולדות המדינה, במיוחד על רקע נתוני הפתיחה שלנו ביחס למדינות אחרות.

משה יעלון: איך הפכנו למובילים ברמת התחלואה וברמת האבטלה?

משה יעלון: איך דרדרנו במו ידינו את מצב המשק למשבר כל כך חריף?

משה יעלון: כן, קודם כול מדינת ישראל היא מדינת אי – קל לסגור את שעריה.

משה יעלון: כשמשווים את רמת התחלואה אצלנו למדינות אי כמו קפריסין, ניו זילנד, אוסטרליה, טייוואן, יפן או סינגפור, מגלים שרמת התחלואה אצלם היום היא עשירית ואף מאית מרמת התחלואה הגבוהה אצלנו.

משה יעלון: למה?

משה יעלון: כי אצלנו גם כאשר מחליטים לסגור את הכניסות למדינה נתניהו נכנע ללחצים פוליטיים, ומשיקולי הישרדות אפשר כניסה גם של חולים ונשאים של הנגיף.

משה יעלון: ישראל גם ערוכה למצב חירום טוב יותר מרוב מדינות העולם.

משה יעלון: משרד הביטחון עם רח"ל – רשות חירום לאומית, צה"ל, פיקוד העורף, ערוכים לכך, אך שיקולים פוליטיים של חשדנות, קרדיט ויוקרה הביאו להפעלה המאוחרת של משרד הביטחון, ועד היום לא הועברה אליו האחריות להתמודדות עם הנגיף.

משה יעלון: אנשים מתו ומתים בגלל שיקולי הישרדות פוליטית של נתניהו.

משה יעלון: הסגל הרפואי שלנו מצוין, ומגיע לו גם בהזדמנות הזאת יישר כוח גדול על תפקודו – לרופאים, לאחיות, לעובדים והעובדות הסוציאליות, לכוח העזר – אך מערכת הבריאות הציבורית נכנסה לאירוע כמערכת מורעבת, מערכת שחסרות בה מיטות אשפוז, רופאים ואחיות.

משה יעלון: כך, כמו בתחומים אחרים, ניהול כושל בעשור האחרון, ללא תכנון רב-שנתי – חוץ ממשרד הביטחון, שעד שנה זו פועל לפי התוכנית הרב-שנתית גדעון, הסכם כחלון-יעלון – איך אפשר לנהל מדינה ללא תכנון רב-שנתי?

משה יעלון: מי היה ראש ממשלה בעשור האחרון?

משה יעלון: כמובן, גם הפקרות כלכלית מאז תחילת המשבר.

משה יעלון: ההחלטה על הסגר הראשון הייתה סבירה, אך ההחלטות בתחום הכלכלי יצרו אסון, גם ברמה האישית, של מובטלים, יוצאים לחל"ת ועשרות אלפי עסקים שקרסו.

משה יעלון: כל החלטה על סגר חייבת לבוא עם התחייבות ברורה של המדינה לפצות את העובדים ובעלי העסקים העצמאים פיצוי כמו שניתן למי שהמדינה קוראת לו לשירות מילואים – לא 750 ש"ח אלא פיצוי סביר.

משה יעלון: כמו כן נדרש מנגנון המעודד תעסוקה, כמו במודל הגרמני, שבו הפיצוי ניתן דרך המעסיק.

משה יעלון: הטעויות הקשות בניהול המשבר הכלכלי הביאו אותנו לרמת אבטלה גבוהה וחסרת תקדים ולקריסת עסקים רבים.

משה יעלון: ועכשיו נכנסים לסגר שני בלי להפיק לקחים.

משה יעלון: לפי הדיון אתמול בקבינט הקורונה אולי יותר חשוב להטיל סגר כדי לדכא את המחאה מאשר להציל את המשק.

משה יעלון: אנחנו ראשונים בעולם בהטלת סגר שני, וזה ללא תוכנית פיצוי, ללא מתווה המשך ליציאה מהמשבר, ללא תקווה, במדינה שמתנהלת ללא תקציב, וגם זה מסיבות פוליטיות; חורבן כלכלי בגלל הישרדות פוליטית של נאשם המנסה להימלט מספסל הנאשמים.

משה יעלון: בשעות משבר עיני האזרחים נשואות להנהגה, ומה רואים?

משה יעלון: חוסר דוגמה אישית, ראש ממשלה שנאה דורש אך לא נאה מקיים – לא בקיום ההוראות, לא בדאגה שלו להחזרי מס הזויים לעצמו ולמימון המעון הפרטי, וכל זה כאשר אנשים קורסים וחלקם מחטטים בפחי אשפה.

משה יעלון: נתניהו דואג לעצמו.

משה יעלון: זה לא בגלל נכות כלכלית, כפי שאמר חבר הכנסת מיקי זוהר; זאת נכות מוסרית, ערכית ורגשית.

משה יעלון: כל זה – בממשלה מנופחת ומנותקת עם מעל 30 שרים ועוד סגני שרים, גם זה בגלל הישרדות פוליטית.

משה יעלון: כל זה מביא לחוסר אמון של הציבור בהנהגתו, חוסר אמון המכרסם בחוסן הלאומי ופוגע בביטחון הלאומי שלנו.

משה יעלון: למשבר הזה הוביל ומוביל אותנו הנאשם בנימין נתניהו, שעסוק בהימלטות מספסל הנאשמים, ושהמדינה תישרף.

משה יעלון: אך לבני גנץ, גבי אשכנזי וכחול לבן אחריות רבה לכך, אחריות בהקמת הממשלה הכושלת הזאת.

משה יעלון: כבר נוכחנו שהממשלה הזאת עסוקה יותר בעצמה ובהישרדותה מאשר בטיפול במשבר.

משה יעלון: בני וגבי, הזהרנו אתכם, הזהרתי אתכם; אמרתי לכם שאתם נכנסים להשפיע מבפנים, כפי שאמרתם, כמו הדג שקפץ ללוע הכריש והכריז שהוא הולך להשפיע מבפנים.

משה יעלון: הזהרתי אתכם ששום הסכם מנוסח על ידי עורכי דין ומגובה בערבויות פוליטיות לא יכובד על ידי מי שכבר הוכיח שלא ניתן להאמין לו, במיוחד כאשר לנגד עיניו אינטרס עליון – להימלט מספסל הנאשמים.

משה יעלון: גם אם כוונתכם הייתה טובה, השתתפותכם בקואליציה שמאפשרת לנאשם נתניהו להמשיך לשלוט ולפגוע במוסדות אכיפת החוק ולאיים על היועץ המשפטי לממשלה, על הפרקליטים ועל השופטים.

משה יעלון: כל ניסיונותיו של שר המשפטים אבי ניסנקורן להגן על המערכת הם כאין וכאפס כנגד הנזק שכבר נגרם למערכת כל כך חשובה, שמותקפת על ידו ועל ידי שופרותיו תוך פגיעה אנושה בלגיטימציה שלה.

משה יעלון: אתם שותפים באחריות לניהול הכושל של משבר הקורונה, לעובדה שהמדינה מתנהלת ללא תקציב, ללא תוכניות בכלל וללא תוכנית יציאה מהמשבר בפרט.

משה יעלון: הפכתם שותפים לכישלון ולנזקים שנגרמים כתוצאה מהשתתפות

משה יעלון: כם בקואליציה הרעה הזאת ובממשלה המנופחת והמנותקת.

משה יעלון: נתניהו מנסה להסיט את תשומת ליבנו מכישלונותיו על ידי ספינים: פעם זה "אנחנו הטובים ביותר בעולם בטיפול בקורונה"; פעם זה סיפוח – הכרזה ששילמנו עליה מחיר בהידרדרות היחסים עם ירדן ואי-חידוש הסכמי חכירה של מובלעות צופר ונהריים; היום זה הסכמי שלום חסרי תקדים עם איחוד האמירויות ובחריין.

משה יעלון: חשיפת היחסים בינינו לבין מדינות אלה, שהחלו בימי יצחק רבין ב-1994 עד כדי נורמליזציה, חשובה ביותר – לא באופן ציני, אני מתכוון לזה – אך להציג את זה כדוקטרינת נתניהו, שלום תמורת שלום – יצחק רבין עשה זאת קודם מול ירדן, כי היה אפשר.

משה יעלון: מנחם בגין לא עשה זאת בהסכם השלום עם מצרים, כי לא היה אפשר לעשות שלום בלי לוותר על סיני.

משה יעלון: האירוע מספיק חשוב גם בלי לשקר לעם.

משה יעלון: אך לחתום על הסכם שלא הוצג לקבינט, לכנסת, לכם, בני וגבי – איך אתם מאפשרים זאת?

משה יעלון: יכול להיות ששווה לשלם תמורת ההסכם במטבע מדיני או במתן אישור לארצות הברית למכור אמצעי לחימה מתקדמים, אך למה לשקר לעם, לממשלה, לכנסת ולכם, שותפיו לממשלה?

משה יעלון: אתם שותפים להפיכת מדינת ישראל מדמוקרטיה לדיקטטורה.

משה יעלון: איך הגענו למצב שאני מאמין לדיווחים בערבית ובאנגלית ולא לדיווחי נתניהו בעברית?

משה יעלון: אין לי ציפיות מנתניהו, שאילו היה אכפת לו מהמדינה ומאזרחי היה מבצע את שדרש מאולמרט כשהחלו חקירותיו והיה מתפטר.

משה יעלון: אך בני וגבי, אם עדיין ישראל לפני הכול, התעשתו, צאו מהממשלה הכושלת הזאת.

משה יעלון: נעשה מאמץ משותף להרכיב ממשלה אחרת בהנהגתנו כדי להציל את המדינה מהמשבר והמחדל הבריאותי הכלכלי והמנהיגותי, ויפה שעה אחת קודם.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: אנחנו עוברים להצעת האי-אמון הבאה, של סיעת הרשימה המשותפת, שכותרתה: כישלון הממשלה בטיפול במגפת הקורונה בחברה הערבית.

יריב לוין: יציג את ההצעה חבר הכנסת סמי אבו שחאדה, בבקשה.

סמי אבו שחאדה: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, סלאם עליכום.

אחמד טיבי: אהלן וסהלן.

סמי אבו שחאדה: לפני שעה קלה התקבל פסק הדין בקשר לפושע עמירם בן אוליאל, אשר עשה את אחד הפשעים האכזריים והלא-אנושיים שידענו בשנים האחרונות, והוא קיבל את עונשו.

סמי אבו שחאדה: אבל מצד שני אי-אפשר לא לשאול את השאלות הרציניות אחרי פסק הדין הזה.

סמי אבו שחאדה: הבחור הזה היה בן 20 כשהוא שרף משפחה עם הילדים.

סמי אבו שחאדה: אתה שואל את עצמך: מי חינך את הבחור הזה?

סמי אבו שחאדה: מאיפה באו לו כל הרעיונות הגזעניים והאכזריים שהוא החזיק בהם?

סמי אבו שחאדה: מי היה איתו?

סמי אבו שחאדה: מי חינך אותו?

סמי אבו שחאדה: מי גידל אותו?

סמי אבו שחאדה: איפה החבורה שלו?

סמי אבו שחאדה: ובסוף אתה שואל את עצמך: למה רק הוא הועמד לדין?

סמי אבו שחאדה: איפה כל אלה שהיו איתו?

סמי אבו שחאדה: (אומר בערבית: רחמי האל על משפחת דוואבשה,) ואני רוצה להתחיל את הנאום שלי בזה שקשה מאוד היום לדבר על כישלון אחד של ממשלת נתניהו בעניין משבר הקורונה.

סמי אבו שחאדה: כולנו רואים את ריבוי הכישלונות.

סמי אבו שחאדה: אין נקודה אחת שאפשר לדבר עליה ולהצביע בצורה ברורה שהם נכשלו רק בנושא הזה או רק בנושא ההוא, הם נכשלו כלכלית והצליחו במקום אחר.

סמי אבו שחאדה: ממשלת נתניהו, בכל התנהלותה בעניין משבר הקורונה, נכשלה בכל התחומים.

סמי אבו שחאדה: אני רוצה להזכיר, כשהתחלנו עוד במרץ עם הקורס של ראש הממשלה ב-MIT – אתם זוכרים, עם הפעמון, שהוא למד קורס בסטטיסטיקה?

סמי אבו שחאדה: דרך אגב, זה היה סטטיסטיקה ב-MIT, אבל המרצה אמר שם שתי מילים על אפידמיולוגיה, ופתאום הופך ראש ממשלת ישראל להיות למומחה מספר אחת בעולם לאיך מטפלים בנגיף הקורונה, ומתקשרים אליו נשיאים שונים ממקומות שונים בעולם.

סמי אבו שחאדה: אתם זוכרים בטח את הבדיחה הזאת של ראש ממשלה, שאמר את הדברים האלה בנאום אל העם, ברצינות הוא דיבר, בצורה הזאת – בשנות השבעים קיבל קורס ב-MIT, ואנחנו רואים עכשיו את התוצאות של הקורס ב-MIT משנות השבעים.

סמי אבו שחאדה: מצד שני, אתה רואה מדינה שבמקום לתת למשרד הבריאות לנהל את העניינים, כי יש מגפה, מכניסים את המוסד, והמוסד גונב מכונות, גונב מכונות הנשמה כנראה, מאנשים אחרים שהיו צריכים את זה, והמדינה מדברת על זה כאילו זה בסדר גמור.

סמי אבו שחאדה: זו התערבות המוסד בצורה לא לגיטימית בגנבת מכונות.

סמי אבו שחאדה: ואז הכניסה של השב"כ במעקב אחרי האזרחים, ואז כל ההנהגה במדינה – נתניהו והממשלה שלו ואנשים אחרים, אפילו באופוזיציה, אומרים לו: תשמע, אין משרד בריאות במדינה, אין מוסדות במדינה; תן לצבא לנהל את הדבר הזה.

סמי אבו שחאדה: במדינת ישראל יש מוסד אחד גדול והוא הצבא.

סמי אבו שחאדה: זו חברה מיליטריסטית, ורק הצבא קיים ורק לצבא יש משאבים ורק הצבא יודע.

סמי אבו שחאדה: תן לפיקוד העורף לנהל את הדברים – זאת הביקורת.

סמי אבו שחאדה: למשרד הבריאות אין מספיק משאבים, ומשרד הבריאות לא מוכן להתנהל מול המגפה, ממילא אין ציפייה.

סמי אבו שחאדה: יש מוסדות במדינה היהודית והדמוקרטית, יש מדינה שמנוהלת על ידי צבא.

סמי אבו שחאדה: ואני אומר מה קרה ספציפית לחברה הערבית.

סמי אבו שחאדה: למה אנחנו טוענים שהחברה הערבית במדינת ישראל נפגעה הרבה יותר קשה מהממוצע במדינה?

סמי אבו שחאדה: בזה יש כמה דברים חשובים.

סמי אבו שחאדה: א.

סמי אבו שחאדה: גל ההסתה הנוראי הזה, שכל הזמן מנסים לתאר כאילו החברה הערבית הביאה את הקורונה במדינה, ובצורה גזענית ומגעילה.

סמי אבו שחאדה: אתה רואה, היהודים במדינה גילו, אבו כאמל, שהערבים עושים חתונות, ולא רק שהם עושים חתונות – הם אפילו רוקדים בחתונות.

סמי אבו שחאדה: האייטמים על החתונות בחברה הערבית קיבלו הרבה יותר זמן מהאסון שהטילה הקורונה על החברה הערבית.

סמי אבו שחאדה: אנשים ראו הרבה יותר דקות על חתונות בחברה הערבית ולא יודעים בכלל מה המצב בחברה בכל הרמות האחרות; הסתה קבועה כנגד החברה.

סמי אבו שחאדה: בעיה שנייה של החברה הערבית בעניין הזה של הקורונה – עוד כשהתחיל המשבר פנינו למשרד הבריאות וביקשנו שיהיה קמפיין ברור בשפה הערבית, גם בטלוויזיה, גם ברדיו, בכל אמצעי התקשורת; שיהיה קמפיין מסודר שמסביר לאנשים מה קורה: מה זה המגפה החדשה הזאת?

סמי אבו שחאדה: מה ההשלכות שלה?

סמי אבו שחאדה: מה הסכנות שבה?

סמי אבו שחאדה: היה צריך לעשות מלחמה נגד משרד הבריאות כדי שהם יתחילו קודם כול לראות שיש ערבים במדינה, ולאחר שהם ראו שיש ערבים במדינה, החליטו: בסדר, אז על השוליים נתייחס גם אליהם, וככה אנחנו רואים את הקמפיינים שלהם בתקשורת, ובסוף, כשאנחנו פונים אליהם בשאילתה, הם עונים תשובה מזלזלת, כדי לשכנע אותנו כמה טוב עשו לחברה הערבית, כאילו אנחנו לא רואים את המדיה בערבית.

סמי אבו שחאדה: עוד פגיעה קשה הייתה בחברה הערבית בנושא ההתנהלות של הסגר.

סמי אבו שחאדה: את המדינה היהודית מנהלים לפי החגים היהודיים: אפשר לעשות סגר בפסח, אפשר לעשות סגר בכיפורים, בחגי תשרי.

סמי אבו שחאדה: אנחנו מדווחים על העלייה הדרמטית בתחלואה בחברה בכלל ובמדינה.

סמי אבו שחאדה: אם זה היה כל כך דרמטי באמת והמספרים היו כל כך קשים, למה היה צריך לחכות לחגי תשרי?

סמי אבו שחאדה: אנחנו לא מנהלים את החיים שלנו לפי חגי תשרי; 20% מהאוכלוסייה פה במדינה לא מנהלת את החיים שלה לפי חגי תשרי, אם אתם עדיין לא יודעים.

סמי אבו שחאדה: הייתה גם השפעה הרבה יותר חמורה על הכלכלה בחברה הערבית.

סמי אבו שחאדה: למה הכלכלה בחברה הערבית נפגעה יותר?

סמי אבו שחאדה: בגלל ההתנהלות הגזענית ארוכת השנים של איך מנהלים כלכלה במדינה.

סמי אבו שחאדה: לערבים השאירו בעיקר את כלכלת השירותים, ולכן ענף המסעדנות – יש בו המון ערבים.

סמי אבו שחאדה: במוסכים, בחברות ההובלה, בחברות ההסעות ובענף הבנייה – בכל כלכלת השירותים יש הרבה יותר ערבים מאשר האחוז שלהם באוכלוסייה, והסגר הזה פוגע בהם בצורה הרבה יותר גדולה.

סמי אבו שחאדה: החברה הערבית, מחציתה מתחת לקו העוני.

סמי אבו שחאדה: רובה חיה מכלכלת שירותים.

סמי אבו שחאדה: הפגיעה בסגר תהיה הרבה יותר כבדה על החברה הערבית.

סמי אבו שחאדה: עוד נושא חשוב זה העניין של החינוך.

סמי אבו שחאדה: הקורונה שהמדינה מנהלת בצורה הזאת הראתה שכל התשתיות בחברה הערבית – דברים שנפתרו בחברה היהודית עוד לפני עשרות שנים: לערבים אין אינטרנט בבתים; אין תשתיות אינטרנט במקומות רבים בחברה הערבית, ולא רק בכפרים הבלתי-מוכרים בנגב; אין אינטרנט נורמלי בנצרת, אין שירותי אינטרנט וקווי אינטרנט באום אל-פחם, בערים הגדולות.

סמי אבו שחאדה: איך התלמידים ילמדו מרחוק?

סמי אבו שחאדה: יש פגיעה הרבה יותר קשה בתלמידים הערבים, ובכלל בכל הפריפריה, בעניין הזה של התשתיות.

סמי אבו שחאדה: ומה עושה נתניהו?

סמי אבו שחאדה: נתניהו שוב מוצא את עצמו כמו בערב הבחירות בפעם האחרונה.

סמי אבו שחאדה: עכשיו הוא מכין את קמפיין הבחירות שלו – עשה build-up על הסכמי השלום, שוב אצל טראמפ.

סמי אבו שחאדה: בפעם שעברה בארצות הברית הוא פתר את הסכסוך ההיסטורי בין ישראל לארצות הברית; פלסטינים לא היו בפעם שעברה בוושינגטון, אז הוא פתר את הסכסוך ההיסטורי בין ישראל לארצות הברית.

סמי אבו שחאדה: עכשיו מתווספים לפתרון הנפלא הזה – הבנו שבחריין ואיחוד האמירויות משכו את צבאותיהם מתל אביב, ועכשיו יש הסכם שלום עם בחריין ואיחוד האמירויות.

סמי אבו שחאדה: מצוין, ברכות, יפה מאוד.

סמי אבו שחאדה: רק שאני חייב להזכיר שהסכסוך לא היה עם בחריין ואיחוד האמירויות – –

אלי אבידר: יופי שאתה מברך, גם זה נכון.

סמי אבו שחאדה: – – בניגוד למה שעכשיו נתניהו מנסה לצייר לנו.

אחמד טיבי: – – –

סמי אבו שחאדה: ויש כאלה שמוחאים לו כפיים.

סמי אבו שחאדה: אנחנו יודעים שהסכסוך הוא עם פלסטין, והפלסטינים נמצאים פה, ומי שרוצה לפתור את הסכסוך אמור לפתור את הסכסוך עם פלסטין ועם ההנהגה הפלסטינית, ולהפסיק להשלות את העם כאילו היה איזשהו סכסוך היסטרי – לא היסטורי – עם בחריין ואל-אימאראת.

סמי אבו שחאדה: לצערנו הרב, לא רק נתניהו.

סמי אבו שחאדה: נתניהו לא לבד.

סמי אבו שחאדה: כדי שיוכל ראש ממשלה במדינה לנהל את כל המדינה על מוסדותיה לפי התיקים הפליליים שלו הוא צריך רוב בכנסת.

סמי אבו שחאדה: יש לו את ראש הממשלה החליפי – שהוא לא מעדכן אותו בכלום, כמובן – ויש לו עשרות שרים מיותרים, אבל יש לו רוב בכנסת, יש לו רוב גדול בכנסת, שעוזר לו לנהל את המדינה לפי תיקיו הפליליים.

סמי אבו שחאדה: מי שמאפשר לו את זה לא פחות אחראי מנתניהו עצמו.

סמי אבו שחאדה: אני רוצה להגיד את מה שאמרתי גם לפני כן, ובעיניי זה דבר שכדאי שיכירו כולם: אני חושב שאפשר לשקר לחלק מהאזרחים, לחלק מהאנשים, חלק מהזמן; אי-אפשר להמשיך לשקר לכל האזרחים כל הזמן.

סמי אבו שחאדה: ממשלת נתניהו נכשלה בכל הרמות: גם בניהול משבר הקורונה, גם בניהול המצב הפוליטי במדינה, גם בניהול הכלכלה בכלל.

סמי אבו שחאדה: הם נכשלו בכל הרמות, ולכן הממשלה הזאת לא ראויה לאמון, ואני מציע להצביע אי-אמון בממשלה.

יריב לוין: תודה רבה.

אחמד טיבי: – – –

סמי אבו שחאדה: יש לי עוד דקה?

יריב לוין: אין לך, יש לך עוד משפט.

יריב לוין: אחמד רוצה שתודיע שהוא המועמד לראשות הממשלה.

סמי אבו שחאדה: איך לא?

אחמד טיבי: – – –

אימאן ח'טיב יאסין: אתה רוצה להגיד שזה מוסכם?

סמי אבו שחאדה: אני מבקש להצביע על אי-אמון בנתניהו, והמועמד שלי לראשות הממשלה הוא ד"ר אחמד טיבי.

יריב לוין: אתה רואה?

יריב לוין: יכולתי לחסוך לך.

יריב לוין: אחמד, חבר הכנסת אחמד טיבי, אתה יכול גם להיעזר קצת בשירותים שהכנסת מספקת, לא חייבים להעסיק רק את חבר הכנסת אבו שחאדה בעניין הזה.

יריב לוין: אנחנו עוברים להצעה הבאה, הצעת האי-אמון הבאה – הצעת סיעות ימינה וישראל ביתנו, שכותרתה: מחדל הממשלה במערכה מול נגיף הקורונה.

יריב לוין: אני מזמין את חברת הכנסת איילת שקד להציג את ההצעה, בבקשה.

איילת שקד: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, שרים נכבדים, אזרחי מדינת ישראל היקרים, תכלה שנה וקללותיה, תחל שנה וברכותיה.

איילת שקד: ראש השנה עומד בפתח, ונדמה כי מעולם לא ייחלנו לבואה של השנה החדשה כמו שאנו מחכים ומצפים לזו שעומדת להיכנס.

איילת שקד: על אף המשבר האדיר שמתרחש כאן, אני רוצה להגיד לכם שאני עוד מלאת תקווה, מהסיבה הפשוטה – אני מסתובבת בכל הארץ ואני מסתכלת על העם היפה שלנו, אני פוגשת אתכם, מדברת איתכם, והלב שלי מתרחב בזכותכם.

איילת שקד: יש לנו עם שבמיוחד בעיתות משבר מגייס את כל הכוחות ומוציא את הטוב שטמון בכולנו.

איילת שקד: כל אחד ואחת מאיתנו בונה את החברה המדהימה שאנחנו חיים בה בדרך הטובה ביותר.

איילת שקד: יש לנו את האנשים הכי טובים בעולם: את אנשי ההייטק הכי חכמים, את צוותי הרפואה הכי מקצועיים, את בעלי העסקים הכי יצירתיים, את האזרחים עם הלב הכי רחב, את המורים הכי נפלאים, את הכלכלנים הכי חדים, את היזמים הכי שאפתנים, את האומנים הכי מוכשרים, את החקלאים הכי נמרצים, את אנשי הביטחון הכי אמיצים, את הנוער הכי משפיע, עם הערבות ההדדית הכי גדולה ומרגשת; את העם הכי שמח ובגובה העיניים.

איילת שקד: יש לנו עם שעל אף המחלוקות הוא פסיפס אנושי מדהים.

איילת שקד: תזכרו שלהיות ישראלי זו זכות, זו מתנה.

איילת שקד: אני בטוחה שכעם נצא יחד מהמשבר הזה חזקים יותר ובראש מורם.

איילת שקד: יחד אנחנו ננצח.

איילת שקד: ואני רוצה לספר לכם כדוגמה על העיר חריש.

איילת שקד: בשבוע שעבר עשיתי סיור בעיר חריש, וסיפרו לי ראש העיר וחברי המועצה ששבועיים לפני פתיחת שנת הלימודים הם היו עיר אדומה.

איילת שקד: אז מה הם עשו ביחד, כל העיר ביחד?

איילת שקד: סגרו את בתי הכנסת – תפילות רק בחוץ; סגרו את כל המתנ"סים והחוגים; עשו תהליך אגרסיבי של אכיפת מסכות, עם הרבה מאוד קנסות, ותוך שבועיים הם נהפכו לעיר ירוקה ופתחו את שנת הלימודים.

איילת שקד: זאת אומרת, כשאנחנו רוצים אנחנו יכולים.

איילת שקד: אז נכון, הממשלה הזאת ממשלה כושלת, טעתה לאורך כל הדרך.

איילת שקד: כשהם פתחו את הסגר, עשו את זה בלי מערך לקטיעת שרשראות הדבקה.

איילת שקד: דרך אגב, גם היום, כשאנחנו נכנסים לסגר ונצא ממנו באמצע אוקטובר, המערך, כמו שאומר הפרויקטור, ה-full functional, המערך המתפקד והעובד, יהיה מוכן רק ב-1 בנובמבר, זאת אומרת שבועיים יהיו בערך חצי מהאנשים, עד 1 בנובמבר.

איילת שקד: גם זה דבר שלא נעשה.

איילת שקד: כמובן שלא אכפו התקהלויות.

איילת שקד: תראו, אנחנו מדינה יהודית ודמוקרטית, ולכן במסגרת סט הערכים של יהודית ודמוקרטית – ואני מאמינה שהערכים האלה צריכים להיות מקבילים – בוודאי זכות התפילה היא לא פחות קדושה מזכות ההפגנה, ולא יכול להיות שהממשלה הזאת מאפשרת לאלפי מפגינים להפגין ולא מאפשרת להתפלל.

איילת שקד: מה שהיה צריך לעשות זה לאכוף את איסור ההתקהלויות על הכול – גם על חתונות, גם על הפגנות וגם על תפילות.

איילת שקד: אם היו באים פקחים לחתונה ונותנים לכל אחד מהמשתתפים קנס של 10,000 שקל אז לא היו חתונות כאלה מופקרות.

אלי אבידר: דודי, תכניסו אותה כבר, היא לא יכולה להישאר בחוץ.

אלי אבידר: היא רוצה לסגור הפגנות, דודי, תכניסו אותה לממשלה.

איילת שקד: לא היו חתונות כאלה מופקרות.

איילת שקד: אם הממשלה הזאת הייתה מתאמצת כמו שצריך לאכוף את נושא ההתקהלויות והייתה עושה מערך לקטיעת שרשראות ההדבקה לא היינו מגיעים לסגר נוסף, שממוטט חיים של אנשים.

איילת שקד: אנשים שבנו עסק בעשר אצבעות ובקושי רב צלחו את הסגר הראשון, עכשיו הם צריכים להתמודד עם סגר שני רק בגלל כשלים של הממשלה – בגלל שלא הקימו בזמן מערכת לקטיעת שרשראות ההדבקה, בגלל שלא אכפו כמו שצריך איסור התקהלויות, גם על הפגנות.

איילת שקד: כן, אלי, אני יודעת שאתה כוכב ההפגנות של בלפור – – –

אלי אבידר: מה עם השב"כ, איילת, שכל כך רצית אותו?

אלי אבידר: 600,000 נכנסו לבידוד בשבילך.

איילת שקד: מה לעשות, אם אין התקהלויות, גם הפגנות המוניות זה דבר לא הגיוני.

אלי אבידר: 600,000 איש, בגלל הטכנולוגיה של השב"כ שאת רצית.

אלי אבידר: תתביישי לך על זה.

איילת שקד: בוא אני אגיד לך משהו על בידוד.

איילת שקד: ברוב המדינות בעולם גם אין 14 ימי בידוד.

איילת שקד: זה מיותר, צריך להגיד את האמת.

איילת שקד: בצרפת עכשיו הורידו לשבעה ימים; בשווייץ ואוסטריה כבר מזמן יש עשרה ימים; בקליפורניה אין בכלל – אתה עושה בדיקה ומשתחרר.

איילת שקד: בכל העולם מורידים את מספר ימי הבידוד, ורק בישראל – –

אורנה ברביבאי: אותנו סוגרים.

איילת שקד: כן.

איילת שקד: – – רק בישראל זה נשאר 14 יום – מה שבטוח בטוח – ואנחנו המדינה הכי אדומה בעולם.

איילת שקד: יש לנו כמה שיאי עולם מפוקפקים שאנחנו שוברים, בין השאר היותנו המדינה הכי אדומה בעולם.

איילת שקד: עכשיו, הסגר זה לא תרופה, זה פלסטר, פלסטר יקר מאוד, אבל ברגע שנסיר אותו, אם שוב לא יאכפו את איסור ההתקהלויות ולא תהיה מערכת לקטיעת שרשראות ההדבקה, נחזור שוב לאותו סגר.

איילת שקד: ועכשיו אנחנו מתחילים את הסגר במצב כלכלי הרבה יותר קשה, כמובן, ממה שהיה בסגר הראשון, וזאת תעודת עניות גדולה מאוד לממשלה, שהביאה אותנו לסגר שני.

איילת שקד: המדינה הכי אדומה בעולם והמדינה הראשונה בעולם – בניגוד למה שאמר ראש הממשלה – המדינה הראשונה בעולם שכמדינה מטילה שוב סגר על אזרחיה.

איילת שקד: ואני אומרת, זה אך ורק בגלל כשלים של הממשלה, בגלל שהם עסוקים בריבים אחד עם השני ולא מצליחים לנהל את המשבר הזה.

איילת שקד: יש כאן משבר ניהולי ומנהיגותי שלא ידענו כמותו, ולכן אנחנו מגישים הצעת אי-אמון בממשלה – – –

אלי אבידר: אתם נתתם לזה יד לכל אורך הדרך.

אלי אבידר: לכל אורך הדרך אתם תמכתם בממשלה, בכל הצבעה.

איילת שקד: אנחנו מגישים הצעת אי-אמון בממשלה יחד איתך, אלי, דרך אגב.

אלי אבידר: אני יודע, אבל אתם הצבעתם עם הממשלה בכל הצבעה, כולל איכוני השב"כ.

אלי אבידר: 600,000 נכנסו לבידוד בגלל טכנולוגיה – – –

איילת שקד: אלי, אני חושבת שבמצב שאנחנו נמצאים זה נכון להשתמש באיכוני השב"כ, אבל זה בטח לא הפתרון.

איילת שקד: הפתרון לתחלואה לא נמצא באיכוני השב"כ; איכוני השב"כ זה רק כלי עזר.

איילת שקד: כמו שאני אמרתי ואני אומרת שוב – ואני יודעת שגם בוועדת חוץ וביטחון אומרים את זה: צריך להוריד את מספר ימי הבידוד.

איילת שקד: זה הכבדה מיותרת על האזרחים.

איילת שקד: צריך ללמוד קצת ממדינות ירוקות ואדומות אחרות בעולם, וגם מארגוני בריאות.

איילת שקד: אין הצדקה ל-14 ימי בידוד.

איילת שקד: לפני שמדברים על איכוני השב"כ אני חושבת שמה שצריך לעשות קודם זה להקטין את מספר ימי הבידוד.

איילת שקד: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: ישיב על כל שלוש הצעות האי-אמון בממשלה השר המקשר, השר דוד אמסלם.

יריב לוין: בבקשה.

אלי אבידר: דודי, תכניסו אותם כבר.

אלי אבידר: אין תחנונים שהם לא התחננו.

אלי אבידר: די, הציבור לא עומד בזה.

דוד אמסלם: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת – לשאלתך, אלי אבידר, להערתך: ואתם מה?

אלי אבידר: אנחנו לא ניכנס.

דוד אמסלם: טול קורה מבין עיניך.

אלי אבידר: אנחנו לא ניכנס.

אלי אבידר: לא רצינו ולא יעזור לך.

דוד אמסלם: קודם כול אנחנו צריכים להסכים שתיכנסו.

אלכס קושניר: – – – התחננתם שניכנס.

אלי אבידר: מה לעשות, הכלה לא רוצה להתחתן.

דוד אמסלם: בוא נתחיל.

דוד אמסלם: רבותיי, ראש הממשלה טס אמש לארצות הברית להיפגש עם הנשיא האמריקני ולחתום שם על הסכם שלום עם מדינת איחוד האמירויות ובחריין.

דוד אמסלם: תראו, יש לנו כאן

דוד אמסלם: באמת אירוע היסטורי שאף אחד לא חלם עליו אף פעם.

דוד אמסלם: בשמאל תמיד שכנעו – – –

אלכס קושניר: למה הוא לקח את שני הבנים, אחד לכל הסכם?

סמי אבו שחאדה: מה, לפני שהם הוציאו את הצבא שלהם מתל אביב?

דוד אמסלם: תראו, אני עכשיו שמעתי – – –

סמי אבו שחאדה: הוא סלל את הדרך.

דוד אמסלם: אתה תמיד מפריע.

דוד אמסלם: מישהו פה הפריע לך?

דוד אמסלם: שמעתי אותך.

דוד אמסלם: תכבד.

דוד אמסלם: תכבד את המעמד לפחות.

דוד אמסלם: לכן אני אומר, ראש הממשלה נסע בשליחות לאומית, כפי שאמרתי, לטקס של חתימה על הסכם שלום עם מדינת ערב במעגל השני שלנו.

דוד אמסלם: דרך אגב, השמאל במדינת ישראל מעולם לא חלם שסיטואציה כזאת יכולה להיות בכלל, שיש אפשרות, שיש היתכנות.

דוד אמסלם: תמיד הם סיפרו לנו והטיפו לנו שאם לא נמסור שטחים מארץ ישראל, אם לא נמסור חלקים מארץ ישראל, אף פעם לא נגיע לשלום.

דוד אמסלם: הפלא ופלא – נפרצה החומה.

דוד אמסלם: התזה הזאת בעצם פורקה לחלקים.

דוד אמסלם: אז אנחנו מצפים – אני חשבתי שהיות שגם השבוע, בסוף השבוע יש לנו את ראש השנה, וכפי שנהוג בכנסת מקדמת דנא, כשראש הממשלה יוצא לשליחות לאומית בוודאי לא מגישים הצעות אי-אמון, אני חושב שלא פסה לה החוצפה מהארץ.

דוד אמסלם: זה לא יאומן.

דוד אמסלם: אבל היות שאני לא רוצה להיגרר לעניין הזה, בגלל ראש השנה, אז אני החלטתי במקום להשיב לכם אני אגיד לכם דבר תורה – אולי לפחות בזה תזכו למשהו חיובי.

סמי אבו שחאדה: אני בעד גיור אורתודוקסי, אני אומר.

סמי אבו שחאדה: לא גיור אורתודוקסי – לא עושה.

דוד אמסלם: אתה יודע שהיהודים – כתוב שגרים קשים כספחת לישראל.

דוד אמסלם: אנחנו לא מקבלים כל אחד ביהדות שיהיה יהודי, בתפיסת עולם.

סמי אבו שחאדה: בטח שלא.

סמי אבו שחאדה: בטח שלא.

סמי אבו שחאדה: יש שכאלה שחושבים שגם אתה צריך לעשות גיור.

דוד אמסלם: אנחנו לא מיסיונרים ולא מנסים אף פעם להעביר מישהו על דתו.

דוד אמסלם: להפך, לפי המסורת היהודית וההלכה אנחנו מקשים עליו.

סמי אבו שחאדה: על טהרת הגזע אתה צריך להיות – – –

דוד אמסלם: רק אם הוא עומד בקשיים אנחנו מסכימים לקבל אותו.

סמי אבו שחאדה: זה צריך להיות על טהרת הגזע.

דוד אמסלם: תראו, עוד כמה ימים – אנחנו עומדים לפני ראש השנה והימים הנוראים.

דוד אמסלם: כידוע לכם, בימים הנוראים אנחנו באים לפני בורא עולם ואנחנו אמורים למסור דין וחשבון.

דוד אמסלם: כל אחד רוצה להיות זכאי.

דוד אמסלם: חז"ל אומרים: הווי דן את חברך לכף זכות.

דוד אמסלם: יש פה איזה רעיון יפה ששמעתי: אתה אמור לדון את חברך לכף זכות בגלל האינטרס האישי שלך.

דוד אמסלם: מדוע?

דוד אמסלם: כשאתה בא לפני בורא עולם, הוא דן אותך בכלים שלך, תתפלא.

דוד אמסלם: אם היית בן אדם קפדן והקפדת על כל אחד, אז גם הוא יקפיד עליך באותה מידה, ואם היית בן אדם ותרן ומכיל – גם אתה.

דוד אמסלם: זאת אומרת, הלכה למעשה, כשאתה בא לפני בורא עולם, יכולים להיות שני אנשים שעשו אותו מעשה, אחד יצא חייב והשני לא כל כך, בגלל שאותו אחד, לקחו את המידה שלו והשתמשו בה.

דוד אמסלם: לכן בן אדם בעצם צריך לנהוג בחברו בכף זכות – בעצם בגלל האינטרס האישי שלו.

דוד אמסלם: דרך אגב, הרמב"ם אומר שלא חייבים לדון בן אדם רשע לכף זכות, רק מישהו שהוא צדיק או בן אדם שהוא בינוני.

דוד אמסלם: דרך אגב, לדון בן אדם לכף זכות זה דבר קשה, זה לא דבר פשוט.

דוד אמסלם: איך אתה יכול לדון אדם לכף זכות כשאפילו אתה בעצמך לפעמים לא מאמין בזה?

דוד אמסלם: כתוב במשנה: הווי דן כל אדם לכף זכות.

דוד אמסלם: זאת אומרת, מה הכוונה?

דוד אמסלם: הרי אם סיפרנו שקשה מאוד, אז איך המשנה אומרת את זה?

דוד אמסלם: אלא המשנה מתכוונת – כתוב במשנה, ואני מדייק: הווי דן כל האדם.

דוד אמסלם: מה הכוונה "אדם"?

דוד אמסלם: אתה לא בא לדון רק את המקרה הספציפי הזה; אתה לוקח את כל המכלול של האדם ואתה לוקח את כל חייו, ואז אתה אומר: תשמע, גם אם הוא טעה בנקודה הזאת, בסך הכול הוא בן אדם חיובי, ולכן – ככה אתה מלמד עליו זכות.

דוד אמסלם: אני אגיד עוד איזה משהו קטן, שהוא באמת וורט חשוב – דרך אגב, כשאנחנו אומרים "דין וחשבון", סדר הפעולות הוא הפוך: בדרך כלל יש חשבון, קודם כול אתה נותן את החשבון, ואחרי זה נותנים לך את הדין, לא הפוך.

דוד אמסלם: אבל גם פה הקדוש ברוך הוא עושה את הדין שלך לפי החשבון.

דוד אמסלם: אבל שמעתי באמת, לסיום, איזה וורט יפה בעניין הזה של הדין וחשבון.

דוד אמסלם: לכאורה, אומרים "דין וחשבון" – תחליט, "דין" ו"חשבון" הן לכאורה שתי מילים נרדפות, דין וחשבון, אז למה לחזור?

דוד אמסלם: אלא הרעיון הוא באמת כך: אתה נידון גם לפי הדין וגם לפי החשבון.

דוד אמסלם: מה הכוונה?

דוד אמסלם: לפעמים אתה עושה איזשהו משהו ומבחינת הדין אתה זכאי.

דוד אמסלם: אני אתן לך דוגמה: למשל, בן אדם רוצה לקנות לו איזה אתרוג והוא רואה איזה אתרוג – 30 שקלים.

דוד אמסלם: איש עשיר מאוד, קונה את האתרוג – לפי הדין יצא פטור, אבל בחשבון לא מסתדר.

דוד אמסלם: אחרי זה הוא יוצא החוצה, קונה לעצמו רולקס ב-50,000 שקל.

דוד אמסלם: אומרים לו: רק שנייה, אתה, את האתרוג קנית ב-30 שקל, אז בדין אתה בסדר, בחשבון זה לא מסתדר לנו.

דוד אמסלם: זאת אומרת, בסך הכול, בסופו של דבר, המסר הוא שהקדוש ברוך הוא דן אותך באמת לפי הכלים שלך, לפי הסטנדרטים שאתה קובע שידונו אותך.

דוד אמסלם: אלה לא דברים שהם לכאורה אובייקטיביים ולא ניתנים לגמישות, אלא אתה קובע את הדין שלך.

דוד אמסלם: זה באמת רעיון חשוב ויפה בעולמנו, כי אם יש לך מידות טובות בעולמנו, אז גם אם עשית, קרו לך תקלות – אתה נשפט בזווית המידות הטובות, יותר בזווית הרחמים.

דוד אמסלם: לכן, בהזדמנות הזאת, רבותיי, אני רוצה לאחל לכולנו, לכל עם ישראל, כתיבה וחתימה טובה, שנה טובה ומתוקה, ושה' ימלא משאלות כולנו לטובה ולברכה, ובעיקר בריאות איתנה ובשורות טובות.

יריב לוין: תודה רבה לשר דוד אמסלם.

יריב לוין: מכאן אנחנו עוברים לדיון הסיעתי.

יריב לוין: ראשון הדוברים – ראש האופוזיציה חבר הכנסת יאיר לפיד, מטעם סיעת יש עתיד-תל"ם.

יריב לוין: הכול בסדר, נחכה לך גם רגע, לא יקרה שום דבר.

יאיר לפיד: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אתמול ראש ממשלת ישראל התייצב בפני הציבור הישראלי, הכריז על הסגר, אמר ברגש: נעבור את זה יחד, וטס לחוץ לארץ, והשאיר אותנו לעבור את זה בלעדיו.

יאיר לפיד: אני רוצה להזכיר: נסע לפסגה שהיא בדרג שרי חוץ, לא בדרג ראשי ממשלות, כי יותר נחמד לטוס מאשר להישאר פה, בסגר המיותר-לחלוטין הזה.

יאיר לפיד: אין שום היגיון בזה שמדינת ישראל יצאה עכשיו לסגר.

יאיר לפיד: בלי שום תוכנית עבודה, מה היא תעשה טוב יותר ממה שהיא עשתה בסגר הקודם?

יאיר לפיד: הרי היינו בסגר, במרץ היינו בסגר.

יאיר לפיד: אחרי זה חמישה חודשים ממשלת ישראל לא עשתה דבר וחצי דבר – לא לשפר את המצב הבריאותי, לא לשפר את המצב הכלכלי; רק טעות על גבי טעות על גבי טעות.

יאיר לפיד: ממשיכים עם מתווה החל"ת, שהוא אסון, כולם יודעים כבר שהוא אסון, ואף אחד לא מוכן להודות בטעות.

יאיר לפיד: 85,000 עסקים ייסגרו השנה – התחזית עודכנה אתמול – והכול מפני שיש 144 מונשמים.

יאיר לפיד: אין מדינה אחת בעולם שהלכה לסגר שני.

יאיר לפיד: למה?

יאיר לפיד: כי למדו מהפעם הקודמת וראו שסגר זה לא הפתרון.

יאיר לפיד: דווקא הממשלה – הפרויקטור שאתם מיניתם שם פתרון על השולחן ובא ואמר עם תוכנית הרמזור: ערים אדומות, ערים צהובות, ערים ירוקות; בואו נעבוד ביחד; מתווה התו הסגול.

יאיר לפיד: התחילה לבצבץ איזו תוכנית, אבל אז הפוליטיקה נכנסה, בהתחלה בדלת האחורית, אחר כך בדלת הקדמית, ואז כרגיל השתלטה על כל החדר, ובשביל לא לריב עם השותפים הקואליציוניים בזמן שהוא עוד דקה עולה למשפט, ראש הממשלה מוציא לסגר מדינה שלמה.

יאיר לפיד: הורגים את העסקים, הורגים אותם, עד שהרימו ראש, עד שהתאוששו מכל מה שחוללו להם מכל ההסדרים וההנחיות המשונות שאף אחד לא מבין.

יאיר לפיד: תחשבו על המסעדנים שלא מזמן, ביום שישי בבוקר, הודיעו להם שפותחים אותם, הלכו, קנו סחורה, מייד הודיעו להם שסוגרים אותם, הלכו, זרקו את הסחורה, ואז הודיעו להם שפותחים אותם.

יאיר לפיד: אתם יודעים כמה זמן לוקח לעסק להתאושש מכזה דבר?

יאיר לפיד: עד שכל העסקים במדינת ישראל הרימו קצת את הראש, עד שהכלכלה התחילה להתאושש, הולכים וסוגרים הכול בפזיזות.

יאיר לפיד: הם לא מצליחים אפילו להסביר לציבור למה.

יאיר לפיד: למה 20 זרים יכולים להיות בבית כנסת אבל 20 בני המשפחה שלך לא יכולים לבוא אליך הביתה?

יאיר לפיד: למה, בשם ה', ממשיכים עם תוכניות כלכליות שכבר נכשלו?

יאיר לפיד: אתם יודעים איזה אחוז מתקציב ההכשרה לעובדים נוצל?

יאיר לפיד: אין תוכנית עבודה, אין תוכנית בריאותית.

יאיר לפיד: 144 מונשמים, סוגרים מדינה שלמה, והוא טס.

יאיר לפיד: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: הדובר הבא – חבר הכנסת אנטאנס שחאדה, מטעם הרשימה המשותפת, בבקשה.

אנטאנס שחאדה: כבוד היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, היישובים הערביים חיים במצב חירום בריאותי – ברור לכל מקבל החלטה במדינה הזאת – אבל גם חיים במצב חירום כלכלי כבר חודשים.

אנטאנס שחאדה: אנחנו מדברים על זה ומתריעים, לא משאירים שום הזדמנות ומבקשים להתחשב במציאות הכלכלית והבריאותית ביישובים הערביים, עד שהגענו לנקודה הזאת שיש התפרצות רבתי של נגיף הקורונה ביישובים הערביים.

אנטאנס שחאדה: לזה יש סיבות, ואת חלקן חברי סמי אבו שחאדה הזכיר בנאום שלו.

אנטאנס שחאדה: אבל אני רוצה להדגיש את הגורמים הכלכליים שדוחפים את האוכלוסייה הערבית בעל כורחה, בעל כורחה, לא לעמוד או להקשיב למצב החירום: 50% מהעסקים הקטנים והבינוניים בחברה הערבית, ביישובים הערביים, שהגישו בקשה להלוואה בערבות המדינה, בקשתם סורבה.

אנטאנס שחאדה: 50% מהעסקים – זה אומר של-50% מהעסקים אין יכולת לקבל הלוואה, אפילו בערבות המדינה.

אנטאנס שחאדה: המצב הפיננסי, הכלכלי, תזרים המזומנים אצלם גרוע עד כדי כך שהבנקים מסרבים לתת להם הלוואה, אפילו בערבות המדינה.

אנטאנס שחאדה: זה מחצית מהעסקים בחברה הערבית, שמעסיקים את רוב האזרחים או החברה הערבית.

אנטאנס שחאדה: רוב העסקים בחברה הערבית הם עסקים קטנים או בינוניים – 90% .

אנטאנס שחאדה: 30% מהם בענף הבנייה והתשתיות ו-20% בשירותים, זאת אומרת, הענפים שנפגעו הכי הרבה ממשבר הקורונה.

אנטאנס שחאדה: והממשלה אטומה, ודיברנו על זה הרבה בוועדת הכספים, והתרענו ואמרנו: קטסטרופה כלכלית מתחוללת ביישובים הערביים.

אנטאנס שחאדה: הצעירים הערבים אינם מקבלים דמי אבטלה.

אנטאנס שחאדה: ביקשנו כמה פעמים בוועדת הכספים וכאן מהממשלה: תשלמו דמי אבטלה לצעירים, דמי חל"ת.

אנטאנס שחאדה: צעירים ערבים נאלצים לעבוד אפילו אם יש סגר.

אנטאנס שחאדה: ראש משפחה שאין לו במה להאכיל את המשפחה ואת הילדים יצא לעבודה גם אם יש לו תסמינים.

אנטאנס שחאדה: זו לא הבעיה של החתונות; יש עוד גורמים שמאלצים את האזרחים הערבים לעבוד, אפילו אם יש להם תסמינים, כי הממשלה לא פותרת בעיות.

אנטאנס שחאדה: הממשלה לא מטפלת במצוקת היישובים הערביים.

אנטאנס שחאדה: אנחנו הצענו מתווה לפרויקטור הקורונה פרופ' גמזו, והייתי לפני כמה ימים בפגישה בבית החולים האנגלי בנצרת שגם מנהל בית החולים הציע אותו דבר.

אנטאנס שחאדה: ביקשנו, כי במתווה הזה הכול ייכשל, ואחרי הסגר נחזור עוד פעם לרמה גבוהה של תחלואה, אם לא תוך שבוע-שבועיים – תוך חודש-חודשיים, והחורף יגיע ונהיה בקטסטרופה גדולה יותר.

אנטאנס שחאדה: ברשותך, אדוני היושב-ראש, עוד דקה, כי חשוב לציין את הנקודות שדרשנו מגמזו, וכל המומחים – בוא נקרא להם "האלטרנטיביים", שמתריעים בכלי התקשורת שהסגר ייכשל כל עוד, 1.

אנטאנס שחאדה: אין בדיקות המוניות, שדרך אגב, כאשר מגן דוד אדום היה אחראי לזה, זה היה יעיל יותר, פרוס טוב יותר, זמין יותר ומהיר יותר; קטיעת שרשראות ההדבקה – בית החולים האנגלי בנצרת הציע 380 סטודנטים לסיעוד שהוא מוכן שיתייצבו כולם לחקירות אפידמיולוגיות בערבית, כי אי-אפשר להשאיר את זה לעובדים סוציאליים ברשויות מקומיות, שאין להם שום ניסיון, ידע או אמצעים לעשות את זה.

אנטאנס שחאדה: בית החולים האנגלי מוכן לעשות את זה; הוצאת הנדבקים מחוץ ליישובים – תוכנית ממש, קמפיין פרסומי בשפה הערבית, לתת תקציבים לרשויות המקומיות הערביות, שקורסות במצב החירום הזה ואינן יכולות להתמודד – אין להן סיירות, אין להן שיטור עירוני, אין כוח אדם לעזור לאנשים במציאות הזאת.

אנטאנס שחאדה: בסוף, אדוני היושב-ראש, יש פרויקטור לחברה הערבית, איימן סייף, שנאחל לו בריאות והחלמה מהירה, אבל הוא כלכלן.

אנטאנס שחאדה: רבותיי, אנחנו מבקשים שיהיה לצידו מומחה לבריאות הציבור, פרויקטור לאוכלוסייה הערבית לצידו של איימן סייף, שינהלו טוב יותר את המשבר הבריאותי-כלכלי.

אנטאנס שחאדה: תודה רבה.

אנטאנס שחאדה: אני מודה לך, אדוני היושב-ראש, על הסבלנות.

אנטאנס שחאדה: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: מטעם סיעת כחול לבן אין דובר, וכך גם מטעם סיעת ש"ס ומטעם סיעת יהדות התורה.

יריב לוין: לפיכך אני מזמין את חבר הכנסת אלכס קושניר, מטעם סיעת ישראל ביתנו.

אלכס קושניר: אדוני היושב-ראש, ממשלת הקורונה ניצחה.

אלכס קושניר: מאז הסגר הראשון תוגבר מערך הבדיקות, והתוצאות מתקבלות תוך שעות ספורות; מערך קיטוע השרשראות מתפקד בצורה יוצאת מן הכלל; העסקים מקבלים הנחיות ברורות ואם מוטלות מגבלות, כל אחד יודע איך להתנהל; כל עסק שנפגע מקבל פיצוי בגובה הפגיעה; הממשלה הקימה מערך הכשרות מקצועיות, והמוני צעירים בישראל עוברים הסבה מקצועית ונקלטים בשוק העבודה; ישנם תמריצים יעילים לקליטת העובדים במשק, והאבטלה יורדת בקצב משביע רצון; העמותות וארגוני הסיוע מקבלים רוח גבית מהממשלה ומתוקצבים באופן סדור.

אלכס קושניר: במהלך הקיץ הוכשרו צוותיי הוראה נוספים; המתנ"סים הוכשרו לכיתות לימוד והתלמידים התחלקו לקפסולות ולומדים חמישה ימים בשבוע; הוקצו ואוישו תקנים לצוותי רפואה חדשים; הצבא פתח בתי חולים שדה לקליטת החולים, וחיל הרפואה ופיקוד העורף מגויסים באופן מלא למשימה; השלטון המקומי מקבל תמונת מצב עדכנית, סמכויות מתאימות ומשאבים לטיפול במשבר.

אלכס קושניר: רחוב בלפור וגשרים ברחבי הארץ התמלאו באומנים ויוצרים שמשבחים את ראש הממשלה; הקהל ברחובות צועק בקול אחיד "בי-בי, בי-בי, בי-בי".

אלכס קושניר: יא אללה, זה השעון המעורר שלי.

אלכס קושניר: אז מה במציאות?

אלכס קושניר: תוכנית הרמזור – לא; סגר ביישובים אדומים – לא; עוצר לילי בכל רחבי הארץ – גם לא.

אלכס קושניר: מה כן?

אלכס קושניר: סגר כללי מלא, חלקי, ריסון מהודק או ריסוק מעודן, סגר נושם.

אלכס קושניר: אבל בינתיים הציבור כבר לא נושם – לא נושם ולא מבין מה רוצים ממנו.

אלכס קושניר: מה עם התחבורה הציבורית?

אלכס קושניר: מה יהיה עם המסעדות?

אלכס קושניר: המלונות?

אלכס קושניר: חדרי הכושר?

אלכס קושניר: מתי תקפה ההגבלה של 500 מטר ומתי לא?

אלכס קושניר: המגזר הפרטי ימשיך לעבוד ללא קבלת קהל.

אלכס קושניר: מה זה אומר?

אלכס קושניר: העמותות שהיו אמורות לחלק סיוע בחג – מותר?

אלכס קושניר: אסור?

אלכס קושניר: מה עם ההורים הגרושים – איך הם מעבירים את הילדים?

אלכס קושניר: איזה פיצוי יקבלו העסקים?

אלכס קושניר: מי יקבל?

אלכס קושניר: מתי יקבל?

אלכס קושניר: מתי יוצאים מהסגר?

אלכס קושניר: באיזה מצב של תחלואה?

אלכס קושניר: איך מודדים – לפי חולים מאומתים?

אלכס קושניר: חולים קשה?

אלכס קושניר: נפטרים?

אלכס קושניר: אין לכם מושג.

אלכס קושניר: הייתה לכם חצי שנה להתכונן ולמנוע את הסגר.

אלכס קושניר: לא הצלחתם.

אלכס קושניר: נכשלתם.

אלכס קושניר: הייתם חייבים להכין תוכנית מגירה למצב שבכל זאת יוטל הסגר; לא הכנתם.

אלכס קושניר: נכשלתם.

אלכס קושניר: אבל גם זה לא מספיק לכם.

אלכס קושניר: ראש הממשלה מטיל סגר על המדינה ויוצא לארצות הברית עם רעייתו ושני בניו.

אלכס קושניר: מה זה, חופשה משפחתית?

אלכס קושניר: הבנים שלו צריכים בייביסיטר?

אלכס קושניר: מי משלם על זה?

אלכס קושניר: המובטלים ובעלי העסקים.

אלכס קושניר: המדינה קורסת והמלך יוצא לסיבוב הופעות עולמי עם משפחתו המורחבת.

אלכס קושניר: כמה ניתוק, כמה חוצפה.

אלכס קושניר: אתמול שמעתי אותו מתפאר בהישגיו במסיבת עיתונאים.

אלכס קושניר: אם הייתי שם הייתי שואל אותו רק שאלה אחת:

אלכס קושניר: אם אתה כל כך טוב – –

יריב לוין: משפט אחרון, אנחנו כבר בחריגת זמן.

אלכס קושניר: – – אז למה כל כך רע פה?

אלכס קושניר: ביבי, למה באמת כל כך רע פה?

אלכס קושניר: מי אשם – הפקידים?

אלכס קושניר: חברי הכנסת?

אלכס קושניר: הציבור?

אלכס קושניר: אולי החייזרים?

אלכס קושניר: לא, אדוני ראש הממשלה.

אלכס קושניר: היחיד שאשם פה זה אתה ורק אתה.

אלכס קושניר: תתפטר.

יריב לוין: מטעם סיעת ימינה – חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ', בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': אדוני היושב-ראש, אני לא יודע אם יש כאן שר, חבריי חברי הכנסת.

יריב לוין: יש, השרה ינקלביץ'.

בצלאל סמוטריץ': סליחה, השרה.

בצלאל סמוטריץ': מההתחלה, אדוני היושב-ראש.

בצלאל סמוטריץ': גברתי השרה הנכבדה, חבריי חברי הכנסת, אדוני היושב-ראש, אין לך מושג עד כמה אני שמח שאתה כאן ברגעים האלה.

יריב לוין: אני מתקשה להאמין, אבל בסדר.

בצלאל סמוטריץ': לא, לא, אין לך מושג עד כמה אני שמח, מכיוון שבשבוע שעבר, כשביקשתי להעלות את הצעתי להקמת ועדת חקירה פרלמנטרית שתבחן את הכשלים והליקויים במערכת המשפט, גם את ניגודי העניינים של שופטי בית המשפט העליון, גם את ניגודי העניינים ודברים שמעבר לזה אצל מערכת אכיפת החוק, וביקשתי שתעביר במשאל טלפוני בנשיאות ותאשר, למרות שלא הגשנו את זה עד יום שני – – –

יריב לוין: למרות שאין לי סמכות.

בצלאל סמוטריץ': בסדר, לא ניכנס לזה.

יריב לוין: בטח, מה זה חשוב?

יריב לוין: הסמכות זה עניין שולי.

בצלאל סמוטריץ': עזוב רגע, אני לא מתווכח על זה.

בצלאל סמוטריץ': ראית – קיבלתי.

בצלאל סמוטריץ': ואמרת אז – ואני מעריך את זה – שאתה תומך בהצעה ושאני אעלה אותה השבוע ושאתה תמליץ לסיעת הליכוד לתמוך בה השבוע, כשהיא תבוא לכאן.

בצלאל סמוטריץ': אז אני עשיתי כמצוותך, אתה יושב-ראש הכנסת, ואני העליתי – – –

יריב לוין: פה צריך לדייק: אמרתי שאני אתמוך – שעמדתי האישית היא שאני אמליץ לחברי הכנסת לתמוך בהצעות של חברי הכנסת קרעי ומרגי, אם אנחנו רוצים לדייק.

יריב לוין: לא זכור לי שהזכרתי את ההצעה שלך.

בצלאל סמוטריץ': עזוב, אני ממש מוכן – – –

יריב לוין: בוא נדייק, חבר הכנסת סמוטריץ'.

יריב לוין: האמת היא לא דבר שלילי.

בצלאל סמוטריץ': אדוני היושב-ראש, אז זהו, שאותי לא מעניין הקרדיט.

בצלאל סמוטריץ': קחו את ההצעה, תגישו אותה, תנהלו אותה.

בצלאל סמוטריץ': אבל פעם אחת אחרי 13 שנה שאתם בשלטון תעשו את זה.

בצלאל סמוטריץ': אל תסתפקו בנאומים, בראיונות לתקשורת, בציוצים בטוויטר, במתקפות.

בצלאל סמוטריץ': תתקנו.

בצלאל סמוטריץ': לא צריך לצעוק.

בצלאל סמוטריץ': נכון, אתה מכיר את המערבון הידוע: When you have to shoot – shoot, don’t talk.

בצלאל סמוטריץ': יש הזדמנות להתחיל לתקן.

בצלאל סמוטריץ': אז אני מעלה ביום רביעי הזה, ואני מוכן עכשיו לשנות את הכותרת.

בצלאל סמוטריץ': זו תהיה הצעה של איזה חבר כנסת שאדוני רוצה.

בצלאל סמוטריץ': בואו נדבר על מה ההצעה הזאת – – –

יריב לוין: אבל חבר הכנסת סמוטריץ', אני מנסה ללמד אותך את התקנון ולא מצליח: לשנות צריך לפני הנשיאות, לא אחריה.

בצלאל סמוטריץ': בואו ננסה רק להסביר – זה בסדר, אתם כבר שנים – – –

יריב לוין: לא הולך.

בצלאל סמוטריץ': אדוני היושב-ראש, אתם כבר שנים מתחבאים מאחורי התקנון והעיתוי והלא-מתאים והתירוצים וההוא לא נותן לי ואכלו לי שתו לי.

בצלאל סמוטריץ': אז פעם אחת צריך לחקור את מה שקורה במערכת המשפט: צריך לחקור את השקרים והטיוחים שחשף עמית סגל; צריך לחקור את ניגודי העניינים שהיועץ המשפטי לממשלה בעצמו שקוע בהם עד צוואר כאשר הוא מנסה בצביעות להכתיב לראש הממשלה – שלכם, שלנו – הסדר ניגוד עניינים דרקוני; את ציפוף השורות הזה סביב עבירות הבנייה לכאורה של ליאת בן-ארי; את ניגודי העניינים של שופטי בית המשפט העליון; את ההתנהלות של המשטרה; את שילוב הידיים הזה בין המשטרה למח"ש בהנהגה הנוכחית שלה לפרקליטות המדינה בראשותו של שי ניצן.

בצלאל סמוטריץ': אז יש שתי דרכים: דרך אחת היא לצעוק ולצעוק ולצעוק ולדבר, ואז תמיד להתחבא מאחורי איזה תקנון, מאחורי "זה לא מתאים".

בצלאל סמוטריץ': אז עכשיו שמעתי שאתם רוצים לעשות את זה לא השבוע, כי ראש הממשלה בארצות הברית, אז בשבוע הבא.

בצלאל סמוטריץ': לא, לא, אבל בשבוע הבא אין הצעות לסדר-היום, כי רק סוגרים, מנקים שולחן, קורונה, אז אחרי החגים.

בצלאל סמוטריץ': אם יש ביטוי ישראלי לדחייה שמשמעותה "לא יהיה" זה אחרי החגים.

בצלאל סמוטריץ': אז אני מציע גם לך, אדוני היושב-ראש:

בצלאל סמוטריץ': אתם יכולים עוד להתעשת ולקבל את ההחלטה הנכונה, וגם לכם, חבריי למפלגות החרדיות, ולכל מי שמכנה את עצמו ימין – ואתם יודעים מה?

בצלאל סמוטריץ': לכל מי שמחזיק מעצמו אדם הגון, שרוצה במדינת ישראל מדינה דמוקרטית עם מערכת שלטון חוק צודקת, מוסרית, לא מעוותת, לא מושחתת, כזאת שלא פועלת בכוח השררה שלה לצורך דברים רעים מאוד – לתמוך בהצעה הזאת ביום רביעי; להעביר את זה ממבחן הדיבורים למבחן המעשים; להקים ועדת חקירה פרלמנטרית – כן, לא ממלכתית, כי אז נשיאת העליון, כידוע, ממנה את הרכבה, אלא פרלמנטרית – שתרד לשורש העניין, שתזמן את מי שצריך להעיד בפניה – כן, גם את בכירי מערכת המשפט ואכיפת החוק במדינת ישראל – שתמצא את הכשלים והליקויים ותתחיל להמליץ לכנסת איך לתקן אותם.

בצלאל סמוטריץ': מכיוון שאחרי הכול, אנחנו לא יכולים להאשים לא את מנדלבליט ולא את שי ניצן.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו יכולים להאשים אך ורק את עצמנו.

בצלאל סמוטריץ': מכיוון שאם הבית הזה ייקח אחריות – – –

יריב לוין: חבר הכנסת סמוטריץ', משפט אחרון.

יריב לוין: הוספתי לך דקה וחצי.

בצלאל סמוטריץ': אם הבית הזה ייקח אחריות ויתחיל למשול, אז הוא יחזיר אותם לגודלם הטבעי, לתפקידם הטבעי, וישמור על הדמוקרטיה הישראלית.

בצלאל סמוטריץ': ואם הבית הזה ימשיך – – –

יריב לוין: חבר הכנסת סמוטריץ', אני הוספתי לך דקה וחצי, שזה נדיב ביותר.

בצלאל סמוטריץ': כן, אדוני היושב-ראש, אני מסיים.

בצלאל סמוטריץ': אני מסיים.

בצלאל סמוטריץ': אם הבית הזה ימשיך להתחבא בפחדנות – אין מילה אחרת – מאחורי תקנונים ותירוצים פוליטיים קטנטנים, האחריות תהיה מוטלת רק על הכתפיים שלנו.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו נבחן, והציבור יבחן ביום רביעי – –

יריב לוין: חבר הכנסת סמוטריץ'.

בצלאל סמוטריץ': – – מי מצביע ומי כשגברתי המזכירה תקרא בשמו – –

יריב לוין: חבר הכנסת סמוטריץ', אני – – –

בצלאל סמוטריץ': – – אז היא תאמר: אינו נוכח.

בצלאל סמוטריץ': תודה.

אלי אבידר: די, תצטרפו לממשלה כבר, הציבור לא עומד בזה.

יריב לוין: חבר הכנסת סמוטריץ', אני – – –

בצלאל סמוטריץ': איתך לא נשב בממשלה בטוח.

בצלאל סמוטריץ': איתך לא נשב בממשלה, בזה אתה יכול להיות הכי בטוח בעולם.

אלי אבידר: הציבור לא עומד בזה, לא עומד בזה, די.

אלי אבידר: לא עומד בזה, די.

בצלאל סמוטריץ': אתה יכול להיות הכי בטוח בעולם.

אלי אבידר: לא עומד בזה.

אלי אבידר: די.

בצלאל סמוטריץ': מותר לך – – –

אלי אבידר: די.

אלי אבידר: לא עומד בזה.

יריב לוין: חבר הכנסת סמוטריץ', אני רק מקווה שתסכים איתי שגם אם יש הצעה שאנחנו מאוד אוהבים והצעה שאנחנו מאוד לא אוהבים, בשני המקרים אנחנו צריכים לנהוג לפי התקנון ולדאוג שהדברים יתנהלו בצורה מסודרת, ועל כך אני מקפיד, ואני חושב שכך צריך להיות.

בצלאל סמוטריץ': בסדר.

בצלאל סמוטריץ': אבל עכשיו לפי התקנון, אבל עכשיו זה לפי התקנון.

יריב לוין: תודה.

יריב לוין: אני מזמין את נציג מפלגת העבודה – אין דובר.

יריב לוין: לפיכך, את חבר הכנסת ניצן הורביץ, בשם סיעת מרצ, בבקשה.

יריב לוין: כן.

ניצן הורוביץ: תודה, אדוני היושב-ראש.

ניצן הורוביץ: מחר ייחתמו בוושינגטון הסכמי נורמליזציה בין ישראל לאמירויות ולבחריין.

ניצן הורוביץ: ראש הממשלה הגדיר את ההסכמים האלה: שלום תמורת שלום.

ניצן הורוביץ: זה שקר גס, משום שהתנאי המרכזי להסכמים הוא ביטול הסיפוח בשטחים, סיפוח שהיה אמור להתחיל ב-1 ביולי.

ניצן הורוביץ: יש הסכמה על עסקת נשק גדולה מאוד של מטוסים מתוחכמים מארצות הברית ומערכות סייבר לאמירויות, וגם – אני חשפתי את זה היום – הסכמה ישראלי להקפאת בנייה בהתנחלויות כחלק מהדיל הזה.

ניצן הורוביץ: גם את זה מן הסתם ראש הממשלה יכחיש; אני כבר שמעתי שהוא מכחיש, בדיוק כמו שהוא הכחיש את עסקת המטוסים, בדיוק כמו שהוא הכחיש את ביטול הסיפוח.

ניצן הורוביץ: אחר כך השקרים צפו, כי יש עוד צדדים לדיל הזה, והם דווקא, אני חושב, שמחים בצעדים הללו.

ניצן הורוביץ: העניין הזה מוכיח את מה שאנחנו אומרים כל הזמן: אי-אפשר להגיע להתקדמות מדינית, גם לא עם מדינות יותר רחוקות, בלי לפתור ולהתקדם בסכסוך, שהוא הסכסוך הגדול והאמיתי והחשוב שאנחנו עומדים בפניו, וזה הסכסוך הישראלי–פלסטיני.

ניצן הורוביץ: ויכול ראש הממשלה להגיד עד מחר: שלום תמורת שלום, אבל אין שלום בלי התקדמות בשטחים, והתקדמות בשטחים מובילה בסופו של דבר לפתרון שתי המדינות.

ניצן הורוביץ: אם ראש הממשלה כל כך בטוח בעצמו, מדוע הוא לא מביא את ההסכמים לכאן?

ניצן הורוביץ: מדוע לא התקיים עליהם דיון בממשלה?

ניצן הורוביץ: מדוע הוא מסתיר אותם?

ניצן הורוביץ: אדוני היושב-ראש, נשיאות הכנסת אישרה כבר לפני כמה שבועות בקשה שלי לקיים דיון בוועדת החוץ והביטחון על סוגיית הנשק והמטוסים בהסכמים עם האמירויות.

ניצן הורוביץ: אישרה.

ניצן הורוביץ: הדיון לא מתקיים.

ניצן הורוביץ: אגב, אפילו לא התקיים דיון בממשלה.

ניצן הורוביץ: אז מה?

ניצן הורוביץ: אפשר להגיד: מה אני בא בטענות להאוזר?

יריב לוין: לא, לא.

יריב לוין: אתה בא בטענות מוצדקות, חבר הכנסת הורוביץ, טענות מוצדקות לחלוטין.

ניצן הורוביץ: אז אני חושב שראוי – – –

יריב לוין: ואני יכול לומר לך, אם תרשה לי לעדכן – –

ניצן הורוביץ: כן, אדוני.

יריב לוין: – – שהתלונה שלך היא נכונה, צודקת.

יריב לוין: לצערי, יש עוד כמה חברי כנסת שממתינים גם הם לדיונים.

יריב לוין: אני פניתי, גם אני וגם מזכירת הכנסת, במכתבים הן ליושב-ראש הוועדה חבר הכנסת האוזר והן למנהל הוועדה בדרישה חד-משמעית שהדיונים האלה יתקיימו מיידית, בהתאם לתקנון, ואנחנו נעשה ככל שביכולתנו להבטיח שכך יקרה, וכך צריך להיות.

ניצן הורוביץ: מאה אחוז.

ניצן הורוביץ: אז אני מודה לאדוני היו"ר ולגברתי מזכירת הכנסת, ואני מקווה שהדיון הזה יתקיים, כי באמת צריך.

ניצן הורוביץ: אלה סוגיות כבדות משקל.

ניצן הורוביץ: אמר כאן חבר הכנסת סמוטריץ' שהוא בטוח שאני טועה ונתניהו לא קנה את הקונספציה שלנו, של שלום תמורת שטחים או שלום תמורת התקדמות עם הפלסטינים.

ניצן הורוביץ: וזה בדיוק העניין – שאין שלום אחר ואי-אפשר להתקדם אחרת אלא בדרך הזאת.

ניצן הורוביץ: אני רוצה להגיד עוד דבר אחד.

ניצן הורוביץ: אדוני היושב-ראש, ביקרתי אתמול בבית החולים בנהריה, שזה בית החולים עם הכי הרבה מאושפזי קורונה מצפון לתל אביב.

ניצן הורוביץ: כבר שלוש מחלקות נסגרו שם ונהפכו למחלקות קורונה.

ניצן הורוביץ: למשל, אתמול הייתי במחלקת השיקום בבית החולים בנהריה, אבל מה, זה ממש – אם גברתי היושבת-ראש תוכל לעזור לי פה ברעש אז זה יעזור לי.

ניצן הורוביץ: בקושי את עצמי אני שומע.

קריאה: חברים, זה מפריע.

ניצן הורוביץ: כן.

ניצן הורוביץ: תודה.

ניצן הורוביץ: אני אתמול ביקרתי במחלקת קורונה שעד לפני שבועיים הייתה מחלקת שיקום בבית החולים בנהריה.

ניצן הורוביץ: מה קרה עם האנשים שהיו שם?

ניצן הורוביץ: איזה טיפול הם מקבלים היום?

ניצן הורוביץ: אז הפרופ' ברהום, מנהל בית החולים, והצוות באמת עושים עבודה קשה ומנסים לטפל ושאף חולה לא ייפגע, אבל חייבים להבין שבית החולים הזה ממתין כבר חצי שנה לחמישה תקנים של רופאים שהובטחו לו ולא קיבל.

ניצן הורוביץ: אתמול סיפר מנהל בית החולים בעפולה ד"ר זיו רוזנבוים – –

קריאה: – – –

ניצן הורוביץ: תודה.

ניצן הורוביץ: – – שכבר חצי שנה, למרות שידעו שהולך להיות גל שני, לא נוספה אפילו מיטה אחת בטיפול נמרץ ולא נוסף אפילו תקן אחד של רופא או של אחות טיפול נמרץ בבית החולים בעפולה.

ניצן הורוביץ: זה הכישלון הגדול של המערכת.

ניצן הורוביץ: זה הכישלון הגדול של מערכת הבריאות ושל הממשלה, שלא הכינו את בתי החולים.

ניצן הורוביץ: ותכף מגיע החורף.

ניצן הורוביץ: אצל ברהום בנהריה כבר יש 80 מאושפזי קורונה בשלוש מחלקות, שלוש מחלקות עם צוותים מלאים.

ניצן הורוביץ: ככל שהגל הזה יימשך, הם יגיעו לקצה גבול היכולת.

ניצן הורוביץ: וגם מטופלים אחרים – מישהו שמגיע עם התקף לב, מישהו שמגיע עם זיהום, נכה מתאונת דרכים – כל האנשים האלה לא יקבלו את הטיפול הראוי בגלל השטף של חולי הקורונה.

ניצן הורוביץ: ומי שממשיך להזניח את בתי החולים – ואני פונה לראש הממשלה ולמשרד הבריאות ולפרויקטור: למען השם, את התקנים תעבירו ותממשו.

ניצן הורוביץ: לא יכול להיות, גברתי היושבת-ראש, לא יכול להיות שחצי שנה בית חולים בעפולה, המרכזי בעמק, לא קיבל אפילו תוספת של תקן אחד, לא מיטה אחת, לא אחות אחת, לא רופא אחד נוסף.

ניצן הורוביץ: זה פשוט דבר שהוא בלתי נתפס.

ניצן הורוביץ: תודה.

שרן השכל: תודה רבה לך, חבר הכנסת ניצן הורוביץ.

שרן השכל: ואנחנו נעבור להצבעה על ההצעה הראשונה.

שרן השכל: אתם רוצים – – –

קריאה: מה, כבר?

שרן השכל: כן.

שרן השכל: השר כבר השיב.

שרן השכל: אנחנו נמתין דקה כדי שתתמקמו.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: אנחנו נעבור להצבעה על ההצעה הראשונה: הכישלון המחפיר של ראש הממשלה בניהול המשבר הכלכלי והבריאותי, של סיעת יש עתיד-תל"ם.

שרן השכל: נא להצביע.

שרן השכל: מי בעד ומי נגד?

שרן השכל: הצבעה מס' 1 בעד הצעת סיעת יש עתיד-תל"ם להביע אי-אמון בממשלה – 23 נגד – אין נמנעים – אין הצעת סיעת יש עתיד-תל"ם להביע אי-אמון בממשלה לא נתקבלה.

שרן השכל: חבר הכנסת סעדי, אתה מצביע בעד או נגד?

אוסאמה סעדי: בעד.

שרן השכל: אם כך, 24 קולות בעד ואפס נגד.

שרן השכל: ההצעה לא עברה משום שאתם זקוקים לרוב של מעל ל-60 חברי כנסת בשביל הצעת אי-אמון.

שרן השכל: ואנחנו נעבור להצעה הבאה: כישלון הממשלה בטיפול במגפת הקורונה בחברה הערבית, של סיעת הרשימה המשותפת – חד"ש, רע"מ, תע"ל ובל"ד.

שרן השכל: אני מבקשת להצביע.

שרן השכל: מי בעד ומי נגד?

שרן השכל: הצבעה מס' 2 בעד הצעת סיעת הרשימה המשותפת להביע אי-אמון בממשלה – 18 נגד – אין נמנעים – אין הצעת סיעת הרשימה המשותפת להביע אי-אמון בממשלה לא נתקבלה.

שרן השכל: אני מוסיפה את אוסאמה סעדי בעד ואת אימאן ח'טיב יאסין בעד, ולכן 20 חברי כנסת בעד, נגד – אפס.

שרן השכל: ההצעה לא עברה.

שרן השכל: ואנחנו עוברים להצעה השלישית: מחדל הממשלה במערכה מול נגיף הקורונה, של סיעת ימינה וסיעת ישראל ביתנו.

שרן השכל: נא להצביע.

שרן השכל: מי בעד?

שרן השכל: מי נגד?

שרן השכל: הצבעה מס' 3 בעד הצעת סיעות ימינה וישראל ביתנו להביע אי-אמון בממשלה – 19 נגד – אין נמנעים – אין הצעת סיעות ימינה וישראל ביתנו להביע אי-אמון בממשלה לא נתקבלה.

שרן השכל: 19 קולות בעד, אפס נגד.

שרן השכל: אני מכריזה כי ההצעה לא עברה.

שרן השכל: אני קוראת ליושב-ראש ועדת הכנסת חבר הכנסת איתן גינזבורג למסור שתי הודעות עם הצבעות.

): גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, הכנסת החליטה בישיבתה ביום כ' באלול התש"ף, 9 בספטמבר 2020, להעביר את ההצעה לסדר-היום בנושא: הקמת שדה תעופה משלים לנתב"ג בנבטים – מנוע צמיחה לאומי חדש בנגב, לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה.

): ועדת הכנסת ממליצה לכנסת לשנות את החלטתה ולהעביר את ההצעה לסדר-היום האמורה מוועדת הפנים לדיון בוועדת הכלכלה.

): אבקש את אישורה של הכנסת להמלצה זו.

שרן השכל: ואנחנו נצביע על ההצעה, בבקשה.

שרן השכל: מי בעד ההצעה?

שרן השכל: מי נגד?

שרן השכל: הצבעה מס' 4 בעד הצעת ועדת הכנסת – 2 נגד – אין נמנעים – אין הצעת ועדת הכנסת בדבר העברת ההצעה לסדר-היום בנושא:

שרן השכל: הקמת שדה תעופה משלים לנתב"ג בנבטים – מנוע צמיחה לאומי חדש בנגב, מוועדת הפנים והגנת הסביבה לוועדת הכלכלה נתקבלה.

שרן השכל: אני מוסיפה את יעקב אשר בעד.

שרן השכל: שלושה בעד, אפס נגד.

שרן השכל: ההצעה אושרה.

): גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, ביום ד' בסיוון התש"ף, 27 במאי 2020, בחרה הכנסת את הוועדה המיוחדת לפיקוח על הקרן לניהול הכנסות המדינה מהיטל על רווחי גז ונפט.

): ועדת הכנסת החליטה בישיבתה היום כי שם הוועדה יהיה הוועדה המיוחדת לעניין הקרן לאזרחי ישראל.

): אבקש את אישורה של הכנסת להמלצה זו.

): תודה.

שרן השכל: אנחנו נצביע גם על ההודעה הזאת כדי לאשר אותה.

שרן השכל: אני מזמינה את כולכם להצביע.

שרן השכל: מי בעד?

שרן השכל: מי נגד?

שרן השכל: הצבעה מס' 5 בעד הצעת ועדת הכנסת – 4 נגד – אין נמנעים – 1 הצעת ועדת הכנסת בדבר שינוי שמה של ועדה לעניין מסוים נתקבלה.

שרן השכל: אני מוסיפה להצבעה את חבר הכנסת אריאל בוסו, את חבר הכנסת יעקב אשר ואת חבר הכנסת אלחרומי.

שרן השכל: שבעה בעד, אפס נגד, אחד נמנע.

שרן השכל: אני מכריזה כי ההצעה אושרה במליאה.

שרן השכל: [מס' מ/1351; דברי הכנסת, חוב' כ"ב, ישיבה 65; נספחות.

שרן השכל: ]

שרן השכל: אנחנו נעבור להצעה הבאה על סדר-היום – הצעת חוק החברות (תיקון מס' 34), התש"ף–2020, לקריאה שנייה וקריאה שלישית.

שרן השכל: יציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט יעקב אשר.

שרן השכל: חבר הכנסת יעקב אשר, לרשותך עד עשר דקות לנמק את ההצעה.

לא, הגזמת.

קריאה: הוא לא מוגבל.

יעקב אשר: גברתי היושבת בראש, חבריי חברי הכנסת, בשם ועדת החוקה, חוק ומשפט, שהכינה את ההצעה לקריאה שנייה ושלישית, וברשות חבר הוועדה חבר הכנסת אבידר, מחרוצי הוועדה – – –

אוסאמה סעדי: רק אבידר?

יעקב אשר: ואוסאמה סעדי.

אוסאמה סעדי: מה זה?

אלי אבידר: הוא יושב-ראש הוועדה – – –

אוסאמה סעדי: יושב-ראש חליפי.

יעקב אשר: יושב-ראש הוועדה החליפי – בלי הסכם, אגב.

יעקב אשר: בשם ועדת החוקה, חוק ומשפט, שהכינה את ההצעה לקריאה השנייה והשלישית, אני מתכבד להביא בפניכם את הצעת חוק החברות (תיקון מס' 34), התש"ף, שבה מבוקש להסמיך את שר המשפטים לקבוע בתקנות, באישור ועדת החוקה, דרכים מקוונות לאימות חתימה של בעלי מניות ראשונים על תקנון החברה.

יעקב אשר: חברה חדשה, צריך בעלי מניות – אפשר יהיה לקבוע תקנות בדרכים מקוונות; זאת, נוסף לאפשרות הקיימת היום – מה שמקובל היום זה לאמת את החתימה על ידי עורך דין, דבר שכרוך גם בהוצאות, גם בטרחה.

יעקב אשר: דרכי האימות עצמן יידונו כשיובאו התקנות לאישור הוועדה לאחר שיתקבלו משר המשפטים.

יעקב אשר: מטרת התיקון המוצע להקל את תהליך הרישום של חברות בישראל ולהפחית את הרגולציה המוטלת על המגזר העסקי, הן לעניין מספר הימים הנדרש לרישום חברה והן מבחינת עלות התהליך.

יעקב אשר: הדבר אפשרי לאור ההתפתחות הטכנולוגית המאפשרת כיום אימות זהות ללא נוכחות פיזית.

יעקב אשר: כפי שנמסר לוועדה, בשיטות אלה נעשה שימוש במדינות רבות בעולם, לרבות בתחום של אימות זהות בעלי מניות בחברה.

יעקב אשר: כפי שהוצג בפני הוועדה בדיון, מהלך זה הוא חלק ממהלך ממשלתי רחב לייעול הקמת חברות בישראל, שהוא דבר מבורך, והוא צפוי להביא לקידום משמעותי של ישראל במדד קלות עשיית העסקים הקרוי doing business של הבנק העולמי, אשר נחשב מדד יעיל לחיזוי צמיחה כלכלית, ולכן גם משפיע על היקף ההשקעות במדינה.

יעקב אשר: לצד קידום היעילות והפחתת הנטל על הציבור, הוועדה ראתה חשיבות בהבהרת החשיבות של התייעצות עם גורמים מקצועיים בכל מקרה בעת ייסוד חברה, כדי להגן על הציבור ולמנוע תקלות בהמשך.

יעקב אשר: הממשלה קיבלה בעניין זה את הצעת הוועדה לכלול באתר משרד המשפטים הבהרה לציבור או לאותם אנשים מקימי החברה שישתמשו בדרכי האימות החדשות כי ביטול החובה לאמת חתימה על ידי עורך דין אינה מבטלת את חשיבות ההתייעצות עם גורם מקצועי.

יעקב אשר: אדם שבא לפתוח עסק, כדאי תמיד שישמע מאנשי מקצוע, גם אם הוא לא צריך אותם לצורך החתימה עצמה בהתאם לנסיבות.

יעקב אשר: להצעת החוק הוגשו בקשות רשות דיבור.

יעקב אשר: אני מבקש מחבריי חברי הכנסת לאשר את הצעת החוק בקריאה השנייה והשלישית כנוסח הוועדה.

יעקב אשר: זה חוק טוב, זו יוזמה טובה.

יעקב אשר: אני משבח את משרד המשפטים ואת העומד בראשו השר אבי ניסנקורן על היוזמה הזאת, שבעצם מייעלת, מפחיתה רגולציה ומעמידה את ישראל בשורת המדינות המתקדמות.

יעקב אשר: תודה רבה.

יעקב אשר: ברשותך, כדי לחסוך אחר כך, אני רוצה להודות להנהלת הוועדה בראשות אסף ולעו"ד תמי סלע, שכבר לא נמצאת כאן כרגע, שליוותה אותנו בכל הליכי החקיקה.

יעקב אשר: תודה.

שרן השכל: תודה רבה לך.

שרן השכל: להצעת חוק זו לא הוגשו הסתייגויות.

שרן השכל: כן הוגשו בקשות רשות דיבור.

שרן השכל: אני אתחיל לקרוא את הרשימה: בקשת דיבור ראשונה, חבר הכנסת אביגדור ליברמן – אינו נוכח; חבר הכנסת עודד פורר – אינו נוכח; חבר הכנסת יבגני סובה – אינו נוכח.

שרן השכל: חבר הכנסת אלי אבידר, לרשותך חמש דקות.

אלי אבידר: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, בשבוע האחרון הופעל מכבש לחצים על מנהלי בתי חולים כדי שיביעו תמיכה בסגר.

אלי אבידר: נתניהו סחט את המצוקה של חלקם לסיוע כדי לגרור אותם לתמוך בסגר, למרות שברור שהסגר רק יגדיל את התחלואה והעומס.

אלי אבידר: ויש את אלה שיצאו ידי חובה – הם אמרו: יש עומס בבתי החולים, אבל סגר זו החלטה פוליטית.

אלי אבידר: לא היה להם אומץ להגיד את האמת.

אלי אבידר: חברותיי וחברי הכנסת, יולי אדלשטיין צריך להתחיל לארוז.

אלי אבידר: הוא הצהיר עם כניסתו לתפקיד שסגר הוא הכלי האחרון של הממשלה, וברור שסגר יגדיל משמעותית את התחלואה, והכישלון חרות לו על המצח.

אלי אבידר: הוא לא עמד בלחץ.

אלי אבידר: הוא צריך ללכת הביתה.

אלי אבידר: ולצידו יש את פרופ' גמזו, שפרץ לחיינו עם מופע לפנתיאון: אני אנווט.

אלי אבידר: אני אחליט.

אלי אבידר: הציבור, שכבר נפל עם כמה מתחזים לאחרונה, אפילו הכתיר אותו לראש ממשלה.

אלי אבידר: גמזו צריך ללכת הביתה, לאחר שהציע להציג מתווה להפגנות.

אלי אבידר: גמזו לא עמד בלחץ של נתניהו, אבל אין לו מושג מה יעשה לו ציבור שוחרי הדמוקרטיה כשפוגעים לו בזכות להפגין.

אלי אבידר: כוכב ראשי בטרגדיה הוא בני גנץ, שסירב להיפגש עם 300 אנשי רפואה שביקשו להסביר לו למה סגר הרסני.

אלי אבידר: ולקרוא ציטוטים שלו מישיבת הממשלה ולא להאמין: תומך במודל סגר שיאפשר עבודה של 30% במגזר הפרטי תוך מתן פיצוי; במערכה הזאת, הוא אמר, צריך לתת לשיקולים הבריאותיים להוביל.

אלי אבידר: גנץ חושב שמישהו קונה את ההצגה הזאת.

אלי אבידר: העם דורש תשובה: מה יש לנתניהו עליך, בני?

אלי אבידר: חברותיי וחברי הכנסת, עלות שבוע של סגר למשק הישראלי היא 5 מיליארד שקל.

אלי אבידר: סגר יעלה גם את התחלואה וגם את העומס בבתי החולים.

אלי אבידר: מדוע לא לתת 2 מיליארד שקל לבתי החולים כדי שיטפלו בעומס?

אלי אבידר: כי נתניהו רוצה סגר.

אלי אבידר: לא מעניינת אותו הקורונה.

אלי אבידר: הוא רוצה בחירות כשכולנו בסגר, ללא הפגנות, ולברוח ממשפט.

אלי אבידר: גברתי היושבת-ראש, נתניהו ינצח כשאנחנו נרים ידיים.

אלי אבידר: ואנחנו לא נרים ידיים, כי לא נולד האיש שיעצור את המחאה.

אלי אבידר: מי שהחליט לשנות את צבעי הדגל שלו ללבן – שיתעשת, ומהר.

אלי אבידר: אנחנו נמשיך להפגין, גם בסגר, עד שנתניהו יתפטר.

אלי אבידר: תודה רבה, גברתי.

שרן השכל: תודה רבה לך.

שרן השכל: חברת הכנסת יוליה מלינובסקי – אינה נוכחת; חבר הכנסת חמד עמאר – אינו נוכח; חבר הכנסת אלכס קושניר – אינו נוכח.

שרן השכל: אם כך, אנחנו עוברים – אלא אם כן יעקב אשר רוצה להשיב?

שרן השכל: לא, ולכן, אנחנו נעבור להצבעה.

שרן השכל: מיקי לוי, אתה רוצה להצביע מפה?

קריאה: – – –

שרן השכל: אנחנו נעבור להצבעה.

שרן השכל: להצעת חוק זו לא הוגשו הסתייגויות.

שרן השכל: אנחנו מצביעים על הצעת חוק החברות (תיקון מס' 34), התש"ף–2020, בקריאה שנייה.

שרן השכל: נא להצביע.

שרן השכל: מי בעד ומי נגד?

שרן השכל: הצבעה מס' 7 בעד סעיף 1 – 4 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 התקבל.

שרן השכל: ארבעה בעד, אין נגד.

שרן השכל: להצבעה זו אני מוסיפה את חבר הכנסת אבידר – בעד; סעיד אלחרומי – בעד; מיקי לוי – בעד; בוסו – בעד; יעקב אשר – בעד; אוסאמה סעדי – בעד.

משה ארבל: אני לא נכחתי בהצבעה.

שרן השכל: עשרה קולות בעד, אפס נגד.

שרן השכל: ההצעה עברה בקריאה שנייה.

שרן השכל: נעבור להצבעה בקריאה שלישית.

שרן השכל: נא להצביע.

שרן השכל: מי בעד?

שרן השכל: מי נגד?

שרן השכל: הצבעה מס' 8 בעד החוק – 4 נגד – אין נמנעים – אין חוק החברות (תיקון מס' 34), התש"ף–2020 נתקבל.

שרן השכל: יש לנו ארבעה בעד, אין נגד.

שרן השכל: חבר הכנסת אבידר, בעד או נגד?

שרן השכל: בעד; מיקי לוי – בעד; חבר הכנסת סעיד אלחרומי – בעד; משה ארבל – בעד; יעקב אשר – בעד; חבר הכנסת בוסו – בעד; חבר הכנסת אוסאמה סעדי – בעד.

שרן השכל: 11 קולות בעד, אפס נגד.

שרן השכל: ההצעה עברה בקריאה שלישית, ותיכנס לספר החוקים של מדינת ישראל.

שרן השכל: [מס' כ/849; דברי הכנסת, חוב' כ"ד, ישיבה 71; נספחות.

שרן השכל: ]

שרן השכל: הצעת חוק חוזה הביטוח (תיקון מס' 10), התש"ף

שרן השכל: –2020, לקריאה שנייה וקריאה שלישית.

שרן השכל: יציג את החוק יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט יעקב אשר, בבקשה.

יעקב אשר: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה השנייה ולקריאה השלישית, שוב, הצעת חוק חברתית.

יעקב אשר: אני לא שומע את עצמי.

יעקב אשר: זה חלש מאוד.

יעקב אשר: אפשר להתחיל?

אלי אבידר: לא שומעים.

יעקב אשר: אחת – אבידר, שומע?

אלי אבידר: זה לא טוב לסרט.

יעקב אשר: זה לא טוב לסרט.

יעקב אשר: אבידר אומר שזה לא טוב, ירדנה אומרת שזה טוב – ירדנה קובעת.

יעקב אשר: גברתי היושבת בראש, חבריי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא בפני הכנסת הצעת חוק לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, שוב הצעת חוק חברתית מהמעלה הראשונה, שעושה צדק, מפחיתה רגולציה – הצעת החוק חוזי הביטוח (תיקון מס' 10), התש"ף, הצעת חוק פרטית, כמובן, של חבריי חברי הכנסת מיכאל מלכיאלי ומשה אבוטבול.

יעקב אשר: הצעת החוק מדברת על כך שכדי להימנע ממצב שבו תגמולי ביטוח חיים אינם מגיעים ליעדם כשהם משולמים, או שמגיעים ליעדם באופן שאינו מהיר ויעיל – בדרך כלל כשאתה עושה ביטוח, אתה משלם בזמן, הכול יורד בזמן; כשאתה אמור לקבל את הפיצוי, זה מתחיל להיות מסובך: שלחנו לך לפה, נשלח לך לשם, עוד חודשיים, עוד שלושה.

יעקב אשר: כדי שיגיעו ליעדם באופן מהיר ויעיל, מוצע לקבוע ברירת מחדל שלפיה אם מבוטח או מוטב זכאי לקבל תגמולי ביטוח, חברת הביטוח תעביר לו את תגמולי הביטוח באמצעות העברה – אוסאמה, אני מחליף אותך במישהו חליפי אחר, כי אתה מפריע לי.

יעקב אשר: – – –

יעקב אשר: אוסאמה, יש לך מעמד כיושב-ראש ועדה חליפי, אז אני מבקש: שמור על המעמד שלך.

יעקב אשר: מוצע לקבוע ברירת מחדל שלפיה אם מבוטח או מוטב זכאי לקבל תגמולי ביטוח, חברת הביטוח תעביר לו את תגמולי הביטוח באמצעות העברה בנקאית.

יעקב אשר: ברירת מחדל זו היא הדרך הפשוטה והיעילה ביותר להעברת תגמולי הביטוח.

יעקב אשר: כמובן שמבוטח או מוטב יהיה רשאי לשנות את ברירת המחדל – אבל הוא ישנה ולא החברה – ולבחור ולקבל את תגמולי הביטוח בדרך אחרת.

יעקב אשר: לפי המוצע, ההוראה האמורה תימנה עם ההוראות בחוק חוזי הביטוח שחברות הביטוח אינן יכולות להתנות עליהן אלא לטובת המבוטח או המוטב.

יעקב אשר: ההצעה אושרה פה אחד ואין לה הסתייגויות.

יעקב אשר: אני מבקש מהכנסת לאשר את הצעת החוק בקריאה והשנייה והשלישית בנוסח שאישרה הוועדה.

יעקב אשר: אני מודה ליועץ המשפטי של הוועדה עו"ד אלעזר שטרן על ריכוז הנושא המשפטי וקידום החוק.

יעקב אשר: אלעזר שטרן – גם טוב.

יעקב אשר: כולם טובים.

יעקב אשר: ערב ראש השנה כולנו טובים.

יעקב אשר: אני רוצה לומר, גברתי היושבת-ראש, שתמיד אנחנו, חברי הכנסת החרדים, מתמודדים כל היום עם זה שמנסים לייחס לנו: אתם דואגים רק סקטוריאלית – לא אתה, אלי, לא אתה.

יעקב אשר: לא אתה.

יעקב אשר: אתה לא אומר את זה, אחרים אומרים, נכון, השרה?

יעקב אשר: אנחנו שומעים את זה כל הזמן, שחברי כנסת או אנשים חרדים דואגים רק לסקטור שלהם.

יעקב אשר: גברתי מזכירת הכנסת, רק בחודש האחרון העליתי פה כמה וכמה הצעות חוק מעבר לקורונה, מעבר לתקנות, הצעות חוק חברתיות אחד לאחת של חברי הכנסת, גם של ש"ס, גם של יהדות התורה, גם עבדכם הנאמן – הצעות חוק חברתיות, טובות, מועילות, עם הסתכלות רחבה על כולם.

יעקב אשר: זו ההזדמנות שלנו.

יעקב אשר: כולנו בני עם אחד, מדינה אחת.

יעקב אשר: כל אחד חייב בדין ערבות אחד לשני, אז שיפסיקו, מה שנקרא, כשאנחנו כן מייצגים דברים, שקרובים גם לליבנו, להגיד שכל זה רק מה שמעניין אותנו; ממש לא, והפרוטוקולים של הכנסת יוכיחו.

יעקב אשר: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה, חבר הכנסת יעקב אשר.

שרן השכל: להצעת חוק זו לא הוגשו הסתייגויות ולא הוגשו בקשות דיבור, ולכן נעבור להצבעה בקריאה שנייה.

שרן השכל: מי בעד?

שרן השכל: מי נגד?

שרן השכל: נא להרים ידיים.

שרן השכל: כבר אפנה אליכם לשמוע את עמדתכם.

שרן השכל: הצבעה מס' 9 בעד סעיפים 1–3 – 3 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–3 נתקבלו.

שרן השכל: שלושה קולות בעד, אפס נגד.

שרן השכל: להצבעה הזאת אני מצרפת את חבר הכנסת אבידר – בעד; חבר הכנסת לוי – בעד; סעיד אלחרומי – בעד; אחמד טיבי – בעד; סעדי – בעד; יעקב אשר – בעד; משה ארבל – בעד; ומשה אבוטבול – בעד.

שרן השכל: אני מוסיפה להצבעה.

שרן השכל: 11 חברי כנסת בעד, אפס נגד.

שרן השכל: ההצעה עברה בקריאה שנייה.

שרן השכל: נעבור לקריאה שלישית.

שרן השכל: נא להצביע.

שרן השכל: מי בעד?

שרן השכל: מי נגד?

שרן השכל: הצבעה מס' 10 בעד החוק – 4 נגד – אין נמנעים – אין הצעת חוק חוזה הביטוח (תיקון מס' 10), התש"ף

שרן השכל: –2020, נתקבל.

שרן השכל: ארבעה בעד, אין מתנגדים להצעה.

שרן השכל: אני מוסיפה את הקול של חבר הכנסת לוי – בעד; חבר הכנסת אבידר – בעד; חבר הכנסת אלחרומי – בעד; חבר הכנסת טיבי – בעד; חבר הכנסת סגן השר יצחק כהן – בעד; משה ארבל – בעד; יעקב אשר – בעד; משה אבוטבול – בעד; אוסאמה סעדי – בעד.

שרן השכל: 14 בעד, אפס נגד.

שרן השכל: אני מכריזה כי ההצעה עברה בקריאה שלישית, ותיכנס לספר החוקים של מדינת ישראל.

שרן השכל: אני מזמינה את חבר הכנסת משה אבוטבול, מיוזמי החוק, לבוא ולברך.

משה אבוטבול: כנסת נכבדה, גברתי היושבת-ראש, אני חייב לומר שבשבילי זה יום שמח ומרגש מאוד, לראות שהצעת חוק חשובה וחברתית מאוד מאוד – שאנחנו כתנועת ש"ס מקפידים הרבה לחשוב על יוזמות ורעיונות וחוקים כיצד לעזור לאותו אזרח שמתקשה בביורוקרטיה שנכפתה עליו.

משה אבוטבול: אני רוצה לשמוח יחד איתכם שחוק תגמולי הביטוח עבר בקריאה שנייה ושלישית, ברוך השם, וייכנס לספר החוקים של מדינת ישראל, חוק חברתי שבאמת יעזור להרבה אנשים שצריכים את העזרה הזאת ויקבלו את הכסף שלהם חזרה.

משה אבוטבול: אני רוצה להודות לכמה גורמים שבזכותם יש את החוק: כמובן לידידי, ידיד נפשי, חבר הכנסת הרב מיכאל מלכיאלי, שהוא בעצם יוזם החוק.

משה אבוטבול: אני כמובן הצטרפתי לחוק, אבל החוק הוא ודאי פרי מעשי ידיו הטובים, אז להודות לו, לחבר הכנסת; להודות גם לעו"ד עקיבא חופי, שעושה את העבודה המשפטית בלשכה של הרב מלכיאלי.

משה אבוטבול: אני רוצה להודות גם ליושב-ראש ועדת השרים לחקיקה שר המשפטים אבי ניסנקורן, שעשה עבודה נהדרת ביד רמה בתוך הוועדה שם כשר המשפטים.

משה אבוטבול: אני רוצה להודות ליושב-ראש ועדת החוקה חבר הכנסת הרב יעקב אשר, שפועל רבות לקידום חוקים קלאסיים וחברתיים.

משה אבוטבול: תודה רבה לו.

משה אבוטבול: תודה רבה גם – נמצא לצידו סגן שר האוצר, שעוזר לנו במלאכה שם מתוך משרד האוצר.

משה אבוטבול: אני רוצה להודות גם ליועץ המשפטי של הוועדה מר אלעזר שטרן, שבאמת פועל בנושא הזה מתוך הוועדה, וכמובן ליושב-ראש רשות שוק ההון מר משה ברקת, שגם פעל בעניין, ולסגנו אוהד מעודי.

משה אבוטבול: אני שמח שבנושא הזה מתקדמים חוקים, וזה חוק אחד מני רבים שיבואו, כמו חוק הפקס שנמצא לפתחנו, גברתי היושבת-ראש.

משה אבוטבול: גם זה ייתן מענה להרבה אנשים.

משה אבוטבול: אני מקווה שזה יעבור השבוע או בתחילת השבוע הבא בוועדת המדע, ונוכל לחגוג עם חוק נוסף למען המדינה והנזקקים.

משה אבוטבול: דבר אחרון שאני רוצה לומר, ברוח הדברים שאמר יושב-ראש ועדת החוקה חבר הכנסת הרב אשר – הוא דיבר על הנושא של העולם החרדי.

משה אבוטבול: אני רוצה רק להזכיר לכולם – ובזה אני מסיים – שאת החוק של חגורת בטיחות, שהיום כולם מקיימים, שהציל רבבות אנשים מתאונות דרכים, מי שעשה את החוק הזה הלוא הוא הרב יהודה אברמוביץ', שהיה חבר כנסת מסיעה חרדית, מיהדות התורה, והיום נהנים מהפרי של אותו חוק.

משה אבוטבול: כלומר, צריך לדעת שחברי הכנסת החרדים – לא רק בחוקים שקשורים לעולם הדת אלא גם לעולם החברה, לעולם הבטיחות, וזה אחד החוקים שמוכיחים את זה.

משה אבוטבול: באמת תודה ליוזם החוק שאני שותף לו, הרב מלכיאלי.

משה אבוטבול: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה לך.

שרן השכל: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/1360).

שרן השכל: ]

שרן השכל: אנחנו נעבור להצעה הבאה על סדר-היום – הצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה) (תוספת למענק לעובד בעד עבודה בתקופת ההתמודדות עם נגיף הקורונה), התש"ף

שרן השכל: –2020, לקריאה ראשונה.

שרן השכל: ההצעה קיבלה פטור מחובת הנחה, בכפוף להנחה על שולחן הכנסת.

שרן השכל: יציג את הצעת החוק סגן שר האוצר יצחק כהן.

שרן השכל: בבקשה, לרשותך עד עשר דקות.

יצחק כהן: תודה, גברתי היושבת-ראש.

יצחק כהן: חבריי חברי הכנסת, הצעת החוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה) (תוספת למענק לעובד בעד עבודה בתקופת ההתמודדות עם נגיף הקורונה), התש"ף

יצחק כהן: –2020, מס' 1360.

יצחק כהן: הצעת החוק שבפניכם כוללת תיקון בשני חוקים: בתיקון לחוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים – מה שנקרא מענק עבודה – התשס"ח–2007, מוצע לעגן זכאות לתוספת בשיעור של 67% למענק העבודה.

יצחק כהן: התוספת נועדה לתת תמריץ לעבודה בתקופת ההתמודדות עם נגיף הקורונה, ובתוך כך לסייע לאותם עובדים בעלי שכר נמוך אשר עבדו בתקופה שלאחר התפרצות הנגיף, וזאת בהמשך לתיקון חוק-יסוד: משק המדינה בעניין זה.

יצחק כהן: גברתי היושבת-ראש, מוצע שתינתן תוספת בעד כל חודש מהחודשים אפריל עד דצמבר של שנת 2020 שבעדו זכאי אותו עובד למענק.

יצחק כהן: סכום התוספת לתקופה זו לא יפחת מ-1,000 שקלים.

יצחק כהן: עוד מוצע, גברתי, לקבוע כי עוד במהלך חודש זה – ספטמבר – תשולם מקדמה על התוספת בשיעור 25% מהמענק שלו זכאי עובד לשנת 2019.

יצחק כהן: סכום המקדמה לא יפחת מ-500 שקלים חדשים.

יצחק כהן: בתיקון לחוק התוכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה), התש"ף

יצחק כהן: –2020, מוצע להקל על עוסק שמחזור עסקאותיו לשנת 2019 אינו עולה על 300,000 שקלים חדשים ולקבוע שהוא יהיה זכאי למענק סיוע בעד חודשי הזכאות מאי-יוני 2020, גם אם ההפחתה במחזור עסקאותיו כאמור אינה מגיעה ל-40%, ובלבד שהיא עולה על 25% ממחזור עסקאותיו בתקופה המקבילה לפני התפרצות הנגיף.

יצחק כהן: חבריי חברי הכנסת, אני מבקש לאשר את הצעת החוק בקריאה ראשונה ולהעביר אותה לוועדת הכספים להכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

יצחק כהן: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה לך, סגן השר יצחק כהן.

שרן השכל: אנחנו נעבור לרשימת הדוברים.

שרן השכל: הדובר הראשון, ניצן הורוביץ – אינו נוכח; חבר הכנסת שלמה קרעי – אינו נוכח; חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין – אינה נוכחת; חבר הכנסת אליהו חסיד – אינו נוכח; חבר הכנסת אלי אבידר – אינו נוכח; חבר הכנסת חמד עמאר – אינו נוכח; חברת הכנסת תמר זנדברג – אינה נוכחת; חבר הכנסת ישראל אייכלר – אינו נוכח; חבר הכנסת יצחק פינדרוס – אינו נוכח; חברת הכנסת מרב מיכאלי – אינה נוכחת; חבר הכנסת יעקב טסלר – אינו נוכח; חבר הכנסת עידן רול – אינו נוכח; חבר הכנסת איימן עודה – אינו נוכח; חבר הכנסת אנטאנס שחאדה – אינו נוכח; חברת הכנסת סונדוס סאלח – אינה נוכחת; חברת הכנסת קרן ברק – אינה נוכחת; חבר הכנסת מתן כהנא – אינו נוכח.

שרן השכל: חבר הכנסת אחמד טיבי, תרצה לעלות?

אחמד טיבי: כן, בטח.

שרן השכל: לרשותך עד שלוש דקות.

אחמד טיבי: כבוד היושבת-ראש, שלושה עונשי מאסר עולם נגזרו על הרוצח השפל עמירם בן אוליאל.

אחמד טיבי: זה לא יחזיר לחיים את סעד וריהאם, ההורים, ולא את התינוק עלי, לא יחזיר אותם לאחמד, הבן, שנפצע קשה כאשר הם נשרפו חיים על ידי בן בליעל, או יותר מאחד.

אחמד טיבי: הפשע הזה היה תולדה של הסתה, וההסתה הזאת הגיעה גם מפוליטיקאים מכהנים, שעכשיו רוחצים בניקיון כפיהם כאילו ידיהם לא שפכו את הדם הזה.

אחמד טיבי: הן כן שפכו.

אחמד טיבי: ידיהם מגואלות בדם.

אחמד טיבי: טוב שהם נשלחו למאסר עולם, אבל ההסתה לא נגמרה והפגיעה בעם הפלסטיני לא נגמרה.

אחמד טיבי: ההתנחלויות מעמיקות, ומישהו עושה fake peace, fake peace – שלום כוזב עם מדינות המפרץ, כאילו היה סכסוך שם או מלחמה.

אחמד טיבי: Peace, שלום, סלאם, עושים אחרי סכסוך דמים, מלחמה, שדה מלחמה.

אחמד טיבי: גבול משותף שהיה עליו סכסוך ומלחמה וקרבות?

אחמד טיבי: זה לא המצב.

אחמד טיבי: ולכן, זה מעקף, bypass של העניין הפלסטיני, ונתניהו מתגאה: עשיתי הסכמי שלום ונורמליזציה בלי לוותר לפלסטינים.

אחמד טיבי: הכוונה – הכיבוש נשאר אותו דבר וההתנחלויות ממשיכות.

אחמד טיבי: ברשותכם, אני רוצה לדבר על הצעד הדרקוני, השגוי, המפלה, ששר הפנים אריה דרעי יזם – כמובן שמאחוריו שירותי הביטחון – נגד עו"ד סלאח חמורי.

אחמד טיבי: הוא העורך דין של (אומר בערבית: ארגון א-דמיר.

אחמד טיבי: ) הוא פעיל פלסטיני, נאבק למען הצדק, נאבק למען בני עמו – – – אני מכיר את פועלו, אני מכיר את הרדיפה של הכיבוש נגדו.

אחמד טיבי: הוא נעצר גם לאחר מכן שבע שנים במעצר מינהלי, ועכשיו שר הפנים רוצה לבטל לו את תעודת הזהות ולסלק אותו מירושלים.

אחמד טיבי: ירושלים היא העיר שלו (חוזר על הדברים בערבית,) והכיבוש משתמש באמצעים דרקוניים כדי לפגוע במאבק הפלסטיני הלגיטימי נגד הכיבוש, נגד העושק.

אחמד טיבי: אני תומך במאבק הזה, ואנחנו ברשימה המשותפת תומכים ונעמוד לצידו ולצד רבים שהם קורבנות של המדיניות הזאת.

שרן השכל: תודה רבה לך, חבר הכנסת אחמד טיבי.

שרן השכל: חשוב אולי לציין שלפחות התכוננו יחסים.

שרן השכל: לא היו יחסים לפני כן בגלל החרם ועכשיו מתירים את זה, אז אפשר לפעמים גם לברך.

שרן השכל: נעבור לדוברת הבאה, חברת הכנסת יוליה מלינובסקי – אינה נמצאת; חבר הכנסת ווליד טאהא – אינו נמצא; חברת הכנסת אורלי פרומן – אינה נמצאת; חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי – אינו נמצא; חבר הכנסת עוזי דיין – אינו נמצא; חבר הכנסת אוריאל בוסו – הוא יצא?

שרן השכל: אינו נמצא.

שרן השכל: חבר הכנסת סעיד אלחרומי, לרשותך עד שלוש דקות.

סעיד אלחרומי: גברתי היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, בעוד כמה ימים המדינה תיכנס לסגר כללי, והפעם הממשלה החליטה כבר על שלושה שבועות.

סעיד אלחרומי: כאן אנחנו אמורים להתכונן לכל התוצאות של הסגר הקודם ולכל הסוגיות שהתמודדנו איתן באפריל, בעיקר האוכלוסיות החלשות.

סעיד אלחרומי: אני כאן אדבר על אוכלוסיות וכפרים שלמים שאין בהם מקומות לקנות את המצרכים הבסיסיים.

סעיד אלחרומי: בית מרקחת אי-אפשר למצוא בכפר ואדי א-נעם, ולכן תושבי הכפרים האלה, הכפרים הלא-מוכרים בנגב, יצטרכו להגיע לערים וליישובים, ליישובי הקבע, ומן הסתם נחזור על אותו סיפור של קנסות לתושבים האלה בגלל שהם הפרו את הסגר שהממשלה הכריזה עליו.

סעיד אלחרומי: ככה ייענשו פעמיים האנשים האלה: פעם אחת שהם נכנסים לסגר למרות שאין שם הדבקה – אם אנחנו מסתכלים על רשימת הערים האדומות, אנחנו נגלה שבכפרים הלא-מוכרים בנגב, ברוב הכפרים בנגב, אין כמויות של נדבקים, והם סתם נכנסים, בגלל שיקולים פוליטיים של הממשלה.

סעיד אלחרומי: היא לא יכלה להחליט על ערים אדומות, לא יכלה להחליט בגלל סיבות פוליטיות, והיא מענישה את כלל אזרחי ישראל; פעם שנייה הם ייענשו אם הם יצאו מהכפרים שלהם כי אין שם בתי מרקחת, אין סופרמרקטים, אין כלום.

סעיד אלחרומי: כל מה שקם שם נהרס, ואם הם יגיעו לכביש הראשי ולכבישים הראשיים, הם ישלמו את המחיר וישלמו את הקנסות.

סעיד אלחרומי: ולכן אני מתריע מכאן, לפני שאנחנו נכנסים לסגר, שצריך להביא בחשבון אוכלוסיות רבות במדינה, גם בכפרים הלא-מוכרים, אבל גם ביישובים מרוחקים בפריפריה, שיצטרכו להגיע למרכזי הערים כדי להצטייד במצרכים חיוניים ובמצרכים בסיסיים.

סעיד אלחרומי: צריך להנחות את המשטרה להתחשב בעובדה הזאת, שהאנשים האלה, ב-21 יום – זה לא שבוע וזה לא יומיים-שלושה; 21 יום אי-אפשר שהם יחזיקו מעמד תחת סגר כללי.

סעיד אלחרומי: מבחינה עקרונית אני חושב שזו טעות, טעות מאוד גדולה, להיכנס לסגר ולהטיל סגר כללי, כי כבר ניסינו.

סעיד אלחרומי: ואנחנו נצא מהסגר הזה, גברתי היושבת-ראש, ולצערי הרב אנחנו נחזור על אותו סיפור עם תחילת החורף.

סעיד אלחרומי: למה?

סעיד אלחרומי: כי אין החלטה לאכוף את החלטות הממשלה אפילו על החזקים.

סעיד אלחרומי: החזקים מתנהלים כאילו כלום לא קרה – גם אצלנו בחברה הערבית, חתונות, וגם במקומות אחרים – ובסופו של דבר כלל אזרחי המדינה משלמים את המחיר.

סעיד אלחרומי: אנחנו כולנו תקווה שנעבור את 21 הימים בשלום, אבל תחשבו על החלשים.

סעיד אלחרומי: החלשים האלה, לא צריך להעניש אותם פעמיים.

סעיד אלחרומי: תודה, גברתי היושבת-ראש.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: אנחנו נעבור לדובר הבא, חבר הכנסת אוריאל בוסו.

שרן השכל: לרשותך עד שלוש דקות.

שרן השכל: לאחר מכן – חבר הכנסת מיקי לוי.

שרן השכל: לאחר מכן – חבר הכנסת חמד עמאר.

שרן השכל: בבקשה.

אוריאל בוסו: גברתי היושבת-ראש, גברתי השרה, חבריי חברי הכנסת, ביום שישי מדינת ישראל נכנסת לסגר.

אוריאל בוסו: לחלק מהאנשים המילה "סגר" מדברת יותר, מדברת פחות, אבל ללא ספק יש לה משמעות אדירה, כל אחד בתחומו.

אוריאל בוסו: אני רוצה לדבר דווקא על העסקים, אלה שלא נמצאים בכותרות של משרד האוצר וועדת הכספים, אלא שנמצאים בחלק שנמצא מאחורי התמונה.

אוריאל בוסו: תמיד יש את אלה שנמצאים לפני העץ ויש את אלה שמאחורי העץ.

אוריאל בוסו: אפילו הסגר של השבועיים הללו בעיר בני ברק, שהוגדרה כאדומה, משעה 19:00, הפדיון של העסקים שם בתקופת החגים – מי שמכיר את אופי החיים למשל בבני ברק, שמשעה 19:00 העיר מתעוררת, כשיוצאים האברכים מהכוללים – לפחות 50% מהפדיון שלהם נמצא משעה 19:00.

אוריאל בוסו: ואני אדבר על עוד עסקים שנמצאים – למשל משווקי ארבעת המינים, מוכרי הסכך, אלו שכל השנה מתפרנסים חצי שנה מארבעת המינים וסכך וחצי שנה ממצות.

אוריאל בוסו: וזה לא שחצי שנה הם יושבים רגל על רגל; הם הולכים וקוטפים, אורזים ודואגים לכל הלוגיסטיקה מסביב ומחכים לתקופה הזאת.

אוריאל בוסו: והם לא נמצאים – אין להם לובי ואין להם קו מסוים שמשרד האוצר יכול להגדיר אותם שאפשר לתת להם פיצוי.

אוריאל בוסו: גברתי השרה מכירה את אורח החיים הזה, ובטח הפניות שאת מקבלת, גם על אפשרות של המעבר, מה יעשו בתקופת הסגר, מערב ראש השנה; אורח החיים בין ראש השנה ליום הכיפורים, ולאחר מכן חג הסוכות – איך ימכרו?

אוריאל בוסו: וההפסדים הם נוראיים.

אוריאל בוסו: ישנם עסקים, למשל רשתות שיווק, מוכרים בגדים, 20, 25 חנויות, אבל למשל בבני ברק יש להם חנות שבתקופה הזאת יש לה הפסדים של מאות אלפי שקלים, אבל מסתכלים עליהם כרשת אחת גדולה.

אוריאל בוסו: לכן אני העברתי בקשה, ואני מבקש לדון בנושא הזה.

אוריאל בוסו: אני מבקש משר האוצר שישכילו להבין ולשקול את האפשרות, כי עסקים ששרדו בסגר ראשון לא ישרדו בסגר השני.

אוריאל בוסו: צריך לתת למשל את האפשרות של מתן מקדמה – לא רק לאחר הסגר לתת את הכסף, אלא לתת מקדמה לפי מה שניתן בסגר הראשון.

אוריאל בוסו: רק כך אולי יצליחו לשרוד – –

מיקי לוי: לא צריך סגר.

אוריאל בוסו: – – יצליחו לשרוד בסגר השני ולא יתמוטטו.

אוריאל בוסו: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: אנחנו נעבור לדובר הבא – חבר הכנסת מיקי לוי.

שרן השכל: לרשותך עד שלוש דקות.

מיקי לוי: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

מיקי לוי: אדוני סגן שר האוצר, גברתי השרה, חברי הכנסת, היום בבוקר קיימנו את ישיבת השדולה לטובת העיר אילת.

מיקי לוי: כל דובריה דיברו על האי-צורך לקיים סגר בעיר אילת, שבה רק אתמול זוהו תשעה חולי קורונה.

מיקי לוי: בסגר הכללי יש שכונה אחת, שגם בשכונה הזאת זיהו כמה חולים.

מיקי לוי: להטיל בימים אלה סגר על כל מדינת ישראל זה טמטום, אין לי מילה אחרת להגיד את זה.

מיקי לוי: הקורונה נמצאת, וצריך ללמוד איך לחיות בצד הקורונה.

מיקי לוי: צריך לחנך, צריך לאכוף, צריך לבטל אירועים מסוימים – והמשטרה עושה את זה; אני רואה אותה מפזרת חתונות.

מיקי לוי: אם מדינת ישראל, ממשלת ישראל, תסגור את העיר אילת בשלושת השבועות הקרובים, זהו הפסד של כמעט 800 מיליון שקלים לבתי המלון ולעסקים בעיר אילת.

מיקי לוי: העיר אילת, שרוב תושביה נסמכים על עבודה בענף התיירות, תקרוס.

מיקי לוי: קריסת העיר אילת תהיה על מצפונה של ממשלת ישראל ועל מצפונו של ראש הממשלה.

מיקי לוי: לעיר אילת מוביל כביש אחד.

מיקי לוי: היה אפשר להקים שני מחסומים, לבדוק את המגיעים לעיר אילת, אפילו בבדיקה מהירה, שיכולה לזהות בכ-85% אם נדבקים או לא, להציג ואוצ'ר, הזמנה לבית המלון, ולתת לנופשים לנסוע לכיוון העיר אילת.

מיקי לוי: סגר על העיר אילת לעת הזאת הוא אסון לעיר.

מיקי לוי: שלחתי מכתבים גם לוועדת החריגים, ואני מחתים גם חברי כנסת על עצומה נגד סגר על העיר אילת.

מיקי לוי: הערב מתקיימת ועדת חריגים.

מיקי לוי: ביקשתי משר התיירות להופיע בפני ועדת החריגים, כי לא מאפשרים לחברי כנסת מהשורה להופיע בפני הוועדה ולטעון את טיעוניה של העיר אילת.

מיקי לוי: זה לא רק העיר אילת והענף, זה התושבים, הקריסה החברתית שלהם, הקריסה הכלכלית שלהם.

מיקי לוי: לכן אני גם מבקש מחברי ועדת החריגים לפטור את העיר אילת מסגר.

מיקי לוי: יש תוכנית מוסדרת של ראש העיר מאיר הלוי איך ניתן לבדוק את כל הבאים בשערי העיר אילת ולהבטיח שחולי קורונה לא ייכנסו.

מיקי לוי: הרי זה טמטום לאפשר לנסוע לנפוש באיי יוון, ולנפוש בעיר אילת – אסור.

מיקי לוי: אני מבקש בכל לשון של בקשה, אני מתחנן.

מיקי לוי: אולי נקרא לעיר אילת אילתוס והיא תהפוך לאחד מאיי יוון כדי לרצות את הממשלה הזאת ולפתוח את העיר אילת לתיירות ולא לגדוע את ענף התיירות.

מיקי לוי: תודה.

שרן השכל: תודה רבה, חבר הכנסת מיקי לוי.

שרן השכל: אני מזמינה את חבר הכנסת חמד עמאר.

שרן השכל: לרשותך עד שלוש דקות.

שרן השכל: חבר'ה, נא להחליש בבקשה את הקול בטלפונים.

חמד עמאר: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, קודם כול תודה שאפשרת לי לדבר עכשיו.

חמד עמאר: אנחנו ניכנס לסגר ביום שישי, סגר מיותר – סגר מיותר שיכול רק לעשות נזקים.

חמד עמאר: אני חושב שאנחנו המדינה היחידה מבין המדינות המפותחות שתיכנס לסגר פעם שנייה ותגרום למאות אלפים לצאת לחל"ת, חופשה ללא תשלום.

חמד עמאר: אני אומר לכם, מאות אלפים מהם יהיו אחרי זה מובטלים.

חמד עמאר: נגרום לעסקים קטנים, שרק עכשיו התחילו לנשום, לווידוא הריגה, ממש וידוא הריגה, שיקרסו ולא יחזרו לעבוד לעולם.

חמד עמאר: בתקופה הקשה הזאת אנחנו, ממשלת ישראל, מחליטים על סגר בגלל לחצים פוליטיים.

חמד עמאר: הרי בהחלטה כתוב: הסקטור הפרטי יכול לעבוד, אבל בלי קבלת קהל.

חמד עמאר: תארו לעצמכם, רופא שיניים – כי הוא סקטור פרטי – יכול לעבוד, אבל אסור לו לקבל קהל; מוסכניק – יש לו מוסך, המוסך שלו יכול לעבוד, אבל בלי לקבל קהל.

חמד עמאר: אפילו כשבאים להחליט, מחליטים החלטה מטומטמת, לא החלטה שהציבור יכול לעמוד בה.

חמד עמאר: ראש הממשלה וראש הממשלה הרזרבי, שנשאר כאן בארץ, שניהם נכשלו.

חמד עמאר: גם 36 שרים שנמצאים בממשלה ועוד כמה סגני שרים נכשלו.

חמד עמאר: צריכים לשים את המפתחות, לבקש סליחה מהקהל, מהציבור, מהאזרחים, להגיד להם "נכשלנו" וללכת הביתה, כי מי שנכשל לא יכול להמשיך בתפקיד שלו.

חמד עמאר: תארו לעצמכם שהממשלה הזאת הייתה מנהלת חברה פרטית – מה היה קורה עם אותה חברה פרטית?

חמד עמאר: היא הייתה קורסת.

חמד עמאר: הבעלים של אותה חברה היו שולחים הביתה את האנשים האלה.

חמד עמאר: אנחנו הבעלים של החברה, אנחנו האזרחים, ואנחנו צריכים לשלוח אותם הביתה.

חמד עמאר: מספיק עם הניהול הזה, זה ניהול של אנשים מתחילים.

מיקי לוי: חבר הכנסת מסיעתך אומר – – –

שרן השכל: מילת סיכום, בבקשה.

אלכס קושניר: הממשלה, אם הייתה – – – חותמת הסכם שלום עם ההוצאה לפועל.

חמד עמאר: אני מאמין שכן, אבל אנחנו לא חברה פרטית, אנחנו מדינה.

חמד עמאר: מדינה צריך לנהל, מדינה צריך להוביל.

חמד עמאר: מנהיג צריך להוביל, לא להיות מובל על ידי לחצים פוליטיים.

חמד עמאר: מי שמובל, צריך להוביל אותו הביתה.

חמד עמאר: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה, חבר הכנסת חמד עמאר.

שרן השכל: הדובר האחרון – חבר הכנסת אלכס קושניר.

שרן השכל: בבקשה, לרשותך עד שלוש דקות.

אלכס קושניר: גברתי היושבת-ראש, אני קודם כול מודה לך על שנתת לי את ההזדמנות לדבר.

אלכס קושניר: אני חושב שמאוד תתחברי למה שאני הולך להגיד עכשיו.

אלכס קושניר: את זוכרת, כשהשתחררנו מהצבא היה מושג כזה של עבודה מועדפת – –

שרן השכל: נכון.

אלכס קושניר: – – אז גם היום זה קיים.

אלכס קושניר: פתחתי את האתר של הביטוח הלאומי כדי לקרוא על איזה עבודות מדובר: חקלאות, משתלות, טיפול בבעלי חיים, אריזה ומיון תוצרת חקלאית, בתי מלון, בתי הארחה, אכסניות נוער – שזה מלצרים, חדרנים, טבחים וכל החבר'ה האלה – ספינות נוסעים, מפעלים, בתי מלאכה, מוסכים, סדנאות.

אלכס קושניר: הרבה מאוד תחומים.

אלכס קושניר: מה קרה בתקופת הקורונה?

אלכס קושניר: הרבה מהחבר'ה האלה נשארו ללא עבודה, כי עסקים נסגרו.

אלכס קושניר: בחוק הביטוח הלאומי כתוב שכדי לקבל את המענק, שהוא יחסית יפה, 9,722 שקלים, צריך שהחייל יעבוד שישה חודשים בפרק זמן של שנתיים.

אלכס קושניר: בגלל המצב שבו אנחנו נמצאים הרבה חבר'ה יצאו לאבטלה ולחל"ת וכנראה לא יעמדו בתנאי הזה.

אלכס קושניר: אנחנו מבקשים לשנות את החוק ולתת להם את האופציה כן לקבל את המענק.

אלכס קושניר: השבוע הגשתי שאילתה דחופה לשר הרווחה, אבל השאילתה שלי לא התקבלה.

אלכס קושניר: אני לא באמת מבין מה סדר העדיפויות כאן מבחינת השאילתות, אבל אני רוצה לומר שאנחנו נמשיך להילחם עד שהחוק הזה ישונה.

אלכס קושניר: אני מאוד מקווה שכל חברי הכנסת, לא קשור לאופוזיציה או קואליציה, יצטרפו אליי כדי שהחוק הזה ישונה.

אלכס קושניר: הבעיה היא שצריך חוק ממשלתי.

אלכס קושניר: אני פונה מכאן לנציגי הממשלה – גברתי השרה, אני מבקש ממך לפעול למען העניין הזה, לשנות את חוק הביטוח הלאומי, כדי לתת לחיילים המשוחררים שהיום עובדים בעבודה מועדפת עוד פרק זמן קצר מעבר לשנתיים כדי שיספיקו לעבוד ולקבל את המענק שכל כך מגיע להם.

אלכס קושניר: הם פונים כרגע לביטוח הלאומי – כמובן מקבלים תשובה שלילית.

אלכס קושניר: אנא מכם, חברי ממשלה, בואו תצטרפו לזה, בואו נעשה את השינוי הזה.

אלכס קושניר: אני חושב שזה קונסנזוס.

אלכס קושניר: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: סגן השר, האם תרצה להשיב על ההצעה?

שרן השכל: לא.

שרן השכל: לכן אנחנו נעבור להצבעה בקריאה ראשונה על הצעת חוק להגדלת שיעור השתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה) (תוספת למענק עובד בעד עבודה בתקופת ההתמודדות עם נגיף הקורונה), התש"ף–2020.

שרן השכל: אני קוראת לכם להצביע.

שרן השכל: מי בעד?

שרן השכל: מי נגד?

שרן השכל: הצבעה מס' 11 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 7 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק להגדלת שיעור השתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה) (תוספת למענק עובד בעד עבודה בתקופת ההתמודדות עם נגיף הקורונה), התש"ף

שרן השכל: –2020, לוועדת הכספים נתקבלה.

שרן השכל: שבעה בעד, אין מתנגדים.

שרן השכל: אני מוסיפה להצבעה – חבר הכנסת לוי?

מיקי לוי: בעד.

שרן השכל: חבר הכנסת עמאר?

חמד עמאר: בעד.

שרן השכל: חבר הכנסת אלחרומי?

סעיד אלחרומי: בעד.

שרן השכל: בעד.

שרן השכל: חבר הכנסת טיבי – אתה במקום.

שרן השכל: חבר הכנסת ווליד טאהא; חבר הכנסת משה ארבל; חבר הכנסת יעקב מרגי.

שרן השכל: אני מוסיפה שישה בעד, ולכן 13 בעד, אין מתנגדים.

שרן השכל: ההצעה עברה בקריאה ראשונה, וההצעה עוברת לוועדת הכספים.

שרן השכל: הודעה למזכירת הכנסת, בבקשה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושבת-ראש הישיבה, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק הכנסת (תיקון מס' 48), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, שהחזירה ועדת הכנסת; מסקנות ועדת הכספים בעקבות דיון מהיר בהצעתם של חברי הכנסת מאיר כהן, ג'אבר עסאקלה וינון אזולאי בנושא:

ירדנה מלר-הורוביץ: פתיחת שנת הלימודים ב-1 בספטמבר בסכנה בשל בעיות תקציביות ברשויות המקומיות; מסקנות ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בעקבות דיון מהיר בהצעתם של חברי הכנסת אנדרי קוז'ינוב, אלכס קושניר ומיכל וונש בנושא:

ירדנה מלר-הורוביץ: דוח מרכז המחקר והמידע של הכנסת מצביע על עלייה בשיעור המשתתפים בכוח העבודה לאחר גיל פרישה, בייחוד בקרב עולים חדשים.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/1361).

שרן השכל: ]

שרן השכל: אנחנו נעבור להצעה הבאה על סדר-היום – הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו-2018) (תיקון מס' 6), התש"ף–2020, לקריאה ראשונה.

שרן השכל: ההצעה קיבלה פטור מחובת הנחה, בכפוף להנחה על שולחן הכנסת.

שרן השכל: יציג את הצעת החוק סגן שר האוצר יצחק כהן.

שרן השכל: לרשותך עד עשר דקות.

יצחק כהן: תודה, גברתי היושבת-ראש.

יצחק כהן: הצעת חוק התייעלות כלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו-2018) (תיקון מס' 6), התש"ף–2020.

יצחק כהן: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, ההתחשבנות של קופות החולים עם בתי החולים נערכת בבסיסה לפי פרמטרים של היקף שירותי הבריאות הנצרכים על ידי הקופה בכל בית חולים ומחירו של כל שירות כפי שמפורסם במחירון של משרד הבריאות.

יצחק כהן: מכיוון שלקופות החולים יש יכולת מועטה לשלוט בכמויות של השירותים הניתנים לחבריהן בבתי החולים, ולאור מבנה התמריצים הכלכליים הקיים במערכת, הרי שבהיעדר הסדר חקיקתי קיים חשש שתהיה נטייה לגידול מתמיד בכמויות, וממילא לגידול מתמיד בהוצאות הקופות לשירותי בריאות הנרכשים בבתי החולים.

יצחק כהן: כדי למנוע גידול בלתי מבוקר בהוצאות הקופות לשירותים הנרכשים בבתי החולים הוחל במסגרת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 1997), התשנ"ז–1997, הסדר התחשבנות בין קופות החולים ובין בתי החולים הכלליים המבוסס על תקרות צריכה.

יצחק כהן: עיקרו של ההסדר היה בקביעתן של תקרות צריכה של כל קופות החולים בכל בית חולים ציבורי כללי, בהתבסס על היקף הרכישה בפועל של אותה קופה באותו בית חולים ערב קביעת ההסדר.

יצחק כהן: במסגרת ההסדרים שבאו לאחר מכן ונקבעו אף הם בחקיקה ראשית נוסף רכיב רצפות הצריכה, שמטרתו הייתה הבטחת יציבות פיננסית לבתי החולים, וכן הסדרים נוספים שנועדו לסייע ליעילות ואיתנות המערכת.

יצחק כהן: על פי ההסדרים שנקבעו לעניין זה במהלך השנים, גברתי היושבת-ראש, רכישה של שירותי בריאות בבית חולים מעבר לתקרת הצריכה שנקבעה בחוק נעשית במחיר מופחת.

יצחק כהן: כך נוצר תמריץ לבית החולים להימנע מהארכת משך האשפוז בו, ובמקביל לקופת החולים נוצר תמריץ שלא לעשות שימוש יתר ברכש שירותים בבית החולים בשל העלות המשולמת בעד כל שירות ושירות הנרכש גם מעבר לתקרת הצריכה.

יצחק כהן: בדרך זו נוצר איזון שנועד להבטיח תשלום הוגן בעד רכש שירותי הבריאות בבתי החולים תוך שמירה על גידול מבוקר בהיקף הרכש בבית החולים.

יצחק כהן: ההסדר האחרון לעניין זה, ד"ר טיבי, כפי שנקבע בפרק 17 לחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו-2018), התשע"ז–2016, חל על שירותי בריאות ושירותי אשפוז פסיכיאטריים שרכשה קופת חולים בבית חולים ציבורי כללי או בבית חולים פסיכיאטרי, לפי העניין, עד יום ג' בטבת תש"ף, 31 בדצמבר 2019.

יצחק כהן: מכאן הצורך להאריך הסדר זה כך שיחול גם על שירותי בריאות ושירותי אשפוז פסיכיאטריים שנרכשו בשנת 2020.

יצחק כהן: גברתי היושבת-ראש, ההסדר המוצע בהצעת חוק זו לשנת 2020 מבוסס על הסדר ההתחשבנות שנקבע בחוק העיקרי, תוך עדכון תקרות הצריכה של כל קופות החולים בכל בתי החולים בשנת 2020, בשיעור נוסף של 0.667% מעבר לעדכונים הקבועים בחוק, מה שיביא לתוספת תקציב לבתי החולים, וכן עריכת תיקונים הנדרשים בשל התפרצות והתפשטות נגיף הקורונה ושינויי צריכת שירותי הבריאות הנגזרים ממצב זה.

יצחק כהן: בעקבות הקורונה, ולנוכח הפסקת הפעילות האלקטיבית בבתי החולים למשך זמנים ממושכים, נוצרה פגיעה כלכלית בעקבות אובדן ההכנסות מקופות החולים, בעיקר בבתי החולים הקטנים.

יצחק כהן: החוק הנוכחי נועד לפתור מצב זה על ידי הבטחת הכנסה לבתי החולים של 100% לפחות מסך ההתחשבנות הכוללת לשנת 2019, ומנגד – הבטחה לקופות החולים שסך ההוצאה הכוללת בשנת 2020 לא תעלה על 101.

יצחק כהן: 5% מההוצאה בשנת 2019, כך שייווצרו ודאות והגנה על האיתנות הפיננסית של הגופים השונים במערכת הבריאות.

יצחק כהן: חבריי חברי הכנסת, זה חשוב מאוד, נדרש מאוד.

יצחק כהן: אבקש מכם לאשר את הצעת החוק בקריאה ראשונה ולהעביר אותה לוועדת הכספים להכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

יצחק כהן: תודה, גברתי.

שרן השכל: תודה רבה לך, סגן השר, ואנחנו נעבור לרשימת הדוברים.

שרן השכל: חבר הכנסת ניצן הורוביץ – אינו נוכח; חבר הכנסת שלמה קרעי – אינו נוכח; חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין – אינה נוכחת; חבר הכנסת אליהו חסיד – אינו נוכח; חבר הכנסת אלי אבידר – אינו נוכח.

שרן השכל: חבר הכנסת חמד עמאר, לרשותך עד שלוש דקות.

יצחק פינדרוס: איזה מספר – – –

שרן השכל: לאחר מכן – תמר זנדברג, אחרי זה – ישראל אייכלר ולאחר מכן – יצחק פינדרוס.

חמד עמאר: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, לפני זמן מה הממשלה אישרה 11 מיליארד שקל, שהם בעצם התוספת לתקציב של 2020, ובתוך האישור הזה היה רשום שם: העצמת היישוב הדרוזי והצ'רקסי.

חמד עמאר: עשיתי בדיקה קטנה וביררתי כמה כסף יקבלו הרשויות המקומיות הדרוזיות מתוך 11 מיליארד שקל.

חמד עמאר: התברר לי שזה 50 מיליון שקל.

חמד עמאר: כולנו יודעים שהרשויות המקומיות הדרוזיות מסתמכות על תוכניות חומש, ותוכנית החומש האחרונה הסתיימה בסוף שנת 2019, ובעצם הרשויות המקומיות הדרוזיות ללא תוכנית חומש, ואישור התקציב הזה של 50 מיליון היה אמור לתת להן פתרון לשנה שלמה.

חמד עמאר: כאשר הרשויות המקומיות הדרוזיות יצאו למאבק – ואני הייתי שותף לאותו מאבק איתן – נחתם אז הסכם עם משרד ראש הממשלה, חתם עליו ממלא מקום מנכ"ל משרד ראש הממשלה, ונכתב בו שתוכנית החומש הבאה לא תרד מתוכנית החומש הקודמת.

חמד עמאר: זה אומר מעל 2.2 מיליארד שקל.

חמד עמאר: ואז דובר גם שתוקם ועדה שתדון בחוק קמיניץ, אבל אני עכשיו דן רק בתקציב.

חמד עמאר: אם אנחנו מחלקים 2.2 מיליארד שקל, אמור לצאת למועצות המקומיות הדרוזיות יותר מ-440 מיליון שקל לשנה, וכאשר מאשרים להן עד סוף שנת 2020 רק 50 מיליון שקל, זה אומר שיקבלו קרוב ל-12% ממה שהובטח להם על ידי ראש הממשלה.

חמד עמאר: אז קודם כול אני חושב שמתוך 11 מיליארד שקל, בשביל לסגור את הפערים ולהעצים את היישובים הדרוזיים והצ'רקסיים, צריך להוסיף לפחות חצי מיליארד שקל, לא 50 מיליון שקל, כי מהתחלת השנה לא הועברו לרשויות המקומיות הדרוזיות יותר מ-120 מיליון שקל.

חמד עמאר: המועצות המקומיות הדרוזיות קורסות, ממש קורסות, גם עם נגיף הקורונה – יותר מחמישה יישובים דרוזיים נמצאים באדום, וזה אומר שהיישובים בהסגר משעה 19:00 עד הבוקר, ועכשיו מיום שישי ייכנסו להסגר כללי, וזה אומר שאנחנו גוזרים גזר דין מוות על הרשויות המקומיות הדרוזיות.

חמד עמאר: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה לך, חבר הכנסת חמד עמאר.

שרן השכל: חברת הכנסת תמר זנדברג – אינה נוכחת; חבר הכנסת ישראל אייכלר – אינו נוכח; חבר הכנסת יצחק פינדרוס, בבקשה, לרשותך עד שלוש דקות.

שרן השכל: בבקשה.

יצחק פינדרוס: גברתי היושבת-ראש, אדוני סגן השר – שהבאת לנו את החוק הזה – אנחנו עומדים, כפי שאמרו קודמיי, כמה ימים לפני תחילת סגר של שלושה ימים על מדינת ישראל.

יצחק פינדרוס: מביאים עכשיו חוק לפתור את הבעיה של התשלום של קופות החולים לבתי החולים בעיתות המשבר.

יצחק פינדרוס: המשבר הזה משתולל, למיטב ידיעתי – גילו לנו על זה כבר לפני חצי שנה במדינת ישראל ולפני שלושת רבעי שנה בעולם.

יצחק פינדרוס: את הנזקים שהסגר הזה יעשה יודעים כבר היום.

יצחק פינדרוס: אני לא מצליח להבין את ההתנהלות במשרד האוצר – יותר נכון, של שר האוצר.

יצחק פינדרוס: לא מצליח להבין את ההתנהלות הזאת.

יצחק פינדרוס: אתם יודעים שהולך להיות סגר – וגם השרים האחרים.

יצחק פינדרוס: אתם יודעים שהולכת להיות מצוקה לבעלי עסקים.

יצחק פינדרוס: יש כבר סגר לילי בכמה וכמה ערים כבר כמעט שבוע.

יצחק פינדרוס: עסקים שחיים על שעות הערב מתמוטטים; עסקים שחיים על כוח עבודה של הורים שהולכים לבתי ספר מתמוטטים.

יצחק פינדרוס: אנחנו יודעים מה הנזקים לכל אלה שנערכו לחגים, ויש בהחלטת ממשלה רק על דבר אחד: סגר.

יצחק פינדרוס: כל הבעיות, כל הדברים האלה – נפתור אחר כך.

יצחק פינדרוס: אי-אפשר בממשלה לקבל מראש החלטה איך יפתרו, מה יפתרו, לאיזה כיוון ילכו, איך יתמודדו עם הבעיות?

יצחק פינדרוס: למה אתם מביאים את הדברים באיחור של חצי שנה?

יצחק פינדרוס: למה אתם מביאים את הדברים באיחור של כמה חודשים?

יצחק פינדרוס: למה אתם מחכים שאנשים יתמוטטו ואז שואלים את עצמכם: למה אין אמון ושיתוף פעולה של הציבור?

יצחק פינדרוס: עדיין לא מאוחר לגמרי; בחלק מהדברים זה מאוחר.

יצחק פינדרוס: יש לכם עד יום שישי לקבל החלטות מושכלות, אדוני סגן שר האוצר, יחד עם אנשי המשרד – מי שנשאר שם, עם כל ההתפטרויות והמינויים שם – להביא תוכנית כלכלית לכל אותם עסקים.

יצחק פינדרוס: אתה יודע, אדוני סגן שר האוצר – אני לא מחדש לך – אתה יודע שיש מכירת ארבעת המינים, יש סוחרי ארבעת המינים?

יצחק פינדרוס: אתה יודע שהם יושבים בבית, אין להם שום מושג מה הולך להיות בשבועיים הקרובים?

יצחק פינדרוס: אף אחד לא עדכן אותם, אף אחד לא הודיע להם מה הולך להיות, מה הולך להיות עם הסחורה.

יצחק פינדרוס: אף אחד לא יודע.

יצחק פינדרוס: יש עסקים שמחכים חצי שנה לתקופת החגים.

יצחק פינדרוס: אף אחד לא אומר להם איך להיערך.

יצחק פינדרוס: עדיין לא מאוחר.

יצחק פינדרוס: תתעשתו, תכינו תוכנית אמיתית, תיתנו פתרונות לאנשים כדי שיוכלו להתפרנס, ואל תבואו אלינו בעוד חצי שנה, רגע לפני יציאה לפגרה, לנסות לפתור בעיה שיצרו לפני חצי שנה.

יצחק פינדרוס: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה לך, חבר הכנסת פינדרוס.

שרן השכל: חברת הכנסת מרב מיכאלי – אינה נוכחת; חבר הכנסת יעקב טסלר, חבר הכנסת טסלר, האם אתה מעוניין?

שרן השכל: יש לרשותך עד שלוש דקות.

קריאה: – – – מזל טוב.

שרן השכל: אה, מזל טוב לרגל חיתוני בתך.

יעקב טסלר: תודה.

יעקב טסלר: בשמחות אצלכם.

יעקב טסלר: גברתי היושבת בראש, חבריי חברי הכנסת, ערב כניסתי לכנסת עצר אותי יהודי שאני מאוד מעריך, יהודי מבוגר, ניצול שואה, ופנה אלי ביידיש: יענקל, אתה אומנם נכנס לשליחות ציבורית, אבל איך תיזהר מלשון הרע?

יעקב טסלר: הרי בפוליטיקה זה לא אפשרי.

יעקב טסלר: המשפט שלו, שהגיע ממקום מאוד כנה, נכנס לי עמוק עמוק ללב.

אחמד טיבי: מקום כן, לא מקום כנה.

אחמד טיבי: כן.

יעקב טסלר: כן.

יעקב טסלר: מאז השאלה הזאת מלווה אותי כל הזמן – מלווה אותי בכל ריאיון שאני מעניק, בכל ישיבה פנימית, אם זה בתוך המפלגה או מחוצה לה.

יעקב טסלר: אתמול חל יום פטירתו של מרן החפץ חיים, רבי ישראל מאיר הכהן מראדין, זכר צדיק וקדוש לברכה, שנקרא על שמו של הספר החשוב שהוציא, "חפץ חיים".

יעקב טסלר: הספר, שנכתב לפני 150 שנה, חולל מהפכה בעולם היהודי, כשלראשונה פורסם חיבור תורני המקיף את כל צדדי הלכות לשון הרע ורכילות ומפרט את חומר העניין.

יעקב טסלר: שמו של הספר, "חפץ חיים", נגזר מהפסוק בספר תהילים "מי האיש החפץ חיים אֹהב ימים לראות טוב.

יעקב טסלר: נצור לשונך מרע ושפתיך מדבֵּר מרמה".

יעקב טסלר: חבריי חברי הכנסת, בשיח העכשווי נהוג להשתמש באמרה "מילים יכולות להרוג".

יעקב טסלר: אנחנו יודעים שלהסתה יכולות להיות משמעויות מרחיקות לכת.

יעקב טסלר: ההיסטוריה הוכיחה שלמילים יש כוח הרסני שיכול להיות מסוכן מאוד.

יעקב טסלר: כיהודים זה לא חדש לנו.

יעקב טסלר: בגמרא כבר מובא כי לשון הרע הורגת שלושה אנשים: את המדבר, את השומע ואת האדם שעליו דיברו.

יעקב טסלר: בימינו אנחנו רואים במוחש איזו השפעה הרסנית יש ללשון הרע על החברה.

יעקב טסלר: תופעת השיימינג, שפורחת ברשתות החברתיות, כבר הביאה למותם של לא מעט בני נוער.

יעקב טסלר: בתקופה האחרונה אנחנו עדים להסתה חמורה כלפי מגזרים שלמים באוכלוסייה, ובעיקר נגד המגזר החרדי.

יעקב טסלר: דווקא בעת הזאת, כשלשון הרע אחד יכול להגיע לקצה השני של העולם בתוך דקות ספורות, עלינו להיזהר שבעתיים.

יעקב טסלר: עלינו להתחזק יותר מכול בנושא החשוב הזה של התרחקות מכל שיח של לשון הרע ורכילות.

יעקב טסלר: ברגע אחד של חוסר אחריות אנחנו מדליקים אש נוראית שאין לנו שליטה עליה.

יעקב טסלר: חיים שלמים יכולים להיחרב; שמו הטוב של אדם, שעבד עליו כל חייו, יכול להיהרס במחי אמירה אחת קטנה.

יעקב טסלר: חבריי חברי הכנסת, לרגל יום פטירתו של מרן החפץ חיים, זכר צדיק וקדוש לברכה, מי שקרא לכולנו לעצור את שרשרת ההדבקה, לעצור את שרשרת הרכילות של לשון הרע, אני קורא לכולנו להתחזק בשמירת הלשון ולהיזהר מלהכפיש איש את רעהו ומגזר אחד את השני.

יעקב טסלר: שנה טובה לכולם.

יעקב טסלר: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה, שנה טובה ומזל טוב.

שרן השכל: הדובר הבא – עידן רול.

שרן השכל: גם לרשותך עד שלוש דקות, ולאחר מכן – חבר הכנסת איימן עודה.

שרן השכל: בבקשה.

עידן רול: תודה, גברתי היושבת-ראש.

עידן רול: חבריי וחברותיי לכנסת, אנחנו עומדים בפני סגר נוסף.

עידן רול: סגר הוא מילה קשה; סגר הוא מילה בעלת השלכות בריאותיות וכלכליות אדירות, ממוטטות.

עידן רול: סגר הוא דבר שעדיין לא הצלחנו להתאושש מהראשון, והינה אנחנו צועדים לקראת שני, ובסגר צריך להתייחס לכל אות מההנחיות ולהבין מה המשמעות שלה לפרנסה של בן אדם.

עידן רול: בסגר הקודם ענף המסעדות הורשה לעשות take away, זאת אומרת, הקהל יכול היה לבוא ולאסוף את המזון, וככה להחזיק אפילו קצת את ענף המסעדות, שממש נמצא בפני משבר, בפני קריסה.

עידן רול: בסגר הנוכחי, על פי הנחיות הממשלה כפי שפורסמו, אין אפשרות לעשות take away.

עידן רול: עכשיו, מה שנשמע לכם אולי עוד איזה פרט קטן בתוך מתווה הסגר – – –

עומר ינקלביץ': – – –

עידן רול: זו ההודעה הרשמית.

עידן רול: זאת ההודעה הרשמית.

עידן רול: זה לא במסגרת ההחרגות של המסעדות.

עידן רול: התקשורת גם פנתה לשרי הממשלה השונים, ולא הצליחו לנמק את זה.

עידן רול: אף אחד לא יודע מה הנימוק לסגר, פרט לזה שעל פי התקשורת שר הבריאות אדלשטיין התנגד.

עידן רול: וזה בדיוק המקום לחזור ולהסביר שוב: קודם כול, העובדה שאנחנו מגיעים לסגר שני היא אות קין על הממשלה הזאת – אות קין על הממשלה הזאת, שלא עשתה דבר וחצי דבר למנוע את הסגר הזה והביאה אותנו למקום הכל-כך כל כך מחפיר, שבו אנחנו המדינה היחידה בעולם שעושה סגר שני.

עידן רול: דבר נוסף זה חוסר ההבנה והחיבור להישרדות הכלכלית של בעלי העסקים.

עידן רול: עבור אותן מסעדות, ה-take away הוא אולי הסיכוי הקטן להחזיק את הראש מעל המים גם בסגר הנוכחי.

עידן רול: על פי מחקר שהזמנתי, כ-70% מהמסעדות עלולות לקרוס – וזה עוד לפני שהוכרז על הסגר – עלולות לקרוס בחורף הקרוב, כי לא יוכלו להושיב בחוץ.

עידן רול: על זה תוסיפו את הסגר, ואתם ניצבים בפני ענף שצפוי ל-100,000 מפוטרים נוספים, ענף שהתחיל בכרבע מיליון.

עידן רול: עכשיו, אני קורא פה לכל אותם חברי וחברות קבינט הקורונה ולחבריי וחברותיי בממשלה: כל אות, כל החלטה שלכם שפוגעת בפרנסה של בן אדם חייבת להיות מנומקת, מנומקת היטב.

עידן רול: א.

עידן רול: זה הדבר הראוי וההוגן כלפי בן אדם שזו פרנסתו; ב.

עידן רול: אם אתם רוצים לאושש את אמון הציבור, חובה לנמק החלטות.

עומר ינקלביץ': אני רק מבקשת לדייק אותך: עסקים, לרבות מסעדות, יורשו להפעיל שירות משלוחים.

עידן רול: משלוחים זה לא take away, השרה ינקלביץ' חברתי.

עידן רול: יש הבדל גדול מאוד.

עומר ינקלביץ': למה זה לא take away?

עידן רול: כי אלה שני אפיקים שונים לגמרי של הכנסה.

עומר ינקלביץ': גם בסגר הקודם – – –

עידן רול: בסגר הקודם היה take away.

עידן רול: באמצע הסגר הבינו שאפשר לעשות take away, והקודם היה פחות הרמטי מזה.

עידן רול: אם יש לי הגבלה של 500 מטר אבל מותר להפר את ההגבלה הזאת בשביל רכישה של מזון ותרופות, אפשר גם לפרנס את העסק הקרוב אליך.

עידן רול: חברים, זה ענף על סף קריסה.

עידן רול: זו לא אזעקת שווא, זה דבר קריטי.

עידן רול: והינה, אומרת פה השרה ינקלביץ' – את רואה, זה משהו שהוא להיות או לחדול עבור עסק, ואף אחד לא נתן עליו את הדעת.

עידן רול: עכשיו, אני שוב אומר:

עידן רול: אני טרם קיבלתי תשובה רשמית, אבל תקשורת שפנתה לכל אותם שרים – אף אחד לא ידע לנמק למה הפעם אין take away ובפעם קודמת היה.

עידן רול: עבורנו פה זה אולי נראה כמו עוד החלטה שצריך לקבל; עבורם זו החלטה משנת חיים.

עידן רול: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה לך, חבר הכנסת עידן רול.

שרן השכל: הדובר הבא, חבר הכנסת איימן עודה – אינו נוכח; חבר הכנסת אנטאנס שחאדה – אינו נוכח; חברת הכנסת קרן ברק – אינה נוכחת; חברת הכנסת סונדוס סאלח – אינה נוכחת; חבר הכנסת מתן כהנא – אינו נוכח.

שרן השכל: חבר הכנסת אחמד טיבי, האם תרצה לדבר?

אחמד טיבי: כן.

שרן השכל: לרשותך עד שלוש דקות, ולאחר מכן – חברת הכנסת יוליה מלינובסקי.

שרן השכל: לרשותך עד שלוש דקות.

אחמד טיבי: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

אחמד טיבי: רשם נכבד, רבותיי חברי הכנסת, גברתי סגנית המזכירה, היום פורסמו תוצאות בחינת לשכת עורכי הדין.

אחמד טיבי: 34% זה שיעור המעבר, שיעור נמוך מאוד.

אחמד טיבי: בשנים שעברו השיעור היה גבוה יותר.

אחמד טיבי: היו פעמים שהשיעור היה נמוך יותר – 30% וכדומה – ואני זוכר שלפני כמה שנים פעלנו כאן בכנסת לצד חברי כנסת מכל הסיעות כדי להביא צדק לבוגרים, לנבחנים, בגלל הקושי הרב והמכוון בבחינות.

אחמד טיבי: יזמתי הצעת חוק – השר אוחנה, אז חבר כנסת, גם הגיש, וגם חברי חבר הכנסת לשעבר עיסאווי פריג' – והפעם שוב אנחנו חוזרים על אותו סיפור.

אחמד טיבי: מישהו מתכוון לדלל את מספר הבוגרים.

אחמד טיבי: זה מאוד לא צודק.

אחמד טיבי: אם אתם לא רוצים עורכי דין, אפשר בכניסה ללימודים, לא כשאנשים משקיעים ארבע שנים מחייהם, מאמץ, יזע, כסף, חיי משפחה, ובסוף אומרים על המבחן האחרון שאם היו נותנים אותו לעורכי דין בכירים או שופטים הם לא היו עוברים.

אחמד טיבי: 34% בלבד?

אחמד טיבי: אני מתכוון ליזום דיון מהיר בוועדת החוקה, חוק ומשפט, לגייס כמה חברים מכל הסיעות, כי נציגי המתמחים היו אצלנו לפני כמה ימים, יהודים וערבים, והם שטחו בפנינו את התלונה שלהם, את הסבל הרב, גם הנפשי, בגלל המבחן הקשה והתוצאה הכמעט-ידועה מראש.

אחמד טיבי: 34% זה שיעור נמוך, וזה מחייב את לשכת עורכי הדין לעשות חושבים, ואנחנו נבקש ממנה זאת באמצעות הדיון המהיר והעזרה של כמה וכמה חברים מכל הסיעות בבית הזה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה לך, חבר הכנסת אחמד טיבי.

שרן השכל: חברת הכנסת יוליה מלינובסקי – אינה נוכחת.

שרן השכל: חבר הכנסת ווליד טאהא, לרשותך עד שלוש דקות, בבקשה.

וליד טאהא: כבוד היושבת-ראש, חברות וחברי הכנסת, בעוד מתנהל במדינה ויכוח על סגר, לא סגר, סגר ביום, סגר בלילה, סגר שיתחיל ב-19:00, סגר שיתחיל או שיימשך 24 שעות – יש במדינה גם אזרחים שומרי חוק, שרוצים לראות שבסגר הקיים שהמדינה הכריזה עליו, מהשעה 19:00 ועד השעה 05:00 – שהסגר הזה יכובד ויתקיים.

וליד טאהא: המטרה, כמובן, לצמצם חיכוך ואז גם לצמצם תחלואה.

וליד טאהא: מתקשר אליי אזרח שומר חוק – אני לא אגיד מאיזו עיר הוא – הוא התקשר אחרי השעה 19:00, היישוב שלו נמנה עם היישובים האדומים והוא צריך להיות בסגר, אבל הוא ראה שהכול מתנהל כאילו אין כלום: אנשים מסתובבים, כבישים פתוחים, אין נוכחות של משטרה, החיים מתנהלים כתיקונם.

אחמד טיבי: אין אכיפה.

וליד טאהא: אין אכיפה.

וליד טאהא: ואז הוא התקשר למשטרה, שאל במוקד: מדוע בכביש x אין ניידת משטרה שתאכוף את הסגר?

וליד טאהא: הוא אזרח טוב, הוא רוצה לראות שאנשים מכבדים את ההחלטה.

וליד טאהא: אמרו לו: נבדוק, לא נבדוק.

וליד טאהא: נשאר על הקו כמה דקות, אמרו לו שזה יטופל.

וליד טאהא: בקיצור, סגר את השיחה.

וליד טאהא: כמה דקות אחר כך הוא מקבל הודעת סמס לנייד שלו, והם אומרים לו בה: אתה מהווה מקור הטרדה למוקד המשטרה ואתה מתבקש לחדול מכך.

וליד טאהא: אני מדבר על אזרח שומר חוק.

וליד טאהא: אני לא אגיד אפילו את התפקיד הציבורי שלו, תפקיד מאוד מכובד.

וליד טאהא: הוא לא יכול להיות מאלה שמטרידים מוקד, ולא מטריד משטרה ולא מטריד אף אחד.

וליד טאהא: אבל למה במשטרה צריכים להתנהל מול האנשים?

וליד טאהא: שיבררו לפחות, יש להם את הכלים לברר מיהו האזרח הזה.

וליד טאהא: לקבל הודעת סמס: אתה מהווה מקור ההטרדה למשטרה – זה כבר פדיחה.

וליד טאהא: במקום שהם יעשו את העבודה שלהם, במקום שהם יאכפו את ההסגר שאמור לשרת את בריאות העם, בריאות הציבור, הם באים בטענות אל אדם ששאל שאלה תמימה: מדוע המשטרה לא אוכפת את הסגר בציר מסוים?

וליד טאהא: נשמע מאוד מזעזע, מאוד לא תקין.

וליד טאהא: המשטרה, לדעתי, צריכה לעשות חשבון נפש, לבדוק את עצמה: האם היא צריכה באמת לאכוף את החוק או לחפש אזרחים טובים, תמימים ושומרי חוק שמבקשים לדעת מדוע הם לא אוכפים את החוק.

וליד טאהא: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה לך, חבר הכנסת טאהא.

שרן השכל: חברת הכנסת אורלי פרומן – אינה נוכחת; חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי – אינו נוכח; חבר הכנסת עוזי דיין – אינו נוכח; חבר הכנסת אוריאל בוסו – אינו נוכח.

שרן השכל: חבר הכנסת מיקי לוי, האם תרצה לדבר?

שרן השכל: בוודאי.

שרן השכל: לרשותך עד שלוש דקות.

מיקי לוי: תגידו, ראש הממשלה טס ואני אשב פה בשקט?

שרן השכל: לאחר מכן – חבר הכנסת סעיד אלחרומי, הדובר האחרון.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: גברתי היושבת-ראש, גברתי השרה, ראש הממשלה המריא אתמול בשעות הערב המאוחרות לארצות הברית.

מיקי לוי: אני שואל את חבריי חברי סיעת כחול לבן, את כבוד השרה, ראיתי כאן כמה חברי כנסת שיצאו – ואני מאוד מכבד ומוקיר את ההסכם הזה, למרות שהוא מתנהל כבר 25 שנה או 27 שנים: שמעתי את ראש הממשלה אומר אתמול בטלוויזיה: אני עובד על זה 25 שנה.

מיקי לוי: באותו רגע צבטתי את עצמי.

מיקי לוי: הייתכן 25 שנה?

מיקי לוי: זה התחיל בתקופתם של שמיר, רבין ופרס.

מיקי לוי: קצת צניעות לא תזיק, אדוני ראש הממשלה.

מיקי לוי: אבל מה, אתה חתמת – שאפו.

מיקי לוי: אני באמת לא אומר את זה בציניות, אני אומר לך כל הכבוד ודרך צלחה.

מיקי לוי: אבל תגיד, אדוני ראש הממשלה, אתה הולך לחתום מול שרי חוץ, לא מול ראשי המדינות, לא מול הנסיכים, לא מול המלך.

מיקי לוי: כלום.

מיקי לוי: אני לא מבין לאן אצה לך הדרך.

מיקי לוי: שלח את שר החוץ, חבר הכנסת גבי אשכנזי, שיחתום בשמך, או את ראש הממשלה הרזרבי חבר הכנסת גנץ.

מיקי לוי: ראש הממשלה יוצא לארצות הברית לחתימה מול שרי החוץ של האמירויות ובחריין.

מיקי לוי: אשכנזי לא נוסע איתו, חבר הכנסת אשכנזי.

מיקי לוי: בקושי הודיעו לו חמש דקות לפני, אולי דקה לפני, על ההסכם הזה.

מיקי לוי: חבר הכנסת שר החוץ אשכנזי לקח על עצמו תפקיד חשוב מאוד כשר חוץ: לצייץ בטוויטר שההסכם חשוב מאוד.

סעיד אלחרומי: זה מדהים.

מיקי לוי: מדהים.

מיקי לוי: אין לכם כבוד עצמי קצת?

מיקי לוי: קצת?

מיקי לוי: חבריי חברי כחול לבן, אמרתם שאתם נכנסים מתחת לאלונקה; אתם על האלונקה.

מיקי לוי: יותר מכך – אין כאן חברי כנסת מסיעת ש"ס – אני עכשיו רואה ריאיון עם השר דרעי שהוא מתבטא כי אין לו שום התחייבות או מחויבות לקיום ההסדר של ראש הממשלה החלופי, הרזרבי: לא תמצאו שום מקום שאני חתום איתו על איזשהו הסכם.

מיקי לוי: כן, הם דיברו – ראש ממשלה חלופי, ממשלה פריטטית ותו לא.

מיקי לוי: אני לא מחויב, אני לא ערב, אין לי שום מחויבות להסכם הזה.

מיקי לוי: בהצלחה לממשלה הפריטטית.

שרן השכל: תודה רבה לך, חבר הכנסת לוי.

שרן השכל: חבר הכנסת סעיד אלחרומי, לרשותך עד שלוש דקות.

שרן השכל: לאחר מכן נעבור להצבעה.

שרן השכל: בבקשה.

סעיד אלחרומי: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, ביום שישי אחר הצוהריים תיכנס המדינה כולה לסגר כללי לשלושה שבועות כפי שהחליטה הממשלה.

סעיד אלחרומי: אבל מהתובנות של הסגר שהיה, הסגר הראשון, אנחנו ראינו את הקריסה הכללית של העסקים הקטנים, וכאן אני חייב לציין את העסקים בערי הפריפריה, ובמיוחד באזורים בנגב.

סעיד אלחרומי: משיחות שערכתי עם לא מעט בעלי עסקים מתברר שהממשלה הכריזה על כל מיני חבילות סיוע, אבל כאשר הם מבקשים הלוואה ומגיעים לקבל הלוואה מהקרן שהקציבה המדינה, מגיעים לבנקים, הם מסורבים.

סעיד אלחרומי: זאת אומרת שכל הסיפור הזה של הסיוע – בסופו של דבר האנשים האלה משלמים את המחיר.

סעיד אלחרומי: תמיד אפשר למצוא את הסיבה הקטנה פה ושם בהתנהלות של העסק.

סעיד אלחרומי: אין בעל עסק קטן שמעולם לא חזר לו צ'ק או מעולם לא קרתה איתו סוגיה זו או אחרת, ולכן האנשים האלה משלמים את המחיר.

סעיד אלחרומי: רק הבוקר דיברתי עם בעל עסק מערערה בנגב, והוא אומר:

סעיד אלחרומי: אני עשיתי את הכול לפי הספר, אבל בסוף הבנק סירב לתת לי את ההלוואה.

סעיד אלחרומי: דומני שעוד ועוד אנשים סבלו מנחת זרועם של הבנקים, והאנשים האלה, לצערי הרב, מתקדמים לאט-לאט גם לכיוון של סגר נוסף ושל סבל נוסף.

סעיד אלחרומי: האנשים האלה, זו פרנסתם היחידה, ואלה עסקים קטנים, אלה עסקים שאין בהם תור של עשרות אנשים בכל עסק, אלא או שהם מוכרים דברי חשמל או שהם מוכרים דברים פשוטים שבעצם מספקים את הצרכים של היישוב עצמו, אם זה בערערה, בכסיפה, בשגב שלום או בכל מקום אחר.

סעיד אלחרומי: המשטרה מתאמצת להגיע לאנשים האלה ולהודיע להם על סגירת העסק כי יש סגר, וברור לכולם שההדבקה במחלות היא לא בעסקים הקטנים האלה.

סעיד אלחרומי: לכן אני קורא לממשלה להתחשב באנשים האלה ולפטור אותם מחובת סגירת העסקים האלה, כי אין שם התקהלות של אנשים; מקסימום שלושה-ארבעה קונים ברגע בכל עסק מהעסקים אלה – דברי חשמל, בניין ועוד ועוד עסקים קטנים.

סעיד אלחרומי: תודה, גברתי היושבת-ראש.

שרן השכל: תודה רבה לך.

שרן השכל: האם סגן השר רוצה לסכם?

שרן השכל: לא.

שרן השכל: לכן אנחנו נעבור להצבעה על הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו-2018) (תיקון מס' 6), התש"ף–2020, בקריאה ראשונה.

שרן השכל: נא להצביע.

שרן השכל: מי בעד?

שרן השכל: ומי נגד?

שרן השכל: הצבעה מס' 12 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 3 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו-2018) (תיקון מס' 6), התש"ף–2020, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

שרן השכל: שלושה קולות בעד, אפס נגד.

שרן השכל: ואני מוסיפה להצבעה: חבר הכנסת לוי?

מיקי לוי: בעד.

שרן השכל: בעד.

שרן השכל: חבר הכנסת חמד עמאר?

חמד עמאר: בעד.

שרן השכל: בעד.

שרן השכל: חברת הכנסת טלי פלוסקוב?

טלי פלוסקוב: בעד.

שרן השכל: בעד.

שרן השכל: זהו.

שרן השכל: אז שישה בעד, אפס נגד.

שרן השכל: אני מכריזה כי הצעת החוק עברה בקריאה ראשונה ותעבור לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

שרן השכל: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/1362).

שרן השכל: ]

שרן השכל: ואנחנו נעבור להצעה הבאה על סדר-היום – הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 62) (מאגר צרכנים להגבלת שיחות שיווק מרחוק), התש"ף

שרן השכל: –2020, לקריאה ראשונה.

שרן השכל: ההצעה קיבלה פטור מחובת הנחה בכפוף להנחה על שולחן הכנסת.

שרן השכל: תציג את החוק השרה לשוויון חברתי חברת הכנסת מירב כהן.

שרן השכל: לרשותך עד עשר דקות.

מיקי לוי: חברת הכנסת השרה.

שרן השכל: אמרתי: השרה לשוויון חברתי חברת הכנסת מירב כהן.

שרן השכל: מיקי, אתה לא קשוב.

מיקי לוי: אני מתנצל, גברתי.

מירב כהן: שלום.

מירב כהן: ראשית, אני רוצה להקדיש את הצעת החוק הזאת לרותי זמיר, זיכרונה לברכה, אישה מקסימה ממושב אביחיל שטוב ליבה ותמימותה נוצלו לרעה על ידי שורה של חברות ונוכלים שעשקו אותה, רוקנו אותה מנכסיה ורמסו את כבודה.

מירב כהן: אני מאוד מאוד נרגשת לאשר את הצעת החוק הזאת לזכרה ולמען מבוגרים רבים אחרים.

מירב כהן: הצעת החוק שעולה הערב לדיון נועדה להגן על כולנו כצרכנים, ועל צרכנים מוחלשים בפרט.

מירב כהן: בישראל התפתחה בשנים האחרונות פרקטיקה של שיווק אגרסיבי ומטעה באמצעות הטלפון, והאוכלוסייה שנפגעת ביותר היא האוכלוסייה החלשה, ובראשה אוכלוסיית הקשישים.

מירב כהן: אני מכירה וטיפלתי באופן אישי באין-ספור מקרים של קשישים שנוצלו ניצול ציני וקר על ידי משווקים שרימו אותם בטלפון בכל מיני עסקאות שקריות.

מירב כהן: לנוכלים יש מגוון של שיטות: גברתי, זכית בהגרלה; גברתי, את חברת מועדון ומגיעה לך מתנה; גברתי, אנחנו ממשרד האוצר; גברתי, יש לך כסף אבוד, ועוד ועוד הבטחות שווא.

מירב כהן: הקשישים שאני פגשתי נעשקו בעשרות אלפי שקלים, לפעמים במאות אלפי שקלים, ולצערי, לפעמים זה אפילו מגיע למיליוני שקלים.

מירב כהן: חשוב לי להבהיר: הפגיעה בקשישים היא לא רק כספית – היא פגיעה בכבוד העצמי.

מירב כהן: זו פגיעה שגורמת להם תחושת השפלה, פחד מאנשים זרים וריחוק.

מירב כהן: תארו לעצמכם כמה קשה עבורם ההתמודדות עם העושק הזה.

מירב כהן: לראיה, חלקם לא מספרים את מה שעובר עליהם אפילו למשפחתם הקרובה ביותר מחמת הבושה, למרות שהם מגיעים לפעמים ממש לעוני.

מירב כהן: מטרת הצעת החוק הזאת היא לשים סוף לתופעה המכוערת הזאת ולמעשה להטיל הגבלות על שיחות של שיווק בטלפון.

מירב כהן: במסגרת החוק שעליו נצביע הערב יוקם מאגר של מספרי טלפון שאליהם ייאסר על עוסק לבצע שיחות של שיווק.

מירב כהן: למאגר קוראים מאגר "אל תתקשרו אליי".

מירב כהן: המאגר ינוהל ברשות להגנת הצרכן וסחר הוגן, וכל צרכן יהיה רשאי לבקש שמספר הטלפון שלו יופיע במאגר.

מירב כהן: עוסק שיבקש לקיים שיחת שיווק יצטרך קודם כול לפנות לרשות לבדוק אם מספר הטלפון שהוא מעוניין לפנות אליו נמצא במאגר.

מירב כהן: תכלית החוק היא למעשה לא לחכות למקרה העושק ואז לנסות לסייע בדיעבד לאותו קשיש שנעשק, אלא לייצר מראש חומת הגנה לאותם צרכנים שזקוקים לכך כדי שלא יהיה ניתן לנצל את חולשתם.

מירב כהן: בנוסף, החוק מאפשר לממונה להטיל עיצום כספי על עוסק שפנה לצרכן שמספר הטלפון שלו הופיע באותו מאגר, מאגר "אל תתקשרו אליי".

מירב כהן: הקנסות הם מאוד משמעותיים: 45,000 שקלים לתאגיד ו-25,000 שקלים לעוסק פרטי, כאשר – תשימו לב – אם העוסק קיבל התראה וביקשו ממנו להפסיק ובכל זאת הוא המשיך להרים טלפון, אז הקנס במקרה הזה יכול להיות אפילו פי שלושה, הרבה יותר חמור.

מירב כהן: ומילה לגבי התזמון.

מירב כהן: החוק הזה דרוש עכשיו, בשיאו של משבר הקורונה, יותר מתמיד.

מירב כהן: כידוע, התפשטות נגיף הקורונה בישראל מביאה עימה קשיים וההתמודדויות בתחומים רבים בחיים שלנו.

מירב כהן: סגרים ומגבלות מוטלים על הציבור ומשבשים את חיינו, אזרחים רבים איבדו את מקור פרנסתם ונקלעו למשבר כלכלי קשה, והאזרחים הוותיקים שלנו – רבים מהם נאלצים להישאר ספונים בביתם מזה חודשים תחת בדידות קשה.

מירב כהן: בתקופה הקשה הזאת אנחנו רואים עלייה ניכרת בתיקי החקירה על מקרה עושק ועוקץ באמצעות שיחות טלפוניות, נוכח הניסיונות של גורמים עבריינים לנצל את המצוקה של האזרחים הוותיקים והאוכלוסיות המוחלשות אפילו בעת הזאת.

מירב כהן: על רקע זה גוברת הדחיפות לקדם את הקמת המאגר לשם הגנה על הצרכנים, לרבות צרכנים פגיעים, ושמירה על חוסנם.

מירב כהן: חשוב לי לציין שמאגרים כאלה קיימים במדינות שונות בעולם, והם הוכיחו את עצמם – זה מאוד אפקטיבי – והיום בעצם גם ישראל עושה התקדמות משמעותית בתחום הצרכני.

מירב כהן: כך למשל קיימים מאגרים דומים בארצות הברית, קנדה, סינגפור ועוד.

מירב כהן: הצעת החוק הזאת היא חלק ממהלך רחב יותר של עשרה תיקוני חקיקה שאנחנו מקדמים, שמטרתם לעשות סוף לתופעת עושק הקשישים.

מירב כהן: בעיניי זו רפורמה חשובה בכל הקשור להגנה על צרכנים מוחלשים.

מירב כהן: זה המקום להודות לשותפי לדרך ולחברי הטוב חבר הכנסת עמיר פרץ, שר הכלכלה.

מירב כהן: את הצעת החוק הזאת אנחנו מגישים ביחד, ואני אסירת תודה על הגיבוי והסיוע של שר הכלכלה ושל אנשי משרדו.

מירב כהן: נעשה ונצליח.

מירב כהן: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה לך, השרה מירב כהן.

מיקי לוי: כל הכבוד.

מיקי לוי: אחלה חוק.

שרן השכל: אני בטוחה שזה אירוע מאוד מרגש בשבילך להגיע לנקודה הזאת אחרי המאבק האדיר שלך לאורך השנים האחרונות.

שרן השכל: [הצעת חוק פ/196/23; נספחות.

שרן השכל: ]

שרן השכל: להצעת חוק זו הוצמדה הצעת חוק – הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – איסור על שיווק טלפוני למספר הרשום במאגר "אל תתקשרו אליי"), התש"ף

שרן השכל: –2020, של חברי הכנסת משה גפני ויעקב אשר – הוצמדה להצעת החוק שמספרה מ/1362.

שרן השכל: יציג את הצעת החוק אליהו ברוכי.

שרן השכל: אני מקווה שזו לא תהיה הפעם האחרונה שבה נראה אותך פה נואם בכנסת.

שרן השכל: אנחנו ככה נפרדים ממך, אומנם ככה בעצבות, אבל מקווים לראותך שוב פה בקרוב.

אליהו ברוכי: כבוד היושבת-ראש, גם אני מקווה שזאת לא פרדה, ואם פרדה אז אולי לכמה ימים, אולי זה שנה.

שרן השכל: נקווה.

אליהו ברוכי: אבל בסך הכול זה כמה ימים.

שרן השכל: לשלושה שבועות, ככה, מקסימום לתקופת הסגר.

אליהו ברוכי: נחזור בשנה הבאה, אבל זה כמה ימים.

אליהו ברוכי: טוב, כבוד השרה, אני מתכבד להציג את התיקון לחוק הקודם, שבעצם הוצמד, תיקון מס' 40 לחוק התקשורת.

אליהו ברוכי: החוק הזה – התיקון בעצם במקור תוקן על ידי סגן שרת התחבורה חבר הכנסת לשעבר הרב מקלב, יחד עם הרב גפני וחבר הכנסת יעקב אשר, וכמו שאמרת, הוא בעצם נועד למנוע הטרדות שהחוק במקור בא למנוע אותן, אבל בפועל, דה פקטו, בשטח, הן לא נמנעות.

אליהו ברוכי: גם לא פעם הפניות להסרה מהמאגר לא מתבצעות בשטח, לא פעם המאגר מחליף ידיים מיד ליד וכו'.

אליהו ברוכי: אז כמו שהצגת – אני לא אחזור על הכול – מוצע להקים מאגר, וכשסוכנים רוצים לשווק הם צריכים לפנות למאגר, ועל ידי כך לבדוק מי נמצא במאגר ומי לא נמצא, ורק לפי זה לפעול.

אליהו ברוכי: אני חושב שהחוק הזה חשוב מאוד.

אליהו ברוכי: יישר כוח.

אליהו ברוכי: תודה רבה לכם.

שרן השכל: תודה רבה לך, חבר הכנסת אליהו ברוכי.

שרן השכל: ואנחנו נעבור לרשימת הדוברים בהצעת החוק.

שרן השכל: חבר הכנסת ניצן הורוביץ – אינו נוכח; חבר הכנסת שלמה קרעי – אינו נוכח; חברת הכנסת אימאן ח'טיב – אינה נוכחת; חבר הכנסת אליהו חסיד – אינו נוכח; חבר הכנסת אלי אבידר – אינו נוכח; חבר הכנסת חמד עמאר – אינו נוכח; חברת הכנסת תמר זנדברג – אינה נוכחת; חבר הכנסת ישראל אייכלר – אינו נוכח; חבר הכנסת יצחק פינדרוס – אינו נוכח; חברת הכנסת מרב מיכאלי – אינה נוכחת; חבר הכנסת יעקב טסלר – אינו נוכח; חבר הכנסת עידן רול – אינו נוכח; חבר הכנסת איימן עודה – אינו נוכח; חבר הכנסת אנטאנס שחאדה – אינו נוכח; חבר הכנסת מתן כהנא – אינו נוכח; חבר הכנסת אחמד טיבי – אינו נוכח; חברת הכנסת יוליה מלינובסקי – אינה נוכחת.

שרן השכל: חבר הכנסת ווליד טאהא, האם אתה מוותר או רוצה לדבר?

וליד טאהא: אני רוצה.

שרן השכל: נהדר.

שרן השכל: לרשותך עד שלוש דקות, בבקשה.

וליד טאהא: תודה רבה, היושבת-ראש.

וליד טאהא: אני רוצה להתחבר להצעת החוק שהעלתה השרה על הגנת הצרכן ולדבר על סוגיה שגם החלפתי כמה מילים עם השרה לגביה.

וליד טאהא: אני מדבר על רכישת הכלי הזה שנקרא קלנועית.

וליד טאהא: קלנועית, לרוב הציבור ידוע שכאילו מדובר בכלי שאיננו מחויב ברישיון אישי וגם איננו מחויב בביטוחים, כי זה כלי שמתניידים בו מקומית, זה כלי שלא נוסע בכבישים ראשיים, ואז אנשים הולכים, קונים – לא יודעים אם קונים כלי שאיננו מחויב או מחויב ברישיונות.

וליד טאהא: מה שקרה, שבמקרה מסוים האדם הזה, שבמקרה גם הוא אדם מבוגר, עבר תאונה.

וליד טאהא: לאחר התנהלות התיק שלו והתביעות שהוא הגיש, התברר שהוא נוהג בכלי שמוגדר רכב – מוגדר רכב, ומן הסתם רכב מצריך רישיון ומצריך ביטוחים, והוא לא ידע את זה, איש לא אמר לו כשהוא הלך לרכוש את הכלי הזה, איש לא אמר לו שהוא למעשה רוכש רכב.

וליד טאהא: אם מדברים על הגנת הצרכן, לטעמי צריך לחשוב גם להכניס תיקון בחוק הגנת הצרכן שיחייב את היבואנים להגדיר עבור הקונה, שאתה קונה כלי שהינו רכב ושהוא מחויב ברישיון ושהוא מחויב בביטוחים, ולא סתם למכור קלנועית, כשלמעשה כל אדם מבין שאפשר לרכוש אותה ללא רישיונות ובלי שהוא עושה את כל הביטוחים הנדרשים עבורה.

וליד טאהא: אני לא יודע אם זה נכנס לתוך החוק הזה או לתוך חוק של תחבורה, אבל זאת סוגיה שצריך לתת עליה את הדעת, כי פשוט אנשים לא יודעים מה הם קונים.

וליד טאהא: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה לך, חבר הכנסת טאהא.

שרן השכל: חברת הכנסת סונדוס סאלח – אינה נוכחת.

שרן השכל: חברת הכנסת קרן ברק, האם את מעוניינת בשלוש דקות?

קרן ברק: יאללה.

מיקי לוי: קרן, אבל רק מילה וחצי.

קרן ברק: בדיוק, רק בגללך אני מדברת.

שרן השכל: בבקשה.

קרן ברק: גברתי היושבת-ראש, חברי הכנסת, אתמול התקיימה ישיבת ממשלה ארוכה, ובסופה הוחלט על סגר.

קרן ברק: אני יושבת-ראש ועדת המשנה לעסקים קטנים ובינוניים וגם יושבת-ראש השדולה לעסקים קטנים ובינוניים.

קרן ברק: אני כואבת את כאבם של העסקים הקטנים והבינוניים, שרק הצליחו להתאושש ולהרים את הראש מעל המים וניחתה עליהם המכה החדשה, ואנחנו צריכים לחשוב איך אנחנו מפצים אותם לפני שהסגר נכנס לתוקף, ולא אחרי כשהם כבר קורסים.

קרן ברק: צריך ללמוד מטעויות העבר.

קרן ברק: אבל נוסף לזה – וזה אחד הנושאים החשובים גם של חבר הכנסת מיקי לוי, שנמצא פה – הוא כינס היום בבוקר את השדולה למען העיר אילת.

קרן ברק: אני יושבת-ראש השדולה למען התיירות.

קרן ברק: יש לנו פה אינטרס משותף – אילת.

קרן ברק: אילת היא עיר יוצאת דופן ומיוחדת במידה.

קרן ברק: היא מרוחקת מרחק עצום ממרכז הארץ.

קרן ברק: כבר בעבר לדעתי היה צריך להתייחס אליה אחרת לחלוטין, ובאמת בהרבה מאוד חקיקות והטבות אנחנו מתייחסים אליה שונה לחלוטין.

קרן ברק: יחד עם זה, במה שקרה לנו אתמול בעצם הרגנו את העיר עם ההחלטה הזאת.

קרן ברק: העיר הזאת בנויה 80% על תיירות.

קרן ברק: בתי המלון כבר הוזמנו עד אוקטובר.

קרן ברק: אני כיושבת-ראש שדולת התיירות – כבר חשבנו על מתווים מה לעשות אחרי אוקטובר, איך נחיה את ענף התיירות והמלונאות אחרי אוקטובר.

קרן ברק: אבל מה שקרה אתמול זה שלפני שאנחנו חושבים על סוף אוקטובר, אנחנו רואים שכל ההזמנות של חודש ספטמבר-אוקטובר בוטלו כאחת, וכל האנשים שהחליטו לנפוש באילת לא יכולים לנסוע לאילת, אבל הם כן יכולים לנסוע למדינות אחרות – הם יכולים לנסוע ליוון, הם יכולים לנסוע למדינות ירוקות אחרות ולהיות שם כאחד האדם.

קרן ברק: בא ראש העיר ואמר: אולי אם אני אשנה את השם של אילת לאילתוס וזה יהיה עוד אחד מאיי יוון – כי הרי אילת זאת עיר סגורה שיש לה שלוש כניסות, ואין בעיה בכל אחת מהכניסות לעשות בדיקות ולבדוק כל אחד שנכנס, לעשות אכיפה.

קרן ברק: לראש העיר יש סיירות ואכיפה צמודה ומדויקת איך העיר הזאת יכולה להתנהל.

קרן ברק: ואם אנחנו היינו יכולים לשנות דיסקט ולהתייחס לאילת כמו אל מדינה ירוקה בחוץ לארץ, עם כל המתווים, גם אם יגידו לנו לגבי מכוניות שייסעו לשם, שכל מכונית שתרצה לנסוע בכבישים ולהגיד שהיא נוסעת לאילת תצטרך להראות אישור של מלון שהיא באמת נופשת באילת.

קרן ברק: יש לנו מתווה מסודר ומפורט, שיראה איך אפשר להתייחס לאילת כמו לכל מדינה ירוקה אחרת שאליה טסים, רק תנו לנו להשמיע את קולנו.

קרן ברק: חברי חבר הכנסת מיקי לוי ואני פנינו לוועדת החריגים, לשר הבריאות יולי אדלשטיין ולשאר החברים בוועדה בדרישה שישמעו את העיר אילת, שישמעו אותנו, שיבינו שצריך להתייחס לזה כאל מקרה חריג פר-אקסלנס.

קרן ברק: לשם כך קמה ועדת חריגים.

קרן ברק: חייבים להתייחס לזה, ויפה שעה אחת קודם.

קרן ברק: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה לחברת הכנסת קרן ברק.

שרן השכל: חברת הכנסת אורלי פרומן – אינה נוכחת; חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי – אינו נוכח; חבר הכנסת עוזי דיין – אינו נוכח; חבר הכנסת סעיד אלחרומי – מוותר.

שרן השכל: חבר הכנסת מיקי לוי, לא תוותר לנו הפעם?

קרן ברק: על אילת נראה לך שהוא יוותר?

מיקי לוי: אילת כבר אמרתי, קרן – – –

שרן השכל: כן כן, הוא בכל הצעת חוק עולה.

מיקי לוי: אבל אני אגיד עוד פעם.

שרן השכל: מצוין, לרשותך עד שלוש דקות.

מיקי לוי: אפשר להוסיף לי קצת?

מיקי לוי: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

מיקי לוי: הסגר הזה מיותר.

מיקי לוי: השר שטייניץ, אתה בין שרי הממשלה שיש לו משהו בקודקוד – ואני מעריך את זה, אני לא אומר את זה לגנאי.

מיקי לוי: תעצרו את הטירוף הזה.

מיקי לוי: שמעתי אותך בטלוויזיה אתמול, על 10,000 מתים.

מיקי לוי: ראש הממשלה לפני שישה חודשים דיבר על 100,000 מתים תוך חצי שנה, חולים, קריסת המערך הבריאותי – כלום ושום דבר.

מיקי לוי: ואתה היית שר האוצר.

מיקי לוי: אסור לך לתת יד לסגר הזה.

מיקי לוי: כן אפשר ללכת על דברים נקודתיים: סגר על בניין, סגר על שני בניינים, סגר על רחוב, סגר על שכונה.

מיקי לוי: מה אתם סוגרים את כל מדינת ישראל?

מיקי לוי: מה הטירוף הזה שאחז בנו?

מיקי לוי: קריסת הקטר כללי, ירידת הכלכלה הישראלית מהפסים, תביא לקריסת מדינת ישראל בפן הכלכלי.

מיקי לוי: אסור לעשות את זה.

מיקי לוי: צריך לעשות את זה נקודתית, במשורה.

מיקי לוי: האזרחים כבר לא מאמינים לכם.

מיקי לוי: תסביר לי, מה זה שהמגזר הפרטי לא בסגר והמגזר הציבורי בסגר?

מיקי לוי: איך בדיוק אפשר לאכוף את זה?

מיקי לוי: את השוטרים – לאן תשלחו?

מיקי לוי: תסגרו בתי קפה?

מיקי לוי: מה הטירוף הזה?

מיקי לוי: תלמדו אותנו איך לחיות עם הקורונה.

מיקי לוי: מספר המתים במדינת ישראל פר חודש שווה למספר הנפטרים בשנה שעברה.

מיקי לוי: אין עלייה בתמותה במדינת ישראל 2020 יחסית ל-2019.

מיקי לוי: אין.

מיקי לוי: האזרחים איבדו את האמון, אתם איבדתם את הדרך.

מיקי לוי: צריך להיות עם תוכנית, צריך להיות זהיר.

מיקי לוי: סגירה זוהי קריסה מערכתית.

מיקי לוי: ראש ממשלה שלא אכפת לו מהאזרחים שלו מבקש לשכור גם מטוס של אודי אנג'ל, לו ולמשפחה המלכותית, שייסעו באופן פרטי.

מיקי לוי: והמטוס שכמעט יעלה בקצה הדרך מיליארד שקל, והתחזוקה שלו 44 וחצי מיליון שקל לשנה, סגור הרמטית בהאנגר – מטוס בן 19 שנה, שעד היום הושקעו בו כ-450 מיליון שקלים, וזה עוד לא הסוף.

מיקי לוי: אז שוכרים מטוס חדש – סליחה, מטוס של אל על; לפני כן שכרו מטוס עם צוות ספרדי; בושה וחרפה.

מיקי לוי: כשהתקוממו והיה רעש ציבורי, חזרו בהם ושכרו מטוס מאל על, והמטוס סגור בהאנגר 19 שנה.

מיקי לוי: עוד מעט יהיו לו פנצ'רים, לא יוכל לטוס.

מיקי לוי: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה לך, חבר הכנסת מיקי לוי.

שרן השכל: חבר הכנסת אוריאל בוסו – לא נמצא; חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ' – אינו נוכח.

שרן השכל: האם השרה רוצה להשיב לדיון?

שרן השכל: מוותרת.

שרן השכל: ומפה אנחנו נעבור להצבעה – לשתי ההצבעות.

מירב כהן: – – –

שרן השכל: אין צורך.

מירב כהן: להגיב?

שרן השכל: אם את מעוניינת.

קרן ברק: לא, את לא חייבת.

מירב כהן: אני רק אתייחס להצעת החוק שמוצע להצמיד אותה.

מירב כהן: על פניו זה נשמע ממש הצעת חוק דומה.

מירב כהן: אני רק אשמח שהצוות המשפטי של המשרד לשוויון חברתי יעבור על הצעת החוק, ואם באמת אין סטייה מהצעת החוק שלנו, בשמחה נפעל יחד ובשיתוף פעולה על מנת לקדם אותה.

מירב כהן: תודה.

שרן השכל: מצוין, תודה רבה.

שרן השכל: ונעבור להצבעה על הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 62) (מאגר צרכנים להגבלת שיחות שיווק מרחוק), התש"ף

שרן השכל: –2020, בקריאה ראשונה.

שרן השכל: מי בעד?

שרן השכל: מי נגד?

שרן השכל: נא להצביע.

שרן השכל: הצבעה מס' 13 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 4 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 62) (מאגר צרכנים להגבלת שיחות שיווק מרחוק), התש"ף

שרן השכל: –2020, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

שרן השכל: ארבעה בעד, אפס נגד.

שרן השכל: אני מצרפת להצבעה – חבר הכנסת לוי?

מיקי לוי: בעד.

שרן השכל: חבר הכנסת חמד עמאר?

חמד עמאר: בעד.

שרן השכל: חבר הכנסת אלחרומי?

סעיד אלחרומי: בעד.

שרן השכל: חבר הכנסת טאהא?

וליד טאהא: בעד.

שרן השכל: חברת הכנסת ברק?

קרן ברק: בעד.

שרן השכל: חבר הכנסת ברוכי?

אליהו ברוכי: בעד.

שרן השכל: עשרה בעד, אפס נגד.

שרן השכל: הצעת החוק עברה.

שרן השכל: ההצעה עוברת לוועדת הכלכלה.

שרן השכל: אנחנו נצביע עכשיו על הצעת החוק המוצמדת, הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – איסור על שיווק טלפוני למספר הרשום במאגר "אל תתקשרו אליי"), התש"ף–2020, של חברי הכנסת משה גפני ויעקב אשר.

שרן השכל: נא להצביע.

שרן השכל: מי בעד?

שרן השכל: מי נגד?

שרן השכל: הצבעה מס' 14 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 4 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – איסור על שיווק טלפוני למספר הרשום במאגר "אל תתקשרו אליי"), התש"ף

שרן השכל: –2020, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

שרן השכל: ארבעה בעד, אפס נגד.

שרן השכל: אני מצרפת להצבעה – ברוכי?

אליהו ברוכי: בעד.

שרן השכל: חברת הכנסת ברק?

קרן ברק: בעד.

שרן השכל: חבר כנסת אלחרומי?

סעיד אלחרומי: בעד.

שרן השכל: חבר הכנסת טאהא?

וליד טאהא: בעד.

שרן השכל: חבר הכנסת עמאר?

חמד עמאר: בעד.

שרן השכל: וחבר הכנסת לוי?

מיקי לוי: בעד.

שרן השכל: אני מכריזה: עשרה בעד, אפס נגד.

שרן השכל: הצעת החוק המוצמדת עברה ותעבור גם היא לוועדת הכלכלה.

שרן השכל: נעבור להודעה של מזכירת הכנסת.

שרן השכל: בבקשה.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושבת-ראש הישיבה, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונח היום על שולחן הכנסת הסכם בין ממשלת מדינת ישראל לבין ממשלת רומניה בתחום טכנולוגיות המידע והתקשורת.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

שרן השכל: תודה רבה לך, מזכירת הכנסת.

שרן השכל: אפשר לנעול את המליאה? תם סדר-היום.

שרן השכל: הישיבה הבאה תתקיים מחר, יום שלישי, כ"ו באלול התש"ף, 15 בספטמבר 2020, בשעה 16:00.

שרן השכל: ישיבה זו נעולה.