ישיבת מליאה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 55, 2020-07-15 00:00

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, אני פותח את הישיבה.

יריב לוין: היום יום רביעי, כ"ג בתמוז התש"ף, 15 ביולי 2020.

יריב לוין: אנחנו מתחילים, כמנהגנו ביום רביעי, בשאילתות דחופות.

יריב לוין: הראשונה שבהן – שאילתה דחופה מס' 36, בנושא תקיפת ראשי רשויות בצפון.

יריב לוין: אני מזמין את סגן השר לביטחון הפנים דסטה גדי יברקן לעלות לדוכן להשיב, ואת חבר הכנסת עוזי דיין לגשת למיקרופון באחד הצדדים – אתה יכול כאן או שם מאחור, כפי שנוח לך – על מנת להציג את השאילתה.

עוזי דיין: כבוד היושב-ראש, כנסת נכבדה, השאלה עוסקת בנושא של ביטחון אישי ברשויות מוניציפליות.

עוזי דיין: בליל 5-4 ביולי, מוצאי שבת, הותקף ביתו של ראש העיר שפרעם בצרורות של M16.

עוזי דיין: גם חייו של ראש המועצה המקומית יאנוח-ג'ת מאוימים, והוא מאובטח על ידי המשטרה.

עוזי דיין: השאלה: מה העלו החקירות עד כה, ואיך בכוונת המשרד להשיב את הביטחון שהתערער?

יריב לוין: תודה.

דסטה גדי יברקן: אדוני היושב-ראש, חברי חבר הכנסת עוזי דיין, מענה על השאלה הראשונה: בגין אירוע זה נפתחה חקירה, והיא מתנהלת על ידי היחידה המרכזית של המחוז הצפוני במשטרה.

דסטה גדי יברקן: בתיק זה בוצעו ומבוצעות פעולות חקירה רבות.

דסטה גדי יברקן: נכון לעת הזאת חקירת האירוע עודנה מתנהלת, ולפיכך לא נוכל למסור פרטים נוספים אודותיה.

דסטה גדי יברקן: לשאלה השנייה, האירוע השני – היו שני אירועים – נחקר על ידי היחידה המרכזית, אף היא במחוז צפון.

דסטה גדי יברקן: בגין אירוע זה בוצעו פעולות חקירה רבות.

דסטה גדי יברקן: נוכח העובדה שהטיפול טרם הסתיים גם במקרה הנ"ל, אני מנוע מלתת לך פרטים נוספים, אך בקרוב מאוד תושלם החקירה, וכמובן תוכל לקבל את התשובה, גם את תשובתנו.

דסטה גדי יברקן: מענה על שאלות נוספות שעלו?

דסטה גדי יברקן: אם יש לך עוד שאלה נוספת.

יריב לוין: בבקשה.

דסטה גדי יברקן: אבל אסיים להקריא לך.

דסטה גדי יברקן: מיגור האלימות המופנית כלפי עובדי ציבור במסגרת מילוי תפקידם, ובכללם ראשי רשויות, מטופל על ידי משטרת ישראל בכמה מישורים.

דסטה גדי יברקן: במישור החקירתי – עם קבלת תלונה או מידע אודות אלימות נגד עובד ציבור תפתח היחידה הנוגעת בדבר בחקירה לאיתור – תוך חתירה למיצוי, החשה והשלמה של ההליך החקירתי.

דסטה גדי יברקן: במקרים המתאימים, ובהתקיים העילות על פי החוק, יישקל מעצרו של החשוד.

דסטה גדי יברקן: הובא החשוד להארכת מעצר ושוחרר על ידי בית המשפט בניגוד לעמדת המשטרה, יתבקש עיכוב ביצוע השחרור לצורך הגשת ערר לבית המשפט המחוזי.

דסטה גדי יברקן: היה והחשוד מצוי במעצר, ייעשה כל מאמץ לסיים החקירה בתוך תקופת מעצרו, וככל שנמצאו ראיות, יועבר התיק ללא דיחוי ליחידת התביעות או לפרקליטות הרלוונטית.

דסטה גדי יברקן: לעניין עילת סגירה, יחידות החקירה הונחו כי תיק חקירה הטומן בחובו אלימות כלפי עובד ציבור לא ייסגר בעילת אי-התאמה להליך הפלילי אלא באישור דרג תביעתי.

דסטה גדי יברקן: במישור האבטחתי, מלבד המישור החקירתי, מתבצעת הערכת מצב בראשות סממ"ז בכדי להקצות לעובד הציבור המאוים סל אבטחה הנגזר מרמת האיום שנקבעת בעניינו על ידי המשטרה.

דסטה גדי יברקן: יצוין כי מדובר בתהליך שחוזר על עצמו בכל חודש עד לסיכולו המלא של האיום.

דסטה גדי יברקן: המחוז הצפוני במשטרה רואה בחומרה אירועי אלימות כנגד נושאי תפקידים ציבוריים ולא חוסך באמצעים לפענח תיקים פליליים אלה.

דסטה גדי יברקן: פיקוד המחוז עוקב באופן אישי אחר התפתחות התיקים שמטופלים על ידי צוות החקירה ברמה המחוזית – גם במחוז, גם במשרד לביטחון פנים.

דסטה גדי יברקן: בפיקוד המשטרה רואים את הנושא הזה בחומרה רבה, בעיקר גם בתקופה האחרונה, של הקורונה.

דסטה גדי יברקן: הפשיעה בגל הראשון יחסית ירדה, אבל עדיין, גם בנושא הזה, בתקופה הזו, אחת לפרק זמן קצר אנחנו מקבלים את הדברים הללו.

דסטה גדי יברקן: המשטרה בהחלט שמה את הנושא הזה במוקד.

יריב לוין: תודה.

יריב לוין: שאלה נוספת לחבר הכנסת עוזי דיין.

יריב לוין: בבקשה.

עוזי דיין: תודה רבה לידידי, באמת, סגן השר לביטחון הפנים.

עוזי דיין: התשובה מובנת.

עוזי דיין: אני מניח שהיא נכונה בכל מילה, אבל זה לא נותן את התוצאות ולכן יש לי שתי שאלות.

עוזי דיין: כיוון שהייתי גם ביאנוח וגם בשפרעם וגם דיברתי עם האנשים, עולות שתי שאלות שאני מציף אותן: אחת, האם לא נכון במצבים כאלה – והאם אתם מתכוננים להביא יותר כוח לאזור כדי שהאזרחים יראו שמתייחסים לזה ברצינות?

עוזי דיין: בשני המקומות מדובר ביישובים מאוד צפופים, ואנשים פשוט מפחדים ומאבדים אמון, מה עוד שזה ראש הרשות שלהם.

עוזי דיין: אם הוא, הם אומרים לי, מה יקרה עם האחרים?

עוזי דיין: אז אחד, האם אתם מתכוונים להביא לשם כוחות, ולא רק לנהל חקירה מושכלת?

עוזי דיין: דבר שני, נראה מהשטח שפה מדובר ברעה חולה גדולה, שנובעת ממשפחות פשע שעברו למגזר אחרי שהמשטרה פעלה ברצינות במשך שנים נגד ארגוני פשע, נקרא להם יהודיים.

עוזי דיין: וכאן זה עבר לחברה הערבית פשוט כי הטיפול היה טוב, יעיל ואפקטיבי במגזר היהודי.

עוזי דיין: לכן השאלה היא: האם מתוכננת להיעשות פעילות כזאת כנגד משפחות הפשע, מה שיוביל, להערכתי, ולכן אני שואל גם אתכם – לעשות פעילות מנע כזאת נגד משפחות הפשע כדי להחזיר את הביטחון האישי לרחוב, במקרה הזה, בשני יישובים דרוזיים.

יריב לוין: אם מותר לי, אדוני סגן השר, בהמשך לדברים החשובים של חבר הכנסת דיין, אני מוכרח לומר לך, אני חושב שהנושא הזה הוא באמת נושא קריטי.

יריב לוין: הוא מקרין על הכול – הוא מקרין על היכולת של נבחרי הציבור למלא את תפקידם ללא מורא.

יריב לוין: הוא מקרין על היכולת שלהם לטפל בנושאי אכיפה שהם אחראים להם, והוא כמובן מקרין על הביטחון של כלל התושבים.

יריב לוין: אני מוכרח לומר לך שאני חושב שחבר הכנסת דיין אפילו היה מאוד זהיר בדברים שלו, אבל, חבר הכנסת דיין, אני מניח שגם אתה שמעת – עולה תחושה מאוד קשה מהשטח, הרגשה שזה לא מטופל כמו שצריך, שהדברים לא קורים.

יריב לוין: יכול להיות שבאמת נעשים דברים מאחורי הקלעים שאנחנו לא יודעים עליהם, וגם אי-אפשר, מטבע הדברים, לחשוף אותם.

יריב לוין: אבל בהמשך לדברים שאמר כאן חבר הכנסת דיין, התחושה היא שצריך לראות את הדברים בשטח, שאנשים ירגישו שעל אירועים כאלה לא עוברים לסדר-היום, ושהאנשים האלה, ראשי המועצות שהותקפו, זוכים פה גם להגנה מלאה, גם למאמץ חקירתי מלא וגם לגיבוי מוחלט של רשויות אכיפת החוק כדי שיוכלו למלא את תפקידם.

דסטה גדי יברקן: בהחלט, אדוני היושב-ראש – – –

עוזי דיין: נכון מאוד.

עוזי דיין: אני רק אסיים, ברשותכם.

עוזי דיין: זה בעיקר חריף כשזה נעשה – אנשים אומרים: אם זה היה ברעננה או בהרצליה, לא היו נוהגים בצורה כזאת.

עוזי דיין: ויש גם לומר – פוליטיקה: מדובר בשתי רשויות של הליכוד, של ליכודניקים שנבחרו לראש הרשות.

דסטה גדי יברקן: קודם כול, רק הערה לדבריך, חבר הכנסת עוזי דיין.

דסטה גדי יברקן: מבחינתנו אין הבדל מאיזו מפלגה ראש העיר.

דסטה גדי יברקן: מחובתנו לתת שירות והגנה לביטחונם האישי ולביטחונם של אזרחי מדינת ישראל באשר הם.

דסטה גדי יברקן: אנחנו כמשרד ממשלתי, אני כסגן שר, גם אני וגם השר אוחנה באנו לשרת את כלל אזרחי ישראל.

דסטה גדי יברקן: לגופו של עניין, אדוני היושב-ראש, בהחלט דייקת בתיאור שלך.

דסטה גדי יברקן: הנושא הזה של פשיעה במגזר הערבי הוא נושא שמדיר שינה לא רק מהתושבים ומראשי רשויות אלא ממשטרת ישראל ומכל הגופים הביטחוניים שעוסקים בנושא.

דסטה גדי יברקן: << אחרי_כן >> גם השר לביטחון פנים וגם אני לקחנו את הנושא הזה כיעד לאומי.

דסטה גדי יברקן: זה נושא לאומי, ואנחנו הולכים להתעסק בזה, וגם עסקו בכך.

דסטה גדי יברקן: יש את המינהלת, שעומד בראשה ניצב, והיא אכן עשתה את עבודתה, מה שהיא יכלה.

דסטה גדי יברקן: יש שם חוסר בכוח אדם, ואנחנו בדיוק עכשיו עוסקים בנושא הזה בתקציב המדינה, בתקווה שזה יבוא בקרוב ויקבל גם ביטוי בנושא הזה.

דסטה גדי יברקן: יחד עם זאת, באמת מילה טובה גם לראשי הרשויות במגזר הערבי, הדרוזי, הצ'רקסי, שבאמת מגלים מנהיגות, בחלקם, באזורים שהם אזורי חיכוך.

דסטה גדי יברקן: נקודה לשיפור – הם אזרחי ישראל הערבים, וזה צריך לבוא גם מתוך האזרחים.

דסטה גדי יברקן: כשמגיעים ראשי רשויות ומבקשים שיתוף פעולה בנושא הזה, יש שם עדיין מה לשפר.

דסטה גדי יברקן: המשטרה, והמשרד לביטחון פנים, כגורם שאחראי למשטרה, נעשה הכול כדי שהדבר הזה לא יחזור על עצמו, בוודאי אחת לכמה – אני מתכוון באופן אישי, והנושא הזה גם תחת אחריותי, לקיים סבב שיחות, פגישות, קודם כול עם המנהיגים בבית פה.

דסטה גדי יברקן: נוסף על כך, להסתובב עם ראשי רשויות ולשבת עם אנשים.

דסטה גדי יברקן: כל עוד אין שיתוף פעולה מהשטח, הנושא הזה יכול עדיין להיות נפיץ.

סמי אבו שחאדה: במלחמה בפשע מאורגן בעולם אין שיתוף פעולה.

סמי אבו שחאדה: הדבר הזה צריך להיעלם מן העולם.

סמי אבו שחאדה: בפשע מאורגן יש משטרה שמתפקדת או לא מתפקדת.

סמי אבו שחאדה: לא באיטליה ולא בארצות הברית אין, אין דברים כאלה.

סמי אבו שחאדה: הקהילה, ברגע שאיבדה את תחושת האמון שלה ואת האמון שלה במשטרה, לא משתפת פעולה, כי הם מתים.

סמי אבו שחאדה: זה לא קורה.

סמי אבו שחאדה: התפיסה הזאת צריכה להשתנות, להיעלם מהעולם.

סמי אבו שחאדה: פשיעה מאורגנת – יש משטרה שמטפלת.

סמי אבו שחאדה: לא יודעת לטפל?

סמי אבו שחאדה: מתפטרים.

דסטה גדי יברקן: חבר הכנסת אבו שחאדה, אני אגיד לך, אמר חבר הכנסת עוזי דיין, ובצדק, שאם זה היה קורה ברעננה, המשטרה הייתה מטפלת אחרת.

דסטה גדי יברקן: כשזה קורה ברעננה הקהילה ברעננה משתפת פעולה ומצביעה על אדם שיש לו, כנראה, נשק.

דסטה גדי יברקן: הקהילה, השכנים והסביבה יהיו יחד עם המשטרה כדי לסייע.

דסטה גדי יברקן: במקרה הזה, רוב האזרחים – זה לא אומר שכל ערביי ישראל יש להם נשקים.

סמי אבו שחאדה: – – –

דסטה גדי יברקן: זה לא הנושא.

דסטה גדי יברקן: הנושא הוא שאנחנו צריכים שיתוף פעולה יחד עם האזרחים בשטח.

דסטה גדי יברקן: ואנחנו נעשה הכול כדי שזה יקרה.

דסטה גדי יברקן: אתה יודע שאני מחויב באופן אישי.

דסטה גדי יברקן: שוחחתי על כך עם כל חברי הכנסת האפשריים.

דסטה גדי יברקן: אנחנו נעשה את הפגישות הללו, נגיע.

דסטה גדי יברקן: אנחנו לא נחסוך, לא באמצעים ובטח לא במאמצים כנים.

דסטה גדי יברקן: לעניין הזה יש, מה שנקרא – בשביל טנגו צריך שניים.

דסטה גדי יברקן: יש את המדינה ויש את המשטרה, ויש את ראשי הרשויות כגוף שלישי, שבאמת עושים עבודה נאמנה וטובה למען התושבים שבחרו אותם לנהל את העיר.

דסטה גדי יברקן: אבל יחד עם זאת, כשיש משפחות ויש אנשים – אני מבין שיש כאן פחד ורתיעה.

דסטה גדי יברקן: בנושא של משפחות הפשע בקרב היהודים המשטרה טיפלה כי הקהילה שיתפה, האנשים שיתפו.

דסטה גדי יברקן: תמיד ידענו מה יש.

דסטה גדי יברקן: אבל אם היום המשטרה נכנסת ליישוב ערבי, קודם כול הסביבה – לא כולם, חלק – מתחילים לגבות את אותו בן אדם.

דסטה גדי יברקן: אנחנו צריכים שיתוף פעולה יחד עם התושבים.

דסטה גדי יברקן: הנושא הזה הוא לאומי.

דסטה גדי יברקן: הוא לא רק שלך, חבר הכנסת אבו שחאדה.

דסטה גדי יברקן: הוא לא רק שלי כסגן השר לביטחון הפנים.

דסטה גדי יברקן: זו פצצה מתקתקת של כל החברה ואנחנו צריכים לטפל.

דסטה גדי יברקן: אי-אפשר להסתתר מאחור ולהגיד: טוב, המשטרה לא עושה?

דסטה גדי יברקן: השר יתפטר.

דסטה גדי יברקן: לא.

דסטה גדי יברקן: ראש העיר לא עשה?

דסטה גדי יברקן: ראש העיר יתפטר.

דסטה גדי יברקן: מה עם שיתוף הפעולה של התושבים בשטח?

דסטה גדי יברקן: בסוף הם אלה שסובלים שם.

יריב לוין: תודה, אדוני, סגן השר.

יריב לוין: ברשותך, עוד הערה אחת.

יריב לוין: אני מציע בכל אופן לעשות איזושהי הבחנה וגם טיפול מותאם.

יריב לוין: אני לא חושב שכל דבר שנוגע לציבור הערבי רלוונטי למגזר הדרוזי ולהפך.

דסטה גדי יברקן: נכון, נכון.

דסטה גדי יברקן: בהחלט.

יריב לוין: מדובר באמת בשני מגזרים שונים ונפרדים, כל אחד עם המאפיינים שלו והצרכים שלו.

יריב לוין: אני חושב שנכון גם לתת להם התייחסות פרטנית ולא כוללנית.

יריב לוין: אני מניח שאתם אמונים על העניין הזה, אבל אני חושב שחשוב להבהיר גם את הנקודה הזאת.

דסטה גדי יברקן: אדוני היושב-ראש, אתה צודק בהחלט.

דסטה גדי יברקן: גם השר וגם אני, אנחנו מחלקים – כל בעיה והפתרונות שלה, וצריך להתאים את הפתרון לבעיה, ולא תשובה שנכונה לכולם.

דסטה גדי יברקן: הנושא הזה הוא קודם כול שיח.

דסטה גדי יברקן: בסופו של דבר מדובר באנשים.

דסטה גדי יברקן: כל עוד יש קירוב, כל עוד יש שיח ויושבים בשולחן עגול – במקרה הזה רחב, שני מטר מרחק עם מסכות – אנחנו יכולים לעשות את זה.

דסטה גדי יברקן: זה לא דבר חדש.

דסטה גדי יברקן: בנושא הזה צריך להיות טיפול ממדרגה ראשונה.

דסטה גדי יברקן: אנחנו מאמינים שזה קודם כול נושא לאומי.

דסטה גדי יברקן: מרגע שזה נושא לאומי, הוא לא עניין פוליטי, ואנחנו צריכים להציל חיי אדם.

דסטה גדי יברקן: לא יכול להיות שהתושבים, לא משנה באיזו עיר, יפחדו שהשכן שלהם מחזיק נשק והוא עלול, חס וחלילה, כחלק מחיסול חשבונות פליליים כאלה ואחרים או משפחתיים – אנחנו מידרדרים גם לאלימות שגובה קורבנות, והנושא הזה חייב טיפול.

דסטה גדי יברקן: גם השר וגם אני עוסקים בנושא הזה.

דסטה גדי יברקן: אני מתכוון לעשות סיור ופגישות.

דסטה גדי יברקן: אני יודע שלא בסיורים ולא בפגישות פותרים, אבל עצם זה שיושבים ומעלים את הבעיה, מעלים את הסוגיה הזאת, מדברים עליה, מקצים משאבים ומקצים כוח אדם – דיברת קודם, חבר הכנסת דיין, על הקצאת כוח אדם.

דסטה גדי יברקן: כרגע, בימים אלה, אלפי שוטרים ושוטרות במשטרת ישראל מועסקים בעיקר בגלל הקורונה.

דסטה גדי יברקן: אני חושב שהתקופה הזאת לא דומה לשעת שגרה, ואנחנו מדברים כמובן על תקופה שתהיה נורמלית.

דסטה גדי יברקן: בעניין הזה, גם המינהלת, גם אני וגם השר יושבים ושוקדים איך אנחנו נביא לנורמליות בנושא הזה.

דסטה גדי יברקן: נעשה הכול, גם באמצעים וגם ברצון.

עוזי דיין: – – – של משפחות פשע, והציבור ישתף עם זה פעולה מאוד.

עוזי דיין: הוא מחכה לזה.

דסטה גדי יברקן: תאמין לי, אני לא אפרט לך בדיוק איזה ישיבות היו לנו בנושא הזה.

דסטה גדי יברקן: אנחנו הולכים לעסוק בזה.

דסטה גדי יברקן: סמוך עלינו, למרות שקשה לסמוך על מי שאומר "סמוך עליי", אבל אנחנו נימדד במבחן התוצאה.

דסטה גדי יברקן: תודה, אדוני היושב-ראש.

יריב לוין: תודה רבה, אדוני סגן השר, על התשובות המפורטות.

יריב לוין: אני מזמין את סגן שר האוצר יצחק כהן להשיב על שאילתה דחופה מס' 34, בנושא: מס הכנסה ברמלה מאפשר תיאום מס לתרומות רק מאוקטובר, ואת חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי לגשת למיקרופון על מנת להציג את השאילתה.

מיכאל מלכיאלי: תודה רבה.

מיכאל מלכיאלי: אדוני היושב-ראש, אדוני סגן השר הרב יצחק כהן, מס הכנסה ברמלה לא מאפשר תיאום מס לתרומות אלא מחודש אוקטובר.

מיכאל מלכיאלי: אין בכך היגיון, בוודאי לא לתורמים בראשית השנה, ויש בכך לגרום לצמצום התרומות.

מיכאל מלכיאלי: רצוני לשאול: 1.

מיכאל מלכיאלי: האם זה הנוהל בכל הסניפים בארץ?

מיכאל מלכיאלי: 2.

מיכאל מלכיאלי: אם כן – מה ההיגיון בנוהל הזה?

מיכאל מלכיאלי: 3.

מיכאל מלכיאלי: האם משרדך ינחה לאפשר תיאומי מס לתרומות בכל חודשי השנה?

מיכאל מלכיאלי: תודה.

יריב לוין: בבקשה.

יצחק כהן: ידידי וחברי הרב מלכיאלי, יושב-ראש סיעת ש"ס, אתה חבר כנסת כל כך נמרץ, כל כך חרוץ, פרלמנטר מצטיין.

יצחק כהן: אני לא יודע מה המקור של השאילתה הזאת כי בטלפון קטן לא היית מעסיק לא את היושב-ראש, לא את הנשיאות ולא אותי בתשובה על שאילתה, בטלפון קטן היינו פותרים את זה.

יצחק כהן: אני לא מבין מה עומד מאחורי השאילתה הזאת.

יצחק כהן: אני מקווה שהבנת אותי.

יצחק כהן: אני אוהב אותך אהבת נפש, אבל להבא תדע, דברים כאלה – תגיד לזה שמכין לך – עם טלפון קטן פותרים את הבעיה תוך שנייה וחצי.

יצחק כהן: לא צריך להעסיק לא את הנשיאות, לא את היושב-ראש, לא את המזכירה ולא את חברי הכנסת בשאילתות מהסוג הזה.

יצחק כהן: חבל.

יצחק כהן: זה מכשיר לדברים חשובים.

יצחק כהן: על כל פנים, שאלת – תקבל תשובה כדי שגם צביקה יעקובזון ישמע את התשובה.

יצחק כהן: עמדת רשות המיסים – וכך פועלים כל המשרדים האזוריים – היא שניתן לערוך תיאום מס בכל חודשי השנה, לרבות תיאום מס בגין תרומות.

יצחק כהן: מבדיקה שערכה רשות המיסים בעקבות הפנייה עולה כי מדובר בבעיה נקודתית.

יצחק כהן: כפי שאמרתי לך, אנחנו נפתור אותה בשיחת טלפון.

יצחק כהן: כעת, גם במשרד השומה ברמלה ניתן לערוך תיאום מס כאמור בכל חודשי השנה.

יצחק כהן: הבנת, צביקה?

יצחק כהן: תודה.

יריב לוין: חבר הכנסת מלכיאלי, אחרי דברי התוכחה האלה אתה אומר: לא צריך שאלות נוספות.

מיכאל מלכיאלי: לא מזמין תוכחה נוספת.

יריב לוין: אני אומר גם לסגן השר כהן, אנא תישאר איתנו להשיב גם על השאילתה הבאה.

יריב לוין: זה בסדר, לפעמים רוצים שגם הציבור יראה שהנושא מטופל.

יצחק כהן: המכשיר הזה כל כך טוב, שאילתות לשרים, אתה מבין?

יצחק כהן: והנשיאות מאשרת את זה – חבל.

יריב לוין: הינה, הועלתה בעיה ונפתרה, ככה שאני חושב שבסך הכול זה טוב מבחינת כולם.

יריב לוין: אני מבקש לעבור עכשיו לשאילתה דחופה מס' 35, בנושא:

יריב לוין: החלטת בית המשפט בעניין דמי ליווי לבעלי תעודת עיוור.

יריב לוין: אני מזמין את חבר הכנסת סמי אבו שחאדה להציג את השאילתה.

יריב לוין: בבקשה.

סמי אבו שחאדה: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אגב, אני אשמח לקבל תשובה ברורה בעניין: הייתה החלטה של בית המשפט העליון להעלות את דמי הליווי לאנשים שהם בעלי תעודת עיוור/לקוי ראייה ועדיין לא – – –

יריב לוין: לא, לא, חבר הכנסת אבו שחאדה, אתה צריך להקריא מילה במילה את השאילתה, אין ברירה.

יצחק כהן: כלמה-כלמה.

יריב לוין: זה הנוהג.

סמי אבו שחאדה: אוקיי.

סמי אבו שחאדה: מתי מתכוון המשרד להעביר את התוספת לזכאים?

סמי אבו שחאדה: תודה.

יצחק כהן: תודה.

יצחק כהן: תשלום התוספת לקצבאות דמי הליווי הוא באחריות משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.

יצחק כהן: משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים הודיע כי יחל בתשלום דמי הליווי המורחבים בהתאם לפסיקת בג"ץ החל מהחודש הקרוב.

יצחק כהן: תשלום התוספת עבור החודשים שחלפו מאז דצמבר 2018 צפוי להיות מוסדר עם קבלת חוק התקציב לשנת 2020, והלוואי שיאשרו אותו כבר מייד.

יצחק כהן: תלחצו לאשר את תקציב 2020, ואז תשלום התוספת עבור החודשים שחלפו מאז, מדצמבר 2018, יהיה מוסדר מיידית.

יריב לוין: שאלה נוספת, בבקשה, חבר הכנסת אבו שחאדה.

סמי אבו שחאדה: אדוני, לפני שכתבתי את השאילתה דיברתי עם המשרד, ולמנכ"ל משרד הרווחה לא הייתה תשובה, כי הוא אמר שזה נמצא באוצר.

סמי אבו שחאדה: עכשיו האוצר אומר לנו שזה תלוי בתקציב, שאנחנו לא יודעים מתי יעבור, כך שאנחנו לא יודעים מתי תתבצע החלטת בית המשפט.

סמי אבו שחאדה: זו לא תשובה שאפשר להגיד תאריך x ותאריך y.

סמי אבו שחאדה: אני באמת לא מבין את התשובה.

יצחק כהן: חבר הכנסת, קיבלת שתי תשובות: תשובה אחת, החל מהחודש הקרוב, בהתאם לפסיקת בג"ץ, יחל תשלום דמי הליווי.

יצחק כהן: זו תשובה אחת.

יצחק כהן: תשובה שנייה: את הרטרואקטיבי, מדצמבר 2018, נוכל לתת כאשר נאשר את תקציב 2020, כי זה בתוך התקציב.

יצחק כהן: פאהם?

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: אנחנו עוברים לשאילתה הבאה, וגם כאן ישיב סגן שר האוצר חברנו יצחק כהן, בנושא: קידום חוק שיפגע בעצמאות הביטוח הלאומי.

יריב לוין: אני מזמין את חבר הכנסת עופר כסיף, בבקשה.

עופר כסיף: כבוד היושב-ראש, כבוד סגן השר, חבריי חברי הכנסת, החוק שמוצע נועד למנוע מהביטוח הלאומי להפסיק להעביר לאוצר את עודפי התקציב שלו.

עופר כסיף: רצוני לשאול: 1.

עופר כסיף: האם מובטחת החזרת כספי המבוטחים המועברים לאוצר לשם קצבאות, לכשיתבקשו?

עופר כסיף: 2.

עופר כסיף: כיצד תבטיח שכספי הביטוח הלאומי לא ישמשו לצרכים אחרים או כיסוי גירעון?

יצחק כהן: תודה.

יצחק כהן: חבר הכנסת כסיף, אגב, אני מוכן לתרום לך מסכה, אם אין לך מסכה.

יצחק כהן: יש לך מסכה?

יצחק כהן: התשובה: כלל כספי המבוטחים המועברים לאוצר מושקעים באג"ח ממשלתיות, אגרות חוב ממשלתיות.

יצחק כהן: מחצית מהסכום מושקע באג"ח מיועדות עם ריבית מסובסדת של 5.5% צמוד למדד – הרבה מוסדיים היו קונים את זה מייד – ומחצית הסכום מושקע באג"ח ממשלתיות בהתאם לריבית השוק.

יצחק כהן: כלל הכספים שהושקעו על ידי המוסד לביטוח לאומי שולמו על ידי משרד האוצר יחד עם הריבית המסובסדת לאורך כל השנים.

יצחק כהן: אני חוזר: לאורך כל השנים.

יצחק כהן: המדינה מכירה בהתחייבותה למוסד ולמבוטחים ורושמת את התחייבויותיה בדוחות הכספיים של המדינה.

יצחק כהן: כמו כן, נכון שהמדינה תהיה מאחורי המוסד בעת משבר, על מנת לוודא שהמוסד מסוגל להמשיך ולעמוד בתשלום הקצבאות.

יצחק כהן: לראיה, כאשר היה חשש השנה שהמוסד ייכנס לגירעון תזרימי בשל הגידול במספר המובטלים והקיטון בהכנסותיו, משרד האוצר התייצב מאחורי המוסד לביטוח לאומי והבטיח פירעון מוקדם של השקעות המוסד במידה שיעלה צורך.

יצחק כהן: כאמור, עודפי הביטוח הלאומי מושקעים באג"ח ממשלתיות ונרשמות התחייבויות של המדינה בגינם.

יצחק כהן: עד כה המדינה עמדה בכל התחייבויותיה כלפי המוסד ותמשיך לעשות כך גם בעתיד.

יצחק כהן: לדוגמה, בשנת 2019 שולמו למוסד לביטוח לאומי 8.2 מיליארד ש"ח כתשלומי ריבית ו-13.3 מיליארד – פדיון הקרן.

יריב לוין: תודה.

יריב לוין: שאלה נוספת לחבר הכנסת כסיף.

יריב לוין: בבקשה.

עופר כסיף: אדוני סגן השר, האוצר חייב לביטוח הלאומי קרוב ל-400 מיליארד שקל.

עופר כסיף: את זה אמר גם מר מאיר שפיגלר, מנכ"ל הביטוח הלאומי.

עופר כסיף: אני חוזר על המספר ההזוי הזה: האוצר חייב לביטוח לאומי קרוב ל-400 מיליארד שקל.

עופר כסיף: החוב הזה בא על חשבון המבוטחים והזכאים, בעיקר עכשיו, בזמן הקורונה, כשמחפשים מקורות תקציביים לכל מיני דברים.

עופר כסיף: מה מתכוון השר לעשות כדי לפתור את הדבר הזה ולהביא את הסאגה השערורייתית הזאת לסיומה?

יצחק כהן: אין פה סאגה ואין שערורייה.

יצחק כהן: אם יש פה סאגה ושערורייה, אז זו ההתנהלות של מנכ"ל הביטוח הלאומי מר מאיר שפיגלר.

יצחק כהן: אני לא יודע מאיפה הוא מצא את המספר הזה, וכפי שאמרתי לך, המדינה עומדת בכל ההתחייבויות שלה כלפי המוסד לביטוח לאומי, ואני לא יודע איך המוסד לביטוח הלאומי היה מתנהל שעה אחת בלי החסות והערבות של המדינה.

יצחק כהן: תודה.

יריב לוין: תודה לסגן השר כהן.

יריב לוין: אני רק אומר שמאחר שמנכ"ל המוסד לביטוח לאומי לא נמצא כאן ולא יכול להגיב – אז אני יכול לפחות לומר שלהתרשמותי הוא עושה עבודה טובה.

יצחק כהן: גם שר האוצר לא נמצא פה והוא לא יכול להגיב על ההתקפות נגדו.

יריב לוין: לא, לא, בשביל זה אתה נמצא, אדוני סגן השר, בצורה הכי חדה וברורה שיכולה להיות.

יריב לוין: אני גם מודה לך על התשובות החדות, הברורות והיעילות.

יריב לוין: איך אומרים, אין יעיל מזה.

יצחק כהן: תודה, יקירי.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: [הצעת חוק פ/1506/23; נספחות.

יריב לוין: ]

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, אנחנו סיימנו את פרק השאילתות הדחופות ואנחנו עוברים להצעות חוק לדיון מוקדם.

יריב לוין: הראשונה שבהן: הצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון – מידע בדבר עמידת מעסיקים פרטיים גדולים ביעד הייצוג ההולם), התש"ף

יריב לוין: –2020, הצעתם של חברי הכנסת עינב קאבלה ומשה ארבל.

יריב לוין: ההצעה קיבלה פטור מחובת הנחה, היא בתמיכת הממשלה.

יריב לוין: תנמק את ההצעה חברת הכנסת עינב קאבלה, בבקשה.

עינב קאבלה: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אני רואה בכך זכות גדולה להוביל את קידומה לקריאה טרומית של הצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון – מידע בדבר עמידת מעסיקים פרטיים גדולים ביעד הייצוג ההולם), התש"ף–2020.

עינב קאבלה: זוהי הצעת החוק הראשונה שבחרתי להגיש עם כניסתי לכנסת ואני שמחה שביחד עם חברי חבר הכנסת משה ארבל, שהגיש אותה עימי, אנו נמשיך ונפעל להעביר אותה בכנסת עד לאישורה בקריאה שנייה ושלישית, בעזרת השם, מתוך ראייה משותפת כי קידום תעסוקת אנשים עם מוגבלות איננה מעשה חסד, אלא מעשה שנועד להפוך את החברה הישראלית לחברה מכילה וצודקת יותר.

עינב קאבלה: חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח–1998, מטיל על עסקים חובה לדאוג לייצוג הולם של אנשים עם מוגבלות בקרב עובדיהם.

עינב קאבלה: בהתאם להוראות צו ההרחבה לעידוד והגברת התעסוקה של אנשים עם מוגבלות, שהייתה לי הזכות להיות שותפה לגיבושו, במקום עבודה במגזר הפרטי שיש בו 100 עובדים ומעלה ייצוג הולם ייחשב אם לפחות 3% מן העובדים הם אנשים עם מוגבלות.

עינב קאבלה: כיום, למעסיקים הפרטיים שעליהם חלה החובה אין כלים למדוד כמה מעובדיהם הם אנשים עם מוגבלות, ולכן אין להם דרך לדעת אם הם עומדים בחובת הייצוג ההולם המוטלת עליהם על פי דין.

עינב קאבלה: לעומת זאת, לגבי מעסיק ציבורי גדול, כהגדרתו בחוק, מנגנון המדידה כאמור כן קיים היום.

עינב קאבלה: אזכיר בהקשר זה כי בגופים ציבוריים חובת הייצוג ההולם קבועה בחוק, ולפיה גוף ציבורי שמעסיק 100 עובדים ומעלה, כלומר גוף ציבורי גדול, חייב להבטיח כי לפחות 5% מבין עובדיו הם אנשים עם מוגבלות.

עינב קאבלה: תיקון 15 לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, שעבר לפני כמה שנים, הוא שקבע את כלי המדידה לגבי מעסיק ציבורי גדול בחובת הייצוג ההולם, ובנוסף קבע גם את הקריטריונים שעל פיהם נמדד שיעור הייצוג ההולם.

עינב קאבלה: מנגנון המדידה הקיים כיום בחוק לגבי מעסיק ציבורי גדול – ואותו אנו מבקשים בהצעת החוק להחיל כעת גם על מעסיק פרטי גדול – קובע מיהם הגופים המוסמכים להעביר למוסד לביטוח לאומי נתונים על עובדים עם מוגבלות משמעותית, כלומר אותם עובדים העומדים בקריטריונים המנויים בתוספת הרביעית לחוק.

עינב קאבלה: בהצעת החוק אנו מבקשים לקבוע כי פעולותיו של המוסד לביטוח לאומי בעניין מעסיק ציבורי יבוצעו גם באשר למעסיק פרטי; כלומר שהמוסד לביטוח לאומי יבחן את הנתונים שהתקבלו מהגופים המוסמכים, כגון משרד הבריאות, משרד הביטחון, רשות המיסים וכיוצא בזה, ואת הנתונים שברשותו, יצליב אותם עם רשימת המעסיקים הפרטיים הגדולים, ויעביר לנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות הודעה על מידת עמידתם של המעסיקים ביעד הייצוג לפי רמות שהצעת החוק קובעת.

עינב קאבלה: עוד קובעת הצעת החוק כי הנציבות תפרסם באתר האינטרנט שלה את מידת עמידתו של כל מעסיק פרטי גדול ביעד הייצוג ההולם, לפי ההודעה שמסר לה המוסד לביטוח לאומי, בתוך 14 ימים מיום שנמסרה לה ההודעה.

עינב קאבלה: למעשה, הצעת החוק מבקשת להחיל, בהתאמות, את עיקרי ההסדר החל על מעסיק ציבורי גדול הנוגע לחובת מדידה, מנגנון המדידה וחובת הפרסום, גם על מעסיק פרטי.

עינב קאבלה: אני סבורה כי קיים ערך ציבורי בפרסום המידע, ובנוסף פרסום המידע יעודד מעסיקים לפעול כדי לעמוד בהוראות הדין בקשר לחובות הייצוג ההולם ויגביר את העסקתם של אנשים עם מוגבלות במשק.

עינב קאבלה: הצעת החוק נועדה לחזק הלכה למעשה את יכולת היישום של החובה החשובה להעסיק אנשים עם מוגבלות ולעודד כניסה שלהם למעגל העבודה.

עינב קאבלה: הנושא מקבל משנה תוקף וחשיבות דווקא בתקופה המאתגרת והמורכבת שבה אנו מצויים, אשר במהלכה עובדים רבים הוצאו לחל"ת, ובהם רבים מהעובדים הם אנשים עם מוגבלות.

עינב קאבלה: לסיום, אני מבקשת להדגיש כי תרומתה של הצעת החוק, בעיניי היא לא רק עבור אנשים עם מוגבלות, אלא בראש ובראשונה עבור החברה הישראלית.

עינב קאבלה: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: ישיב על הצעה סגן השר משולם נהרי.

יריב לוין: בבקשה.

קריאה: – – –

יריב לוין: אתה לא אשם.

משולם נהרי: ערבות הדדית.

יריב לוין: כן.

יריב לוין: היא בהחלט דרושה, אם כי אני לא בטוח שזה המקרה המתאים.

משולם נהרי: יש ערבות הדדית ויש ערבוביה.

יריב לוין: כן.

יריב לוין: אני מקבל את האבחנה.

יריב לוין: בבקשה.

משולם נהרי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, תשנ"ח–1998, קובע כי על מעסיק לדאוג לכך שיהיה ייצוג הולם של אנשים עם מוגבלות בקרב המועסקים אצלו.

משולם נהרי: בהמשך, סעיף 9ב לחוק קובע כי שיעור הייצוג ההולם אצל מעסיק ציבורי גדול, כהגדרתו בסעיף 9ב(א) לחוק, הוא כאשר לפחות 5% מהעובדים עונים על הגדרת "עובדים עם מוגבלות משמעותית".

משולם נהרי: מעסיק כאמור מחויב בפרסום העמידה ביעד הייצוג, וככל שהוא לא עמד ביעד הייצוג בשנה מסוימת, הוא צריך לפרסם תוכנית שנתית לקידום העסקת עובדים עם מוגבלות משמעותית, תוך הפקת לקחים – והגורמים אשר הביאו לאי-עמידה, בהתאם לנושאים המופיעים בחוק.

משולם נהרי: זאת ועוד, החוק מטיל על הביטוח הלאומי לבדוק אם מעסיק ציבורי גדול עמד בחובת הייצוג ההולם, בהתאם לרשימת המעסיקים המועברת אליו על ידי משרד העבודה ולמידע שנמסר לו באופן ישיר מגופים נוספים כגון שב"ס, מגן דוד אדום, המשטרה וצה"ל.

משולם נהרי: בכל הנוגע להעברת המידע לביטוח לאומי ועיבודו נקבעו גם תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (מסירת מידע ועיבודו לצורך עמידה ביעד הייצוג), התשע"ח–2017, שהינן באחריות שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.

משולם נהרי: כעת מוצע לקבוע כי גם מעסיקים במגזר הפרטי המעסיקים מעל 100 עובדים יידרשו לעמוד בחובת הייצוג ההולם כפי שהיא קבועה לגבי מעסיק ציבורי.

משולם נהרי: ההצעה תאפשר למעסיקים שצריכים כבר כיום לעמוד ביעד ייצוג – בהתאם לצו ההרחבה לעידוד והגברת התעסוקה של אנשים עם מוגבלות משנת 2014 – לקבל מידע בנוגע לעמידתם ביעד הייצוג באותו אופן שמקבל גוף ציבורי, ובהיבט זה יש לסייע למעסיקים פרטיים גדולים לבחון כמה מעובדיהם הם אנשים עם מוגבלות, ובהתאמה, לדעת אם הם עומדים בחובת הייצוג ההולם.

משולם נהרי: כיום העובדים אינם מחויבים לדווח למעסיקיהם על המוגבלות מטעמי פרטיות.

משולם נהרי: יעד הייצוג שנקבע בהצעת החוק לגבי מעסיקים פרטיים גדולים כאמור יהיה 3%, באופן התואם את צו ההרחבה.

משולם נהרי: כך, ככל שצו ההרחבה יגדיל את יעד הייצוג ההולם, חובת העמידה בייצוג ההולם תהיה בהתאם ליעד הגבוה שייקבע בצו ההרחבה.

משולם נהרי: הואיל והצעת החוק, בשונה מהמצב כיום, מחייבת פרסום של העמידה ביעד הייצוג, ועלולה לפגוע במעסיקים שכן עושים מאמצים כנים לשילוב, וכן בהתייחס לפער שעלול להיות בין חובת הייצוג של אדם עם מוגבלות משמעותית, לפי הצעת החוק, לעומת צו ההרחבה הקיים – מוצע לבחון את ההצעה תוך שמיעת ארגוני המעסיקים והעובדים החתומים על ההסכם הקיבוצי שהורחב, וזאת כנהוג ביחסי עבודה, כדי לקדם את המטרה המשותפת ואת ההירתמות לשילוב אנשים עם מוגבלות.

משולם נהרי: ההצעה עלתה בוועדת שרים לענייני חקיקה, ועמדת הממשלה היא לתמוך בקריאה טרומית, בגלל המטרה החשובה של שילוב אנשים עם מוגבלות בעבודה.

משולם נהרי: זה חשוב מאוד.

משולם נהרי: התמיכה היא, כמובן, בכפוף לתיאום עם זרוע העבודה במשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, משרד המשפטים ומשרד האוצר.

משולם נהרי: האם גברתי מקבלת?

עינב קאבלה: – – –

משולם נהרי: כן?

משולם נהרי: אני מציע לתמוך בהצעה.

יריב לוין: תודה רבה לסגן השר נהרי.

יריב לוין: חבר הכנסת ארבל, לצערי, אני לא יכול לאפשר לך לדבר, כי אין מתנגדים וגם אפשר היה מראש לחלק את הזמן, אבל גם זה לא התבקש.

יריב לוין: אז, בנקודת הזמן הזאת אני כבר לא יכול, על פי התקנון, אז אני מתנצל.

יריב לוין: אנחנו לעבור להצבעה על הצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון – מידע בדבר עמידת מעסיקים פרטיים גדולים ביעד הייצוג ההולם), התש"ף

יריב לוין: –2020 – הצבעה בקריאה הטרומית.

יריב לוין: בבקשה.

יריב לוין: אני אוסיף את מי שנמצא כאן באולם.

יריב לוין: אין בעיה.

יריב לוין: אני אוסיף אתכם.

יריב לוין: הצבעה מס' 1 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 21 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון – מידע בדבר עמידת מעסיקים פרטיים גדולים ביעד הייצוג ההולם), התש"ף

יריב לוין: –2020, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

יריב לוין: אני מוסיף את קולותיהם של חברי הכנסת קאבלה ודיין – בעד.

יריב לוין: אם כך: 23 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יריב לוין: אני קובע שההצעה התקבלה בקריאה הטרומית, ותועבר להכנה לקריאה ראשונה לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

יריב לוין: [הצעת חוק פ/447/23; נספחות.

יריב לוין: ]

יריב לוין: אנחנו עוברים להצעת החוק הבאה – הצעת חוק לתיקון פקודת הכלבת (בידוד בעלי חיים), התש"ף

יריב לוין: –2020 – בתמיכת הממשלה – של חברת הכנסת שרן השכל.

יריב לוין: היא איננה.

יריב לוין: אם כך, אנחנו נעבור להצעת חוק דומה, המוצמדת, של חברת הכנסת מיקי חיימוביץ', אבל גם היא איננה.

קריאה: – – – הצעת החוק הבאה.

יריב לוין: אז אנחנו נאלצים לעבור לסעיף הבא – הצעת חוק זכויות בעלי חיים (העברת סמכויות הוועדה בכנסת) (תיקוני חקיקה), התש"ף

יריב לוין: –2020 – בתמיכת הממשלה – אף היא של חברת הכנסת חיימוביץ', אבל היא איננה כאן.

יריב לוין: אז, אנחנו נעבור לסעיף הבא:

יריב לוין: הצעת חוק דחיית מועד תשלום מיסים בעת מצב מיוחד בעורף (תיקוני חקיקה), התש"ף

יריב לוין: –2020 – בתמיכת הממשלה – של חברי הכנסת משה גפני ויעקב אשר, שגם הם אינם כאן.

יריב לוין: אני עובר להצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון – ביטול הגבלת רישיון נהיגה), התש"ף

יריב לוין: –2020 – של חברי הכנסת שלמה קרעי, יעקב אשר ויעקב טסלר.

יריב לוין: גם הם אינם כאן.

יריב לוין: אנחנו נעבור להצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון – ביטול הגבלת רישיון נהיגה), התש"ף–2020 – של חברת הכנסת שרן השכל.

יריב לוין: גם היא איננה פה.

שרן השכל: פה, פה.

יריב לוין: שרן הגיעה.

יריב לוין: מכובדיי, ואני אומר את זה בצורה הכי ברורה: באופן חריג, שלא יחזור על עצמו, אני אאפשר לחזור לסעיפים שעברו.

יריב לוין: חברי כנסת שלא יימצאו באולם כדי להציג את ההצעות שלהם – פשוט ההצעות ירדו מסדר-היום.

יריב לוין: זה מה שיקרה.

יריב לוין: אין דרך אחרת.

יריב לוין: אני מבקש מכולם להיערך בהתאם.

יריב לוין: אני מאפשר לך, לפנים משורת הדין, חברת הכנסת שרן השכל, לעלות ולהציג את הצעת חוק לתיקון פקודת הכלבת (בידוד בעלי חיים), התש"ף

יריב לוין: –2020 – בתמיכת הממשלה.

יריב לוין: בבקשה.

שרן השכל: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני מבקשת לפתוח בדברי הסבר להצעת החוק המונחת לפניכם לתיקון פקודת הכלבת.

שרן השכל: הצעת החוק הזו באה לתקן עיוותים שמקורם עוד בפקודות בריטיות מנדטוריות שלפני קום המדינה.

שרן השכל: במשך עשרות שנים, למרות התפתחות הטכנולוגיה, הרפואה והווטרינריה העולמית בקצב בלתי נתפס, במשך עשרות שנים לא שינו נוהל רפואי להכנסת כלבים לבידוד אוטומטי במקרה של נשיכה, גם אם הכלב מחוסן נגד כלבת ואינו מקור להפצת מחלות.

שרן השכל: העיוות הראשון נוגע להסגר אוטומטי של עשרה ימים מיום תחילת ההסגר, בלי להתחשב בתאריך האירוע שהוביל להסגר או בפנקס החיסונים של הכלב.

שרן השכל: החוק החדש יתחשב בשני אלה ובכך יצמצם את ימי ההסגר למינימום הנדרש רפואית.

שרן השכל: העיוות השני נוגע לקלות שבה ממיתים היום כלבים שלא נאספים על ידי בעליהם ממאורות בידוד.

שרן השכל: החוק יחייב מציאת פתרון באמצעות אימוץ בטרם שקילת המתה.

שרן השכל: כמו כן, מוצע כי האפשרות להורות על המתת בעל חיים לפי פקודת הכלבת תתקיים רק אם הוא צפוי להעביר כלבת ולא במצבים אחרים שבהם לא אמורה פקודת הכלבת לעסוק.

שרן השכל: נקודה נוספת: רבים מנצלים לרעה את חובת ההסגר על ידי תלונות שווא במסגרת סכסוכי שכנים.

שרן השכל: בכך הם גורמים סבל רב גם לכלבים וגם למשפחות.

שרן השכל: לפני כשנה וחצי פנה אליי אזרח מפוחד ונרעד מכפר סבא, שבגלל תלונת שווא על נשיכה – שתועדה במצלמת בניין – הגיע עד למשטרה.

שרן השכל: יורם ברינה, מפקד תחנת משטרת כפר סבא, אישר כי שני שוטרים פעלו כהלכה כאשר הגיעו למקום עבודתו של האזרח, שלפו אותו כאחרון העבריינים אל מול חבריו לעבודה והובילו אותו בניידת משטרתית לתחנת המשטרה בלי לומר לו אפילו על מה הוא נדרש לחקירה.

שרן השכל: תוך חקירה של כמה שעות הבין אותו אזרח שמדובר בתלונת שווא על נשיכה, של שליח שרצה לנקום בו.

יריב לוין: נא לשמור על השקט, אי-אפשר לשמוע את הדברים של חברת הכנסת השכל.

יריב לוין: בבקשה.

שרן השכל: תוך חקירה של כמה שעות הבין האזרח שמדובר בתלונת שווא על נשיכה, של שליח שרצה לנקום בו.

שרן השכל: בשינויים שההצעה הזו מבקשת להחיל יש משום תרופה לתופעה שלילית זו.

שרן השכל: היא תבוטל כעבירה פלילית, וכלבים בעלי תעודת חיסון נגד כלבת יוכלו לשהות בהסגר ביתי בתנאים המפורטים, וכך נמנע נשק בידיהם של שכנים מסוכסכים.

שרן השכל: מאז תקופת המנדט הבריטי השתנו היחסים בין ההולכים על ארבע לבין משפחות רבות.

שרן השכל: כלבים הפכו לבני משפחה של ממש, ותפקיד כלב השמירה כמעט ונעלם מהנוף הישראלי.

שרן השכל: כלב הבית הוא כלב מפונק, וכאשר הוא נלקח מבעליו, ממשפחתו, מילדי המשפחה, לתוך הכלביות העירוניות, נוצרת טראומה של ממש, לא רק בקרב המשפחה עצמה, אלא בן המשפחה ההולך על ארבע עובר גם הוא טראומה.

שרן השכל: מרבית הכלביות העירוניות מוזנחות: כלובים קטנים, בלי טיולים, והכלבים האלה שאומצו ממש ממקומות כאלה חווים חרדות נטישה.

שרן השכל: בחלק מהמקרים שבהם טיפלתי, בגלל התנאים הירודים הכלב פשוט לא חזר הביתה – נעלם או מת כתוצאה מהזנחה של הווטרינר הרשותי.

שרן השכל: את הצעת החוק הזו לא הייתי יכולה להעביר ללא עזרתם ותמיכתם של רבים הנמצאים פה באולם.

שרן השכל: אני מבקשת להודות לשר החקלאות אלון שוסטר, שנרתם לזרז את החקיקה, ולגור עוזרו, שעזר במלאכה; לשר לביטחון הפנים, שהחיבה ארוכת השנים לבעלי החיים עודדה אותו והוא סייע בקידום החקיקה; תודה ליועצת לענייני בעלי חיים טל גלבוע, שעושה לילות כימים כדי שחברינו בעלי החיים יישארו בסדר העדיפויות הממשלתי; וכמובן, תודה לראש הממשלה בנימין נתניהו, שגיבה ודחף את החקיקה, לזכרה של קאיה, שאותה תזכור עכשיו מדינה שלמה.

שרן השכל: אני מבקשת מחברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק.

שרן השכל: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה לחברת הכנסת שרן השכל.

יריב לוין: [הצעת חוק פ/592/23; נספחות.

יריב לוין: ]

יריב לוין: להצעת החוק הזו מוצמדת הצעת חוק לתיקון פקודת הכלבת (בידוד בעלי חיים), התש"ף

יריב לוין: –2020, של חברת הכנסת מיקי חיימוביץ', בבקשה.

יריב לוין: ואני שוב אומר לחברי הכנסת, אני חוזר על מה שאמרתי קודם:

יריב לוין: באופן חריג אפשרתי הפעם לחזור בחזרה ולהעלות את ההצעות לסדר-היום.

יריב לוין: חברי כנסת שלא יהיו במליאה כשמגיעה הצעתם – היא פשוט תרד מסדר-היום, אי-אפשר יהיה לחזור על העניין הזה באופן שיטתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אדוני היושב-ראש, אתה צודק, ואני מתנצלת על כך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לוח הזמנים התנהל מהר מהצפוי, ואתה צודק לחלוטין.

יריב לוין: זה קורה.

יריב לוין: אנחנו משתדלים להיות יעילים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה צודק, ולא יקרה שוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני בטוחה שעמיתתי חברת הכנסת שרן השכל סיפרה לכם והסבירה במדויק ובמפורט וכפי שצריך מדוע חשוב לעשות את התיקון הזה לפקודת הכלבת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לשתף אתכם בסיפור קטן מתקופת הסגר שהיה לא מזמן ושכולנו זוכרים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': התקשרה אליי בת לאישה קשישה, שכל מה שיש לה בחיים בתקופת הסגר זה כלב קטן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הכלב הקטן הזה יצא במקרה לחצר ונבח על תינוקת – אפילו לא פגע בה ולא באמת נשך אותה – אבל האימא של התינוקת נבהלה נורא והתלוננה לווטרינר הרשותי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ואותו כלב, שהוא בעצם כל מה שיש לאותה אישה קשישה באותם ימי הסגר, נלקח להסגר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': קשה להעביר את עוגמת הנפש ואת העוצמה של הפגיעה באותה אישה קשישה, שכל מה שנותר לה באותם ימים זה אותו כלב קטן שנתן לה את הסעד ואת החום ואת אותו חיבור – אומנם לא אנושי, כלבי, אבל שבאמת נותן קצת חום בימים כאלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצעת החוק, התיקון הזה בעצם בא למנוע מקרים שכאלה, שבאמת אין מאחוריהם כל היגיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': על פי נתוני משרד החקלאות, כ-3,000 כלבים מועברים מדי שנה להסגר עירוני בישראל עקב נשיכה או תלונה על נשיכה, כדי לוודא שאינם נגועים בכלבת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': במרבית המקרים באמת מדובר בכלבים מחוסנים, כלומר אין סיכוי של כלבת במקרה הזה, באמת אין תסמינים קליניים שמעלים חשש לנגיעת כלבת, ואין אפילו עדות, ברוב המקרים, על כך שהם נשכו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בתום תקופת ההסגר הזאת, הכלבים מוחזרים לבעליהם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חייבת להזכיר שהצעת החוק הזאת – בעצם פקודת הכלבת היא פקודה מנדטורית מיושנת, ארכאית, משנת 1934, וגם במשרד החקלאות יש היום תמימות דעים, בשירותים הווטרינריים, שהסגר ביתי עדיף מכל הבחינות על האפשרות של שליחת הכלב באופן אוטומטי להסגר עירוני.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבריי וחברותיי חברי הכנסת, לפני נתונים של משרד החקלאות, התיקון לחוק הזה שהגשנו, שעליו אתם מתבקשים להצביע כעת, באמת יוביל לכך שיותר ממחצית מהכלבים הנושכים לא יועברו למתקן רשותי אלא ייוותרו בהסגר ביתי, וזה שינוי דרמטי שאנחנו יכולים וחייבים לעשות כאן לטובת אלו שאין להם קול.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני יודעת שרבים מכם, יש לכם כלבים; רבים מכם יודעים בדיוק את המצוקה הזאת, ואני יודעת שאתם כאן על מנת לעשות את התיקון הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא אאריך יותר בדברים, זה נראה לי כל כך מתבקש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לנו פה הזדמנות לתקן עוול של שנים עבור האזרחים והאזרחיות ובאמת עבור הכלבים ועבור אותם בעלי חיים שאנחנו חייבים להיות להם קול גם כאן, במשכן הזה, ואני קוראת לכם להצביע בעד החוק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לכם.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: אנחנו עוברים להצבעה.

יריב לוין: סליחה, תשובת הממשלה.

יריב לוין: במקום שר החקלאות ישיב שר החוץ גבי אשכנזי, בבקשה.

יריב לוין: רציתי לחסוך לך את זה.

גבריאל (גבי) אשכנזי: תודה, אדוני היושב-ראש.

גבריאל (גבי) אשכנזי: כנסת נכבדה, התבקשתי להשיב בשם שר החקלאות אלון שוסטר, שנמצא עכשיו בפגישה עם סגן השגריר הבריטי.

גבריאל (גבי) אשכנזי: אני עונה על הכלבת, הוא עוסק בענייני החוץ.

גבריאל (גבי) אשכנזי: אז להלן התשובה של שר החקלאות אלון שוסטר על הצעות החוק – תשובה משולבת – ואגב, הן בתמיכת הממשלה, אני מודיע לכנסת.

גבריאל (גבי) אשכנזי: נושא הצעות החוק בהחלט חשוב וראוי, כפי ששמענו משתי חברות הכנסת.

גבריאל (גבי) אשכנזי: משרד החקלאות הכין הצעת חוק ממשלתית, יחד עם המשרדים הנוספים, שמחליפה את פקודת הכלבת בחוק עדכני ומקיף.

גבריאל (גבי) אשכנזי: פקודת הכלבת הקיימת היא, במידה רבה, מיושנת וכוללת הסדרים שאינם נותנים מענה לכל הצרכים בתחום מניעת הכלבת.

גבריאל (גבי) אשכנזי: מטרת החוק הממשלתי היא ליצור תשתית משפטית כוללת ואפקטיבית להסדרת ההתמודדות עם מניעת ההתפשטות של המחלה על כל תחומיה והיבטיה.

גבריאל (גבי) אשכנזי: ההוראות בחוק החדש יוצרות בסיס לחלופה נוספת של החזקת כלבים וחתולים בפיקוח במקום שהוא איננו מתקן הסגר מאושר, זאת בהתקיים תנאים מוקדמים שייקבעו לעניין זה בתקנות ובכפוף לתנאי פיקוח והשגחה שייקבעו בהן.

גבריאל (גבי) אשכנזי: זהו חוק חשוב לכל נושא הכלבת, נעשתה עליו עבודה רבה וממושכת.

גבריאל (גבי) אשכנזי: עוד בכנסת העשרים קודמה הצעת החוק הזאת, אך היא נעצרה בשל התפזרות הכנסת.

גבריאל (גבי) אשכנזי: הצעת החוק הממשלתית כבר אושרה בוועדת השרים לחקיקה ביום ראשון האחרון ותובא לכנסת מייד, בהתאמות הנדרשות בהסכמת משרדי הממשלה הרלוונטיים.

גבריאל (גבי) אשכנזי: עוד סוכם שהצעות החוק הפרטיות האלה, כפי שהודעתי בתחילת דבריי, יוצמדו לזו הממשלתית.

גבריאל (גבי) אשכנזי: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה לשר החוץ.

יריב לוין: מבקש להתנגד להצעת החוק של חברת הכנסת השכל חבר הכנסת אופיר סופר, בבקשה.

יריב לוין: חבר הכנסת סופר, בבקשה.

אופיר סופר: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני רוצה להגיד דברים שאני מרגיש שחשוב לומר אותם היום.

אופיר סופר: אני שמח שנמצא כאן שר החוץ.

אופיר סופר: חסר לי מאוד – – –

יריב לוין: רבותיי, אי-אפשר לשמוע את הדובר.

יריב לוין: בבקשה.

אופיר סופר: חסרה לי לאחרונה מאוד הנוכחות של ראש הממשלה וראש הממשלה החליפי.

אופיר סופר: התחושה היא באמת שהמדינה לא מנוהלת ושאין שום תוכנית.

אופיר סופר: פעם כל מדינת ישראל, כל אזרח ידע לבוא ולהגיד: צריך ליישר את העקומה, כי כולם הם חלק מהמאבק הזה.

אופיר סופר: וכרגע התחושה של אזרחי ישראל רבים היא שהמדינה באמת לא מנוהלת ושההפקרות חוגגת, ושאנחנו עומדים על סף אנרכיה.

אופיר סופר: אז אני אומר את הדברים האלו.

אופיר סופר: אבל אני כן רוצה לומר שקורה משהו מאוד מאוד מסוכן בהפגנות, בתמיכה ובעידוד של התקשורת.

אופיר סופר: זה התחיל באירוע של תת-אלוף אמיר השכל, שקיבל כיסוי מקצה לקצה, אהדה מטורפת.

מיקי לוי: למה לא?

אופיר סופר: כן, כן, אני אענה לך תכף, מיקי, בדיוק למה לא.

אופיר סופר: אני לא חיפשתי אותך אתמול בהפגנות בבלפור, אבל אני מניח שיכולת למצוא את עצמך שם בצורה טבעית, כי אצלכם ביש עתיד יש חבר כנסת שקורא לאנרכיה, אבל הוא עושה את זה כי הוא הולך בדרכי אבות, כי יאיר לפיד – – –

מיקי לוי: בחייאת דינכ.

מיקי לוי: הוא התנצל, הוא טעה.

אופיר סופר: הוא עושה את זה כי הוא הולך בדרכי אבות, כי יאיר לפיד הוא הראשון שקרא לאנשים שלא להישמע להנחיות משרד הבריאות, כי הוא הראשון שקרא לאנשים ואמר להם שמדובר פה בקונספירציה עולמית.

מיקי לוי: עזוב, הוא התנצל.

אופיר סופר: אז חבר'ה, תפסיקו עם ההתנצלויות.

אופיר סופר: המצב היום הוא כבר לא משחק ילדים.

מיקי לוי: עזוב, אל תרכב על הסוס הזה.

אופיר סופר: לא, זה לא משחק ילדים.

אופיר סופר: האנרכיה פה ואיבוד השליטה ועידוד השנאה, וה-crime minister – –

מיקי לוי: הוא התנצל ובזה זה נגמר.

אופיר סופר: – – והדגלים השחורים – כל זה חוצה כל גבול.

אופיר סופר: כל זה חוצה כל גבול, אפס מנהיגות.

אופיר סופר: וזה מקצה לקצה, צריך להגיד את האמת.

מיקי לוי: – – – הבנתי אותך.

אופיר סופר: וזה מקצה לקצה, חוסר אחריות, פשע.

מיקי לוי: אתה רוצה שאני אדבר איתך על הפגנות אלימות?

אופיר סופר: אז אל תבואו ותספרו אחר כך על הטרגדיות.

אופיר סופר: כן, אפס מנהיגות.

מיקי לוי: חתיכת – – –

אופיר סופר: תשמור, תשמור.

אופיר סופר: בדיוק לזה אני מתכוון.

יריב לוין: חבר הכנסת לוי, אני – – –

אופיר סופר: בדיוק לזה אני מתכוון.

מיקי לוי: התנצלתי.

אופיר סופר: בדיוק לזה אני מתכוון.

אופיר סופר: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה לחבר הכנסת סופר.

יריב לוין: אם כך, אנחנו עוברים להצבעות, אלא אם מבקשים להשיב.

יריב לוין: חברת הכנסת השכל, את רוצה להשיב לו? לא, מאה אחוז.

יריב לוין: אז אנחנו עוברים להצבעה.

יריב לוין: יש לנו שתי הצבעות על שתי הצעות החוק.

יריב לוין: תחילה הצבעה על הצעת חוק לתיקון פקודת הכלבת (בידוד בעלי חיים), התש"ף

יריב לוין: –2020, של חברת הכנסת שרן השכל, בקריאה טרומית.

יריב לוין: הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 2 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 22 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק לתיקון פקודת הכלבת (בידוד בעלי חיים), התש"ף

יריב לוין: –2020, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

יריב לוין: בעד – 22, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יריב לוין: אני מוסיף את קולו של חבר הכנסת שלמה קרעי – חבר הכנסת האוזר, מה קרה?

יריב לוין: המערכת לא פעלה?

צבי האוזר: כל פעם מזיזים את הכיסאות – – –

יריב לוין: הבנתי, אז אוסיף גם את קולך.

יריב לוין: חברת הכנסת זנדברג, אני מוסיף גם את קולך.

יריב לוין: אם כך, 25 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יריב לוין: אני קובע שההצעה התקבלה בקריאה הטרומית ותועבר לוועדת הכלכלה לשם הכנתה לקריאה הראשונה.

יריב לוין: אנחנו עוברים עכשיו להצבעה על הצעת חוק לתיקון פקודת הכלבת (בידוד בעלי חיים), התש"ף

יריב לוין: –2020, של חברת הכנסת מיקי חיימוביץ', בקריאה הטרומית.

יריב לוין: הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 3 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 21 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק לתיקון פקודת הכלבת (בידוד בעלי חיים), התש"ף

יריב לוין: –2020, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

יריב לוין: אם כן, בעד – 21, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יריב לוין: אני קובע שהצעת החוק התקבלה בקריאה הטרומית.

יריב לוין: אני מוסיף את קולו של חבר הכנסת מיקי לוי, אם כך, ואת קולו של חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה.

יריב לוין: אם כך, 23 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יריב לוין: ההצעה התקבלה בקריאה הטרומית ותועבר לוועדת הכלכלה לשם הכנתה לקריאה הראשונה.

יריב לוין: [הצעת חוק פ/874/23; נספחות.

יריב לוין: ]

יריב לוין: אנחנו עוברים להצעת החוק הבאה:

יריב לוין: הצעת חוק זכויות בעלי חיים (העברת סמכויות הוועדה בכנסת) (תיקוני חקיקה), התש"ף

יריב לוין: –2020, בתמיכת הממשלה.

יריב לוין: תציג את ההצעה חברת הכנסת מיקי חיימוביץ'.

יריב לוין: אנחנו נחכה שהיא תרד מהיציע אלינו.

יריב לוין: בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבריי חברות הכנסת, כיום אין חולק עוד כי לאדם באשר הוא אדם זכויות יסוד, ובכללן הזכות לחיים, לכבוד ולחירות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הנחת יסוד זו המונחת בתשתיתו של חוק-היסוד היא מעין אמת המוכחת מעצמה שאינה טעונה כל הסבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אלא שאמת מוכחת מעצמה זו לא תמיד הייתה כל כך מוכחת מעצמה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כך, ביטולה הרשמי של העבדות בארצות הברית נכנס לתוקפו רק לפני 150 שנה, בעקבות כניסתו לתוקף של התיקון ה-13 לחוקה; בצרפת ניתנה זכות הצבעה לנשים רק בשנת 1944, ובשווייץ – רק בשנת 1971; חוקי האפרטהייד בדרום אפריקה בוטלו לפני פחות מ-30 שנה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חרף ההישגים הגדולים בתחום זכויות האדם, עדיין ישנם מקומות רבים מדי בעולם שבהם נשים הן רכושם של גברים, ילדים מנוצלים ללא רחם ונמנעות זכויות יסוד ממיליוני בני אדם בעולם, המשמשים גם עכשיו ממש ככלי שרת בידם של עריצים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם בתחום זכויות האדם, אין ספק, טרם הגענו למנוחה ולנחלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': התחום הזה של זכויות אדם, שהוא ללא ספק הדבר החשוב ביותר לכל מדינה נאורה ושהינו אבן יסוד שעליה מושתתת השיטה הדמוקרטית, עבר תהפוכות רבות עם השנים, ועדיין משתנה, הכול כחלק מתהליך של אבולוציה תרבותית של החברה האנושית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': התהליך הזה לא פוסח גם על ההכרה בזכויות בעלי החיים, תהליך שעובר שינויים של ממש בארץ ובעולם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': במורה נבוכים, חלק שלישי, פרק י"ג, כתב הרמב"ם: "אין להאמין שכל הנמצאים הם בשביל מציאות האדם, אלא אף שאר הנמצאים מכוונים לעצמם ולא בשביל דבר אחר".

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חובתנו כלפי הבורא וכלפי עצמנו אנו, כלפי ילדינו וכלפי הדורות הבאים, להכיר בצניעות במקומנו על פני הכדור הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עלינו להכיר בכך כי איננו לבד כאן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עלינו לכבד את שכנינו בעלי החיים ואת סביבתנו, אם חפצי חיים אנחנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הטבע מאותת לנו, חברים, אולם, אנחנו בוחרים לטמון את ראשינו בחול.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו עוסקים היום במשבר הקורונה יום-יום ושעה-שעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לצד המשבר הבריאותי, עסקים קורסים, מאות אלפי מובטלים שאיבדו את עולמם, ומשבר כלכלי הולך ומחריף שכמותו לא ידענו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היכן הוא האחד הזה שישאל באומץ אל מול פני הציבור: מאיפה התרגשה עלינו הצרה הזו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כל המגפות, חברי וחברות הכנסת, כל המגפות כולן, מקורן בווירוסים או בחיידקים שעברו מבעלי החיים לבני האדם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גידולם של בעלי החיים לצרכים תעשייתיים נעשה בתת-תנאים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הזוהמה והצפיפות מהווים מצע אידיאלי להתפתחות מחלות ונגיפים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חיידקי הסלמונלה והקמפילובקטר, שפעת העופות, שפעת החזירים, הפרה המשוגעת, מחלת הפה והטלפיים, גם הסארס – ממשפחת הקורונה – מקורו בשווקי הבשר בסין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': השפעת הספרדית, שהביאה למותם של עשרות מיליוני בני אדם לפני כ-100 שנים, מקורה בחוות חזירים באריזונה, והיא יובאה לאירופה בידי חיילי ארצות הברית במלחמת העולם הראשונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לכן, חבריי, מתן תנאים הולמים לבעלי החיים לא נועד רק לטובתם שלהם, אלא לטובתנו אנו – לבני האדם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ישראל יכולה להתגאות בהישגיה בתחום ההגנה על בעלי חיים, שהושגו בתום מאבקים ציבוריים, משפטיים ותקשורתיים ממושכים, כמו סגירת חוות מזור ואיסור פיטום אווזים וברווזים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': המחאה הציבורית בדבר זכויות בעלי חיים, שהתחילה ברחובות, נשמעה היטב גם כאן, בין כותלי הבית הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חוק צער בעלי חיים, אשר אותו מתבקשת הכנסת לשנות היום, הוא אחד היוצאים מן הכלל – הוא אחד היוצא מהכלל והמעיד על הכלל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זהו החוק היחיד שמבקש להגן על מי שנמצא בחצר האחורית שלנו ושנתון לחלוטין לחסדינו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל קיומו של החוק בספר החוקים, לא די בו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בחלוף 25 שנה מחקיקת החוק, ולמרות סעיף 19, המגדיר את הצעד המרכזי הנדרש לביצועו – התקנת תקנות שיפרטו כיצד יש ליישמו – קובצי תקנות בודדים בלבד הותקנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בשנת 2001 נוסחו על ידי משרד החקלאות תקנות שהצהירו כי מטרתן למנוע סבל מאווזים, ובפועל עיגנו בחוק את פיטום האווזים בכפייה, שנאסר לאחר מכן בפסיקת בג"ץ, בהיותו התעללות המנוגדת לחוק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם בשנים האחרונות, בניגוד גמור למגמה העולמית להפסקת כל שימוש בכלובי סוללה – כלובי רשת צפופים ואלכסוניים שנאסרו לשימוש ב-36 מדינות, ושנחשבים לאחת מצורות ההתעללות הקשות ביותר – ולמרות שכ-1,700 תאגידים בין-לאומיים ברחבי העולם, כמו נסטלה, סטארבקס, מקדונלד'ס, איקאה, רשת מלונות הילטון, כבר התחייבו בפני לקוחותיהם להוצאת ביצים שמגיעות מכלובים משרשראות האספקה שלהם עד שנת 2025, ממשיך משרד החקלאות לפעול לעגן בתקנות כליאת תרנגולות בכלובים האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ושימו לב, חבריי, לנתון הזה: בשווייץ 100% מהתרנגולות במשקי הביצים הועברו ללולים ללא כלובים; בדנמרק – מעל 84.8%; ואילו בישראל, אצלנו כאן, נכון לשנת 2018, רק 4% מהתרנגולות המטילות מוחזקות בלולים ללא כלובים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עדויות מתוך אוניות המשלוחים החיים מציגות תמונה קשה ועצובה של בעלי חיים המוחזקים בזוהמה ובצפיפות, פצועים, מכוסים בצואתם ובצואת חבריהם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': החולים מושלכים אל מחוץ לאונייה למעמקי הים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לעיתים קרובות אנו רואים את גופותיהם נשטפות אל חופי ארצנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בשנת 2013 יובאו לישראל כ-207,000 בעלי חיים במסעות האלו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': על אף המאבק ציבורי הממושך, שהגיע גם לבג"ץ, על אף התחקירים והחשיפות הקשות, בשנת 2019 יובאו לישראל כמעט 700,000 בעלי חיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם עדויות קשות על אלימות והתעללות חמורות וקשות בעת ההעמסות והפריקות נותרות ללא כל אכיפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בשנת 2015 חשפה עמותת אנימלס התעללות קשה בבעלי חיים בבית המטבחיים דבאח, וחרף הפרות החוק המובהקות נסגרו תיקי החקירה בלא שהוגשו כתבי אישום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בשנת 2018 פרסמה העמותה תחקיר מבית המטבחיים בקרנה בחיפה, השלישי בגודלו בישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם שם, למרות התיעוד הנרחב, סגרה הפרקליטות את תיק החקירה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בשנת 2013 תועדה התעללות קשה במשחטת זוגלובק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בתיעוד נצפו עובדי המשחטה כשהם בועטים בתרנגולים ומשליכים אותם באוויר במסגרת משחק "כדורסל בתרנגולים".

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עוד נצפו בתחקיר: תרנגולים לכודים במכונות כשהאיברים שלהם, ובכלל זה ראשיהם, תקועים בסורגים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם במקרה הזה, ולמרות הפרות החוק הבוטות, נסגרו התיקים ללא כתבי אישום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מדגרות שבהן תועדה השלכת אפרוחים בני יומם לגסיסה איטית נקנסו בסכומים זעירים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ועוד אני אוסיף: הכאת עגלים בהסגר אילות, דגים שהושלכו אל הקרקע לגסיסה איטית, הכאת תרנגולים בלולי רבייה – בכל המקרים הללו, ובמקרי התעללות רבים אחרים, גם בתחום חיות המחמד, הוגשו תלונות, ואלה נסגרו או הסתיימו בתשלום קנס זעום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ביקורת רבה מופנית כיום לכך שהטיפול לוקה בחסר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה המוגדרת כיום כמפקחת על חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) היא ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, אף שהיא איננה מפקחת על אף אחד ממשרדי הממשלה שיש להם סמכויות לפי חוק זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמו כן, החוק הנזכר בהצעת החוק מבקש להסדיר עניינים שונים הנוגעים לאופן הגידול, ההחזקה והטיפול בבעלי חיים שבהם יש פגיעה של צער בעלי חיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': העברת סמכויות הפיקוח מוועדת החינוך לוועדת הפנים והגנת הסביבה לא רק ראויה היא, אלא טבעית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כשם שוועדת החוץ והביטחון עוסקת בפיקוח על מדיניות החוץ והביטחון ולא בתרבות ובספורט, כפי שוועדת הכלכלה עוסקת בכלכלה ולא בבריאות, כפי שהוועדה לקידום מעמד האישה עוסקת בקידום מעמד האישה ולא בקורונה – כך ראוי שהפיקוח על חוק צער בעלי החיים יעבור לידי הוועדה שזהו תחום עיסוקה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לכן מוצע לתקן את החוק כך שהוועדה שתפקח על ביצוע החוק תהיה ועדת הפנים והגנת הסביבה – ותהיה גם "הגנת הסביבה והחי" – במקום ועדת החינוך, התרבות והספורט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': וכמה מילים באופן אישי: אני אינני צורכת בעלי חיים, את בשרם או את תוצריהם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בחלומי אני רואה עולם שבו בעלי החיים אינם כלואים מאחורי סורגים מפלדה, הם אינם משועבדים ואינם מוחפצים, הם מקפצים להם באושר ובשובבות תחת השמש, הם אינם צריכים לפחד עוד, ולא נעשה שימוש תעשייתי במי שנשמה באפו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני יודעת כי לא בשלה השעה לכך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל היום אנחנו יכולים, בהצבעה אחת, לעזור להם בכך שנצביע בעד העברת סמכויות הפיקוח לפי חוק צער בעלי חיים לידי הוועדה שאמונה על הגנת החי והסביבה, תודה רבה לכם.

אלי אבידר: מה עם חוק המשלוחים?

אלי אבידר: מה עם ועדת שרים?

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: ישיב, בשם שר החקלאות – –

אלי אבידר: מה עם השר אריה דרעי, שעצר את זה?

חמד עמאר: – – שר החוץ גבי אשכנזי, בבקשה.

חמד עמאר: אנחנו צריכים לעבור סדנה, חברי הכנסת, כולל ראש הממשלה, אני חושב.

חמד עמאר: כולם צריכים לעבור סדנה בשביל לזכור את שמות השרים – לא רק שמות השרים, שמות התפקידים של השרים, איזה משרדים.

חמד עמאר: אני בכלל לא זוכר את המשרדים.

חמד עמאר: המשרד שלך ידוע, אז אין לך בעיה עם זה.

גבריאל (גבי) אשכנזי: אתה גם יודע להפנות לבעיות שצריך לטפל בהן במשרד הזה.

גבריאל (גבי) אשכנזי: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני רוצה להשיב על ההצעה שפורטה כאן להעברת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) מסמכות ועדת החינוך לוועדת הפנים וסביבה.

גבריאל (גבי) אשכנזי: הממשלה תומכת.

גבריאל (גבי) אשכנזי: אני משיב בשם שר החקלאות, שנבצר ממנו להיות כאן היום.

גבריאל (גבי) אשכנזי: להלן תשובתו: משרד החקלאות תומך בהעברת החוק מוועדת החינוך לוועדת הפנים והסביבה.

גבריאל (גבי) אשכנזי: משרד החקלאות סבור שסוגיות של צער בעלי חיים אכן מתאימות לוועדה זו, בין היתר כי תחום רווחת בעלי החיים לא נוגע רק לשלטון המרכזי אלא גם לרשויות המקומיות.

גבריאל (גבי) אשכנזי: לרשויות המקומיות קיימת סמכות פיקוח מטעם הרשויות, והן נדרשות במידה רבה לתת מענה לנושא של רווחת בעלי חיים בתחומן, לפיכך ראוי שזה יעבור לוועדה זו.

גבריאל (גבי) אשכנזי: לכן, הנושא צריך להיות מתוכלל במסגרת ועדה שתחומיה הם פנים ואיכות הסביבה.

גבריאל (גבי) אשכנזי: תודה.

חמד עמאר: תודה רבה לך.

חמד עמאר: אבקש מכולם לשבת במקומם ואז אנחנו נצביע.

חמד עמאר: מי שלא ישב במקומו אני לא אספור אותו.

חמד עמאר: שרן עלתה למעלה?

חמד עמאר: אני אוסיף אותה.

חמד עמאר: אני לא אוסיף כאן, מי שצריך לשבת למעלה שישב למעלה, ומי שצריך, שישב למטה.

חמד עמאר: לא נתחיל אחרי זה להוסיף עוד ועוד ועוד.

חמד עמאר: אני מבקש מחבר הכנסת אבידר לעלות למעלה, ואז אתה תהיה.

חמד עמאר: גם שרן, היא עלתה למעלה.

חמד עמאר: חיכינו, אנחנו נחכה גם לחבר הכנסת אבידר.

חמד עמאר: מעכשיו אני לא אחכה לאף אחד.

חמד עמאר: רק מי שמציג את החוק ויורד מהדוכן אני אספור אותו, אחר – אני לא אספור.

חמד עמאר: אני מחכה רק לחבר הכנסת אלי אבידר כי הוא ביקש.

חמד עמאר: אבקש מכולם להצביע.

חמד עמאר: הצבעה.

חמד עמאר: הצבעה מס' 4 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 28 נגד – 1 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק זכויות בעלי חיים (העברת סמכויות הוועדה בכנסת) (תיקוני חקיקה), התש"ף

חמד עמאר: –2020, לוועדת הפנים והגנת הסביבה נתקבלה.

חמד עמאר: בעד – 28, נגד – אחד, אין נמנעים.

חמד עמאר: הצעת החוק עברה, ותועבר לוועדת הפנים להכנתה לקריאה ראשונה.

שלמה קרעי: לפרוטוקול, אני מבקש להוסיף אותי.

חמד עמאר: להוסיף את חבר הכנסת.

חמד עמאר: להוסיף אותו, לפרוטוקול.

חמד עמאר: [הצעת חוק פ/1053/23; נספחות.

חמד עמאר: ]

חמד עמאר: אנחנו עוברים להצעת חוק דחיית מועד תשלום מיסים בעת מצב מיוחד בעורף (תיקוני חקיקה), התש"ף–2020.

חמד עמאר: יציג את ההצעה חבר הכנסת משה גפני.

חמד עמאר: ההצעה היא של חברי הכנסת משה גפני ויעקב אשר.

חמד עמאר: בבקשה, חבר הכנסת משה גפני, יש לך עד עשר דקות.

משה גפני: לא, אני לא אשתמש בזה.

משה גפני: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

חמד עמאר: אנחנו נותנים עד עשר דקות.

חמד עמאר: תשתמש כמה שאתה צריך, הזכות שלך.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני מבקש להציג את הצעת חוק דחיית מועדי תשלום מיסים בעת מצב מיוחד בעורף (תיקוני חקיקה), התש"ף–2020.

משה גפני: אני מבקש, בפקודת מס הכנסה, אחרי סעיף 185, דחיית המועדים לתשלום מס ומקדמות – אנחנו מדברים על מקרים שבהם יש מצבי חירום, כמו שלצערנו הרב אנחנו נתקלים בהם גם היום, ואנשים, למשל בעוטף עזה, נמצאים במצב חירום בגלל ירי טילים ופצצות מרגמה והם מבקשים לדחות תשלום מיסים.

משה גפני: אנחנו, כל חברי הוועדה – אני יכול להגיד בשמי, אני מקבל פניות מאנשים שנמצאים בעת חירום והם מבקשים דחייה בתשלומי מס.

משה גפני: אז הרבה פעמים אני פונה לרשות המיסים, לפעמים אני נענה.

משה גפני: על כל פנים, זה מגיע במין השתדלות כזאת – – –

שלמה קרעי: זה החזר מקדמות לתוך החוק הזה.

משה גפני: בסדר, הייתה פה התערבות, זה לא הלך בקלות בוועדת שרים לחקיקה.

משה גפני: הייתה התערבות בעניין הזה, ואני הסכמתי, אדוני היושב-ראש, הסכמתי לזה שאחרי הקריאה הטרומית, אם המליאה תאשר את זה – להעביר את זה בחזרה לוועדת שרים.

משה גפני: אני חושב שזה דבר שהוא מחויב המציאות במדינה שנמצאת במצב חירום.

משה גפני: ואם אנחנו מדברים על עוטף עזה, למשל, אנחנו צריכים לסייע לאנשים האלה ולדחות את התשלומים בגלל שבלאו הכי בסוף גם דוחים, ולא צריך לעבור את מסע הייסורים הזה.

משה גפני: לכן אני מבקש, אדוני היושב-ראש, שהמליאה תאשר את הצעת החוק הזאת, וכפי שאמרתי, אני אחזור לאחר הקריאה הטרומית, אם זה יאושר.

משה גפני: אנחנו נתקדם עם זה רק כאן ולא נעביר לקריאה ראשונה בלי אישור של ועדת השרים.

משה גפני: תודה רבה, אני מבקש את תמיכת המליאה בחוק הזה, תודה.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: ישיב סגן שר האוצר חבר הכנסת יצחק כהן, בבקשה, עד עשר דקות.

יצחק כהן: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, הצעת חוק דחיית מועד תשלום מיסים בעת מצב מיוחד בעורף (תיקוני חקיקה), התש"ף

יצחק כהן: –2020, של חברי הכנסת משה גפני ויעקב אשר.

יצחק כהן: כבוד היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, לאור בקשתו של ראש הממשלה והחלטת ועדת השרים לענייני חקיקה, הוחלט לתמוך בהצעת החוק בקריאה טרומית, ואחריה תוחזר הצעת החוק לוועדת השרים לענייני חקיקה לפני המשך הכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

יצחק כהן: אני מבין שזה מקובל עליכם.

משה גפני: כן.

יצחק כהן: להצעת החוק עלות תקציבית של עד מאות מיליוני שקלים.

יצחק כהן: וקידומה, ככל שיאושר בוועדת השרים לענייני חקיקה, יהיה באישור מלא של שר האוצר.

יצחק כהן: גם התנאי הזה מקובל עליכם?

משה גפני: כן.

יצחק כהן: אז אבקש מחבריי לתמוך בהצעת החוק.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: נא לשבת במקומותיכם.

חמד עמאר: חברי הכנסת, נא לשבת, מי שרוצה להצביע, שישב במקום שלו.

חמד עמאר: בבקשה, לשבת במקום שלכם, אני נותן קצת זמן כדי שאנשים ישבו במקומם ואז נצביע.

איתן גינזבורג: אפשר להתנגד?

קריאה: – – –

איתן גינזבורג: למה לא?

חמד עמאר: אני כבר עובר להצבעה.

חמד עמאר: אם היית אומר לפני.

חמד עמאר: נא להצביע.

חמד עמאר: הצבעה, נא להצביע.

חמד עמאר: הצבעה מס' 5 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 22 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק דחיית מועד תשלום מיסים בעת מצב מיוחד בעורף (תיקוני חקיקה), התש"ף

חמד עמאר: –2020, לוועדת הכספים נתקבלה.

חמד עמאר: בעד – 22, נגד – אפס, נמנעים – אין.

חמד עמאר: הצעת החוק עברה בקריאה טרומית, ותועבר לוועדת הכספים להכנתה לקריאה ראשונה.

ג'אבר עסאקלה: זה לא עבד, אני מבקש להוסיף אותי.

חמד עמאר: לא עבד?

ג'אבר עסאקלה: לא.

חמד עמאר: לפרוטוקול, חבר הכנסת עסאקלה.

אוסאמה סעדי: אני בעד, זה לא נקלט.

חמד עמאר: לא עבד?

חמד עמאר: אז אני מוסיף אותך.

חמד עמאר: 23 בעד.

תהלה פרידמן: גם אצלי לא עבד.

חמד עמאר: גם אצלך לא עבד?

חמד עמאר: להוסיף גם את תהלה פרידמן, אז 24.

מיכל וונש: גם אותי.

חמד עמאר: גם אצלך לא עבד?

חמד עמאר: אז 25, מיכל וונש.

שלמה קרעי: היושב-ראש, גם אותי.

חמד עמאר: שלמה קרעי, אני מוסיף אותך.

חמד עמאר: 26 בעד, אין נמנעים, אין מתנגדים, הצעת החוק עברה, ותועבר להמשך הכנתה לקריאה ראשונה בוועדת הכספים.

חמד עמאר: [הצעת חוק פ/32/23; נספחות.

חמד עמאר: ]

חמד עמאר: אנחנו עוברים להצעת החוק הבאה – הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון – ביטול הגבלת רישיון נהיגה) (הוראת שעה), התש"ף–2020, של חברי הכנסת שלמה קרעי, יעקב אשר ויעקב טסלר.

חמד עמאר: ינמק את הצעת החוק חבר הכנסת שלמה קרעי, בבקשה.

חמד עמאר: יש כמה הצעות חוק מוצמדות.

חמד עמאר: בבקשה, אדוני.

שלמה קרעי: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, מטרתו של התיקון המוצע לחוק ההוצאה לפועל היא לבטל את הסמכות להגביל ולשלול את רישיון הנהיגה של חייבים בהליכי הוצאה לפועל.

שלמה קרעי: יתרה מכך, בפרט בעידן שלנו, בעידן הקורונה, מטרתנו היא גם להחזיר למשוללי הרישיון הקיימים כיום את רישיונם באופן מיידי ובלי שיצטרכו לעבור תיאורה וטסט מחדש, בפרט צעירים.

שלמה קרעי: אני מניח שיהיה גם צורך לתקן חוקי תעבורה בהקשר הזה.

שלמה קרעי: שלילת רישיון נהיגה של חייב פוגעת באופן ישיר ביכולתו להתפרנס מנהיגה, או ביכולתו להגיע לעבודה.

שלמה קרעי: מכאן נובע ששלילת הרישיון פוגעת באפשרותו להחזיר את חובו.

שלמה קרעי: הצעת החוק נועדה לתקן את המצב האבסורדי שנוצר כתוצאה מכך: פגיעה בפרנסת אדם המצוי בחובות כבדים.

שלמה קרעי: מדובר למעשה בכלי שמהווה פרדוקס: מצד אחד כלי שלשכת ההוצאה לפועל משתמשת בו כדי לגבות את החוב מבעלי החוב ולהחזיר לנושים.

שלמה קרעי: מצד שני, השימוש בכלי הזה מונע מאדם להגיע לעבודה.

שלמה קרעי: רישיון הנהיגה בעידן שלנו, במדינת ישראל, הוא לא מותרות, לא מדובר כאן באפשרות של אדם להגיע עם תחבורה ציבורית יעילה ומספיק טובה מכל מקום לכל מקום, לעבודה, ולהצליח להחזיר את חובו ולפרנס את משפחתו.

שלמה קרעי: מדובר ברישיון נהיגה, שהוא צורך אמיתי, הוא כמו רגליו של האדם.

שלמה קרעי: זה כמו שנאמר לאדם שנדרוש ממנו להחזיר את חובו, לצאת לעבוד ולהתפרנס, אבל נקשור אותו עם חבל לגדר של הבית שלו, הוא לא יכול לצאת מהבית ולהתפרנס.

שלמה קרעי: כמו כן, שלילת רישיון הנהיגה פוגעת גם בחיי המשפחה של החייבים.

שלמה קרעי: אדם שרישיונו נשלל מתקשה בתפקוד ההורי ובמילוי משימות פשוטות ויום-יומיות.

שלמה קרעי: הקושי מתגבר בייחוד כשמדובר בחייבים תושבי הפריפריה או אזורים אחרים הנעדרים תחבורה ציבורית יעילה ומספקת.

שלמה קרעי: הקושי מחריף אף יותר בעידן של משבר הקורונה והשלכותיה על התחבורה הציבורית.

שלמה קרעי: מצד אחד אומר ראש הממשלה ואומרת הממשלה: תימנעו מלנסוע בתחבורה הציבורית, כמה שפחות, כי זה מוקדי הדבקה ומוקדי סיכון גדולים מדי, ומצד שני קשי היום האלה, רובם, רוב החייבים בהוצאה לפועל, נאלצים לנסוע דווקא בתחבורה הציבורית כדי להגיע לעבודה.

שלמה קרעי: המצב הזה הוא אבסורד שצריך לתקן אותו.

שלמה קרעי: רישיון נהיגה איננו מותרות, כמו שאמרתי.

שלמה קרעי: כל עוד התחבורה הציבורית במדינת ישראל לא מהווה כלי אפקטיבי מספיק להגעה לעבודה ולתפקוד יום-יומי של כל אזרח בישראל, רישיון הנהיגה הוא צורך חיוני.

שלמה קרעי: לשכת ההוצאה לפועל יכולה למנוע מחייב יציאה מהארץ, לעקל את משכורתו וחשבונו, לעקל חפצי מותרות הנמצאים ברשותו ועוד כהנה וכהנה.

שלמה קרעי: חייב כזה, שלא זוכה למותרות כאלו, כשלמעשה לשכת ההוצאה לפועל אומרת: אין לנו כלים, הוא לא יוצא מהארץ, אין לו חפצי מותרות, אין לו משכורת, הוא לא צריך את חשבון הבנק שלו, אז הוא חייב קשה יום, ששלילת רישיונו מונעת ממנו לנסות ולשקם את עצמו.

שלמה קרעי: מגיעים אלינו מקרים רבים של אנשים שמתחננים על פרנסתם, וכאלו שבלית ברירה גם עוברים על החוק כדי להביא אוכל לילדיהם הביתה.

שלמה קרעי: המצב כיום פוגע פגיעה קשה אף יותר בצעירים ובנהגים חדשים, ששלילת רישיונם מחייבת אותם לעיתים בתיאוריה ובטסט מחדש למרות שהמגבלה לא הוטלה כתוצאה מאיכות הנהיגה שלהם; לא מדובר בעברייני תנועה ששללו את רישיונם ולכן דורשים מהם לעבור תיאוריה וטסט מחדש.

שלמה קרעי: אלה אנשים קשי יום, אנשים שהסתבכו עם ההוצאה לפועל, נהג צעיר ששללו לו את הרישיון לחודש או לחודשיים, וכשהוא משלם את החוב הוא נאלץ לעבור תיאוריה וטסט מחדש.

שלמה קרעי: זאת פגיעה לא מידתית, לא סבירה, בחייבים כאלה.

שלמה קרעי: כנ"ל לגבי כיסויים ביטוחיים, שמסתבכים במקרים של הפרת הסנקציה.

שלמה קרעי: הצעת החוק לא תפגע באופן ישיר ומהותי בתפקודה של לשכת ההוצאה לפועל מחד, ומאידך היא תשפר את תפקודם של חייבים המצויים במצב קשה ממילא מעצם מעורבותם בהליכי ההוצאה לפועל ותקל עליהם להחזיר את חובם.

שלמה קרעי: אפשר לחשוב על מתן כלים אחרים נוספים לגביית החובות – אנחנו לא רוצים כמובן לעודד כאן

שלמה קרעי: חייבים שלא יחזירו את חובם – בפרט חייבים כאלו שלמשל משתמשים במכוניות פאר, כמו שאומרת לנו לשכת ההוצאה לפועל, מכוניות פאר שרשומות על שם אנשים אחרים וכדומה, ומתחמקים מחובם בעבריינות ולא מתוך קושי.

שלמה קרעי: למקרים כאלה אפשר למצוא כלים יותר יעילים ואפקטיביים, אבל לא לשפוך את התינוק עם המים.

שלמה קרעי: לא יעלה על הדעת לאפשר לפרדוקס הזה להמשיך להתקיים: מחד לבקש מהחייב להחזיר את חובו, ומאידך למנוע ממנו את האפשרות לשקם את עצמו ללכת לעבודה ולהתפרנס.

שלמה קרעי: אני רוצה להודות לשר המשפטים, השר ניסנקורן, שדחף לאישור ההצעה הזו, ומקווה שביטול הסנקציה יהפוך בהמשך מהוראת שעה שעליה מדובר עכשיו – כרגע ההסכמות הן שיהיה מדובר בהוראת שעה לתקופה של הקורונה, ואני מקווה שכשתסתיים הוראת השעה הזו נשכיל גם, בשיתוף פעולה, למצוא את דרך המלך ולהפוך את הביטול הזה, את ביטול הסנקציה, גם להוראת קבע.

שלמה קרעי: אני יודע שיש עוד חברים רבים בבית הזה שגם הגישו הצעות חוק דומות.

שלמה קרעי: אני מברך על כך.

שלמה קרעי: אני חושב שזה משהו שהוא חשוב.

שלמה קרעי: אני מניח גם שיש קונסנזוס על הנושא הזה.

שלמה קרעי: החלשים בחברה צריכים אותנו כאן – גם אתם הגשתם חוק דומה?

שלמה קרעי: יישר כוח ותודה רבה.

שלמה קרעי: [הצעת חוק פ/399/23; נספחות.

שלמה קרעי: ]

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה, ואכן, הוצמדו הצעות חוק נוספות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הראשונה – של חברת הכנסת שרן השכל, שהוצמדה להצעת החוק שמספרה פ/32/23.

שרן השכל: גברתי היושבת-ראש, אני מבקשת לפתוח בדברי הסבר להצעת החוק המונחת לפניכם, שבאה לתקן עיוות שבו אנשים שהגיעו לחוב וצריכים לשלם אותו לא יכולים להשתמש ברכב כדי להגיע למקום העבודה כדי לשלם את החובות.

שרן השכל: בייחוד נהגי מוניות, נהגי משאיות ואוטובוסים, שלא יכולים להשתמש בכלי הרכב שלהם, שהוא מקור הפרנסה שלהם, כדי להחזיר את החוב, ומוצאים את עצמם בתוך מעגל שהם לא יכולים לצאת ממנו.

שרן השכל: אני מודה לחבר הכנסת קרעי שלקח על עצמו לטפל ולהוביל את החוק במהירות בזק ולתקן את העיוות הנוראי הזה.

שרן השכל: וכעת, ברשותכם, אני מבקשת לנצל את יתרת הזמן שהוקצבה לי כדי לשתף אתכם בהרהורים שעולים אצלי באשר לתפקידנו כנבחרי ציבור בימים סוערים אלה.

שרן השכל: הימים האלה עבורי הם ימים של חשבון נפש ותסכול עמוק.

שרן השכל: כבר שבועות שאני נוצרת את לשוני, כי זו תקופה רגישה, ואולי זה לא הזמן.

שרן השכל: כבר שבועות שנמנעתי לומר בקולי את שעל ליבי, כי יש לי מחויבות גדולה לקואליציה שבה אני חברה.

שרן השכל: אבל כשנשבעתי כחברת כנסת הבטחתי בליבי לשים את עצמי בנעליו של אזרח מן השורה ולהביט אל המציאות כאחד האדם.

שרן השכל: כולנו מכירים את הנתונים: מאות אלפי בלתי מועסקים, גירעון צפוי של 13% מהתוצר, תוכנית כלכלית כזו או אחרת.

שרן השכל: מאחורי כל המספרים האלה עומדים אנשים, משפחות שנהרסות, צעירים שהשקיעו את כל מה שיש להם בניסיון להגשים חלום, והיום שואלים את עצמם: איזה עתיד צפוי לי כאן?

שרן השכל: אומרים שאין מגזר באוכלוסייה שלא נפגע מהמשבר, אבל דווקא יש מגזר אחד כזה שהמשבר לא פגע לו בכיס; למגזר הזה לא קיצצו במשכורת ולא בתנאים, לא סגרו את העסק ולא פיטרו את העובדים; המגזר הזה נהנה מרכב צמוד והשתתפות בהוצאות, מימי חופשות ופגרות ארוכות, כאילו אין קורונה.

שרן השכל: אני מדברת עלינו, נבחרי הציבור, חברי הכנסת, השרים.

שרן השכל: אני תוהה מה מרגיש אזרח ששילם מיסים כל חייו וכעת אינו רשאי להתפרנס; מה מרגישה אם חד-הורית שנותרה מחוסרת עבודה; מה הם חושבים כשהם רואים אותנו.

שרן השכל: יסלחו לי חבריי בקואליציה, יסלחו לי השרים, אני יודעת שלא נהוג בבית הזה לתת ביקורת מבפנים, אבל הגיע הזמן להביט גם על מה שאנחנו משדרים בתוך הקואליציה, וגם במפלגה שלי, הליכוד, מפלגת השלטון.

שרן השכל: אני מבינה את הצורך להקים ממשלה ולייצר יציבות בתקופה הסוריאליסטית הזו.

שרן השכל: זה כפה הרבה פשרות והסדרים שיאפשרו את הקמת הממשלה, וטוב שקמה ממשלה, אחרת מי יודע איפה היינו היום.

שרן השכל: לכן גם הצבעתי בעד הממשלה הזו.

שרן השכל: אבל המצב הזה לא מאפשר להמשיך במסלול שחזינו לפני חודשיים-שלושה.

שרן השכל: וחשוב לי לומר, באמת שאין לי שום דבר נגד איש מהשרים ואין לי דבר נגד השרות – כולן ראויות וכולם ראויים – אבל איפה האחריות שלנו?

שרן השכל: 36 שרים, עשרה סגני שרים.

שרן השכל: מה ההיגיון בפיצול של כל המשרדים?

שרן השכל: קחו למשל את נושא המים, שכעת מפוצל בין שלושה או ארבעה משרדים שונים.

שרן השכל: אני כבר לא מדברת על הביורוקרטיה ועל זה שבכל פעם שצריך לתקן צינור מעורבים שלושה-ארבעה משרדי ממשלה.

שרן השכל: ומה נשתנה שהיום צריך שר נוסף במשרד הביטחון ובמשרד לענייני מודיעין ובמשרד לנושאים אסטרטגיים?

שרן השכל: וזה כשכבר יש שרי ביטחון וחוץ במשרה מלאה.

שרן השכל: אני מדגישה שוב, הבעיה איננה אישית, היא בעיה מבנית והיא בעיה במנגנון ושיטה.

שרן השכל: הבעיה היא שעבור כל משרד חדש צריכים למצוא מקום ונדל"ן וכסף, וצריך – –

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברת הכנסת השכל, תחתרי לנקודה, לשורה הסופית.

שרן השכל: בסדר.

שרן השכל: – – וצריך להקים לשכה עם חדרים ועוזרים ונהגים ומאבטחים, וכל זה עולה כסף רב.

שרן השכל: וכן, יכול להיות שאם לא היינו מקימים את כל המשרדים האלה לא הייתה קמה ממשלה, אבל אני סבורה שהמצב היום מחייב חשיבה נוספת.

שרן השכל: אפשר לעשות את זה.

שרן השכל: כל מה שנדרש זה הסכמה של ראשי הסיעות בקואליציה להפחית ממכסת השרים שלהם.

שרן השכל: אפשר להחזיר את הגלגל אחורה, עוד לא מאוחר.

שרן השכל: אתם יודעים, אין כמעט מדינה שבה נבחרי ציבור לא ויתרו על חלק משכרם כאות סולידריות וכדי לתרום את חלקם הסמלי למאמץ הכלכלי, ואנחנו – אותו מפגין שרואה אותנו – – –

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברת הכנסת השכל, אני מתנצלת, אבל את כבר בגלישה של שתי דקות.

שרן השכל: דקה אחת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, אני – את יודעת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתנצלת.

שרן השכל: אוקיי.

שרן השכל: אני אסכם כך: הדוגמה האישית שלנו היא הסיפור כאן.

שרן השכל: כולנו אשמים – קואליציה ואופוזיציה.

שרן השכל: יפים הם דבריו של גדעון בן יואש בספר שופטים רגע מלחמת ישראל במדיין: "ממני תראו וכן תעשו, והנה אנכי בא בקצה המחנה, והיה כאשר אעשה כן תעשון".

שרן השכל: זה מה שמצופה מאיתנו – להיות ההולכים בקצה המחנה ולשמש דוגמה ומופת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ואם מדברים על דוגמה אישית, אפשר בהחלט לתרום חלק מהשכר, כפי שעושים חבריי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לחברת הכנסת שרן השכל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': [הצעת חוק פ/983/23; נספחות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ]

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו עוברים להצמדה הבאה לאותה הצעת חוק, ההוצאה לפועל, הצעה שאותה הגישו חבר הכנסת חמד עמאר וקבוצת חברי הכנסת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

חמד עמאר: גברתי היושבת-ראש, קודם כול תודה רבה שהסכמת להחליף אותי.

חמד עמאר: אנחנו מדברים על הצעת חוק שנוגעת לאנשים הכי נזקקים במדינת ישראל.

חמד עמאר: אנחנו מדברים על בן אדם – אני אתן לכם דוגמה: הגשתי את הצעת החוק בכנסת השמונה-עשרה בפעם הראשונה – זה היה לפני יותר מ-11 שנים – כי פנה אליי איש עסקים שהיה אמיד מאוד, ונחרבו עליו חייו, הוא נכשל בעסקים שלו, נקלע לחובות אדירים.

חמד עמאר: בשביל לפרנס את המשפחה שלו בכבוד הוא עבר לעבוד כנהג בחברת הסעות.

חמד עמאר: שבוע אחרי שהתחיל לעבוד, פתאום בעל החברה קורא לו, אומר לו: שמע, מבדיקה שעשינו אין לך רישיון נהיגה, כי רישיון הנהיגה שלך נשלל.

חמד עמאר: ההוצאה לפועל שללה לו את הרישיון.

חמד עמאר: בן אדם שרצה לפרנס את המשפחה שלו בכבוד, להתחיל להחזיר את החובות שלו – אין לו את האפשרות הזאת לעשות כן.

חמד עמאר: דווקא בזמן הקשה הזה, בתקופה הקשה של כל מדינת ישראל, בזמן קורונה, אנחנו צריכים ללכת לקראת אותו אדם שרוצה לפרנס את המשפחה שלו ולעבוד בתור נהג, אותו נכה שרוצה להגיע לטיפולים הרפואיים שלו, אותו אדם שעוזר לנכה במשפחה שלו להגיע לבית חולים – חייבים לתת להם את האפשרות הזאת.

חמד עמאר: להגיד לך את האמת, אם נעשה בדיקה, חלק – לא מעט מאותם אנשים ששללו להם את הרישיון בגלל חוב נוהגים בכבישים היום, חלק לא קטן מהם, ומהווים סכנה יותר גדולה מאשר אם נאפשר להם לעלות על ההגה ולנהוג עם רישיון, כי לפחות יש ביטוח שיכסה אותם אם אותם אנשים יפגעו באנשים אחרים.

חמד עמאר: לכן אני רוצה להודות לכל מי שקידם את החוק.

חמד עמאר: אני רוצה להודות לשר, שהסכים לקדם אותו, ואני רוצה להודות לך, מהקואליציה.

חמד עמאר: בזכותך אנחנו עומדים היום ומציגים את החוק.

חמד עמאר: אבל אני חייב להתייחס בדקה אחת – אני לא ניצלתי את כל הזמן שלי – למה שקרה בבית ג'ן, כי בתקשורת הפכו את אותם אנשים לעבריינים.

חמד עמאר: אני אומר לכם: מי שצריך לעמוד לדין עכשיו הם אותם פקחים שניסו לדרוס את האנשים שהגיעו לשם.

חמד עמאר: קיבלתי סרטונים שמראים בבירור שאותם פקחים נוסעים קדימה, נוסעים אחורה ומנסים לדרוס את האנשים.

חמד עמאר: לידיעתכם, שום פקח לא נפגע פיזית.

חמד עמאר: לא הגיעו לאף פקח ולא פגעו בו.

חמד עמאר: ההנהגה המקומית הייתה שם: ראש המועצה, ממלא מקום ראש המועצה, הגנו בגופם על אותם פקחים שניסו לדרוס.

חמד עמאר: לכן אני קורא לשר לביטחון הפנים: קודם כול צריך לעצור את אותם פקחים על ניסיון דריסה של אנשים, שהיו בסך הכול בקרקע הפרטית שלהם שהמדינה אישרה להם לעבד אותה.

חמד עמאר: המדינה אישרה לעבד אותה.

חמד עמאר: צריך לעשות מחסן קטן לשים את הכלים שלו.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: [הצעת חוק פ/1089/23; נספחות.

חמד עמאר: ]

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הדובר הבא, שגם הצעת החוק שלו הוצמדה לאותה הצעת חוק ההוצאה לפועל – אני מזמינה את חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה, בבקשה.

חמד עמאר: יש לך עד שלוש דקות, בבקשה.

ג'אבר עסאקלה: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני חושב שאם כל כך הרבה חברי כנסת מגישים הצעה לבטל את ההגבלה של רישיון הנהיגה על ידי ההוצאה לפועל, כנראה זה נושא בוער בשטח.

ג'אבר עסאקלה: שלילת רישיון של חייבים – קודם כול זה כלי לא שוויוני.

ג'אבר עסאקלה: זה ממקד קבוצה של מי שיש לו רישיון נהיגה.

ג'אבר עסאקלה: מי שאין לו רישיון נהיגה – הכלי הזה לא פועל עליו.

ג'אבר עסאקלה: לכן כל כלי שמפעילים צריך להיות כלי שוויוני.

ג'אבר עסאקלה: דבר שני, השלילה של הרישיון פוגעת באופן מהותי בזכות לחופש התנועה של אנשים.

ג'אבר עסאקלה: חופש התנועה הוא חופש קדוש.

ג'אבר עסאקלה: במיוחד ביישובים בפריפריה שהתחבורה הציבורית בהם לוקה בחסר, ואין באמת תחבורה ציבורית ראויה, חובה על רוב המשפחות שיהיה להן רכב כדי לנוע בכבישים ולעבור ממקום למקום.

ג'אבר עסאקלה: פגיעה בחופש התנועה של מי שמחזיק רישיון נהיגה והוא נשלל לו היא פגיעה לא ראויה ולא מתאימה בחוק הזה.

ג'אבר עסאקלה: כמובן, החוק הזה פוגע ביכולת להתפרנס.

ג'אבר עסאקלה: אנשים לא יכולים להתפרנס אם נשלל להם רישיון.

ג'אבר עסאקלה: קבוצה גדולה מהאנשים תלויה ברכב.

ג'אבר עסאקלה: חלק מהעסקים דורשים רישיון נהיגה כתנאי קבלה לעבודה, ואם אין רישיון נהיגה, האנשים האלה לא יכולים לעבוד.

ג'אבר עסאקלה: ואם הם לא עובדים הם לא יחזירו את החוב לעולם.

ג'אבר עסאקלה: לכן זה כאילו יורים לעצמם ברגליים.

ג'אבר עסאקלה: הוזכר קודם שאנשים שנשלל להם הרישיון ונאלצים להשתמש ברכב לצורך טיפולים רפואיים או לצורכי תעסוקה וכו' לא יכולים לוותר על הפרנסה או על הטיפוליים הרפואיים, והם נאלצים לעבור על החוק ולנהוג ללא רישיון.

ג'אבר עסאקלה: על כן חובה לבטל את הזכות הזאת של ההוצאה לפועל לשלול את הרישיונות לאלתר, ולא רק לתקופה של הקורונה.

ג'אבר עסאקלה: תודה רבה.

חמד עמאר: תודה רבה לך.

חמד עמאר: [הצעת חוק פ/1099/23; נספחות.

חמד עמאר: ]

חמד עמאר: אנחנו עוברים להצעת החוק הבאה המוצמדת, של חברי הכנסת אוסאמה סעדי, אחמד טיבי וסונדוס סאלח.

חמד עמאר: עד שלוש דקות, אדוני.

חמד עמאר: בינתיים כולם עומדים בזמנים.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, כבוד שר המשפטים אבי, כל הכבוד על העמדה שלכם ועל העמדה שלך.

אוסאמה סעדי: בזכותך אנחנו מגיעים היום לבשר.

אוסאמה סעדי: שלמה, כל הכבוד לך שאתה הובלת את זה.

אוסאמה סעדי: אבי ושלמה, אנחנו מנסים יותר מ-20 שנה, עד כמה שאני זוכר – חבר הכנסת טיבי כבר 20 שנה מעלה כל פעם את ההצעה הזאת.

אוסאמה סעדי: אנחנו גם העלינו, חברי כנסת נוספים העלו, וכל הזמן משרד המשפטים התנגד בתוקף לביטול המגבלה הזאת.

אוסאמה סעדי: אני מבין את השיקולים למה לא, כי בכל זאת יש צד שני שזוכה, וצריך להגן על הזוכים, אבל גם צריך להבין שבלי רישיון נהיגה החייבים האלה לא יכולים לעבוד ולא יכולים להתפרנס, כך שהם לא יכולים לשלם בסופו של דבר את החוב.

אוסאמה סעדי: האופציה האחרת היא לדחוף אותם ללכת לפשיטת רגל, הם ילכו לפשיטת רגל, ואז הזוכה לא יקבל דבר, אולי יקבל נזיד עדשים, ובסופו של דבר כולם יצאו נפסדים.

אוסאמה סעדי: לכן טוב שאנחנו מתקדמים לכיוון מציאת פתרון לעניין הזה.

אוסאמה סעדי: במקור הגשנו הצעת חוק לבטל את זה באופן כללי, לפי ההצעה שלך, אדוני היושב-ראש, ולפי הצעת חברנו ג'אבר, וגם שלמה, אבל אני בסוף הצעתי, גם על מנת לקדם ולאזן בין האינטרסים, הוראת שעה, אבל לא לתקופת הקורונה אלא לשלוש שנים, ושבתקופה הזאת גם נבדוק ונראה מה ההשפעות על התיקים – מה ההשפעות על החייבים, מה ההשפעות על הזוכים.

אוסאמה סעדי: לכן זאת באמת בשורה היום.

אוסאמה סעדי: אם אתם זוכרים, חמד וחברי אחמד טיבי, ב-2016 חוקקנו חוק של מתן 40% הנחה על קנסות של המשטרה.

אוסאמה סעדי: הלכו ושילמו 120,000 אנשים, שניצלו את החוק הזה.

חמד עמאר: אני זוכר את זה, נכון.

אוסאמה סעדי: בעקבות זאת, ה-120,000 הלכו למשרד הרישוי לקבל רישיונות, ואז התברר שיש תקנה שעד שנתיים צריך תיאוריה, מבחן עיוני, ועד שלוש שנים צריך טסט מחדש.

שלמה קרעי: עכשיו זה שנה.

אוסאמה סעדי: אז הלכנו לשר התחבורה בזמנו, ישראל כץ, ואמרנו לו: עד שהאנשים האלה מצאו את הכסף ושילמו את זה, בוא תעשה את זה.

אוסאמה סעדי: הוא אז עשה את זה לשבע שנים, ואחרי זה העלה את זה לעשר שנים – 230,000 נהגים.

אוסאמה סעדי: ואני מאשר את מה שאתה אמרת, אדוני היושב-ראש:

אוסאמה סעדי: חלק גדול מהם הולך ומשתמש ברכב אף שהוא בשלילה עקב אי-חידוש הרישיון, ואז גם אין ביטוח, ואז המחיר שהמדינה וכולנו משלמים הוא פי כמה מהמחיר הזה.

אוסאמה סעדי: (אומר בערבית: בשורה לנהגים בנוגע לעיקול בלשכת ההוצאה לפועל.

אוסאמה סעדי: מברוכ.

אוסאמה סעדי: נמשיך לעקוב אחר נושא זה עד סופו המוצלח, אינשאללה.

אוסאמה סעדי: )

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: ישיב שר המשפטים אבי ניסנקורן.

חמד עמאר: בבקשה, עד עשר דקות, אדוני השר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הצעת חוק נתוני אשראי ההוצאה לפועל (תיקון – ביטול הגבלת רישיון נהיגה), התש"ף–2020.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ועדת השרים לחקיקה אישרה כאמור להעביר את החוק בקריאה טרומית.

אברהם (אבי) ניסנקורן: לאחר הקריאה הטרומית, הצעת החוק תוכפף ותוצמד להוראת שעה שתיעשה בחקיקה ממשלתית של משרד המשפטים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: במסגרת הוראת השעה תוקפא סנקציית הגבלת הרישיון למשתמטי תשלום חובות למשך שלושה חודשים כחלק מסדרת ההקלות שמקדמת ההוצאה לפועל עקב משבר הקורונה, תוך אפשרות להארכה נוספת של שלושה חודשים באישור שר המשפטים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו מודעים ואני מודע תמיד למתח המתמיד בין נושה לבין זוכה ולצורך באיזון מתמיד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בטח בתקופת הקורונה אנחנו צריכים לתת יד ולסייע לחייבים לעבור ולצלוח את התקופה הזאת, ולגבי הוראת הקבע, אנחנו נקיים בהמשך דיונים יותר מסודרים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תודה.

חמד עמאר: תודה רבה לך.

חמד עמאר: אנחנו עוברים להצבעה.

חמד עמאר: חברי הכנסת, לשבת במקומות שלכם.

חמד עמאר: שלמה קרעי, בגלל שאתה המציע הראשון אני מוסיף אותך.

חמד עמאר: כולם הגיעו למקומות שלהם?

חמד עמאר: יפה.

חמד עמאר: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון – ביטול הגבלת רישיון נהיגה), התש"ף

חמד עמאר: –2020, של חברי הכנסת שלמה קרעי, יעקב אשר ויעקב טסלר.

חמד עמאר: נא להצביע.

חמד עמאר: הצבעה מס' 6 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 31 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון – ביטול הגבלת רישיון נהיגה), התש"ף

חמד עמאר: –2020, לוועדה שתקבע ועדת הכנסת נתקבלה.

חמד עמאר: בעד – 31, אין נמנעים, אין מתנגדים.

חמד עמאר: הצעת החוק עברה בקריאה טרומית ותעבור להמשך הכנתה לוועדת החוקה לקריאה ראשונה.

שלמה קרעי: אני מבקש לוועדת הקורונה.

חמד עמאר: אני מוסיף אותך, חברת הכנסת והשרה אורלי לוי, וחבר הכנסת קרעי – 33.

שלמה קרעי: אני מבקש לוועדת הקורונה.

חמד עמאר: אז אנחנו מעבירים אותה לוועדת הכנסת.

חמד עמאר: ועדת הכנסת תחליט לאיזו ועדה להעביר אותה.

חמד עמאר: נא להעביר אותה לוועדת הכנסת.

חמד עמאר: אנחנו נעבור להצעה המוצמדת של חברת הכנסת שרן השכל.

חמד עמאר: נא להצביע.

חמד עמאר: הצבעה מס' 7 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 32 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון – ביטול הגבלת רישיון נהיגה), התש"ף

חמד עמאר: –2020, לוועדה שתקבע ועדת הכנסת נתקבלה.

חמד עמאר: בעד – 33, אין נמנעים, אין מתנגדים.

קריאה: – – –

חמד עמאר: הוספתי אותו, 33 – שלמה קרעי.

חמד עמאר: עברה בקריאה טרומית, תעבור לוועדת הכנסת על מנת להחליט בין קורונה לבין חוקה להמשך הכנתה לקריאה ראשונה.

חמד עמאר: אנחנו נעבור להצעה המוצמדת הבאה, של חבר הכנסת חמד עמאר וקבוצת חברי הכנסת.

חמד עמאר: נא להצביע.

חמד עמאר: הצבעה מס' 8 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 33 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון – מגבלת רישיון נהיגה), התש"ף

חמד עמאר: –2020, לוועדה שתקבע ועדת הכנסת נתקבלה.

קריאה: קודם כול, כל מה שהוא אומר – מצביעים בעד – – –

חמד עמאר: קודם כול תצביע בעד, אחרי זה תשאל אותי – – –

קריאה: הצבעתי בעד.

תמר זנדברג: חמד, ההצעה הבאה שלי.

תמר זנדברג: אני יורדת, בסדר?

חמד עמאר: אני מוסיף אותך.

חמד עמאר: בעד – 34, אני מוסיף את חבר הכנסת שלמה קרעי.

חמד עמאר: נגד – אין, נמנעים – אין.

חמד עמאר: הצעת החוק עברה בקריאה טרומית ותועבר לוועדת הכנסת על מנת להחליט לאיזו ועדה להעביר אותה, לוועדת קורונה או לוועדת החוקה, חוק ומשפט.

חמד עמאר: אנחנו עוברים להצעה המוצמדת הבאה, של חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה.

חמד עמאר: חברי הכנסת, נא להצביע.

חמד עמאר: הצבעה מס' 9 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 28 נגד – אין נמנעים –אין ההצעה להעביר את הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון – הגבלת רישיון נהיגה), התש"ף

חמד עמאר: –2020, לוועדה שתקבע ועדת הכנסת נתקבלה.

חמד עמאר: בעד – 30 חברי כנסת, אחרי שאני מוסיף את חבר הכנסת שלמה קרעי וחברת הכנסת תמר זנדברג, אין נמנעים, אין מתנגדים.

חמד עמאר: ההצעה עברה בקריאה טרומית ותועבר לוועדת הכנסת על מנת להחליט לאיזו ועדה להעביר כדי להכין אותה לקריאה ראשונה.

חמד עמאר: אנחנו עוברים להצעת החוק המוצמדת האחרונה, של חברי הכנסת אוסאמה סעדי ואחמד טיבי וקבוצת חברי הכנסת.

חמד עמאר: נא להצביע.

חמד עמאר: הצבעה מס' 10 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 31 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון – ביטול הגבלת רישיון נהיגה) (הוראת שעה), התש"ף–2020, לוועדה שתקבע ועדת הכנסת נתקבלה.

חמד עמאר: בעד – 33, אחרי שאני מוסיף את חברת הכנסת תמר זנדברג וחבר הכנסת שלמה קרעי.

חמד עמאר: אין נמנעים, אין מתנגדים.

חמד עמאר: הצעת החוק עברה בקריאה – – –

קריאה: – – –

חמד עמאר: לא הצלחת להצביע?

קריאה: – – –

חמד עמאר: אז אני מוסיף אותך, 34 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

חמד עמאר: הצעת החוק עברה בקריאה טרומית, ותועבר לוועדת הכנסת על מנת להחליט לאיזו ועדה להעביר אותה להמשך הכנתה לקריאה ראשונה.

חמד עמאר: [הצעת חוק פ/332/23; נספחות.

חמד עמאר: ]

חמד עמאר: אנחנו עוברים להצעת חוק הבאה – הצעת חוק-יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי (תיקון – ביטול החוק), של חברת הכנסת תמר זנדברג.

חמד עמאר: תציג את החוק חברת הכנסת תמר זנדברג.

חמד עמאר: יש עוד שתי הצעות חוק מוצמדות.

חמד עמאר: נא להיות כאן, חברי הכנסת.

חמד עמאר: בבקשה, עד עשר דקות.

תמר זנדברג: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

תמר זנדברג: חברות וחברים, השבוע בדיוק לפני שנתיים עבר כאן במליאת הכנסת אחד החוקים שמהווים כתם מוסרי וערכי על ספר החוקים של מדינת ישראל ועל הבית הזה.

תמר זנדברג: זה חוק למיסוד האפליה ולעיגון הגזענות, שידוע בטעות בשם חוק הלאום.

תמר זנדברג: אני השתתפתי בדיונים על החוק הזה.

תמר זנדברג: מדיון לדיון, אני חייבת לשתף, שבאמת פשוט נחמץ הלב – כמעט אין מילים אחרות.

תמר זנדברג: מדיון לדיון ראינו איך נוסחים עילגים, ירודים, שביד גסה מחקו את המשפטים הנשגבים והמכוננים שכתובים במגילת העצמאות, פשוט נמחקו והוחלפו בפיסת חקיקה שהיא א.

תמר זנדברג: באמת ירודה, וב.

תמר זנדברג: היא משפילה, היא כואבת.

תמר זנדברג: כמו שראינו השבוע, מאז עברו שנתיים, אבל הנזק שלה רק מתחיל עכשיו.

תמר זנדברג: בזמנו, כשהחוק הזה עבר, אמרו לנו: מה אתם רוצים?

תמר זנדברג: זה רק סמלי.

תמר זנדברג: זה מעגן את הדברים הסמליים שצריכים להוביל את האופי של מדינת ישראל.

תמר זנדברג: בשנתיים שעברו מאז ראינו כמה דברים: א.

תמר זנדברג: השפלה ותקיעת אצבע בעין למיעוט הלאומי במדינת ישראל הן אף פעם לא דבר סמלי; ב.

תמר זנדברג: ראינו שהגזענות והאפליה מאז רק החריפו ורק החמירו, וגם כך הגיעו לשיא בשנים האלה.

תמר זנדברג: אנחנו בשנים של שיא של אפליה גזענית, ויש כאן מפלגות שלמות בבית הזה שלא מצביעות על הצעות חוק של הרשימה המשותפת – סתם, לא בגלל שהן מתנגדות אידיאולוגית, רק בגלל שזה שלהם.

תמר זנדברג: למה?

תמר זנדברג: כי ערבים הציעו.

תמר זנדברג: לא חשוב, חוקים טובים – לפעמים שתי הצעות חוק מגיעות, זהות, דומות: אחת של מפלגה יהודית – בעד; מפלגה ערבית – נגד.

חמד עמאר: דווקא ראיתי עכשיו ההפך – ראיתי שכולם הצביעו בעד.

חמד עמאר: היו הצעות חוק וכולם קיבלו אותו הדבר.

תמר זנדברג: תבדוק עוד פעם.

חמד עמאר: מה שהציע שלמה קרעי ומה שאני הצעתי ומה שהציעו כולם – הצביעו אותו דבר.

תמר זנדברג: סליחה, אדוני היושב-ראש, כמי – – –

חמד עמאר: כי אני ישבתי עכשיו כאן וראיתי את – – –

תמר זנדברג: תבדוק.

דוד אמסלם: – – – זה לא משנה אם זו האמת או לא, תן לה להמשיך.

דוד אמסלם: העובדות אף פעם לא היו – – –

שלמה קרעי: – – –

תמר זנדברג: אדוני היושב-ראש, בסדר, יש כאן כאלה שאי-אפשר לבלבל אותם עם עובדות, אבל אתה, כמי שמייצג ציבור שנפגע מאוד מחוק הלאום, ובצדק, אני מציעה לך לבדוק את מה שאמרתי עכשיו, לבדוק את גיליון ההצבעה – – –

חמד עמאר: אני דיברתי באופן ספציפי על הצעות החוק המוצמדות שעברו עכשיו.

חמד עמאר: כמעט כולן קיבלו אותו דבר, והיו אחת של אוסאמה סעדי, אחת של – – –

תמר זנדברג: כמעט כולן.

שלמה קרעי: כולן, כולן.

תמר זנדברג: אני אומרת מידיעה, אני מציעה לך לבדוק את גיליונות ההצבעה בדברים האלה ולראות שאני לא מדברת סתם.

שלמה קרעי: את רק מלבה שנאה בבית הזה.

תמר זנדברג: כן, ואתה מלבה חום ואהבה, זה שמך השני.

שלמה קרעי: אני הצבעתי בעד כל ההצעות שהיו כאן.

תמר זנדברג: הדבר השלישי שקרה בשנתיים האלה זה שלחוק הזה התחילו להיות גם תוצאות ממשיות.

תמר זנדברג: רק החודש יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון חבר הכנסת צביקה האוזר, שגם מועמד היום לתפקיד מאוד חשוב בוועדה לבחירת שופטים, הציע להשתמש בחוק הלאום כדי להסביר מדוע מדינת ישראל ממשיכה למנוע איחוד משפחות של אזרחי ישראל.

תמר זנדברג: נימוק – חוק שעבר בתחילת שנות האלפיים בנימוק ביטחוני, ובזמנו הלכה נציגת המדינה לבג"ץ והתחייבה שמדובר בחוק זמני שהנימוק שלו הוא אך ורק ביטחוני ולא דמוגרפי.

תמר זנדברג: הינה, עברו להן 15 שנה, והיום הגזענות היא כבר ברורה, היא כבר גלויה, היא כבר על שולחן.

תמר זנדברג: עכשיו, אני יודעת – – –

אבי דיכטר: – – – זה קיים ב-1950.

אבי דיכטר: חוק השבות הוא בדיוק חוק שאת מאמינה בו – – –

תמר זנדברג: מה זה קשור?

אבי דיכטר: הוא בדיוק חוק שעוסק בסוגיה הזאת – – – את חוק הלאום – – –

תמר זנדברג: אז אדרבה, אדרבה, חבר הכנסת דיכטר.

תמר זנדברג: אם חוק השבות קיים וקיימת מגילת העצמאות – –

אבי דיכטר: – – –

תמר זנדברג: – – איך אתה, כמי שרוממות השוויון בגרונך, הסכמת לחוקק את החוק הזה, לדוגמה בלי סעיף שוויון?

תמר זנדברג: איך, איך אתה לא מתבייש?

אבי דיכטר: למה לא העברת את חוק השוויון בחוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו?

אבי דיכטר: תסבירי לעצמך, תסבירי לעצמך למה.

תמר זנדברג: אתה יודע, חבר הכנסת דיכטר, אני רציתי לעלות לפה ולומר שאני בטוחה שהכוונות שלך אישית היו טובות, ושהן בדרך נלקחו ונגזלו על ידי גזענים ועל ידי מעליבים בבית הזה – –

אבי דיכטר: אני חייב להודות, אני לא יכול לומר את זה על הכוונות שלך, לא יכול לומר את זה על הכוונות שלך.

תמר זנדברג: – – אבל כשאני שומעת אותך עכשיו בוחר להתגולל דווקא עליי, אני מבינה שכנראה טעיתי, וזה לא נכון, וכנראה אתה הצטרפת לגזענים ולאלה שהחליטו לעגן בחוק-יסוד במדינת ישראל, לראשונה בתולדותיה – – –

קריאה: – – – חברת הכנסת זנדברג.

תמר זנדברג: לראשונה בתולדות הדמוקרטיה הישראלית, לעגן בחוק-יסוד עליונות מטעמי גזע – זה מה שעשית בחוק הזה.

תמר זנדברג: הכתם הזה הוא כתם, לצערי הרב, לא רק עליך, הוא כתם עלינו.

תמר זנדברג: ולכן אני עומדת פה, בשביל לתקן את העוול הזה.

שלמה קרעי: מה – – חברת הכנסת זנדברג – – – יאסר ערפאת?

תמר זנדברג: אני יודעת, אתם פה תעמדו ואתם תלגלגו, כי מה אכפת לכם?

תמר זנדברג: אתם יהודים, אבל מי שלא יהודי במדינה הזו מרגיש את זה כבר עכשיו, ומי שיהודי ומי שבן לעם היהודי יודע מה זה אפליה ויודע מה זה גזענות ויודע מה זה חוקים מפלים.

תמר זנדברג: כאן במדינת היהודים היה צריך להיות המקום הראשון שבו לא עולה על דעתנו לחוקק חוק כזה.

תמר זנדברג: לכן, תתביישו לכם.

תמר זנדברג: תתביישו לכם שכבר שנתיים החוק הזה חלק מספר החוקים ואף אחד לא זועק חמס, ואף אחד לא קם ואומר: זה החוק הראשון שצריך לבטל אותו – כן, לבטל אותו, לבטל אותו.

תמר זנדברג: אני פונה כאן לנציגים בקואליציה של כחול לבן ושל מפלגת העבודה, אני רואה שמייצג אותם כאן השר גבי אשכנזי.

תמר זנדברג: אדוני השר, יש כאן סוגיה מצפונית מהמעלה הראשונה.

תמר זנדברג: אני יודעת שאתם התחייבתם בבחירות לתקן את חוק הלאום, ומפלגת העבודה התחייבה לבטל אותו.

תמר זנדברג: אני באמת לא באה כאן לדחוק בכם ולדקור עוד פעם כחלק מהוויכוח הפוליטי, ולהגיד: אתם תעשו, והינה, אתם עוד פעם מתקפלים וכל הדבר הזה, אבל באמת קחו דוגמה.

תמר זנדברג: בשבוע שעבר באה לכאן הצעה מטעם הליכוד, ואני לא אומרת שאתם צריכים להחזיר להם tic for tac בהכרח כל דבר.

תמר זנדברג: אבל מה אמר מיקי זוהר, יושב-ראש הקואליציה גם שלכם, בשבוע שעבר?

תמר זנדברג: נכון, התחייבנו, אבל בסוגיות מצפוניות אנחנו חייבים להצביע לפי צו מצפוננו.

תמר זנדברג: אני חושבת שזה דבר מאוד נכון, ואני חושבת שכאן יש סוגיה באמת מצפונית, שכל שוחר שוויון וכל שוחר הערכים הבסיסיים והמכוננים של הדמוקרטיה הישראלית – –

חמד עמאר: אני מבקש לא לדבר בטלפון בתוך המליאה.

תמר זנדברג: – – לא רק צריך, ולא רק מן הראוי, אלא חייב, חייב למחות את הכתם הזה של חוק הלאום.

תמר זנדברג: אנחנו חייבים כאן לעשות תיקון ובאמת לתקן גם את הנסיבות וגם את התוכן שבסופו של דבר עבר ונכנס לספר החוקים.

תמר זנדברג: חוק הלאום מהווה שם כתם עלינו כמדינה דמוקרטית וכשוחרי שוויון.

אבי דיכטר: – – – את המנון התקווה – – – אוי לאותה בושה, אוי לאותה בושה.

עופר כסיף: הבושה היא שלך, גזען.

עופר כסיף: אתה גזען – – –

תמר זנדברג: ולכן, אני קוראת לנציגים של כחול לבן – –

עופר כסיף: – – – אתה בושה, אתה בושה – – –

חמד עמאר: אני מבקש ממך לא להפריע לחברת הכנסת תמר זנדברג.

עופר כסיף: – – –

אבי דיכטר: אז ניפגש – – –

חמד עמאר: חבר הכנסת כסיף, חבר הכנסת כסיף.

קריאה: למה את רוצה לבטל את המנון התקווה?

חמד עמאר: תודה רבה, תודה רבה.

תמר זנדברג: – – ושל מפלגת העבודה לא להיגרר אחרי אחרוני הגזענים בליכוד – שבאמת, בבוא היום אני חושבת שהתקופה הזאת תירשם כאחת התקופות החשוכות האפלות בתולדות הדמוקרטיה הישראלית.

אבי דיכטר: איך – – –

תמר זנדברג: יש לנו הרבה סיבות לזה: השחיתות הגואה, העובדה שבראש הממשלה עומד נאשם בשוחד, המתקפה על שלטון החוק ואחרות.

תמר זנדברג: אבל לליבוי הגזעני של היצרים, שמי שחושב שבעזרתו הוא יוכל להמשיך ולשלוט, יהיה פרק של כבוד.

תמר זנדברג: חוק הלאום לא עבר בגלל שלמישהו היה חשוב לעגן את חשיבותו של הבית הלאומי לעם היהודי; על זה אין עוררין, אף אחד לא מערער על זה ואף אחד לא מערער על חוק השבות, ושום דבר כזה.

אבי דיכטר: – – – 62 חברי כנסת, הוא עבר, גברתי.

תמר זנדברג: החוק הזה יירשם כמכשיר גזעני בשביל לבסס ולעגן את אחד הפרקים החשוכים בתולדות הדמוקרטיה הישראלית ובתולדות מדינת ישראל.

תמר זנדברג: זו הסיבה שצריך למחוק אותו, וזו הסיבה שצריך לבטל אותו, וזו הסיבה שגם היום, שנתיים אחרי חקיקתו, הוא רק מתחיל, הוא רק מתחיל לעבוד, והנזק שלו רק מתחיל להצטבר עכשיו.

אבי דיכטר: מי שמצביע בעד משכורת למחבלים, אין פלא שהוא מתנגד לחוק הלאום.

אבי דיכטר: מי שמצביע בעד משכורת למחבלים, אין פלא שהוא מתנגד לחוק הלאום.

אבי דיכטר: ולכן אני רוצה לבקש – אין לי ציפיות מכם.

אבי דיכטר: אני לא רוצה להיגרר לשיח הנמוך והעלוב הזה, אבל אני רוצה לבקש מכל אחד מכם באולם – –

אבי דיכטר: – – – משכורות למחבלים זה תירוץ עלוב.

תמר זנדברג: – – מנציגי כחול לבן – –

אבי דיכטר: בושה.

תמר זנדברג: – – מנציגי מפלגת העבודה: תקשיבו אך ורק לצו מצפונכם.

תמר זנדברג: תקשיבו למיקי זוהר – –

חמד עמאר: תודה רבה.

תמר זנדברג: – – שאמר שלפעמים מצפון זה דבר חשוב – –

חמד עמאר: תודה רבה.

תמר זנדברג: – – ותתמכו במחיקת הכתם הזה מספר החוקים הישראלי.

תמר זנדברג: תודה.

חמד עמאר: תודה רבה לך.

חמד עמאר: תודה לחברת הכנסת תמר זנדברג.

חמד עמאר: [הצעת חוק פ/11/23; נספחות.

חמד עמאר: ]

חמד עמאר: אנחנו עובדים להצעת חוק מוצמדת של חברי הכנסת אוסאמה סעדי, אחמד טיבי, סונדוס סאלח.

חמד עמאר: בבקשה, חבר הכנסת אוסאמה סעדי, שלוש דקות, בבקשה.

חמד עמאר: נא להקפיד על הזמנים.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת – אבי, מספיק נזק ומספיק גזענות עשית בחוק הזה, אז לא צריכים לשמוע אותך יותר, תאמין לי.

אבי דיכטר: 62 חברי כנסת הצביעו בעד.

אוסאמה סעדי: תאמין לי.

אוסאמה סעדי: תאמין לי.

אבי דיכטר: 62.

אוסאמה סעדי: זו בושה וחרפה – –

אבי דיכטר: קול המון כקול שדי, אם אתה מכיר את המונח.

אוסאמה סעדי: – – שחוק כזה נמצא בספר החוקים של מדינת ישראל.

אבי דיכטר: 62 חברי כנסת הצביעו בעד.

אוסאמה סעדי: אתה צריך להתבייש.

אוסאמה סעדי: כמו הנאום שלך בערבית בזמן הבחירות.

עופר כסיף: – – – אבותיך המובחרים אי שם באירופה.

שלמה קרעי: זה לא יעזור לכם, אוסאמה, זו מדינה יהודית ודמוקרטית.

שלמה קרעי: זאת המדינה של העם היהודי.

אוסאמה סעדי: איזה דמוקרטית?

אוסאמה סעדי: בכל החוק הזה – חוץ מהכותרת: מדינת לאום דמוקרטית – אין שום מילה.

שלמה קרעי: זה לא חוק שנוגע בשוויון זכויות.

חמד עמאר: אוסאמה, תציג את החוק.

חמד עמאר: אם אתה מנהל דיון, אני מקצר את הזמן.

אוסאמה סעדי: אני אומר, אחד מהיסודות של הדמוקרטיה זה שוויון.

אוסאמה סעדי: המילה "שוויון" – לא שבטעות או שבאקראי, או שנפלה טעות שלא הזכירו את המילה שוויון.

אבי דיכטר: – – – שוויון – – – משמעות.

אוסאמה סעדי: נהפוך הוא.

אוסאמה סעדי: נהפוך הוא.

אוסאמה סעדי: בכל הדיונים של הוועדה העלינו את זה שוב ושוב, והיו הצעות שאתם תיקחו את אותו נוסח שהיה במגילת העצמאות, ואתם סירבתם.

אבי דיכטר: אין שוויון לאומי במגילת העצמאות, אוסאמה – – –

אוסאמה סעדי: ואתם סירבתם, כי אתם התעקשתם בכוונת מכוון שהמילה "שוויון" לא תהיה בחוק הזה.

אוסאמה סעדי: ולכן זו בושה וחרפה – –

אבי דיכטר: אוסאמה, אין שוויון לאומי במגילת העצמאות – – –

שלמה קרעי: אין שוויון לאומי.

שלמה קרעי: יש כאן לאום – – – אין שוויון לאומי.

אוסאמה סעדי: – – שאתם מעלים חוק כזה.

אוסאמה סעדי: ויתרה מזו, פעם ראשונה שאומרים, בסעיף 1 בחוק, "ארץ ישראל".

אוסאמה סעדי: מה זה ארץ ישראל, תגיד לי?

אוסאמה סעדי: איפה הגבולות של מדינת ישראל?

אוסאמה סעדי: אתה רוצה המנון, רוצה שפה?

אוסאמה סעדי: השפה הערבית – הורדתם את זה למעמד מיוחד.

אוסאמה סעדי: מה זה?

אוסאמה סעדי: בושה, תתבייש לך.

אוסאמה סעדי: השפה הערבית הייתה לפניך ותישאר גם אחריך, יא אבי דיכטר.

אוסאמה סעדי: ואז אתה אומר: אני רוצה להגדיר מה זה מדינת ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי.

אוסאמה סעדי: אבל איפה הגבולות?

אוסאמה סעדי: דווקא בחוק הזה לא הזכרת את זה.

אוסאמה סעדי: אמרת "ארץ ישראל" – פעם ראשונה שמשתמשים בחוק-יסוד במושג ארץ ישראל, שאין דבר כזה.

אוסאמה סעדי: הלכתם – עניין סעיף 7, ולכן יש את החוק.

אוסאמה סעדי: יש בג"ץ שמונח ותלוי ועומד על שולחנו של בית המשפט העליון, במיוחד בכל הנושאים של הסעיף הזה, של הרשימה המשותפת, של הוועד הארצי של ראשי הרשויות הערביות ושל ארגון עדאלה.

אוסאמה סעדי: ולכן במלאות שנתיים לחקיקת החוק הגזעני ביותר, האנטי-דמוקרטי ביותר – אתה מדבר על דמוקרטיה?

אוסאמה סעדי: אין בחוק הזה שום קשר לדמוקרטיה, נהפוך הוא.

עופר כסיף: מה הוא יודע על דמוקרטיה?

עופר כסיף: מה הוא יודע על דמוקרטיה?

אוסאמה סעדי: בדיוק.

אוסאמה סעדי: ולכן כמובן שאנחנו קוראים – והגיעה העת – לבטל את החוק ואת הכתם השחור הזה, שנקרא חוק הלאום.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: [הצעת חוק פ/1116/23; נספחות.

חמד עמאר: ]

חמד עמאר: אנחנו עוברים למציע הבא.

חמד עמאר: יש עוד הצעת חוק מוצמדת, של חבר הכנסת – –

אבי דיכטר: מי שתומך במשכורות למחבלים, מתנגד לחוק הלאום.

אבי דיכטר: ככה זה עובד.

חמד עמאר: – – יוסף ג'בארין.

חמד עמאר: בבקשה, אדוני, עד שלוש דקות.

חמד עמאר: נא להקפיד בזמנים.

חמד עמאר: שלוש דקות אדוני, בבקשה.

יוסף ג'בארין: כבוד היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אנחנו שנתיים – כמעט שנתיים – לחקיקת החוק הגזעני והבזוי הזה.

יוסף ג'בארין: חוק הלאום הוא פצע פתוח בגופו של הציבור הערבי, ובכלל הוא פצע פתוח בגופה של החברה בישראל.

יוסף ג'בארין: עבור הציבור הערבי זה חוק שבא לומר לנו שאנחנו בעצם אזרחים סוג ב', ואולי גם סוג ג'; וזאת כשאנחנו חיים במולדת שלנו, תושבי המקום הילידים.

יוסף ג'בארין: ולכן אני אומר לחברי הכנסת שעמדו מאחורי החוק, יכול להיות שזה הזמן להציל את המוסריות שבתוככם.

יוסף ג'בארין: להציל את המוסריות, ולהפיל את החוק הגזעני והבזוי הזה.

יוסף ג'בארין: ואני גם רוצה להגיד לכם: תחוקקו חוק שיאמר שהמדינה הזו היא רק מדינה יהודית, והשפה הרשמית היא רק השפה העברית; וחוק שמתייחס אל האזרחים הערבים – שהם מחוץ לאזרחות השוויונית בתוך המדינה; חוק שמדבר על זכות להגדרה עצמית רק לעם היהודי, כאילו שאין עם אחר, העם הפלסטיני; חוק שמדבר על ההתיישבות היהודית כערך לאומי.

אבי דיכטר: בישראל רק לעם היהודי יש זכות להגדרה עצמית על פי כל – – – אתם לא תהפכו את ישראל למדינת כל לאומיה.

אבי דיכטר: לא יעזור לך שום דבר, יוסף.

יוסף ג'בארין: כאילו שאין כאן אזרחים ערבים, שגם להם מגיע להתפתח ולפתח את היישובים שלהם.

אבי דיכטר: תתרגל לזה.

אבי דיכטר: תתרגל לזה, מדינת הלאום של העם היהודי.

יוסף ג'בארין: אז אתה מסכים להגדרה עצמית לעם הפלסטיני?

יוסף ג'בארין: אתה מסכים להגדרה עצמית לעם הפלסטיני?

אבי דיכטר: – – –

יוסף ג'בארין: זו השאלה.

יוסף ג'בארין: זו שאלת המבחן.

סמי אבו שחאדה: – – – גזעני.

יוסף ג'בארין: אני מדבר על שוויון לכלל האזרחים, ואני מדבר על שוויון בין יהודים לפלסטינים.

אבי דיכטר: – – – יש חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו, תלך לשם – – –

סמי אבו שחאדה: תתבייש.

סמי אבו שחאדה: תתבייש.

סמי אבו שחאדה: אתה צריך להתבייש, גזען.

יוסף ג'בארין: ולכן אני אומר שמקומו של החוק הזה הוא בפח האשפה של ההיסטוריה.

אבי דיכטר: – – –

יוסף ג'בארין: מקומו של החוק הזה הוא בפח האשפה של ההיסטוריה.

יוסף ג'בארין: ולכן אני מבקש מחברי הכנסת, במיוחד מהאופוזיציה, להצביע נגד החוק הבזוי הזה כדי להדגיש את הדחייה שלו.

אבי דיכטר: יוסף, מי שמצביע בעד משכורות למחבלים מתנגד לחוק הלאום.

יוסף ג'בארין: אתה לא יכול לחיות בהרגשה של עליונות אתנית ועליונות לאומית.

חמד עמאר: תודה רבה, נא לסיים.

אבי דיכטר: זו מדינת העם – – –

יוסף ג'בארין: האזרחים הערבים חיים במולדת שלהם, וימשיכו לחיות בכבוד ובגאווה במולדת שלהם.

חמד עמאר: תודה רבה, חבר הכנסת – – –

אבי דיכטר: – – – זו מולדת – – –

חמד עמאר: תודה רבה, חבר הכנסת יוסף ג'בארין.

חמד עמאר: ישיב בשם ממשלת ישראל השר המקשר חבר הכנסת דודו אמסלם.

חמד עמאר: בבקשה.

חמד עמאר: אני מודיע לקואליציה: עשר דקות לשר.

חמד עמאר: אחרי עשר דקות השר לא יכול להמשיך לתת תשובה.

חמד עמאר: אני מקפיד על הזמנים, יש לו עשר דקות.

חמד עמאר: עשר דקות, אדוני השר.

דוד אמסלם: חשבתי שלשר יש זמן בלתי מוגבל להשיב.

חמד עמאר: זה בקריאה טרומית, רק עשר דקות.

דוד אמסלם: אין שום בעיה.

חמד עמאר: יש לך עשר דקות בדיוק, אדוני.

חמד עמאר: אני הפעלתי את השעון, בבקשה.

דוד אמסלם: אין בעיה.

דוד אמסלם: אני יודע שאתה מקפיד על הזמנים, במיוחד כשמדובר על – – –

חמד עמאר: אני מקפיד על המגייסים שלכם, שיתחילו לגייס.

דוד אמסלם: במיוחד כשמדובר על שרים בממשלה.

דוד אמסלם: רבותיי, לפני שאני עונה – – –

חמד עמאר: כמו שראית, אף אחד לא חרג אפילו בשנייה אחת.

דוד אמסלם: לפני שאני עונה – לדחות את ההצעה הזו, אני רוצה להתייחס למה שראינו אמש בטלוויזיה.

דוד אמסלם: אמש, לדעתי, היינו עדים לאחד המחזות המבישים והמשפילים בתולדות הדמוקרטיה הישראלית במדינת ישראל.

דוד אמסלם: צפינו אמש בתמונות בירושלים.

דוד אמסלם: ראינו שם מחסומים מתעופפים על שוטרים, ביצים שהושלכו על כוחות הביטחון, הפרות סדר, אלימות פיזית קשה, וגם אלימות מילולית מהחמורות שנראו במחוזותינו אי פעם.

דוד אמסלם: כמובן שאין מה לדבר בכלל על כל הסיפור של המסכות, של שמירת מרחק, של מאות אנשים.

דוד אמסלם: כאילו בכלל – יש לנו קורונה במדינת ישראל, ואנחנו אמורים להילחם בה.

דוד אמסלם: לא קשור.

דוד אמסלם: מה שהשמאל האנרכיסטי מעולל בימים האחרונים זאת לא הבעת מצוקה – –

עופר כסיף: למדת עוד סיסמה.

עופר כסיף: למדת עוד סיסמה.

דוד אמסלם: – – בעקבות הקורונה.

דוד אמסלם: זו לא מצוקה של עסקים שנמצאים בקשיים.

דוד אמסלם: זה לא איזה עסק שאו-טו-טו נסגר ובעליו חרד ומבקש עזרה.

דוד אמסלם: זה לא איזה אבא מובטל שנלחם על פרנסתו.

דוד אמסלם: מה שראינו ורואים בימים האחרונים זו עבריינות ואלימות שמכוונות למטרה אחת: להפלת ראש הממשלה במדינת ישראל, בכל דרך, רק לא בדרך הדמוקרטית.

דוד אמסלם: הכול כשר, הכול מותר, חוץ מהבחירות.

דוד אמסלם: האלימות הזאת, דרך אגב, נובעת מכך שהשמאל לא מצליח להחליף את שלטון הימין במדינת ישראל במערכות הבחירות, ולכן הוא מתעל כרגע את התסכול שלו לאפיקים האלימים ביותר שאנחנו חווים כחברה.

דוד אמסלם: בסופו של דבר, הם תמיד הופכים את היוצרות.

סמי אבו שחאדה: – – –

דוד אמסלם: הם תמיד הופכים את היוצרות – –

סמי אבו שחאדה: מי – – – בעד כיבוש.

דוד אמסלם: – – כהרגלם בקודש.

סמי אבו שחאדה: זה הזוי שהוא מדבר נגד האלימות.

חמד עמאר: חבר הכנסת סמי אבו שחאדה, אתה חזרת מתקופה ארוכה.

חמד עמאר: נתתי לך לדבר קודם.

חמד עמאר: עכשיו אני מבקש לא להפריע לשר להציג את העמדה שלו.

חמד עמאר: תודה.

דוד אמסלם: התמונות – כהרגלם בקודש, השמאל – – –

חמד עמאר: הערות אני מסכים, אבל לא להפריע.

חמד עמאר: תודה.

דוד אמסלם: אלו אנשים, דרך אגב, שנמצאים – הם באים להפגנות האלה, מצד אחד הם אנשים שרוממות שלטון החוק בגרונם, התרבות.

דוד אמסלם: הם באים עם ספרי שירה ביד אחת וביד השנייה הביצים שהם זורקים על השוטרים.

דוד אמסלם: זו הצביעות של אותם האנשים, אנשים שמרגישים שהם אליטיסטים, שהמדינה שייכת להם ולהם מותר הכול.

עופר כסיף: – – – סיסמאות – – –

דוד אמסלם: קומץ של אנשים חוסמים את עיר הבירה במרכזה ללא רישיון.

דוד אמסלם: לא מעניין אותם כלום.

דוד אמסלם: צועדים על קינג ג'ורג', חוסמים את כל העיר.

עופר כסיף: אני אומר לך, זאת רק ההתחלה.

עופר כסיף: זאת רק ההתחלה.

דוד אמסלם: מגדפים מאות שוטרים.

עופר כסיף: זאת רק ההתחלה.

דוד אמסלם: אבל אני אספר – אף אחד לא עושה כלום.

חמד עמאר: חבר הכנסת עופר כסיף, שב במקום שלך, בבקשה.

דוד אמסלם: איך אמרו הגשש?

דוד אמסלם: והמשרוקית של השופט אפילו לא משמיעה מנגינה של מארש.

דוד אמסלם: כלום.

דוד אמסלם: מנדלבליט רואה את זה, השופטים רואים את זה, כלום, הכול מותר.

דוד אמסלם: הכול מותר לשמאל.

דוד אמסלם: אני אספר לכם, דרך אגב, כשהיה הגירוש, גירשו משפחות, עשרות אלפי משפחות, מגוש קטיף.

דוד אמסלם: החריבו את בתיהם על הראש שלהם.

דוד אמסלם: זרקו אותם כמו חתולים בחוץ.

עופר כסיף: נתניהו הצביע בעד – – – נתניהו הצביע בעד.

חמד עמאר: נא לשבת.

חמד עמאר: חבר הכנסת עופר כסיף.

דוד אמסלם: אז כמה עשרות ילדות בנות 13 הפגינו וחסמו כביש.

דוד אמסלם: אתם יודעים מה עשו להן?

דוד אמסלם: הביאו אוטובוסים, עצרו אותן, לקחו אותן למגרש הרוסים, פתחו להן תיקים פליליים.

דוד אמסלם: על מה, דרך אגב, הם נלחמו?

דוד אמסלם: הם נלחמו על הבית שלהם.

דוד אמסלם: אבל לשמאל מותר הכול – לחסום כבישים, לזרוק בקבוקים על שוטרים, לאיים.

דוד אמסלם: הכול מותר להם.

דוד אמסלם: ואני משתומם – מר מנדלבליט, אתה לא רואה כלום?

דוד אמסלם: הטחו עיניך מראות?

דוד אמסלם: האם אתה עסוק כל היום רק בתיקי ראש הממשלה?

דוד אמסלם: אתה לא רואה מה קורה ברחובות?

סמי אבו שחאדה: להפך, אני רואה איך תומכי ראש הממשלה ירדו לרחובות – – –

דוד אמסלם: לפני כשבוע – –

סמי אבו שחאדה: לא מרוצים.

סמי אבו שחאדה: מי שהצביעו לימין לא מרוצים, הם יצאו לרחובות.

חמד עמאר: תודה רבה, חבר הכנסת סמי אבו שחאדה.

חמד עמאר: תודה רבה.

דוד אמסלם: – – אזרח בשם אמיר השכל – טייס בצה"ל, דרך אגב, שמשתמש גם בתפקידו בצה"ל כדי להאדיר את שמו; זה שיש לו כישורי טיסה זה לא עושה אותו בן אדם חכם וגאון.

דוד אמסלם: הם חוסמים את הכבישים בניגוד לחוק.

דוד אמסלם: המשטרה מבקשת ממנו להתפנות.

דוד אמסלם: הבן אדם: מה פתאום?

דוד אמסלם: גנדי.

דוד אמסלם: לוקחים אותו לתחנת המשטרה בגלל שהוא עבר על החוק.

דוד אמסלם: ושוטרת עוד נוזפת בשוטרים, כי מותר להפגין, חופש ההפגנות.

דוד אמסלם: דרך אגב, לשמאל יש את כל החופשים המותרים.

דוד אמסלם: הכול מותר להם.

דוד אמסלם: מותר להם לעצור את המדינה, מותר להם לקלל.

דוד אמסלם: מותר להם לעשות הכול.

דוד אמסלם: למה?

דוד אמסלם: בגלל שככה, הם חושבים שהם אדוני הארץ, שמותר להם הכול.

דוד אמסלם: וזה מה שמוציא אותי מדעתי.

דוד אמסלם: חופש ההסתה המתמיד, היומי, בכל כלי התקשורת.

דוד אמסלם: אבל כאן אנחנו רואים את זה הלכה למעשה באלימות פיזית בריונית.

דוד אמסלם: ועוד הם מאשימים אותנו בימין, חדשות לבקרים שאנחנו שומעים: אתם אוכלי עשב, אתם לא מבינים שום דבר, אתם אלימים, אתם בסטיונרים.

דוד אמסלם: כשאני שמעתי את עפר שלח באחד האולפנים כמעט מאיים על הכתבים – איך אמרתי, אם לא היה שולחן, הוא היה עוד מכה אותם – הערוצים עוד צנזרו את זה שמא זה יפגע בו, באחד מהמשיחים שלהם.

דוד אמסלם: אני רק דיברתי כאן עם בני בגין, חברי, הצבעתי עליו ושלושה ימים כל מערכות החדשות פתחו בזה שאני מאיים עליו.

דוד אמסלם: חוצפה ועזות מצח.

דוד אמסלם: אנשים לוקחים את הרמקולים שיש להם, בגלל שהם חושבים שיש להם כסף והם מהאליטה הם השתלטו גם על האליטה הכלכלית, גם על האליטה התקשורתית, ומותר להם להגיד כל מה שהם רוצים, כולל שקרים.

דוד אמסלם: לכן פשוט נמאס לנו.

דוד אמסלם: אתמול ראיתי את זה בטלוויזיה – הזדעזעתי.

דוד אמסלם: זאת אנרכיה.

דוד אמסלם: הוא משווה את זה לנפילת הבסטיליה, אמר השכל.

דוד אמסלם: רק אני רוצה להזכיר לו שנפילת הבסטיליה הייתה בזה שבאמת כבשו את הבסטיליה והרגו את כל מי שהיה שם כמעט.

דוד אמסלם: זה מה שהוא מצפה שיעשו בבלפור, אני מבין.

עודד פורר: הבסטיליה היה בית כלא – – –

דוד אמסלם: לכן אני חושב שכל מי שקורא לעצמו מערכות שלטון החוק, אלה שאתם מגינים עליהם כל רבע שעה ולא מוכנים אפילו לעשות עליהם ביקורת אחת קטנה, שיתעוררו לפני שיהיה מאוחר פה במדינת ישראל.

דוד אמסלם: אנחנו כבר צעד אחד לפני – עוד צעד קטן לפני אנרכיה מוחלטת, שמוביל אותה השמאל האלים והעבריין במדינת ישראל.

דוד אמסלם: עכשיו לגבי הצעת – – –

עאידה תומא סלימאן: ידוע מי מגן על עבריינים – – –

דוד אמסלם: דרך אגב, עבריינות קשה.

חמד עמאר: חברת הכנסת תומא, לשבת.

דוד אמסלם: קשה.

עאידה תומא סלימאן: ידוע מי מגן על עבריינים.

עאידה תומא סלימאן: תסתכלו על – – –

חמד עמאר: לשבת.

חמד עמאר: בבקשה.

דוד אמסלם: עכשיו לגבי הסוגיה של חוק הלאום.

דוד אמסלם: לפני שנתיים חוק הלאום עבר בכנסת, ואני כיהודי ישראלי הרגשתי גאווה גדולה.

קריאה: תתבייש לך.

דוד אמסלם: עצומה.

עופר כסיף: אתה תמיד – – –

דוד אמסלם: חבל על הזמן, אתה אחד – אתה יודע, חז"ל כבר אמרו – –

חמד עמאר: חבר הכנסת עופר כסיף – – –

דוד אמסלם: – – המומרים הם הכי גדולים.

דוד אמסלם: הם לקחו אותך.

דוד אמסלם: אתה המומר שלהם.

חמד עמאר: חבר הכנסת כסיף, אתה תגרום לי להוסיף עוד דקה.

עופר כסיף: – – –

דוד אמסלם: עופר כסיף, תתבייש לך בכלל.

חמד עמאר: חבר הכנסת כסיף, תשב.

עופר כסיף: אתה תסתום.

עופר כסיף: אתה גזען שרק מפזר סיסמאות.

עופר כסיף: זה הזמן שתרד מהבמה.

חמד עמאר: חבר הכנסת עופר כסיף, לשבת.

דוד אמסלם: אתה המומר הגדול פה.

דוד אמסלם: אני אסביר גם מדוע.

דוד אמסלם: אני גם אסביר למה אתם מנהלים מסע נגד החוק הזה, מסע דמגוגי שקרי – שקרי – שאתם יודעים את האמת בו.

דוד אמסלם: הרי אני אמרתי ועניתי כאן לפני שבוע-שבועיים.

דוד אמסלם: מבחינת זכויות האזרח במדינת ישראל, אין ספק ואין מחלוקת בין כל חלקי הבית שכל אזרחי מדינת ישראל – –

חמד עמאר: נא לסיים, אדוני השר.

דוד אמסלם: – – במישור האישי שווי זכויות וחובות, ועל כך אין עוררין.

דוד אמסלם: זה לא משנה אם אתה יהודי, ערבי או צ'רקסי.

חמד עמאר: תודה רבה.

דוד אמסלם: או דרוזי.

יוסף ג'בארין: החוק עצמו כולל אפליה.

חמד עמאר: תודה רבה, אדוני השר.

חמד עמאר: אנחנו רוצים לסיים.

חמד עמאר: תודה רבה, אדוני השר.

דוד אמסלם: עוד משפט.

דוד אמסלם: אבל במישור הלאומי יש זכויות רק ללאום אחד, וזה הלאום היהודי בארץ ישראל.

חמד עמאר: תודה רבה.

עופר כסיף: – – –

דוד אמסלם: ולזה התפללנו אלפיים שנה.

עופר כסיף: – – – גזעני – – –

חמד עמאר: חברי הכנסת, נא לשבת במקומותיכם.

חמד עמאר: חברי הכנסת, נא לשבת במקומותיכם.

חמד עמאר: תמר זנדברג, את רוצה?

חמד עמאר: בבקשה, יש לך שלוש דקות.

סמי אבו שחאדה: – – – זה צריך לבייש אותך.

חמד עמאר: שלוש דקות, בבקשה.

חמד עמאר: בבקשה.

תמר זנדברג: תודה.

תמר זנדברג: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

תמר זנדברג: אני חייבת מילה על מופע האימים שראינו פה מצד שר בממשלה נגד מפגינים.

תמר זנדברג: זה שהשמאל הוא זה וזה, כבר התרגלנו.

תמר זנדברג: אבל אדוני השר, ממה נפשך?

תמר זנדברג: מה קרה, אנשים צעדו ברחוב?

תמר זנדברג: וואו, זה היה ברחוב עזה?

תמר זנדברג: מה הבעיה?

תמר זנדברג: אנשים מפגינים.

תמר זנדברג: תתרגלו, זה נקרא דמוקרטיה.

תמר זנדברג: ואני חייבת להגיד משהו על אירועי עמונה, וגם גוש קטיף, שאתה ציינת.

תמר זנדברג: בצלם, ארגון זכויות האדם מהשמאל הקיצוני והרדיקלי הוציא גינוי ובקשה לחקור את האלימות המשטרתית שהייתה בעמונה.

תמר זנדברג: בצלם.

תמר זנדברג: למה?

תמר זנדברג: כי לשמאל אין מוסר כפול, כי לכל אחד מותר להפגין, גם לילדות בעמונה.

תמר זנדברג: כן, זה אני אומרת.

תמר זנדברג: אבל שיבואו, רחמנא ליצלן, שמאלנים או כאלה שחס וחלילה מתנגדים לזה שבבית ראש הממשלה ישב נאשם בשוחד?

תמר זנדברג: זה לא, את זה אנחנו לא יכולים לסבול.

תמר זנדברג: מה קרה, איפה היועץ המשפטי לממשלה?

תמר זנדברג: את ראש הממשלה הוא ישאיר, נאשם בשוחד, בבית הראש הממשלה, ואת מי הוא יחקור – את המפגינים?

תמר זנדברג: התבלבלנו, זה עולם הפוך.

שלמה קרעי: אנרכיסטים – – –

תמר זנדברג: אז מה, שלמה קרעי, אז מה, מה קרה?

תמר זנדברג: מישהו נגד ביבי, מישהו נגד הפטרון שלך?

תמר זנדברג: השתגעתם, מה קרה לכם?

חמד עמאר: תודה רבה, חבר הכנסת שלמה קרעי, תודה רבה.

מאי גולן: – – –

תמר זנדברג: אדוני היושב-ראש, אתמול – – –

קריאה: עכשיו כשמרביצים לעיתונאי זה בסדר.

תמר זנדברג: כל השמאל גינה את התקיפה של אבישי בן חיים.

תמר זנדברג: אבל כשאמנון אברמוביץ' חטף קללות, אז אתם סתמתם, זאת הצביעות שלכם.

מאי גולן: – – – אתם צבועים ושקרנים.

תמר זנדברג: זאת הצביעות שלכם, שלכם ולא של אף אחר.

מאי גולן: – – –

תמר זנדברג: תתביישו לכם, תתביישו.

מאי גולן: – – – אתם מסיתים וזה יהיה על הידיים שלכם.

מאי גולן: זה בסדר להסית נגד הימין, צבועים – – –

חמד עמאר: חברת הכנסת מאי גולן, נא לשבת.

חמד עמאר: תודה.

תמר זנדברג: אדוני היושב-ראש, אתמול שמעתי שכמה מחברי הכנסת החרדים רוצים הצעה לוועדת חקירה פרלמנטרית, של גפני, לבחינת האלימות בהפגנות נגד המגזר החרדי.

תמר זנדברג: אני כבר רוצה לומר שאני תומכת ואני אצביע בעד – אם זה יבוא, אם למישהו יהיה אומץ להביא משהו נגד הקואליציה.

תמר זנדברג: כל שבוע הקואליציה מצביעה נגד עצמה, ושיהיה – – –

חמד עמאר: תודה רבה.

תמר זנדברג: משפט אחרון.

תמר זנדברג: אבל כשההצעה שלי באה לפני שבוע כולכם צעקתם עליי, ואחר כך ראיתם איך האלימות מופנית נגד הציבור שלכם.

חמד עמאר: תודה רבה לחברת הכנסת תמר זנדברג.

חמד עמאר: חבר הכנסת אחמד טיבי.

תמר זנדברג: אז תדעו לכם שבדברים האלה אנחנו אף פעם לא צבועים, וכדאי לכם גם ללמוד מאיתנו.

חמד עמאר: תודה רבה, נא להפסיק, נא להפסיק.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: חבר הכנסת אחמד טיבי, בבקשה.

חמד עמאר: עד שלוש דקות.

חמד עמאר: להקפיד על הזמנים.

אחמד טיבי: תודה רבה, כבוד היושב-ראש.

אחמד טיבי: אם יש חוק שיוצר תת-אוכלוסייה עם יתרון לקבוצה על רקע גזעי, זה חוק הלאום.

אחמד טיבי: חוק הלאום הוא כתם שחור בספר החוקים, ולכן הדרישה שלנו לבטל אותו היא דרישה שתימשך לנצח, עד שיתבטל או עד שהעולם יגיד שזה חוק אפרטהייד.

קריאה: – – –

אחמד טיבי: מהצד השני, אני רוצה לומר שכתוצאה מחוק הלאום יש תופעות.

אחמד טיבי: למשל, הפגיעה בשפה הערבית או תופעות של גזענות יתר של אנשים שחושבים שחוק הלאום מאפשר להם הכול.

אחמד טיבי: מרגי, עכשיו נשים את חוק הלאום בצד ונדבר על חוק היהירות של יאיר לפיד.

אחמד טיבי: בואו תשמעו.

אחמד טיבי: יאיר לפיד, יו"ר האופוזיציה, יוזם שיחה עם אתר בערבית, "פאנט", כדי לומר להם שלא יעלה על הדעת שאחמד טיבי ימכור את הערבים ואת הרשימה לליכוד בבחירות לשופטים.

אחמד טיבי: א.

אחמד טיבי: יאיר, אתה שקרן; ב.

אחמד טיבי: יאיר, אתה יהיר; ג.

אחמד טיבי: כנראה שסעיף הזועביז קפץ לך עוד פעם.

אחמד טיבי: אל תשחק איתי משחקים, אל תתערב ברשימה המשותפת.

אחמד טיבי: כל הרשימה המשותפת תצביע אותו דבר, בהחלטה אחת.

אחמד טיבי: הידיעה שפורסמה כאילו חבריי ברע"ם סיכמו עם הליכוד היא ידיעה לא נכונה.

אחמד טיבי: מנסור עבאס הכחיש אותה.

אחמד טיבי: אבל אני מודיע מכאן והלאה: מה שהיה בעבר ימשיך; לא נתייעץ עם יאיר לפיד כשנקבל החלטות ברשימה המשותפת.

שלמה קרעי: כל הכבוד.

אחמד טיבי: נראה לכם סביר?

אחמד טיבי: נראה לכם סביר?

אחמד טיבי: אני אתייעץ עם יוסף, עם איימן, עם סמי, עם אנטאנס, עם מנסור, עם אוסאמה, עם אימאן, עם סונדוס, עם ג'אבר, עם סעיד, עם עאידה.

אחמד טיבי: מי עוד?

אחמד טיבי: עם עופר, במיוחד, והיבה.

אחמד טיבי: מאיפה באה היהירות שלך להגיד לנו מה לעשות ולהתקשר כדי להגיד שאנחנו מוכרים את הציבור שלנו?

אחמד טיבי: מתי בחיים שלך תמכת במשהו שלנו, יא יהיר?

אחמד טיבי: מתי?

חמד עמאר: תודה רבה, חבר הכנסת אחמד טיבי.

חמד עמאר: חבר הכנסת יוסף ג'בארין.

חמד עמאר: שלוש דקות.

חמד עמאר: להקפיד בזמנים.

קריאה: יאיר לפיד רק משתמש בכם, טיבי.

יוסף ג'בארין: כבוד היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני תוהה אם חברי הכנסת שהתייצבו להגן על החוק הזה, חוק הלאום, האם הם חשבו לרגע – חבר הכנסת אמסלם, האם חשבת לרגע מדוע יושב-ראש הישיבה יצביע בעד ביטול חוק הלאום?

יוסף ג'בארין: חשבת לרגע מדוע זה יקרה?

יוסף ג'בארין: חבר הכנסת דיכטר, חשבת לרגע מדוע יושב-ראש הישיבה הזאת יצביע בעד ביטול החוק הזה?

יוסף ג'בארין: חשבת לעצמך?

יוסף ג'בארין: כי החוק הזה מתייחס אל הלא-יהודים ואל האזרחים הערבים – הערבים הדרוזים, הערבים הבדואים והערבים בכלל – כאל אזרחים סוג ב' וסוג ג'.

יוסף ג'בארין: אתה לא יכול לדבר על דמוקרטיה ועל זכויות אדם ולהתייחס את האזרחים באופן נחות.

אבי דיכטר: – – – אתה משקר – – –

יוסף ג'בארין: אי-אפשר ליישב בין השניים.

אבי דיכטר: אתה יודע שאתה משקר – – –

יוסף ג'בארין: אני רוצה לשלוח אותך ואת חבר הכנסת השר אמסלם לקורס הבסיסי על זכויות אדם.

אבי דיכטר: – – –

יוסף ג'בארין: אולי אז תבינו ותלמדו את הניגוד הפנימי הזה.

יוסף ג'בארין: אתה לא יכול לתת לעצמך כיהודי זכויות יתר ואחר כך להגיד לי שיש שוויון.

יוסף ג'בארין: זה לא הולך.

אבי דיכטר: אתה אומר דבר שקר.

יוסף ג'בארין: זה לא הולך.

יוסף ג'בארין: את מדבר על התיישבות יהודית ועל סמלים יהודיים ועל הגירה יהודית ועל תאריך עברי ואתה מדבר על כל הפריבילגיות הללו.

אבי דיכטר: זאת מדינת הלאום של העם היהודי.

יוסף ג'בארין: אבל רק ליהודים.

יוסף ג'בארין: לכן אני מציע לך, אני מציע לך, תבוא ותגיד: זה אכן חוק גזעני, ואני מסכים איתו – ואתה גזעני.

יוסף ג'בארין: תגיד את זה.

אבי דיכטר: – – –

יוסף ג'בארין: במקום להגיד שהחוק הזה מקיים שוויון וזכויות האדם.

יוסף ג'בארין: הצחקתם אותי.

אבי דיכטר: זאת מדינת לאום של העם היהודי.

יוסף ג'בארין: להגיד על חוק הלאום שזה חוק שמקיים שוויון וזכויות אדם זאת ממש בדיחה, ממש בדיחה.

אבי דיכטר: הוא לא עוסק בזכויות אדם, הוא עוסק בזכויות לאום.

יוסף ג'בארין: לכן אני בא ואומר: הצו המוסרי צריך לפסול את החוק הזה.

יוסף ג'בארין: אני לא יכול לקבל מצב, כמו שחבר הכנסת עמאר לא יכול לקבל מצב, שאתה מקבל זכויות יותר ממני.

יוסף ג'בארין: למה?

יוסף ג'בארין: למה?

אבי דיכטר: זאת מדינת לאום לעם היהודי.

אבי דיכטר: זאת ההצהרה – – –

יוסף ג'בארין: העיניים שלך יותר יפות מהעיניים שלי, מר דיכטר?

יוסף ג'בארין: העיניים שלך יותר יפות?

יוסף ג'בארין: העיניים שלך יותר יפות?

אבי דיכטר: – – – מגילת העצמאות – – –

יוסף ג'בארין: התושבים הערבים הם ילידי הארץ הזאת, והם לא יקבלו שום חוק שיתייחס אליהם כאל אזרחים נחותים.

קריאה: – – –

יוסף ג'בארין: תלמדו את זה ותשמעו את זה לעד ולנצח.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: חברי הכנסת, נא לשבת במקום.

חמד עמאר: אני לא מוסיף אף אחד.

חמד עמאר: מי שלא מצביע במקום שלו, אני לא מוסיף אותו.

חמד עמאר: חוץ ממך, אני אוסיף אותך אם לא תספיק לחוק הראשון.

חמד עמאר: אני עובר להצבעה – נא להצביע – של חברת הכנסת תמר זנדברג.

חמד עמאר: הצבעה מס' 11 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 18 בעד ההצעה להסיר מסדר-היום את הצעת החוק – 50 נמנעים – אין ההצעה להעביר לוועדה את הצעת חוק-יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי (תיקון – ביטול החוק) לא נתקבלה.

חמד עמאר: בעד – 19, כי אני מוסיף את חבר הכנסת ג'בארין, נגד – 50, אין נמנעים.

חמד עמאר: הצעת החוק לא עברה ויורדת מסדר-יומה של הכנסת.

קריאה: – – –

חמד עמאר: אז אני מוסיף את חבר הכנסת מנסור.

חמד עמאר: 20 בעד.

חמד עמאר: אנחנו עוברים להצעת חוק הבאה, של חבר הכנסת אוסאמה סעדי וקבוצת חברי הכנסת.

חמד עמאר: נא להצביע.

חמד עמאר: הצבעה מס' 12 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 18 בעד ההצעה להסיר מסדר-היום את הצעת החוק – 50 נמנעים – אין ההצעה להעביר לוועדה את הצעת חוק-יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי (תיקון – ביטול החוק) לא נתקבלה.

חמד עמאר: בעד – 18, נגד – 50.

חמד עמאר: הצעת החוק לא עברה, ויורדת מסדר-יומה של הכנסת.

חמד עמאר: אנחנו עוברים להצעת החוק הבאה, המוצמדת, של חבר הכנסת יוסף ג'בארין.

חמד עמאר: נא להצביע, חברי הכנסת.

חמד עמאר: הצבעה מס' 13 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 19 בעד ההצעה להסיר מסדר-היום את הצעת החוק – 51 נמנעים – אין ההצעה להעביר לוועדה את הצעת חוק-יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי (תיקון – ביטול החוק) לא נתקבלה.

חמד עמאר: בעד – 19, נגד – 51, אין נמנעים.

חמד עמאר: הצעת החוק לא עברה, ויורדת מסדר-יומה של הכנסת.

חמד עמאר: [הצעת חוק פ/742/23; נספחות.

חמד עמאר: ]

חמד עמאר: אנחנו עוברים להצעת החוק הבאה, הצעת חוק דמי מחלה (תיקון – תשלום דמי מחלה החל מהיום הראשון להיעדרות), התש"ף

חמד עמאר: –2020, של חברי הכנסת מאיר כהן ויאיר לפיד.

חמד עמאר: בבקשה, חבר הכנסת מאיר כהן.

חמד עמאר: עד עשר דקות, אדוני, בבקשה.

מאיר כהן: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי כנסת נכבדים, זה לא יצרי כמו החוק הקודם, אבל זה חוק מאוד חשוב, השר פרץ.

מאיר כהן: ימים קשים עוברים על אזרחיות ואזרחי מדינת ישראל, ימים של חששות, של קושי כלכלי, התמודדות עם מציאות חדשה וחרדה מהלא-נודע.

מאיר כהן: בזמנים האלה נשואות עיני האזרחים אל הבית הזה, אל הממשלה הזאת.

מאיר כהן: הם לא כל כך מתרכזים בכיפופי הידיים שיש כאן.

מאיר כהן: הם לא מתרכזים בזה, לא אכפת להם מה קורה בין הסיעות, ולא אכפת להם מה קורה בין החילופי לראש הממשלה.

מאיר כהן: מה שמתאר את היחס של הציבור אלינו זו ציפייה.

מאיר כהן: אנחנו חייבים לגשר קצת על כל הקואליציה והאופוזיציה ברגע שיש הצעות חוק שיש להן משמעות – באמת משמעות של מה טוב לאזרחים של המדינה הזאת.

מאיר כהן: החוק הזה שאני אציג בפניכם באמת מביא בשורה למיליוני אזרחים ואזרחיות במדינת ישראל.

מאיר כהן: ועל מנת שזה יקרה אני מבקש מכם, חברות וחברי הכנסת, קואליציה ואופוזיציה – תסתכלו על הצעות החוק לא על פי הזהות, אלא על פי המהות; מה כתוב, מה ההצעה, ולא מי כתב ומי כתבה.

מאיר כהן: לעיתים אנחנו כל כך עמוק בתוך האוטומט עד שמנהלות ומנהלי הסיעה שנמצאות ונמצאים מאחורינו הם אלה שצועקים: תצביעו בעד, או: תצביעו נגד.

מאיר כהן: אני אבקש מכם, תקראו את הצעת החוק, לפחות את התקציר שיש, ותבינו עד כמה היא חשובה.

מאיר כהן: אנחנו ביש עתיד, וגם באופוזיציה, הראינו בשבועות האחרונים שלמרות חילוקי הדעות התגברנו ועברנו מהאוטומט של להיות אופוזיציה להצבעה על מה שטוב לעם, מה טוב לאזרחים.

מאיר כהן: רק בשבוע שעבר תמכנו בחוק המענקים.

מאיר כהן: יכולנו להתנגד, יכולנו למצוא אלף ואחד ריג'קטים והסתייגויות, אבל הבנו שיש יותר מדי בעלי עסקים שקרסו שעבורם כל שקל שהעבירו מהממשלה זו נקודת אור.

מאיר כהן: לכן הצבענו ביחד עם הקואליציה.

מאיר כהן: עשינו את זה גם לפני שבוע, בהצבעה על ההצעה להקים ועדת חקירה פרלמנטרית לבחינת ניגודי העניינים בקרב השופטים.

מאיר כהן: יכולנו לנצל את המחלוקת הקשה בתוך הקואליציה, בין כחול לבן לליכוד, ולמנף את זה הכי גבוה שאפשר.

מאיר כהן: בחרנו שלא, והצבענו על פי מה שאנחנו חושבים שטוב לאזרחי ישראל.

מאיר כהן: אנחנו עושים זאת מדי יום, ועושים את זה מתוך אחריות אמיתית והבנת גודל השעה.

מאיר כהן: חברותיי וחבריי מהקואליציה, זה מה שאני מבקש מכם.

מאיר כהן: לא לשפוט על פי האוטומט, בלי קואליציה ואופוזיציה, רק מה שטוב לאזרחי ישראל.

מאיר כהן: הצעת החוק שאותה אני מביא בפניכם היום היא בדיוק מאותן הצעות שיעשו טוב לאזרחי ישראל, בפרט בשעה קשה זו.

מאיר כהן: יתרה מכך, הצעת החוק תיטיב בעיקר – ואני מדגיש, בעיקר – עם האנשים העובדים שלא מאוגדים, שלא עומד בגב שלהם ארגון עובדים חזק שדואג להם: עובדי הניקיון, מפעלים קטנים, שומרים, העובדים הכי מוחלשים במשק, שגם ככה מרוויחים הכי מעט.

מאיר כהן: האם יש אנשים יותר ראויים לתמיכה הזאת שלכם?

מאיר כהן: אני אומר לכם בוודאות – לא.

מאיר כהן: אלה אנשים שאנחנו פוגשים כל יום, וחלק הם גם אנשים מהמעגל המשפחתי שלנו.

מאיר כהן: ברשותכם, אני אקריא מתוך הצעת החוק: "חוק דמי מחלה, התשל"ו–1976, הוא חוק סוציאלי, אשר נועד לאפשר לעובד שחלה להמשיך ולקבל את שכרו במהלך התקופה שבה נבצר ממנו לעבוד בשל מחלתו.

מאיר כהן: חלק גדול מהעובדים במשק, לרבות עובדי המדינה, זכאים לקבל דמי מחלה מלאים החל מהיום הראשון למחלתם.

מאיר כהן: ואולם, דווקא העובדים הלא-מאוגדים, אשר ברוב המקרים נמנים עם האוכלוסיות המוחלשות", כמו שציינתי, "זכאים" – תשימו לב – "לתשלום מלא רק החל מהיום הרביעי למחלתם".

מאיר כהן: מדהים.

מאיר כהן: אתה חולה, מקבל אישור רפואי, רק ביום הרביעי אתה זכאי לדמי מחלה.

מאיר כהן: מהיום השני והשלישי אתה זכאי רק לחצי מדמי המחלה.

מאיר כהן: אמרתי, מאחר שהעובדים האלה לא מאוגדים, הם אינם זכאים לקבל דמי מחלה מלאים.

מאיר כהן: זה עוול שזועק לשמיים.

מאיר כהן: 70% מהעובדים במדינת ישראל לא זכאים לקבל דמי מחלה.

מאיר כהן: למה?

מאיר כהן: כי הם לא מאוגדים.

מאיר כהן: אז אני מאוד מבקש מכם, חבריא.

מאיר כהן: זאת הצעת חוק פשוטה.

מאיר כהן: אנחנו רוצים לאפשר לכל עובד במדינת ישראל – חלית, הלכת לרופא, נבדקת על ידי הרופא, אתה חולה, יש לך את כל האסמכתאות מהיום הראשון שאתה חולה, אתה צריך לקבל את דמי המחלה שלך.

מאיר כהן: זאת אפליה שזועקת לשמיים.

מאיר כהן: אנא מכם.

מאיר כהן: באמת, בשעת רצון כזו, כשבוודאי, למרות המחלוקות, כל אחד מהיושבים כאן רוצה שיהיה טוב לאזרחי ואזרחיות מדינת ישראל, גם אלה שלא יושבים כאן – אני משער שכל חברי הכנסת, שרי הממשלה.

מאיר כהן: אז אנא מכם, צאו מתוך הקופסה, תתמכו בהצעת החוק הטובה הזאת.

מאיר כהן: תודה רבה.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: ישיב בשם הממשלה סגן שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים חבר הכנסת משולם נהרי.

חמד עמאר: בבקשה.

חמד עמאר: אל תדאג, אחרי עשר דקות אני לא אאפשר.

משולם נהרי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חבר הכנסת מאיר כהן, בזמן האחרון באמת אתם מביאים הצעות טובות, אפילו היה ראוי שתעבורנה.

משולם נהרי: אבל חבל שאתמול, כשהייתה הצעה שהיא טובה לכל עם ישראל, לא השתתפתם בה.

קארין אלהרר: הצבענו בעד.

יאיר לפיד: הצבענו בעד.

משולם נהרי: אתמול?

משולם נהרי: שמעתי רק את מיקי.

יאיר לפיד: לא, הצבענו בעד.

משולם נהרי: אז אני חוזר בי ומתנצל.

חמד עמאר: מי שהיה נוכח הצביע בעד.

חמד עמאר: אני הייתי כאן.

משולם נהרי: טוב.

משולם נהרי: היו רק 67.

חמד עמאר: אז מי שהיה כאן הצביע בעד.

משולם נהרי: סעיף 2(א) לחוק דמי מחלה, התשל"ו–1976, קובע כי עובד שנעדר מעבודתו בשל מחלה יהיה זכאי לקבל ממעסיקו תשלום עבור תקופת המחלה החל מהיום הרביעי להיעדרו, ובעד היום השני והשלישי יהיה זכאי למחצית דמי המחלה.

משולם נהרי: חלק גדול מהעובדים במשק, לרבות עובדי מדינה, זכאים לקבל דמי מחלה מלאים החל מהיום הראשון למחלתם, ודווקא העובדים הלא-מאוגדים זכאים לתשלום דמי מחלה מלאים רק החל מהיום הרביעי להיעדרותם.

משולם נהרי: התיקון המוצע מבקש לתקן את סעיף 2(א), לקבוע כי לעובד שחלה תהיה זכאות לתשלום החל מהיום הראשון, ובכך להשוות את מעמד העובדים שחל עליהם החוק לעובדים המאורגנים.

משולם נהרי: תיקונים קודמים לחוק נעשו בהסכמת ההסתדרות וארגוני המעסיקים הנוגעים לדבר – בקשר לתשלום דמי מחלה.

משולם נהרי: להצעה תכלית סוציאלית ראויה.

משולם נהרי: יחד עם זאת, יש לשים לב כי בחוק מעוגנות שתי זכויות: האחת, זכותו של העובד להיעדר מהעבודה בשל מצב בריאותי לקוי, והשנייה, זכותו של העובד לקבל תשלום עבור היעדרות בשל מחלה, אם כי באופן הדרגתי, וזאת על מנת לאזן בין זכות העובד להיעדר מהעבודה ובין הפחתת הנטל הכלכלי על המעסיקים, שכן בסופו של יום חובת התשלום עבור ימי ההיעדרות מוטלת עליהם.

משולם נהרי: בהיעדר נתונים על שיעור המימוש של ימי המחלה ועל הסכומים המשולמים בגינם קשה לכמת את הנטל הכספי שיוטל על מעסיקים ובעיקר על מעסיקים קטנים כתוצאה מתיקון זה.

משולם נהרי: השלכה נוספת אפשרית של התיקון המוצע היא ניצול יתר של ימי מחלה בודדים או לתקופות קצרות מעבר למספר הימים המנוצלים כיום.

משולם נהרי: אני גם רוצה לנצל את ההזדמנות שמאפשרים לי עד עשר דקות, ואני חושב שהדברים שאני הולך לומר הם דברים חשובים.

משולם נהרי: אנחנו עוברים תקופה לא קלה.

משולם נהרי: תקופה קשה מאוד.

משולם נהרי: מבחינה חברתית, אנחנו לא מאוחדים.

משולם נהרי: יש מגזרים שנרדפים, שלא מתייחסים אליהם בשוויוניות, יש אכיפה בררנית, והתוצאה בשטח היא גרועה מאוד.

משולם נהרי: אנחנו רואים התנכלויות, אנחנו רואים את זה אצל האנשים המופקדים על שמירת החוק, ואנחנו רואים גם את ההשלכות אצל בריונים ברחובות, שמרשים לעצמם לפגוע בחרדים.

משולם נהרי: הדבר המקומם שבתקשורת, כשמראים חופי ים שנסגרים אז מצרפים תמונה של זוג חרדים; מדברים על הדבקה במכוני כושר ובריכות, אז שוב תמונה של חרדי עם מגבעת וחליפה.

משולם נהרי: מה הקשר – אני לא יודע.

משולם נהרי: רק החרדים הולכים למכוני כושר ובריכות?

יאיר לפיד: אתה צודק לגמרי.

משולם נהרי: כל פעם שיש איזה משהו חריג, אנחנו רואים ברקע תמונה של חרדי, ואני רוצה לומר לך, יאיר – וזו ההזדמנות שלי עכשיו להגיד לך: זה לא מתחיל בקורונה.

משולם נהרי: זה הרבה הרבה הרבה לפני כן.

משולם נהרי: זה מתחיל במערכת החינוך.

משולם נהרי: אם מערכת החינוך לא מתייחסת בשוויוניות לכלל ילדי ישראל, מה הפלא שבסופו של דבר גם אזובי הקיר כך נוהגים?

משולם נהרי: אני הייתי במערכת החינוך שנים.

משולם נהרי: רוב שנות חיי הייתי במערכת החינוך, וכל הזמן הייתה לי מטרה אחת – לא לבודד את המגזר החרדי אלא לשלב אותו בעשייה של כולם, לשלב אותו בכל התוכניות.

משולם נהרי: לא צריך תקנות תקציביות לחרדים לבד.

משולם נהרי: הם צריכים כמו כולם לקבל, להשתלב.

משולם נהרי: כמובן, יש להם אפיונים מיוחדים, וצריך לדעת לשמר.

משולם נהרי: עם ישראל זה עם של עדות.

משולם נהרי: כל אחד בא עם המנהגים שלו והדברים המיוחדים, והיופי של עם ישראל הוא שהוא יודע לשמר את הדברים המיוחדים שלו ויודע גם לשתף אחרים בדברים שלו.

משולם נהרי: הרי היהדות זה לא רק הוויי ופולקלור.

משולם נהרי: אנחנו מקפידים כל הזמן לערב את העדות יחד, לטעום זה מטעמים של זה ולעשות ערבי הוויי יחד, להכיר את התרבות של כל אחד ואחד.

משולם נהרי: זה לא רק זה, יש גם התוכן, יש גם האמונה, יש גם הדרך.

משולם נהרי: יש גם ההנהגה שהביאה איתה כל עדה ועדה, והמטרה היא לשמר את הדברים היפים האלה, שהחזיקו אותנו בגלות.

משולם נהרי: אז באה מערכת החינוך ונותנת לך הרגשה שהכסף של המדינה, תקציבי המדינה שייכים – – –

אלי אבידר: אותי שכנעת.

משולם נהרי: תקציבי המדינה – התפללתי שאתה תהיה בוועדת הכספים עוד הרבה זמן ותתקן את כל העוולות האלה, אבל לא זכינו.

קריאה: דווקא התפילות שלך לא נשמעו?

משולם נהרי: יכול להיות שבגלל שסגרו את בתי הכנסת אז התפילות לא מתקבלות מהר, אבל אי-אפשר לדעת שום דבר.

עודד פורר: הקדוש ברוך הוא שומע את התפילות שלך בכל מקום.

קריאה: – – –

משולם נהרי: ההפך, אין מיסוך, הכול עולה במהירות.

קריאה: – – –

משולם נהרי: "קרוב ה' לכל קֹראיו, לכל אשר יקראֻהו באמת".

משולם נהרי: אדם שמתפלל מקירות ליבו, חזקה עליו שהתפילה לא הולכת לשווא.

משולם נהרי: בכל אופן, אני חוזר לדברים שלי.

משולם נהרי: תכף אומר לך למה אני אומר את הדברים הללו, ואני אומר את זה בכאב, כי תמיד נתנו את התחושה שהתקציבים במדינה שייכים לזרם אחד.

משולם נהרי: הזרם השני, המיעוט השני, נתון לחסד, כספי חסד.

משולם נהרי: איך אמר לבן הארמי, "הבנות בנתי, והבנים בניי – – – וכל אשר אתה ראה לי הוא".

משולם נהרי: הוא בא ליעקב, יעקב סימל את היהדות – זה הכול שלי, תגיד תודה שאני נותן לך.

משולם נהרי: התחושה הזאת משפיעה על כל מהלך החיים, על כל החברה ועל כל היחס שיש, התקשורת הבין-אישית, שמתייחסים אליך.

משולם נהרי: זו גם הייתה הסיבה שהלכתי עם חוק נהרי, שאגב, הפלתם אותו, אחר כך החזרתם אותו.

משולם נהרי: זו הסיבה, כדי להיות כמו כולם.

משולם נהרי: כדי להיות שוויוני.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: הזמן.

משולם נהרי: צריך לחבק אחד את השני ולא להפריד אחד מהשני.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: תם הזמן.

משולם נהרי: לסיום – לא אמרתי עדיין מה עושים: ועדת השרים לענייני חקיקה החליטה לדחות את הדיון לעוד חודשיים, ומאחר שמעלים את זה עכשיו – להתנגד.

חמד עמאר: מישהו רוצה לעלות?

חמד עמאר: חבר הכנסת יאיר לפיד.

חמד עמאר: עד שלוש דקות, בבקשה.

חמד עמאר: להקפיד בזמנים.

יאיר לפיד: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני חושב שהגיע הזמן שהאופוזיציה אולי תעזור קצת לממשלה הזו, כי היא מאבדת את אמון הציבור באופן כל כך מהיר ואינטנסיבי שזה כבר לא בריא לטיפול במגפה.

יאיר לפיד: יש צעד אחד שיכולה הממשלה הזו לעשות – זה מנוגד לאינטרס של האופוזיציה, זה מנוגד לאינטרס שלי כראש האופוזיציה, אבל יש צעד אחד שהממשלה הזו יכולה לעשות ויחזיר את אמון הציבור בממשלה, בצעדיה, בכנות כוונותיה: להקטין את הממשלה ל-18 שרים; להגיד, אנחנו פה הקמנו ממשלה כמו שהבטחנו בשביל לטפל בקורונה, ברור לנו שבזמן חירום לאומי לא צריך שר לענייני מים, לא צריך שרה לענייני קהילות לא קיימות, לא צריך שר לענייני שום דבר במשרד הביטחון שמסייע לשר בדברים שאף אחד לא יודע מהם.

יאיר לפיד: צריך 18 שרים, ממשלה חסכונית, יעילה, רזה.

יאיר לפיד: קבינט קורונה – גג ארבעה: ראש הממשלה, שר הבריאות, שר הביטחון, שר האוצר.

יאיר לפיד: 18 שרים, תחשבו על זה, איזה מסר אדיר זה יהיה לאוכלוסיית מדינת ישראל, לציבור הישראלי, שאומרים לו: כן, שמענו אתכם, אין לכם מה לאכול, החסכונות שלכם נגמרים, אנחנו מבינים למה אתם ברחובות, החלטנו לצמצם את הממשלה ל-18 שרים, לחסוך מאות מיליוני שקלים, להפנות אותם לטיפול בקורונה, להפנות אותם לעסקים קטנים.

יאיר לפיד: אפשר בכסף הזה להעביר דמי אבטלה לעצמאים, אפשר בכסף הזה לסייע למובטלים, אפשר בעיקר לתת איתות לחברה הישראלית שאתם פה לא בשביל האאודי 8, ולא בשביל השיירה, ולא בשביל הכיבודים, ולא בשביל הג'ובים, ולא בשביל הנהגים, ולא בשביל הלשכות, אלא בשביל דבר אחד, בשביל לעבוד אצל אזרחי ישראל.

יאיר לפיד: 18 שרים זה מספיק לגמרי.

יאיר לפיד: הסיבה שאני יודע את זה היא שיחד עם בנימין נתניהו העברתי את החוק הזה.

יאיר לפיד: 18 שרים, ואמון הציבור יוחזר לכם, ואפילו אנחנו פה באופוזיציה נמחא לכם כפיים.

יאיר לפיד: תודה רבה.

יואב קיש: – – –

עוזי דיין: – – –

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: חברי הכנסת, נא לשבת.

חמד עמאר: אני עובר להצבעה.

חמד עמאר: כל מי שלא ישב במקומו, אני לא סופר אותו.

חמד עמאר: לשבת.

חמד עמאר: אני נותן זמן לשבת במקומות שלכם.

חמד עמאר: אני עובר להצבעה.

חמד עמאר: נא להצביע, חברי הכנסת.

חמד עמאר: הצבעה מס' 14 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 25 בעד ההצעה להסיר מסדר-היום את הצעת החוק – 40 נמנעים – אין ההצעה להעביר לוועדה את הצעת חוק הצעת חוק דמי מחלה (תיקון – תשלום דמי מחלה החל מהיום הראשון להיעדרות), התש"ף

חמד עמאר: –2020, לא נתקבלה.

חמד עמאר: בעד – 25 חברי כנסת, נגד – 40, הצעת החוק לא עברה ויורדת מסדר-יומה של הכנסת.

חמד עמאר: [הצעת חוק פ/308/23; נספחות.

חמד עמאר: ]

חמד עמאר: אני עובר להצעת החוק הבאה.

חמד עמאר: עד שאני מקריא את הצעת החוק, חבר הכנסת עודד פורר, לרדת, בבקשה.

חמד עמאר: הצעת חוק פיצוי עסקים קטנים בשל אירועי איבה מתמשכים או מצב חירום כלכלי, התש"ף

חמד עמאר: –2020, של חברי הכנסת עודד פורר ואביגדור ליברמן וקבוצת חברי הכנסת.

חמד עמאר: ישיב על הצעת החוק שר הכלכלה והתעשייה חבר הכנסת עמיר פרץ.

חמד עמאר: דקה אנחנו נחכה עד שיגיע חבר הכנסת עודד.

חמד עמאר: עד עשר דקות, אדוני.

חמד עמאר: נא להקפיד על הזמנים, בבקשה.

עודד פורר: תודה, אדוני היושב-ראש.

עודד פורר: חבריי חברי הכנסת, חבריי השרים, הרי אין חולק שאנחנו נמצאים במצב חירום ואין חולק שאנחנו נמצאים במצב חירום כלכלי; וברור לחלוטין שממשלת ישראל, על פי כל ההשוואות הבין-לאומיות, לא נהגה כפי שנהגו בכל מדינות העולם, והסיוע הכלכלי שנתנה הממשלה למשק הוא מהנמוכים שניתנו בעולם, וגם כשהוא ניתן, הוא לא ניתן למקומות הראויים.

עודד פורר: יעידו על זה גם חברי הקואליציה שיושבים בוועדת הכספים; דנו על זה, הצגנו את זה, אמרנו את זה, אמרתם את זה, אין מחלוקת על הנושא הזה.

עודד פורר: מהצד השני, אני שומע את ראש הממשלה מתלונן על הביורוקרטיה ועל חוסר היכולת לקבל את ההחלטות מהר ולהזרים את הכסף למגזר העסקי.

עודד פורר: ומזה נולדה הצעת החוק הזו, אדוני השר, הצעת חוק שבסך הכול מאפשרת לכם לפעול בחופש פעולה.

עודד פורר: מתי?

עודד פורר: על פי ההיגיון שאומר שישנם מצבים שהם מצבי חירום, שבהם יש ירידה דרמטית במחזור, ומהר מאוד רואים את הירידה הדרמטית במחזור, והממשלה יודעת על הירידה הזו באופן מיידי – אגב, בלי שיצטרכו בצורה מיוחדת להגיש בקשות מיוחדות.

עודד פורר: הרי יש דיווחי מע"מ, יש כאלה שמדווחים פעם בחודש, יש כאלה שפעם בחודשיים; ברגע שאתה רואה בדיווחי המע"מ ירידת מחזורים חדה של יותר מ-30% בעסקים באותו אזור, אתה מבין שיש בעיה באזור.

עודד פורר: עכשיו, זה יכול לקרות בגלל מצב חירום ביטחוני, למשל צוק איתן – אדוני שר הכלכלה, אתה גר בשדרות, אתה בוודאי מכיר את המצב שממנו סובלים העסקים או סבלו העסקים בכל פעם שהיו אירועים ביטחוניים; ויש מצב חירום כלכלי, בריאותי, כפי שאנחנו נמצאים בו עכשיו.

עודד פורר: מה באה הצעת החוק הזו לעשות – ואני לא מצליח להבין את התנגדות הממשלה להצעת החוק הזאת?

עודד פורר: היא מאפשרת לוועדת שרים להכריז על מצב חירום כזה ולפצות את מי שהמחזור שלו ירד ביותר מ-30% בעד 50% מירידת המחזור.

עודד פורר: בדיוק, אגב, המנגנון שעליו אנחנו מדברים בכל תוכנית כלכלית שהצגנו – אגב, תוכנית כלכלית שיש עליה תמימות דעים אצל כל חברי ועדת הכספים.

עודד פורר: יושב פה חבר הכנסת ניר ברקת, שישב איתי בוועדת הכספים.

עודד פורר: לא פעם ולא פעמיים דיברנו רק על הפיצוי הזה, פיצוי בגין ירידת מחזור.

עודד פורר: מה עושה פיצוי כזה?

עודד פורר: זה פיצוי שיחסוך לכם את כל כאבי הראש האחרים.

עודד פורר: כי תראו מה עושים: מחליטים שרוצים ללכת לקראת העסקים, אז נפטור אותם מארנונה – עסק שהממשלה סגרה, או עסק שהממשלה אומרת לו: עכשיו תעבוד ב-20%–30% תפוקה, לא צריך לשלם ארנונה כמו עסק שעובד ב-100% תפוקה.

עודד פורר: אז רוצים לתת לו פיצוי על ארנונה.

עודד פורר: בא אגף התקציבים ואומר: תביאו מקור תקציבי, הרי זה לא יכול ליפול על הרשויות המקומיות.

עודד פורר: אז מחוקקים את החוק שנותן להם את הפטור מארנונה, ואחר כך מחוקקים את החוק שמחזיר את הכסף מהמדינה לרשויות המקומיות כפיצוי על הפטור מארנונה, וזה רק בארנונה.

עודד פורר: אחר כך אתם רוצים לתת לעובדים.

עודד פורר: אתה אומר: תוציא את העובדים לחל"ת, תשלח אותם לביטוח לאומי, הם עדיין לא יהיו מפוטרים, הם עדיין יהיו קשורים בעסק, אבל יקבלו את המשכורת שלהם מהביטוח הלאומי.

עודד פורר: ואם אתה בעסק תגיד לעובד לשלוח מייל זה סימן שהוא עבד, והוא כבר לא זכאי לחל"ת.

עודד פורר: זאת אומרת, אתה בכוח מסרב לאפשר לעסק לעבוד.

עודד פורר: ברגע שתפצו אותם בגין ירידת מחזור, הוא ימשיך להעסיק את העובדים.

עודד פורר: הרי זה חלק מהעניין, על ההוצאות האלה הוא יקבל החזר.

עודד פורר: אז גם אם הוא יוכל לעבוד ב-20% תפוקה או ב-30% תפוקה, הוא יעבוד.

עודד פורר: זה יעלה פחות כסף למדינה, זה יאפשר לתת את הפיצוי יותר מהר.

עודד פורר: והכול באופן פשוט – הכרזה של ועדת שרים.

עודד פורר: אני לא מצליח להבין, לא את ההתנגדות – ואני חייב לומר, אני ראיתי את ההחלטה של ועדת שרים: ידונו בזה בהמשך.

עודד פורר: אני כבר יודע מתי אומרים לי לא ולא רוצים להגיד לי לא.

עודד פורר: אומרים: נדון בזה בהמשך, אפשר לדון בזה בהמשך.

עודד פורר: אדוני השר, אפשר להעביר את זה בקריאה טרומית, להוריד את זה לוועדות ולדון בזה בוועדה.

עודד פורר: ואתה יודע טוב כמוני, מניסיונך, שיושב-ראש ועדה – ויושב פה יושב-ראש ועדת הכספים – הרי הוא יקבל הנחיה מכם לא לקדם את זה, אז לא תקדמו את זה בוועדה.

עודד פורר: אבל אפשר להתניע את התהליך, להכניס את זה למסלול, לדון בזה בוועדה, לתת את האופציה לממשלה לפצות, כדי שלא יעמוד ראש הממשלה אחר כך במסיבת העיתונאים ה-14 שלו ויגיד: לא נותנים לי לעבוד, לא מאפשרים לי להעביר כסף לעסקים.

עודד פורר: הינה, זה יאפשר לך להעביר כסף לעסקים.

עודד פורר: תעקוף את כל הביורוקרטיה, את כל הפקידים שאתה מינית ואתה אומר שהם מפריעים לך, את כל היועצים המשפטיים שאתה מינית ואתה אומר שהם מפריעים לך.

עודד פורר: אתה לא צריך אותם, תעשה את זה ככה.

עודד פורר: קבינט, שר כלכלה, שר אוצר, ראש ממשלה – צאו לדרך.

עודד פורר: לכן, אדוני השר, אם נותר שמץ של נאמנות לעניין, הייתי מצפה שלכיוון הזה אתה תלך.

עודד פורר: אני מוכן שתעבירו אותה בטרומית והיא תקודם בתיאום איתכם.

עודד פורר: הרי גם ככה אין לי רוב בלעדיכם, גם ככה לא נוכל להעביר אותה בקריאה שנייה ושלישית בלעדיכם.

עודד פורר: תעבירו אותה, תורידו אותה לדיון בוועדת הכספים.

עודד פורר: אתם שולטים בוועדת הכספים באופן מלא, אבל תניעו משהו שיאפשר לכם בכל רגע נתון – אגב, לא רק ברגעים כאלה: קח את הרכבת הקלה בתל אביב.

עודד פורר: מהיום למחר פתאום סוגרים רחוב לתקופה ארוכה.

עודד פורר: בסיפור של הרכבת הקלה מדובר על אירועים מתמשכים של נזק כלכלי שהמדינה גורמת לעסקים באותו רחוב.

עודד פורר: בא בעל מוסך – לפני שלוש שנים בערך זה היה, או אפילו כבר ארבע – ואומר:

עודד פורר: חודש לפני שהחלטתם לסגור את הרחוב שיפצתי ב-300,000 שקל את המוסך, עכשיו סגרתם לי אותו, אין גישה עם רכבים למוסך.

עודד פורר: אתם אומרים לי: אתה יכול לפתוח את המוסך, אבל איזה רכב יבוא?

עודד פורר: סגרתם את הרחוב.

עודד פורר: פה ועדת שרים יכולה לפצות.

עודד פורר: מתחילים להסביר לו פה בוועדות: אנחנו לא יכולים לתת פטור מארנונה ואנחנו לא יכולים לתת פטור כזה ופטור כזה.

עודד פורר: לקראת סיום, אדוני, אני רוצה לנצל את הזמן לעוד שתי נקודות שאתם חייבים לשים דגש עליהן ולא שמתם עליהן דגש בכל מה שעשיתם עד עכשיו: תנו סיוע ונתווכח על הסיוע, והתווכחתי עכשיו הרבה זמן על הסיוע ואיך לתת את הסיוע – בסדר.

עודד פורר: אבל איך הופכים את הסיוע הזה לצמיחה?

עודד פורר: איך לוקחים את התקופה הזאת והופכים אותה לתקופה שבה עסק יכול לצמוח, יכול לצאת מהמשבר?

עודד פורר: איך תעודד אנשים ללכת ולפתוח עסקים אחרי משבר שכזה?

עודד פורר: אתם חייבים קודם כול לחתוך בביורוקרטיה ובנטל שחל על העסקים שרוצים לפתוח אותם או רוצים לנהל אותם.

עודד פורר: ברבות ממדינות העולם, רישיון עסק ניתן לפי תצהיר.

עודד פורר: הכיוון הוא הפוך – אתה מקבל משימות מהמדינה.

עודד פורר: אומרים לך: בשביל שיהיה לך רישיון עסק יש לך צ'ק ליסט ואתה צריך לעשות את עשרת הדברים האלה.

עודד פורר: ברגע שעשית אותם, יש לך רישיון עסק.

עודד פורר: פה, אחרי שאתה עושה את עשרת הדברים, תתחיל לתאם את הבודקים – הבודק הזה והבודק הזה, יש לך עשרה בודקים שונים וכל בודק נותן לך ריג'קטים שונים.

עודד פורר: ואתה יכול להימצא בתהליך של הוצאת רישיון עסק שנים ארוכות.

עודד פורר: זה, במקום להגיד לאנשים: קחו רשימה, תעשו אותה.

עודד פורר: ברגע שסיימתם, תגישו תצהיר חתום.

עודד פורר: אתם לא צריכים לחכות לבודק.

עודד פורר: ברגע שהגשתם תצהיר חתום שעשיתם את הדברים הנחוצים לרישיון עסק, יש לכם רישיון עסק.

עודד פורר: העסק יכול לפעול, יכול להוציא ביטוח, לא תלוי באף אחד.

עודד פורר: לא תלוי בתיאום עם השוטר היחיד במחוז צפון שיכול לעשות בקרת בטיחות לבית המלון בטבריה.

עודד פורר: לא תלוי בבן אדם במשרד הבריאות שבדיוק מרגיש לא טוב.

עודד פורר: יש לו רישיון עסק.

עודד פורר: תתפסו אותו אחר כך עם הפיקוח שלכם?

עודד פורר: תיכנסו בו.

עודד פורר: תדעו איך לנהל את זה.

עודד פורר: זה בדיוק המנגנון הנכון שיקל.

עודד פורר: תקלו בביורוקרטיה.

עודד פורר: אתה יודע, אדוני השר, כמה מיסים משלם עסק קטן, חנות?

עודד פורר: רק לעירייה, עוד לא הגעתי למיסים שהוא משלם לממשלה, הוא משלם ארנונה והוא משלם מס שילוט והוא משלם אגרת שמירה, ואם הוא מוציא את הכיסאות ואת השולחנות החוצה הוא משלם עוד אגרות.

עודד פורר: אגרה על אגרה על אגרה – תבטלו את זה.

עודד פורר: תבטלו את זה.

עודד פורר: תיקחו את הארנונה, תעשו גם אותה מס אחיד.

עודד פורר: תתלו את הארנונה בהכנסות: ברגע שהכנסה צונחת כי העירייה, למשל, סגרה את הרחוב, למה שהוא ימשיך לשלם ארנונה לעירייה?

עודד פורר: אין בתוכנית שהצגתם דבר וחצי דבר מהדברים האלה, שיכולים לעודד צמיחה ואותם צריך לעשות.

עודד פורר: לכן, אני מציע, אדוני, שבמקום לספר לנו שאתם תדונו ונביא את זה להצבעה בעוד שבועיים, אז כמו רישיון עסק – נצביע על זה, זה יהיה התצהיר שלכם שאתם בעד העסקים, שאתם בעד המגזר העסקי ובעד לתת סיוע מיידי, נעביר את זה בטרומית ונדון על זה בוועדה.

עודד פורר: שם, ככל שיהיו שינויים ותרצו לטייב את ההצעה, תטייבו אותה.

עודד פורר: תודה.

חמד עמאר: תודה רבה, חבר הכנסת עודד.

חמד עמאר: אנחנו עם התשובה של השר עמיר פרץ, בבקשה.

עמיר פרץ: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, חבריי השרים, חברי חבר הכנסת עודד פורר, א.

עמיר פרץ: אני מוכרח לציין שהצעת החוק שלך היא הצעה רצינית ורואים שנעשתה פה עבודה יסודית עם הרבה מחשבה.

עמיר פרץ: אני בהחלט מברך ומעריך את ההשקעה הזאת.

עמיר פרץ: לכן, הצעתך בהחלט ראויה להיבחן כהצעת חוק ממשלתית ולא כהצעת חוק פרטית.

עמיר פרץ: אני מניח שעוד יגיע היום שבו גם אתה וגם חבריך תוכלו בהחלט להעמיד את זה על סדר-היום.

עמיר פרץ: אבל דבר אחד אני מוכרח להדגיש, כי בהצעה שלך יש באמת העברה של סמכויות לממשלה באופן מאוד מאוד רחב.

עמיר פרץ: בסך הכול אתה עושה מנגנון שדי דומה למנגנון שמפעילים בשעות חירום, בעת מלחמה, ואתה מכוון גם לשעת חירום כלכלית.

עמיר פרץ: אני חושב שההצעה שלך ראויה להיבחן.

עמיר פרץ: אני אומר את דבריי, אבל אני אמליץ עכשיו, אמליץ בסוף דבריי – אם אתה תסכים – לדחות את ההצבעה בחודשיים-שלושה או להעביר את זה כהצעה לסדר-היום, כדי שיהיה זמן לקיים על זה דיונים.

עמיר פרץ: אבל אתה תודיע מה אתה מחליט בסופו של דבר.

עמיר פרץ: אין בכלל ספק שכדי לסייע לעסקים הקטנים בתקופת חירום, ומצב החירום במשק לא מאפשר להמתין, ההצעה הזאת היא הצעה שבהחלט יכלה לתת תשובות, יכלה לתת יותר גמישות לממשלה לפעול הרבה יותר מהר.

עמיר פרץ: זה היה מעורר ויכוח קשה על סמכויות הכנסת ועל האחריות, שאתה מגלגל לוועדת השרים בלבד, אבל בהחלט יש שם דברים מאזנים, שראוי באמת לבחון אותם.

עמיר פרץ: אני בהחלט מסכים איתך על דבר אחד: אסור להסתפק רק בסיוע שאנחנו נותנים עכשיו גם למובטלים, גם לחל"תניקים, גם לעצמאים.

עמיר פרץ: מוכרחים גם להתחיל לחשוב על היום שאחרי ומה עושים כדי לייצר מנופי צמיחה.

עמיר פרץ: ואני בהחלט רוצה שתדע שבתוך הממשלה יש ויכוח על הדרך הנכונה לעשות זאת.

עמיר פרץ: דבר אחד בטוח, גם אתה, גם חברים אחרים – וגם חברתי היושבת-ראש – שדגלו בתפיסה היחידה שהשוק החופשי יעשה את הכול והיד הנעלמה תעשה את הכול, מבינים היום שיש רגעים שבהם הממשלה צריכה להיות זו שמנחה, מנהיגה ונותנת את כל הכלים כדי להתמודד עם המצב הקשה הזה.

עמיר פרץ: אני גרסתי, עוד לפני שהצטרפתי לממשלה, שישראל הייתה צריכה להפעיל את המודל הגרמני כדי לאפשר למעסיקים להמשיך להחזיק את העובדים שלהם וכדי שדמי האבטלה או החל"ת ישולמו דרך המעסיק.

עמיר פרץ: כך היו מקטינים את היקף האבטלה, נותנים יותר גמישות, שומרים על יחסי עובד–מעסיק, לא נותנים לתרבות של אבטלה להפוך לחלק מאיתנו.

עמיר פרץ: אני גם חושב שבימים האלה אנחנו צריכים להתעקש שמנופי הצמיחה שקבועים בחוק הם מנופי צמיחה שאסור בשום פנים ואופן להתפשר עליהם, למשל העדפת תוצרת ישראל כחול-לבן.

עמיר פרץ: זה נושא שבתקופה הזו, שבה כל המדינות – המדינות הקפיטליסטיות ביותר – עושות הכול כדי לתת יותר מנופי צמיחה לתעשייה שלהן, לפעילות העסקית שלהן, אין שום סיבה שאנחנו לא נעשה דבר דומה.

עמיר פרץ: האווירה שהייתה בממשלה בישיבה האחרונה הייתה בהחלט לתת לזה עדיפות, ואני מדבר על שני נושאים: גם עדיפות במכרזים שמתקיימים בתוך מדינת ישראל אבל גם רכש גומלין.

עמיר פרץ: כאשר יש חברות בין-לאומיות שמתמודדות, אין שום סיבה לא לחייב אותן ברכש גומלין שקבוע בחוק, של 25%.

עמיר פרץ: לכן אני בהחלט מסכים איתך שראשית צריך להזרים, מהר ככל האפשר, את הכסף לעצמאים, לכל הזכאים, כדי לחדש את האמון בין המדינה לבין האזרחים ושכל אזרח במדינה ידע שברגע שמתקבלת החלטת ממשלה, החלטת הממשלה היא לא המלצה אלא היא תוכנית לביצוע.

עמיר פרץ: הכנתי במשרד הכלכלה והתעשייה תוכנית, שמתבססת על המסלולים הקיימים היום – לא רק על מסלולים חדשים, על המסלולים הקיימים היום – לייצר מקומות עבודה בתחומי התעשייה המסורתית ומקומות עבודה נוספים בתחום החדשנות וההייטק.

עמיר פרץ: מדובר על כ-240,000 מקומות עבודה שאפשר לייצר בזמן מאוד קצר.

עמיר פרץ: אני מקווה שהתוכנית הזאת, שעמלנו עליה מאוד מאוד קשה, אבל גם בצורה המקצועית ביותר – התוכנית תחייב את המדינה להוסיף לתקופה הזאת תוספת תקציבית של כ-1.5 עד 2.5 מיליארד שקל, ואין לי ספק שזו תהיה אולי ההשקעה הטובה ביותר שאפשר לעשות.

עמיר פרץ: אני באמת שמח שהצעת החוק, שהוגשה על ידי מיקי לוי, משה גפני, חברת הכנסת ע'דיר כמאל מריח ויעקב אשר, לעודד את תעשיית הכחול-לבן בצפון, בעיקר מפעלי הטקסטיל, שבהם עובדות נשים רבות – אני שמח שהממשלה נתנה לזה גיבוי ושיש שיתוף פעולה עם חברי הכנסת בעניין הזה.

עמיר פרץ: זה מאוד חשוב, כמסר, שבתקופה הזאת לא ניתן לתעשייה מקומית להיסגר.

עמיר פרץ: אני מאוד מקווה שכל התוכניות שלנו להשביח את הון העבודה, להשביח את הפריון, יעלו בקנה אחד עם המטרות הכלכליות-חברתיות שעומדות בפנינו.

עמיר פרץ: לסיום, גברתי, אני רוצה לומר כך: הצטרפנו לממשלה מתוך אחריות לאומית, מתוך ידיעה שתהיה עלינו ביקורת ונשלם מחירים פוליטיים אך מתוך ידיעה שהעשייה תירפא.

עמיר פרץ: אין לנו כוונה לברוח מהאחריות אך לא נאפשר לגלגל את האחריות מצד לצד.

עמיר פרץ: עקרון האחריות הקולקטיבית הוא עיקרון יסודי להתנהלות משותפת, אך התנאי הוא שאסור שמישהו ישלה את עצמו כי יוכל להתנער מאחריות.

עמיר פרץ: לכן אני פונה לכולם, לכל השותפים בקואליציה, לראש הממשלה בראש ובראשונה, וגם לראש הממשלה החליפי, שלדעתי עושה כל מאמץ לשמור על מכנה משותף יציב: אסור שניקלע עכשיו לתהליך שבדרך כלל נקלעים בו במשבר, שעכשיו מתחילים לגלגל את האחריות מצד לצד.

עמיר פרץ: אנחנו שותפים ואחראים מרגע שנכנסנו לממשלה, אבל שאיש לא ישלה את עצמו שאנחנו נסכים שיהיו כאלה שיברחו מאחריות.

עמיר פרץ: לכן אני מצפה שכולנו היום, בשעה הזאת, נעשה הכול כדי שנוכל לעבוד ולהשקיע את כל האנרגיות עבור אזרחי ישראל, ורק עבורם, מבוקר עד ערב.

עמיר פרץ: כך אני פועל וכך אני מקווה שגם אחרים יעשו.

עמיר פרץ: תודה, גברתי.

שרן השכל: תודה רבה לך, כבוד שר הכלכלה והתעשייה עמיר פרץ.

שרן השכל: אני רוצה להזמין את חבר הכנסת עודד פורר כדי להשיב על דברי השר.

שרן השכל: לרשותך שלוש דקות.

עודד פורר: אדוני השר, אני חייב לומר לך בכל הכבוד וההערכה: אתה ותיק ממני בבית הזה, ובוודאי אתה גם ותיק בממשלה, כבר עשית כמה תפקידים לא מבוטלים.

עודד פורר: הפוליטיקה היא לא מקום של התנחמדות וזו לא תנועת נוער שעכשיו אנחנו מחזיקים ידיים אחד לשני ועושים איזושהי פעולה משותפת.

עודד פורר: בפוליטיקה יש משמעות לכוח שאיתו אתה נכנס לממשלה או יוצא מהממשלה, ועם הכוח הזה אתה אמור להגשים את ה-vision.

עודד פורר: לעמוד פה ולספר לנו מה אתה חושב שחשוב, אבל שום דבר מזה לא בא לידי ביטוי במה שמביאה הממשלה – מה אני אגיד לך, זה נחמד, זה טוב לפולקלור, אבל זה לא זה, וזה לא זה במשבר הכלכלי הכי גדול שמדינת ישראל חווה.

עודד פורר: אני אומר לך, אני קפיטליסט ואני ליברל, אבל אני חושב שמבחינה כלכלית במצב הזה זו בכלל לא שאלה של ליברליות או קפיטליזם.

עודד פורר: כל מדינות העולם מתכנסות בתוך עצמן ודואגות קודם כול לכלכלה שלהן, מתוך ראיית הביטחון שלהן.

עודד פורר: מדינת ישראל מנהלת את המשבר הזה, ואתם – אתה נושא באחריות, אתה שר הכלכלה – אתם מנהלים את המשבר הזה עם תפיסות עולם של לפני שנה, שאין משבר כלכלי עולמי, שאין קורונה בכל העולם, שלא כל העולם מתכנס בתוך עצמו, כאילו שאנחנו נמצאים עכשיו באיזושהי פלטפורמה אחרת.

עודד פורר: המדיניות הכלכלית כדי לצאת מהמשבר הזה מאוד דומה למדינת ישראל של ראשית המדינה, כשהיינו אי מבודד, כשאף אחד לא רצה לסחור איתנו, שלא יכולת בכזה חופש לייצא ולא כל אחד רצה לקנות את המוצרים שלך, כי לא קונים.

עודד פורר: יש לך מפעלים – ואתה יודע את זה היטב – גדולים, עם כוח ייצור, שיכולים לייצר; רק אין למי למכור, כי המדינות מתכנסות בתוך עצמן; כי טורקיה מסבסדת את התעשייה המקומית שלה כדי למכור כאן

עודד פורר: במחירי היצף.

עודד פורר: זה המצב.

עודד פורר: אז לבוא ולהגיד לנו: אני מנסה ואני רוצה – יש לכם כוח בתוך הממשלה, תשפיעו עליו.

עודד פורר: וכנ"ל לגבי הצעת החוק הזאת.

עודד פורר: הצעת החוק הזאת בסך הכול נותנת לכם את הכוח, כדי שלא תגידו: אכלו לי, שתו לי, הפקידים לא נתנו לי, הממונה על השכר לא נתן לי, הממונה על התקציבים או ראש רשות המיסים.

עודד פורר: בקלות, במנגנון פשוט, זה היה מאפשר לכם לפעול ולפעול מהר.

עודד פורר: אני לא מצליח להבין למה אתם עסוקים כל הזמן בחלוקת האחריות ביניכם.

עודד פורר: אני יכול להבין, כי כשיש כל כך הרבה שרים – גם בכנסת עדיין לא ברור לנו איזה שר אחראי על מה ולאיזה משרד פונים בכל אירוע שקורה כאן.

עודד פורר: כשיש כל כך הרבה שרים ברור שכולם מנסים לפחות לקחת, בדרך כלל כל אחד מנסה לקחת סמכויות, אבל כרגע המצב הוא שאתם זורקים את האחריות מאחד לשני.

עודד פורר: תיקחו אחריות, תעמידו, ואם יש לכם אג'נדה – תילחמו עליה.

עודד פורר: אבל הפכתם להיות השטיח של כל מה שהם רוצים, פעם אחר פעם, כולל מה שקורה בוועדת הכספים.

שרן השכל: תודה רבה.

עודד פורר: אני רוצה לעלות להצביע למעלה.

שרן השכל: אין בעיה, אנחנו נמתין שתגיע למקום מושבך.

שרן השכל: בינתיים שכולם יתפסו את מקומותיהם, עוד דקה נעבור להצבעה.

שרן השכל: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק פיצוי עסקים קטנים בשל אירועי איבה מתמשכים או מצב חירום כלכלי, התש"ף

שרן השכל: –2020, של חברי הכנסת עודד פורר ואביגדור ליברמן.

שרן השכל: נא להצביע.

שרן השכל: הצבעה מס' 15 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 24 בעד ההצעה להסיר מסדר-היום את הצעת החוק – 41 נמנעים – אין ההצעה להעביר לוועדה את הצעת חוק פיצוי עסקים קטנים בשל אירועי איבה מתמשכים או מצב חירום כלכלי, התש"ף

שרן השכל: –2020, לא נתקבלה.

חמד עמאר: תוסיפי אותי, כנראה שלא שינו את זה – – –

שרן השכל: אוקיי.

שרן השכל: אני מבקשת להוסיף את חבר הכנסת חמד עמאר להצבעה הזאת, הצבעה בעד.

שרן השכל: 25 בעד, 41 נגד, הצעת החוק לא עברה.

שרן השכל: [הצעת חוק פ/1025/23; נספחות.

שרן השכל: ]

שרן השכל: אנחנו עוברים להצעת החוק הבאה בסדר-היום: הצעת חוק-יסוד: השפיטה (תיקון – מינוי חברי הכנסת לוועדה לבחירת שופטים), של חברת הכנסת קארין אלהרר.

שרן השכל: ישיב שר המשפטים אבי ניסנקורן.

שרן השכל: חברת הכנסת קארין אלהרר, יש לך עשר דקות לרשותך.

שרן השכל: בבקשה.

קארין אלהרר: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

קארין אלהרר: כנסת נכבדה, נדמה שאין יום מתאים יותר מהיום כדי להעלות את הצעת החוק הזאת.

קארין אלהרר: ההצעה בעצם רוצה להעלות את קרנה של הכנסת.

קארין אלהרר: הוועדה לבחירת שופטים מורכבת מנציגים מהרשות השופטת, נציגים מהרשות המבצעת, נציגים מהרשות המחוקקת ונציגי לשכת עורכי הדין.

קארין אלהרר: היה נוהג, לאורך שנים, שיש נציג של הקואליציה ונציג של האופוזיציה שנבחרו בבחירות חשאיות בכנסת ישראל.

קארין אלהרר: באה הממשלה הזאת ואמרה: בחירות חשאיות?

קארין אלהרר: לא בבית ספרנו.

קארין אלהרר: אנחנו לא מאמינים לזה.

קארין אלהרר: אנחנו רוצים שלייקעס.

קארין אלהרר: אנחנו נכתוב בהסכם הקואליציוני מי יהיו האנשים שייבחרו.

קארין אלהרר: לא ניתן לכנסת לבחור באופן חופשי את המועמדים שלה – אנחנו נקבע.

קארין אלהרר: אחרי זה יבואו ויבכו: מעמדה של הכנסת הולך ופוחת.

קארין אלהרר: נכון?

קארין אלהרר: זה הטיעון הרגיל.

קארין אלהרר: כל פעם שיש בעיה ובית משפט פוסק לא על פי הבנתכם – רומסים את הכנסת.

קארין אלהרר: אבל כשהכנסת נרמסת על ידי הרשות המבצעת, על ידי הממשלה – יוק, שתיקה, דגיגים, שום דבר.

קארין אלהרר: ההצעה אומרת את הדבר המאוד-פשוט: יהיו בחירות חשאיות אמיתיות, זה לא יהיה עניין להסכמים קואליציוניים, האופוזיציה תבחר את המועמד שלה והקואליציה תבחר את המועמד שלה.

קארין אלהרר: פשוט, נכון?

קארין אלהרר: פשוט, וכך צריך להיות.

קארין אלהרר: אני מאוד מקווה שלכבוד היום הזה ולכבוד האירוע המביש שאנחנו רואים כאן – שואלים אנשים: למי תצביעו?

קארין אלהרר: ואז: תשמעו, היינו רוצים להצביע ל-, אבל לא, יש לנו הסכם קואליציוני, ולא רק שיש לנו הסכם קואליציוני, יש איומים שאם לא ייבחרו הנציגים ששמותיהם כתובים בהסכם הקואליציוני, תפורק הממשלה.

קארין אלהרר: אז אני אומרת לכם: קודם כול, עצם ההסכמה הזאת היא בזויה.

קארין אלהרר: אבל, אחרי שעברנו את הביזיון הזה, אולי להבא נלמד ונשכיל.

קארין אלהרר: אגב, אם הבחירות באמת חשאיות, למה מראש?

קארין אלהרר: למה הדבר הזה?

קארין אלהרר: אני חשבתי שהמטרה של הוועדה לבחירות שופטים תהיה ליצור הטרוגניות במערכת המשפט, כי זה מה שאומרים: אהרן ברק הגדול הוא זה שקובע עד היום, ואנחנו רוצים להכניס עוד קולות לוועדה.

קארין אלהרר: אבל מה בעצם אתם עושים עם ההסכם הקואליציוני והבחירה המאוד-ברורה?

קארין אלהרר: אתם אומרים: הממשלה תבחר.

קארין אלהרר: כי יש כבר שני שרים, יש חברי כנסת שהם מהקואליציה, וזהו, ויש את השופטים, שהם האיום והנורא – נכון, קואליציה יקרה?

קארין אלהרר: אז אני מאוד מקווה שלפחות האגף שאמור לשמור על הדמוקרטיה ושהדמוקרטיה בגרונו יצביע בעד ההצעה הזאת.

קארין אלהרר: אין לי ציפיות גבוהות, כמובן, אבל, אתם יודעים, אולי יהיו הפתעות.

קארין אלהרר: אני מפצירה בכם, חברי הכנסת היקרים, לעשות את המעשה הנכון פעם אחת – לא יותר מזה.

קארין אלהרר: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה לך, חברת הכנסת קארין אלהרר.

שרן השכל: ישיב על ההצעה שר המשפטים אבי ניסנקורן.

יוראי להב-הרצנו: – – –

אברהם (אבי) ניסנקורן: קודם כול, יוראי, תודה על ההערה האינטליגנטית שלך.

יוראי להב-הרצנו: בשמחה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: כן ירבו הערות אינטליגנטיות כאלה בכנסת ישראל.

יוראי להב-הרצנו: בשמחה – – – נציגת הליכוד אלא – – –

אברהם (אבי) ניסנקורן: בוא, אתה יודע מה, זו כבר הערה יותר אינטליגנטית.

יוראי להב-הרצנו: זו ההערה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אז תגיד דברים אינטליגנטיים.

יוראי להב-הרצנו: – – – הליכוד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בעצם, אנחנו צריכים לקחת בחשבון שאנחנו נמצאים בסיטואציה של ממשלת אחדות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בפעם האחרונה שבה במדינת ישראל הייתה ממשלת אחדות הייתה בסוף שנות השמונים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: עלה נושא הוועדה לבחירת שופטים, וגם אז היו שני נציגים מהקואליציה משני צידי ממשלת האחדות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: גם פה המצב דומה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: העמדה שלנו היא שניתן – –

אלעזר שטרן: שר המשפטים, מהי ההגדרה של ממשלת אחדות?

אברהם (אבי) ניסנקורן: – – שיהיה נציג אחד מגוש כחול לבן ונציג אחד מגוש הליכוד, וזה עומד, לדעתנו, גם בכללים של חלוקת היחס וחלוקת העמדות בתוך הבית הזה בצורה די נכונה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: כמובן שההצבעה היא חשאית.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בהצבעה חשאית כל אחד יכול לקבל את החלטתו, אבל אנחנו חושבים שבנושא הזה, כשיש 120 חברי כנסת שיש להם רשות להצביע, זה בהחלט לגיטימי לבקש שיהיה נציג אחד מכל גוש.

אברהם (אבי) ניסנקורן: חברי הכנסת סוברניים להחליט.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ההחלטה שלהם תחייב את כולנו כהחלטה דמוקרטית שכל אחד מאיתנו יהיה מחויב לה ויתקיים לפיה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: לכן אני חושב שאני לא רואה את הצד הנכון בקבלת הצעת החוק, ובטח לא בעת הזאת.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הדבר יכול להיבחן בעתיד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה מחדד את זה שכל עוד הצעת החוק לא התקבלה, אין חובה משפטית, לדעתנו – בטח לא בסיטואציה, כפי שציינתי, של ממשלת אחדות, ובסיטואציה שכל אחד מחברי הכנסת יביע את עמדתו ויצביע לפי שיקול דעתו.

קארין אלהרר: אה, כן?

אברהם (אבי) ניסנקורן: מה?

קארין אלהרר: שמעתי את המשפט האחרון – שאין בעיה שכל אחד יצביע לפי שיקול דעתו.

אברהם (אבי) ניסנקורן: נכון, כל אחד יצביע לפי שיקול דעתו.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זו הצבעה חשאית.

אלעזר שטרן: אבל מה זה ממשלת אחדות?

קארין אלהרר: התוצאות יהיו מפתיעות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני לא יודע.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני לא יודע.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בואי נראה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בהצבעות חשאיות יש לעיתים הפתעות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הרי כל אחד בסוף מחליט.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני מניח שהגשת את המועמדות לא רק כעמדה כדי להצביע מחאה אלא גם לנסות ולנצח גם.

קארין אלהרר: האמת שכן.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אז אני מניח שבסופו של דבר – אנחנו לא יודעים בדיוק מה – – –

קארין אלהרר: באופן מפתיע, כן.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אז אנחנו לא באמת יודעים מה יקרה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני אמרתי את העמדה שלי האישית כשדיברנו – שאני אצביע לפי הסיכום הקואליציוני.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה עדיין לא אומר מה אחרים יעשו.

אברהם (אבי) ניסנקורן: כל אחד יעשה לפי שיקול דעתו.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אבל, את יודעת, אני אומר בשקיפות את מה שאני אעשה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: במקביל לזה שאנחנו דנים פה, יש דיון שמוביל הרב גפני בוועדת הכספים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני חושב שהדיון הזה מאוד מאוד חשוב.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מצד אחד, אנחנו נאבקים בקורונה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: באמת בלית ברירה, בצוק העיתים, אנחנו נגררים למצב שאנחנו סוגרים פעילויות מסוימות או מצמצמים פעילויות מסוימות בתקופה הכי קצרה שאפשר, וכחול לבן מנסה להיות פה הכי זהירה שאפשר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: גם כשהיא מקבלת ביקורת מבפנים, מתוך הממשלה, אנחנו חושבים שמדובר פה בדיני נפשות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: כשאתה עושה סגר או כשאתה מחליט שתחום מסוים תצומצם הפעילות שלו או שהוא לא יעבוד בכלל זו סיטואציה מאוד מאוד קשה לאנשים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בסופו של דבר, פרנסה זה גם קיום וזה גם קיום בכבוד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ולכן, אנחנו מצד אחד מתנהלים בזהירות האפשרית בתופעה הקשה הזאת של וירוס הקורונה, ומצד שני חייבים לתת מזור לאוכלוסייה הזאת, וזה גם נטל של הממשלה וגם נטל של הכנסת.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ולכן באמת קיבלנו בהליך מזורז ובהליך מהיר, עד כמה שאפשר, החלטה בממשלה לעשות חבילת פיצוי לשכירים, עצמאים ואזרחים ותיקים, ולשמחתי זה הגיע לוועדה בראשותך, הרב גפני, ואני בטוח שאתה תעשה את האיזון הנכון.

אברהם (אבי) ניסנקורן: גם תממש את ההחלטה וגם תכניס שם את ניסיון – – –

קריאה: ניסן.

אברהם (אבי) ניסנקורן: את ניסיון חייך – תני לי לסיים – את ניסיון חייך וחוכמתך.

קריאה: באמת, אבי.

עפר שלח: ניסן.

אברהם (אבי) ניסנקורן: כן.

עפר שלח: אני מפחד מעליזה, אז אתה שלא תפחד?

קריאה: אתה לא מפחד מאף אחד חוץ מגלסנר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני היחיד שאפשר להגיד עליו שהוא מפחד ממישהו, כן.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אבל בסדר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אז אני מסיים בזה, יוראי, מקווה שההערות הבאות יהיו קצת יותר – גם חבריות וגם – אפשר להעביר ביקורת אבל בצורה יותר חברית.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תודה.

שרן השכל: תודה רבה לך, שר המשפטים אבי ניסנקורן.

שרן השכל: חברת הכנסת קארין אלהרר מוותרת על הזכות להשיב ואנחנו נעבור להצבעה.

שרן השכל: הצעת חוק-יסוד: השפיטה (תיקון – מינוי חברי הכנסת לוועדה לבחירת שופטים), של חברת הכנסת קארין אלהרר.

שרן השכל: מי בעד?

שרן השכל: מי נגד?

שרן השכל: נא להצביע.

שרן השכל: הצבעה מס' 16 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 17 בעד ההצעה להסיר מסדר-היום את הצעת החוק – 39 נמנעים – אין ההצעה להעביר לוועדה את הצעת חוק-יסוד: השפיטה (תיקון – מינוי חברי הכנסת לוועדה לבחירת שופטים) לא נתקבלה.

שרן השכל: תוצאות ההצבעה: בעד – 17, נגד – 39.

שרן השכל: הצעת החוק נדחית והיא מוסרת מסדר-היום.

שרן השכל: נא להוסיף את חבר הכנסת עופר כסיף.

שרן השכל: בעד או נגד?

עופר כסיף: בעד.

שרן השכל: בעד הצעת החוק.

שרן השכל: 18 בעד, 39 נגד.

שרן השכל: הצעת החוק יורדת.

יאיר לפיד: – – –

שרן השכל: היית פה?

יאיר לפיד: נכנסתי בשנייה האחרונה.

שרן השכל: אני מבקשת להוסיף גם את חבר הכנסת יאיר לפיד להצבעה בעד.

שרן השכל: 19 בעד, נגד – 39.

שרן השכל: אנחנו מסירים את הצעת החוק מסדר-היום.

שרן השכל: [הצעת חוק פ/1068/23; נספחות.

שרן השכל: ]

שרן השכל: אנחנו עוברים להצעת החוק הבאה על סדר-היום: הצעת חוק משבר נגיף הקורונה החדש (הגנה על שוק הדיור) (תיקוני חקיקה), התש"ף

שרן השכל: –2020 – תשובה והצבעה במועד אחר – של חבר הכנסת עופר כסיף.

שרן השכל: עשר דקות לרשותך.

עופר כסיף: תודה רבה.

עופר כסיף: גברתי היושבת-ראש, חברי הכנסת, לאחרונה כל הצעות החוק הממשלתיות מתחילות באותן מילים, כדי להצדיק את עצמן כאילו הן חלק מהמלחמה בקורונה.

עופר כסיף: ואני אתחיל באותו אופן, כי במקרה שלי ההצעה היא באמת כדי להילחם בהשלכות של הקורונה.

עופר כסיף: נכתב בהצעות דרך קבע כך: העולם, ובכלל זה ישראל, נמצא כעת בעיצומה של פנדמיה כתוצאה מהתפרצות והתפשטות של נגיף קורונה הגורם למחלה, COVID-19.

עופר כסיף: נכון להיום אין באוכלוסיית ישראל חסינות נגד המחלה, אין חיסון שבאמצעותו ניתן לצמצם את התפשטותה ואין טיפול יעיל למחלה.

עופר כסיף: לנוכח המשבר הבריאותי והכלכלי החמור, נדרשה הממשלה להוציא סכומים ניכרים הן לטובת מניעת התפשטות נגיף הקורונה ולטיפול מיידי בחולים שנדבקו בו והן לצורך סיוע משמעותי למשק כדי לאפשר לו לצלוח את המשבר האמור באמצעות סיוע כלכלי לאזרחים ולעסקים.

עופר כסיף: סוף ציטוט, עד כאן מדע בדיוני.

עופר כסיף: ועכשיו אני אעבור למציאות.

עופר כסיף: חברי הכנסת, הקורונה לא מובילה לעוני, הקורונה לא מובילה לאיבוד קורת גג.

עופר כסיף: אלו ההחלטות של הממשלה ושל הכנסת שמובילות לעוני ולאיבוד קורת גג.

עופר כסיף: הממשלה היא שהטילה סגר, הממשלה היא שסגרה את העסקים, הממשלה היא שמטילה היום מגבלות.

עופר כסיף: הנקודה היא שכל החלטה בריאותית שמתקבלת, נכונה או שגויה – ובעיקר שגויה – יש לה השלכות חברתיות וכלכליות כבירות.

עופר כסיף: על כל מגבלה שמטילה המדינה היא צריכה, היא חייבת, להעניק פתרון.

עופר כסיף: בתחילת המשבר קיבלתי פנייה מחברתי, חברת מועצת העיר תל אביב-יפו שולה קשת.

עופר כסיף: היא אמרה לי שהיא מכירה יחידים ומשפחות שהמשבר מסכן את קורת הגג שלהם ושאין להם פתרון.

עופר כסיף: בעזרתה ובעזרת פעילות ופעילים נפלאים גיבשנו הצעת חוק שנועדה לתת לכך מענה.

עופר כסיף: לפי ההצעה, בפשטות, דמי שכר דירה יבוטלו למי שנפגע מהקורונה והמדינה תשפה את בעלי הדירות.

עופר כסיף: יש כמובן סייגים, כמו מספר דירות מקסימלי לשיפוי, אבל זה העיקרון.

עופר כסיף: שמיטת שכר הדירה תישאר בתוקף, לפי הצעתי, 60 יום לאחר סוף שעת החירום.

עופר כסיף: הצעת החוק נועדה להבטיח שמשבר הקורונה לא ישאיר אדם או משפחה ללא קורת גג.

עופר כסיף: היא גם מבטיחה שאלו המתפרנסים מדמי השכירות שהם מקבלים לא יישארו מול שוקת שבורה – יש לא מעט קשישים שמתקיימים מדירה כזאת.

עופר כסיף: היא גם מבטיחה שלא יקרוס שוק הדיור, כי קריסה שכזו יכולה להיות מכה אנושה לכלכלה ועלותה תהיה גדולה לאין שיעור מאשר עלותו של החוק המוצע פה.

עופר כסיף: כלומר, מה שאני אומר, מעבר לכך שהאנושיות הבסיסית דורשת שאנשים לא ייזרקו לרחוב משום שאינם יכולים לשלם שכר דירה, אפילו התועלת הכלכלית דורשת את זה, כי אם אנשים לא יוכלו לשלם שכר דירה, זה אומר שמשכירים רבים גם הם יישארו ללא הכנסות, כל שוק הדיור יקרוס, והעלות של זה היא פי כמה יותר גבוהה מהעלות של החוק שאני מציע פה.

עופר כסיף: אני רוצה לספר לכם על כמה אנשים שונים שהחוק הזה נועד, בין היתר, להציל גם אותם.

עופר כסיף: א', בן 37, עובד בתחום התאורה וההגברה, נשוי ואב לשלושה ילדים קטנים.

עופר כסיף: א' עבד 12 עד 18 שעות ביום והתפרנס היטב.

עופר כסיף: עם בוא הסגרים הוא ואשתו איבדו את העבודה, מכרו את הרכב, עצרו הלוואות עבר ולקחו הלוואה חדשה, והבינו שהם או-טו-טו צריכים לפנות את הדירה ולעבור לבית הצפוף של הוריה של אשתו.

עופר כסיף: מ', בת 28, אם יחידנית לילדה קטנה.

עופר כסיף: מ' איבדה את עבודתה עם תחילת המגפה.

עופר כסיף: היא גם כך התקיימה במאמץ, ואיבוד העבודה הביא אותה לקריסה מוחלטת.

עופר כסיף: כשבוטלו מסגרות הילדים היא גם לא יכלה לצאת ולעבוד במקום אחר, וגם כעת, בקיץ, היא אינה יכולה לצאת לעבוד – להחזיק בייביסיטר יותר יקר מהשכר שהיא תרוויח במצבה.

עופר כסיף: מ' ניסתה למכור את חפציה כדי לעמוד בשכר דירה.

עופר כסיף: חברים, מי שמכיר קצת ספרים של צ'רלס דיקנס, זה נראה כאילו אנחנו במציאות שהוא תיאר.

עופר כסיף: ואני יודע שאנשים טובים ששמעו על מצבה הרימו תרומות ואפשרו לה לשרוד עד היום.

עופר כסיף: לצערי, נראה שגם הכסף הזה נגמר ומ' תיזרק לרחוב ותישאר בחוב לבעל הבית בשל ביטול החוזה.

עופר כסיף: ה', בת 37, נשואה ואם לילד.

עופר כסיף: ה' היא בעלת דירה ושוכרת דירה.

עופר כסיף: בכסף שהיא מקבלת על דירת החדר שבבעלותה היא משלמת על המשפחתון של בנה הקטן, שקל לשקל.

עופר כסיף: בחודש אפריל השוכר שלה הודיע שאין לו יכולת לעמוד בשכירות.

עופר כסיף: היא מייד נענתה וחתכה את העלות בחצי, ואז בעלה, העצמאי, הפסיק לקבל עבודות ואז גם חזרה פעילות המשפחתון.

עופר כסיף: היא נאלצה להחזיר את שכר הדירה לעלות המקורית, לא הייתה לה ברירה אחרת.

עופר כסיף: בהפגנה אמש, שבניגוד לדברי הבלע וההבל של אנשים שדיברו פה קודם הייתה הפגנה מפוארת, לתפארת, ואני מברך פה את כל אלפי המפגינים, רואיינה גם מישהי בשם תמי.

עופר כסיף: ותמי אומרת כך, אני מצטט אותה: סוף-סוף הצעירים התעוררו.

עופר כסיף: הבן שלי, סטודנט, נאלץ לחזור לגור בבית.

עופר כסיף: לאנשים אין מה לאכול והם נזרקים מהבית, סוף ציטוט.

עופר כסיף: השאלה הראשונה ששאלו אותי כשהתחלתי לקדם את החוק היא מאיפה הכסף:

עופר כסיף: תמצא לנו מקורות כספיים להצעת החוק.

עופר כסיף: אז אני אגיד לכם משהו.

עופר כסיף: מעבר לשאלה, שהיא, מבחינתי, שאלה, איך אני אכנה אותה, מיותרת, מרושעת – אנשים נזרקים לרחוב, ושואלים מאיפה מקורות הכסף?

עופר כסיף: לא מתביישים?

עופר כסיף: – אני בכל זאת אנסה לענות.

עופר כסיף: קרן העושר, או מה שנקרא הקרן לאזרחי ישראל, נועדה בדיוק לכך.

עופר כסיף: אני רוצה להקריא לכם.

עופר כסיף: בחוק, שנקרא חוק קרן לאזרחי ישראל, מ-2014, בסעיף 38(ב), נאמר כך: "סכום ההקצאה השנתי ישמש מדי שנה להקצאות למטרות חברתיות, כלכליות" וכו' וכו'.

עופר כסיף: ב-42(א) נאמר ש"הכנסת, לפי בקשת הממשלה, רשאית לאשר מתן הלוואה מנכסי הקרן לאוצר המדינה" – מתי?

עופר כסיף: כאשר הכריזה – אני מצטט: "על התקיימותו של אירוע חריג, לרבות אירוע סביבתי, שהוא בעל השפעה שלילית חריגה, במשכה או בעוצמתה, על כלכלת ישראל".

עופר כסיף: כלומר החוק הזה, חוק העושר, היה אמור לתת חלק מהכספים שלהם אנחנו נזקקים.

עופר כסיף: אבל מה קורה, קרן העושר לפי החוק – שימו לב, אני מצטט שוב מהחוק, סעיף 47(א): "תחילתו של חוק זה ב-1 בחודש שלאחר המועד שבו הגיעו הכנסות המדינה מההיטל לסכום העולה על מיליארד שקלים חדשים".

עופר כסיף: החוק לא תקף, כי מאז שהוא התקבל, שש שנים, ובניגוד להבטחות השקריות שניתנו, הצטברו בקרן רק 450 מיליון שקל.

עופר כסיף: כלומר, החוק לא תקף, ולכן – אין בו כסף, הקופה ריקה.

עופר כסיף: למה?

עופר כסיף: זו תוצאה של עלויות נוספות שהוכרו למאגר תמר והועברו ליצחק תשובה.

עופר כסיף: אלה המקורות שהיו צריכים להיות.

עופר כסיף: מעבירים כספים לטייקונים.

עופר כסיף: אני לא מדבר על מטוסים, על בתים מיותרים, מכוניות, אני מדבר על מה שנותנים לטייקונים.

עופר כסיף: לכן נדרשת קרן נפרדת, או, לחלופין, תיקון של חוק הקרן לאזרחי ישראל.

עופר כסיף: נעניתי לבקשת הממשלה לדחות למועד אחר את תשובתה ואת ההצבעה.

עופר כסיף: אומנם אני סקפטי לגבי הנכונות של הממשלה לעשות מה שלא עשתה עד כה, אבל אני מגיע בידיים נקיות ובנפש חפצה, כי הציבור הוא זה שחשוב.

שרן השכל: ומילות סיכום, בבקשה.

עופר כסיף: כן, אני מייד מסיים.

עופר כסיף: תודה.

עופר כסיף: אני מעוניין לעבוד ביחד כדי להגן על ציבור ענק שמצוי כעת בחרדה איומה ובסכנה ממשית של אובדן.

עופר כסיף: אלו קודם כול המוחלשים ביותר, משלמי שכירות שהפסיקו להכניס משכורת בחודשים האחרונים אבל גם בעלי דירות, שמתקיימים מההכנסה הזאת, והכלכלה הישראלית כולה, שעלולה לקרוס עוד יותר אם יקרוס שוק הדיור.

עופר כסיף: אני רוצה לסיום, גברתי, ולהודות לשותפיי להצעת החוק, השרים מיכאל ביטון, יזהר שי ואלון שוסטר, שחתמו על הצעת החוק לפני שנתמנו לשרים והתפטרו מהכנסת.

עופר כסיף: אני רוצה להודות לחברי הכנסת יעקב טסלר, משה אבוטבול, תמר זנדברג, וכמובן חבריי ושותפיי ברשימה המשותפת, החתומים על החוק ושותפים לקידומו.

עופר כסיף: כאמור, לא נצביע היום, ולכן אני קורא לכם, חברות וחברי הכנסת, להצטרף אליי ולקדם את הנושא מול הממשלה עד להעברת החוק בהקדם האפשרי, כי בנפשנו הדבר.

עופר כסיף: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה לך, חבר הכנסת עופר כסיף.

שרן השכל: << הלסי >> הצורך בהקמת ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא שירותי משרד הרווחה << הלסי >>

שרן השכל: נעבור להצעה לסדר-היום בנושא: הצורך בהקמת ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא שירותי משרד הרווחה, מס' 818, של חבר הכנסת אחמד טיבי.

שרן השכל: ישיב סגן שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים משולם נהרי.

שרן השכל: חבר הכנסת אחמד טיבי, לרשותך עשר דקות.

שרן השכל: בבקשה.

אחמד טיבי: כבוד היושבת-ראש, מה שלומך, את בסדר?

אחמד טיבי: הכול בסדר?

אחמד טיבי: אני פה.

שרן השכל: כן.

שרן השכל: אם צריך רופא – – –

אחמד טיבי: ירדנה מנוסה בדברים האלה, ירדנה חוותה מקרים כאלה פה.

אחמד טיבי: כבוד היושבת-ראש, השירותים החברתיים, שירותי הרווחה, קורסים, לא עומדים בנטל.

אחמד טיבי: העובדות והעובדים הסוציאליים שובתים, אלה שעושים עבודת קודש מול הפרט, מול המשפחה ומול הקהילה.

אחמד טיבי: זאת הסיבה שאני, בשם חבריי ברשימה המשותפת, מגיש בקשה להקמת ועדת חקירה פרלמנטרית לבדיקת קריסת שירותי הרווחה, ועל רקע השביתה המתמשכת של העו"סים.

אחמד טיבי: עשר מכות על המערך הסוציאלי, זה שבאמצעותו המדינה אמורה הייתה לדאוג לתמיכה, מזון, מיטה ורשת ביטחון בסיסית לכל אחת ואחד מאיתנו.

אחמד טיבי: מכה ראשונה: אי-קיומה של רשת ביטחון סוציאלית לתושבי מדינת ישראל; מכה שנייה: שימור מעגל העוני ותלות במנגנוני הרווחה והמדינה, כיבוי שרפות במקום מערך טיפול ומניעה; מכה שלישית, אנטאנס: שכר.

אחמד טיבי: שכר נמוך של כ-7,000 שקל לעובדת מתחילה, שלא עולה הרבה ואין אופק תעסוקתי, ריבוי חלקיות משרה ורכיב השלמה לשכר מינימום, אשר בולע תוספות רבות, למשל תוספת תואר שני נבלעת והעובדת לא תראה אותו בשכר.

אחמד טיבי: אפרופו שכר, קיבלתי מייל מסלינה, עובדת סוציאלית בתחום הזקנה בתל אביב, והיא כותבת כך – ביקשתי את רשותה לקרוא אותו:

אחמד טיבי: לפני עשרה ימים העובדים והעובדות הסוציאליים פתחנו בשביתה כי הרגשנו כי די, אנחנו לא מסוגלות לתת מענה ראוי לפונים שלנו כי אפיקי סיוע ותקציבים שמיועדים לפונים מקוצצים.

אחמד טיבי: קולגות שלי בכל רחבי הארץ מקבלים איומים, קללות ואלימות פיזית.

אחמד טיבי: השכר שלנו מביש.

אחמד טיבי: אני רוצה לספר לך בקצרה על חברה שלי בעיריית ירושלים: אחרי תואר שני וכ-20 שנות ניסיון במקצוע, היא עובדת ב-83% משרה ואחראית על ילדי שלושה בתי ספר שונים.

אחמד טיבי: היא מרוויחה נטו 6,500 שקל – סונדוס, 6,500 שקל.

אחמד טיבי: מחייבים אותה להיות בכל יום עבודה בכל אחד מבתי הספר.

אחמד טיבי: ועם הזמן של הנסיעות כדי להגיע מבית ספר לבית ספר וטלפונים של מקרי חירום שהיא עונה בביתה, יוצא שהיא עובדת 120% משרה.

אחמד טיבי: אנחנו עובדים מקצועיים ומגיעה לנו משכורת שתאפשר לנו להתפרנס בכבוד, כתבה סלינה, בתקווה שהמייל הזה יגיע לאוזניים קשובות.

אחמד טיבי: אני מקווה שהשרים וחברי הכנסת שמעו את דבריה של סלינה.

אחמד טיבי: ושלחה לי גם עובדת סוציאלית בשם אימאן, ערבייה, מייל דומה, כי הבעיות דומות, המצוקה דומה.

אחמד טיבי: המכה הרביעית: הפרטה – דיברנו עד שלוש מכות, עכשיו הרביעית – הוצאה למכרזים של שירותים רגישים, תקצוב חסר, סכנת סגירה מתמדת.

אחמד טיבי: לדוגמה, מסגרות חסות הנוער, אשר 14 מהן נסגרו בשנתיים האחרונות מבלי לתת חלופות ראויות.

אחמד טיבי: המכה החמישית: עומסים.

אחמד טיבי: בממוצע 300 תיקים לעובדת, 1,000 משרות קיימות לא מאוישות – 1,000 משרות קיימות לא מאוישות – ועלייה של מעל 60% בפניות בהשוואה לתקופה זו בשנה שעברה.

אחמד טיבי: מכה שישית: ייבוש הדיור הציבורי והזנחתו.

אחמד טיבי: מכה שביעית: ליקויים ברפורמה בבריאות הנפש, סמי, כגון תקופת המתנה, שחרור מהיר מאשפוז למרות הצורך בהארכה, מדידת העומסים באופן נאמן למציאות.

אחמד טיבי: מכה שמינית: מוגנות העובדות הסוציאליות, וזה קריטי.

אחמד טיבי: אלימות כסימפטום קצה של מצוקה – – –

סמי אבו שחאדה: ראש הממשלה יודע את זה, אבל הוא עסוק בהחזרי מס.

אחמד טיבי: בדיוק.

אחמד טיבי: אלימות כסימפטום קצה של מצוקות התושבים, בדומה לזו שהופעלה על עובדות סוציאליות ועובדים סוציאליים רבים.

אחמד טיבי: אתם זוכרים שרפת מכונית של מנהלת מחלקת הרווחה בעיריית אום אל-פחם, למשל, ומקרים נוספים של תקיפה פיזית.

אחמד טיבי: המכה עשירית: ניצול תחושת השליחות על ידי הממשלה.

אחמד טיבי: העובדות הסוציאליות נמצאות שם לדאוג לציבור אך לא יכולות לעשות זאת ללא תנאים ומשאבים.

אחמד טיבי: הן מטפלות במקרי חירום מעבר לשעות המקובלות, ביום ובלילה, בימי חול ובסוף שבוע, על חשבון זמן אישי, משפחתי ובשגרה.

אחמד טיבי: הן לא מתוגמלות על כך, במערך סוציאלי שיכול היה להיות רשת הביטחון במשבר הזה וקרס במהירות והוכיח שגם לפני כן לא היה בשיאו.

אחמד טיבי: בזמן שעובדות הוצאו לחל"ת או מועסקות בחלקיות משרה ודרך קבלני משנה, מאות משפחות נכנסו למה שנקרא בעברית מכובסת "מעגל העוני" ומצאו את עצמן בדיפ חארטה.

אחמד טיבי: תושבים התגייסו למערך התנדבותי, ובנקודת הזמן הקריטית הזאת, במשבר מתגלגל בריאותי, כלכלי וחברתי מהקשים שידענו, מצאו את עצמם נתונים לחסדי מתנדבים ומתנדבות מזדמנים.

אחמד טיבי: עכשיו, דווקא עכשיו, רבותיי חברי הכנסת, הגיע הזמן לשינוי דרמטי, להשקעה משמעותית בתשתיות, בשיקום ובבנייה של מערך סוציאלי שיספק רשת הגנה חזקה ורחבה לחברה, בשגרה ובמשבר; מענה סוציאלי הולם לאוכלוסיות חלשות, לרבות החברה הערבית, כמקדם חברה בטוחה ופחות אלימה.

אחמד טיבי: דווקא בחברה הערבית, שהיא מהחברות המוחלשות – גם הפריפריה, אבל בעיקר החברה הערבית – תפקיד העובדת הסוציאלית והעובד הסוציאלי הוא כל כך חשוב, כל כך רגיש, כל כך בעל שליחות, שהאתגר בפני העובדת הסוציאלית הוא כפול ומכופל.

אחמד טיבי: ולכן, השכר הזעום גם בדימונה, גם בטייבה או בנצרת, הוא כפיות טובה של הממשלה, של האוצר, כלפי העובדים והעובדות הסוציאליים ועובדי לשכות הרווחה ברשויות המקומיות.

אחמד טיבי: אני רוצה לומר שהממשלה, שהבטיחה מיליארדים, ורק חלק מהסיוע הזה הגיע ליעדו, צריכה להתעשת.

אחמד טיבי: והיא לא מתעשתת.

אחמד טיבי: היא נכנסת לבוץ פעם אחר פעם, וכך מכניסה את האזרחים לבוץ ולמצוקה.

אחמד טיבי: היא לא מרגישה ולא חשה – לא בבלפור ולא במשרד ראש הממשלה ולא כאן בכנסת – את הזעקה האותנטית האמיתית של אלה שחיו בכבוד ואין להם עוד פת לחם.

אחמד טיבי: ראיתם כמה כתבות בטלוויזיה, ואתם חשבתם שזה חרטא; זה עוני אמיתי, והעוני הוא פגיעה בכבוד האנושי והאישי, ואין יותר קשה מאשר אדם שלא יכול לפרנס לא את עצמו ולא את משפחתו למרות שהוא רוצה ולמרות שהוא עבד ותרם את חלקו לחברה.

אחמד טיבי: הממשלה הזאת כשלה, והביאה לכישלון ואי-ספיקה של השירותים החברתיים ושירותי הרווחה.

אחמד טיבי: ולכן, אני מבקש להקים ועדת חקירה פרלמנטרית לבדיקת הכישלון הזה, תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה לך, חבר הכנסת אחמד טיבי.

שרן השכל: ישיב סגן שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים משולם נהרי.

שרן השכל: לרשותך עשר דקות, עד עשר דקות, בבקשה, כבוד השר, עשר דקות.

שרן השכל: עד עשר דקות.

משולם נהרי: חבר הכנסת אחמד טיבי, אתה מסכים שזאת תהיה הצעה לסדר-היום?

אחמד טיבי: בהחלט.

משולם נהרי: אז אני יכול לדבר עשר דקות.

אחמד טיבי: אני אגיד לך למה: מילא שהליכוד לא פה, אבל מיש עתיד יש רק שניים-שלושה.

אלעזר שטרן: לא, לא, לא.

אחמד טיבי: שניים-שלושה.

אחמד טיבי: ואחד, תנין, תלאתה.

דוד אמסלם: למה, אני לא פה?

אלעזר שטרן: איך, אתה לא יודע לספור?

אחמד טיבי: אתה יש עתיד?

אחמד טיבי: בוא נראה מי מיש עתיד.

דוד אמסלם: לא, אתה אמרת – – –

אחמד טיבי: יש לך עתיד, אבל אתה לא מיש עתיד.

דוד אמסלם: אתה אמרת שהליכוד לא פה.

אחמד טיבי: הליכוד.

דוד אמסלם: מה אנחנו?

אחמד טיבי: אני מדבר על השירותים החברתיים.

אחמד טיבי: תראה, תראה את המליאה.

דוד אמסלם: מה אנחנו.

אלעזר שטרן: אחמד, אל תעשה הצגות, אנחנו פה.

אחמד טיבי: – – –

שרן השכל: חבר הכנסת אחמד טיבי, היו לרשותך עשר דקות.

שרן השכל: אני מבקשת לשבת ולא ליצור מהומה.

אלעזר שטרן: אנחנו יותר מכם.

שרן השכל: נא לשבת.

אחמד טיבי: – – – היה שר העבודה.

אלעזר שטרן: אנחנו יותר מכם.

שרן השכל: בבקשה, כבוד השר.

משולם נהרי: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, חבר הכנסת אחמד טיבי, רק משפט אחד קצר.

משולם נהרי: אחמד, משפט קצר.

משולם נהרי: אני לא יודע, נראה לי שאתה לא מעודכן במה שקורה היום במשרד הרווחה, אבל משרד הרווחה היום – – –

אחמד טיבי: אנחנו ישבנו אתמול, ישבנו שלשום עם שר הרווחה.

אחמד טיבי: אתה הסגן שלו?

משולם נהרי: נכון.

אחמד טיבי: לא ידעתי.

משולם נהרי: היית בא לבקר אצלי גם, היית שומע עוד דברים.

אחמד טיבי: נפגשנו כל הרשימה המשותפת עם השר שלך, פעמיים, פגישת עבודה.

אחמד טיבי: שכחתי להגיד את זה.

אחמד טיבי: אין סיעה שנפגשת פגישות עבודה עם שר הרווחה כמו שאנחנו עושים.

אחמד טיבי: כל אלה, החברים והחברות, היו פעמיים בפגישה.

משולם נהרי: והתחושה שלך טובה?

אחמד טיבי: הוא עושה עבודה מצוינת.

אחמד טיבי: הוא שר טוב בממשלה לא טובה.

משולם נהרי: אבל העיקר שאפשר לעשות דברים טובים.

אלעזר שטרן: זה גם מה שהוא אומר, אחמד, זה גם מה שהוא אומר.

משולם נהרי: אני רוצה רק משפט אחד.

אלעזר שטרן: לא, שר הרווחה אומר.

משולם נהרי: חבר הכנסת אחמד טיבי, רק משפט אחד שנגעת בו.

משולם נהרי: אני לא אגע בכול כי זה לא הזמן, נעשה את זה בפעם אחרת.

משולם נהרי: אני רוצה לדבר על העובדים הסוציאליים, ואני מכיר את זה מקרוב.

משולם נהרי: הנושא של העובדים הסוציאליים זה אחד הנושאים הכאובים ביותר היום, ואני אומר את זה מפני שבגל הראשון של הקורונה, כאשר העבירו תקנות חירום כדי לצמצם את כוח האדם ברשויות ל-30%, דאגנו להחריג את העובדים הסוציאליים, את מחלקות הרווחה, שעליהם לא יחול הקיצוץ הזה, כי בלי זה אוי ואבוי לאן היינו מגיעים.

משולם נהרי: העבודה שלהם היא קשה מנשוא.

משולם נהרי: זו לא עבודה קלה, זו לא עבודה שהאנשים ששים ללכת אליה.

משולם נהרי: אתה בסכנה, קשה לך לטפל, כמו שאמרת, במאות משפחות; קשה לטפל במשפחה אחת, ואני יודע מה זה עובד סוציאלי, היו לי עובדים סוציאליים.

משולם נהרי: במשפחה אחת קשה לך לטפל, לא כל שכן במאות.

משולם נהרי: הגיע הזמן – ופה אני רוצה לנצל את ההזדמנות לקרוא לאוצר: עזבו את הכול, שבו איתם, עם העובדים הסוציאליים.

משולם נהרי: השכר שלהם זה לא שכר, הוא אפילו לא מתחיל להיות שכר.

משולם נהרי: תשבו איתם, תעשו את הכול, מפני שאנחנו לא יכולים להתקיים בלעדיהם, במיוחד בגל השני.

משולם נהרי: ראינו את זה בגל הראשון, כמה שזה עזר, כמה שזה הציל, ואנחנו חייבים את זה בגל השני.

משולם נהרי: אם לא – אנחנו נבכה.

שרן השכל: תודה רבה לך, סגן שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים משולם נהרי.

שרן השכל: אנחנו מצביעים על כך להצעה לסדר-היום, לאיזו ועדה אתם מעוניינים להעביר, לוועדת הבריאות והרווחה?

אחמד טיבי: ועדת הבריאות והרווחה.

שרן השכל: לוועדת הבריאות והרווחה.

שרן השכל: אנחנו מצביעים על ההצעה הזאת כהצעה לסדר-היום בוועדת הבריאות, העבודה והרווחה.

שרן השכל: נא להצביע בעד או נגד.

שרן השכל: הצבעה מס' 17 בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – 16 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הנושא לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

שרן השכל: אני מבקשת להוסיף להצבעה בעד את חברת הכנסת מיכל שיר ואת חבר הכנסת אלעזר שטרן: 18 בעד, אין מתנגדים – – –

עאידה תומא סלימאן: גם אותי.

שרן השכל: אני מבקשת להוסיף גם את חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, את חברת הכנסת קרן ברק, ואת חברי הכנסת אוסמה סעדי וסעיד אלחרומי.

היבה יזבק: גם אני.

שרן השכל: גם את חברת הכנסת היבה יזבק.

שרן השכל: אז 24 בעד, אין מתנגדים, וההצעה עוברת לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, הכנסת בוחרת היום את נציגיה לוועדות הבחירה והמינוי לנושאי משרה שיפוטית: שופטים, דיינים, קאדים וקאדים מד'הב.

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, נא לשבת, מי שרוצה להיות באולם, על מנת שתוכלו לשמוע את ההסברים.

יריב לוין: חברי הכנסת לוי ועאידה תומא סלימאן, נא לשבת.

יריב לוין: חבר הכנסת שחאדה, בבקשה לשבת.

יריב לוין: חבר הכנסת שטרן.

יריב לוין: חבר הכנסת טיבי.

יריב לוין: חבר הכנסת שטרן, בבקשה לשבת.

יריב לוין: חבר הכנסת שטרן, בבקשה לשבת, אחרת לא תדעו מה לעשות.

יריב לוין: רבותיי, אני חוזר, הכנסת בוחרת היום את נציגיה לוועדות הבחירה והמינוי לנושאי משרה שיפוטית: שופטים, דיינים, קאדים וקאדים מד'הב.

יריב לוין: ההודעה על מועד הבחירות נמסרה לחברי הכנסת מראש, וכל חבר כנסת שאינו שר או סגן שר יכול היה להגיש את מועמדותו לוועדות השונות.

יריב לוין: הבחירה תיעשה במקביל לכל ארבע הוועדות.

יריב לוין: בתוך הפרגוד מונח גיליון בחירה – אנחנו נחלק את גיליונות הבחירה ביחד עם מעטפות ההצבעה – כאשר בגיליון הזה ניתן לסמן את בחירתכם באופן הבא לגבי שתי ועדות: לגבי הוועדה לבחירת שופטים והוועדה לבחירת דיינים על הכנסת לבחור שני נציגים וביניהם לפחות אישה אחת.

יריב לוין: לאור העובדה שיש לכל אחת משתי הוועדות יותר משני מועמדים, על כל חבר כנסת לסמן עד שני נציגים.

יריב לוין: אפשר לסמן שניים, אפשר לסמן אחד, אפשר שלא לסמן בכלל, אבל סימון של יותר משניים יפסול את החלק הזה של הטופס.

יריב לוין: לגבי הוועדה לבחירת קאדים, על הכנסת לבחור שלושה נציגים, ולפחות שניים מהם מוסלמים.

יריב לוין: חבר הכנסת סמי אבו שחאדה הסיר את מועמדותו, לפיכך נותרו שלושה מועמדים, שניים מהם מוסלמים.

יריב לוין: לפיכך, הבחירה עבור נציגים אלה תיעשה בסימון בעד או נגד כל מועמד.

יריב לוין: אפשר לסמן שלושה, שניים או אחד או לא לסמן בכלל בחלק הזה.

יריב לוין: לגבי ועדת המינויים לקאדים מד'הב, על הכנסת לבחור שני נציגים דרוזים.

יריב לוין: מכיוון שלוועדה זו הגיש את מועמדותו חבר כנסת דרוזי אחד בלבד, הבחירה עבורו תיעשה בסימון בעד או נגד.

יריב לוין: אם הוא לא יקבל את רוב הקולות בעד – הוא לא ייבחר.

יריב לוין: בין אם ייבחר חבר הכנסת הדרוזי או לא, יהיה על הכנסת לבחור בבחירות נפרדות נציג דרוזי, או שניים – אם חבר הכנסת לא ייבחר – שאינם חברי כנסת.

יריב לוין: לתשומת ליבכם, אין לרשום שם או סימן מזהה כלשהו על הטופס או על המעטפה.

יריב לוין: סימון שיש בו כדי לזהות את הטופס או את המעטפה יביא לפסילת טופס הבחירה כולו.

יריב לוין: מזכירת הכנסת תקרא בשמות חברי הכנסת וכל אחד ואחת ייכנסו אל מאחורי הפרגוד, יסמנו את בחירתם וישימו את גיליון הבחירה במעטפה.

יריב לוין: בתום הצבעת חברי הכנסת, על פי סדר האל"ף-בי"ת, ייקראו ליציע הציבור חברי הכנסת שנמצאים בבידוד על מנת שיוכלו לממש את הצבעתם.

יריב לוין: לאחר סיום ההצבעה תיקח ועדת הקלפי שמיניתי את תיבת הקלפי לחדרה של מזכירת הכנסת ותספור את הקולות.

יריב לוין: מייד עם סיום הספירה יימסרו התוצאות.

יריב לוין: אלה הם חברי ועדת הקלפי: חבר הכנסת איתן גינזבורג ישמש יושב-ראש הוועדה ולצידו חברי הכנסת קרן ברק, בועז טופורובסקי ויאיר גולן.

יריב לוין: אני מבקש לומר, לפני שנתחיל בסדר העניינים של ההצבעה, שחברי הכנסת – מי שהצביע מתבקש לצאת מהאולם על מנת שלא נהיה כאן מספר גדול מדי של אנשים.

יריב לוין: אנחנו סידרנו עבור חברי הכנסת שהאותיות שלהם מגיעות באמצע או בסוף ההצבעה מקומות ישיבה ליד הכניסה לאולם המליאה.

יריב לוין: ישנם מקומות ישיבה בחוץ עם מסך, והם יכולים לעקוב אחרי ההצבעה על מנת שיוכלו להיכנס למליאה רק סמוך לזמן שבו הם צריכים להצביע.

יריב לוין: אני באמת מבקש מחברי הכנסת שנמצאים לפי האל"ף-בי"ת בשלב מאוחר יותר – זה ייקח זמן – לצאת מהמליאה כדי שאנחנו לא נייצר כאן התגודדויות מיותרות.

יריב לוין: אני מבקש מיושב-ראש ועדת הספירה, חבר הכנסת איתן גינזבורג, לבוא ולבדוק שהקלפי ריקה, בבקשה.

יריב לוין: אם כך, חבר הכנסת גינזבורג, אתה מאשר שהקלפי אכן ריקה והמפתח אצלך.

יריב לוין: לפיכך, מזכירת הכנסת, אני אאפשר לחברת הכנסת קארין אלהרר להצביע ראשונה.

יריב לוין: לאחר מכן, אבקש, על פי סדר האל"ף-בי"ת לקרוא לחברות וחברי הכנסת להצביע.

יריב לוין: אני שוב מבקש מחברי הכנסת שנמצאים מבחינת סדר האל"ף-בי"ת בשלב מאוחר יותר לחכות מחוץ לאולם המליאה כדי שלא נהיה כאן במצב של התקהלות מיותרת.

יריב לוין: חברי הכנסת, ההצבעה תיקח זמן, לכן אני מבקש שמי שאיננו נמצא באותיות הראשונות של האל"ף-בי"ת יצא מאולם המליאה, לטובת הבריאות של כולנו.

יריב לוין: אנא.

ירדנה מלר-הורוביץ: (קוראת בשם חבר הכנסת) משה אבוטבול – מצביע

יריב לוין: אנא תעברו דרך המזכירה כדי לקחת ממנה את טופסי ההצבעה, ואז תיכנסו אל מאחורי הפרגוד.

ירדנה מלר-הורוביץ: (קוראת בשם חבר הכנסת) סמי אבו שחאדה – מצביע

יריב לוין: אני, אגב, מציע לחברי הכנסת שכל אחד שייכנס עם עט שלו ויסמן עם עט שלו.

יריב לוין: רצוי שלא ישתמשו כולם באותם עטים.

יריב לוין: עדיף שכל אחד יבוא עם העט שלו.

יריב לוין: אני חושב שזה רצוי.

יריב לוין: מי שסיים את הצבעתו, אנא לצאת.

ירדנה מלר-הורוביץ: (קוראת בשמות חברי הכנסת) אלי אבידר – מצביע יולי יואל אדלשטיין – מצביע אמיר אוחנה – מצביע ינון אזולאי – מצביע ישראל אייכלר – מצביע סעיד אלחרומי – מצביע זאב אלקין – מצביע דוד אמסלם – מצביע אופיר אקוניס – מצביע משה ארבל – מצביע גבי אשכנזי – מצביע יעקב אשר – מצביע אוריאל בוסו – מצביע דוד ביטן – מצביע רם בן ברק – אינו נוכח נפתלי בנט – מצביע אורנה ברביבאי – אינה נוכחת אליהו ברוכי – מצביע קרן ברק – מצביעה ניר ברקת – מצביע יוסף ג'בארין – מצביע יאיר גולן – מצביע בנימין נתניהו – מצביע מאי גולן – מצביעה איתן גינזבורג – מצביע

שרן השכל: אני מבקשת, מי שכבר הצביע, נא לצאת מהאולם, על מנת שיהיו מספיק מקומות להיכנס פנימה לאלו שצריכים להצביע.

ירדנה מלר-הורוביץ: (קוראת בשמות חברי הכנסת) יואב גלנט – מצביע גילה גמליאל – מצביע בנימין גנץ יצביע מאוחר יותר.

ירדנה מלר-הורוביץ: משה גפני – מצביע עוזי דיין – מצביע אבי דיכטר – מצביע צבי האוזר – מצביע ניצן הורוביץ – מצביע צחי הנגבי – מצביע יועז הנדל – מצביע שרן מרים השכל – מצביעה מיכל וונש – מצביעה מכלוף מיקי זוהר – מצביע תמר זנדברג – מצביעה אימאן ח'טיב יאסין – מצביעה מיקי חיימוביץ' – מצביעה אליהו חסיד – מצביע ווליד טאהא – מצביע בועז טופורובסקי – מצביע אחמד טיבי – מצביע יוסף טייב – מצביע יעקב טסלר – מצביע דסטה גדי יברקן – מצביע היבה יזבק – מצביעה עומר ינקלביץ' – מצביעה משה יעלון – מצביע אלי כהן – מצביע יצחק כהן – מצביע מאיר כהן – מצביע מירב כהן – מצביעה מתן כהנא – מצביע ע'דיר כמאל מריח – מצביע עופר כסיף – מצביע אופיר כץ – מצביע חיים כץ – מצביע ישראל כץ – מצביע יוראי להב הרצנו – מצביע מיקי לוי – מצביע אורלי לוי אבקסיס – מצביעה יריב לוין – מצביע אביגדור ליברמן – מצביע יאיר לפיד – מצביע אוסנת הילה מארק – מצביעה פטין מולא – מצביע מרב מיכאלי – מצביעה יוליה מלינובסקי קונין – מצביעה מיכאל מלכיאלי – מצביע יעקב מרגי – מצביע משולם נהרי – מצביע אבי ניסנקורן – מצביע סונדוס סאלח – מצביעה יואב סגלוביץ' – מצביע יבגני סובה – מצביע אופיר סופר – מצביע בצלאל סמוטריץ' – מצביע אוסאמה סעדי – מצביע גדעון סער – מצביע מנסור עבאס – מצביע איימן עודה – מצביע חוה אתי עטייה – מצביעה חמד עמאר – מצביע ג'אבר עסאקלה – מצביע עודד פורר – מצביע יצחק פינדרוס – מצביע טלי פלוסקוב – מצביעה אורלי פרומן – מצביעה תהלה פרידמן – מצביעה עמיר פרץ – מצביע רפי פרץ – מצביע אורית פרקש הכהן – מצביעה עינב קאבלה – מצביעה אנדרי קוז'ינוב – מצביע אלכס קושניר – מצביע יואב קיש – מצביע אריאל קלנר יצביע יותר מאוחר.

ירדנה מלר-הורוביץ: שלמה קרעי – מצביע מירי מרים רגב – מצביעה עידן רול יצביע יותר מאוחר.

ירדנה מלר-הורוביץ: יואל רזבוזוב – מצביע יפעת שאשא ביטון – מצביעה אנטאנס שחאדה – מצביע יובל שטייניץ – מצביע קטי שטרית תצביע יותר מאוחר, ולכן אחרי יובל יצביע אלעזר.

ירדנה מלר-הורוביץ: אלעזר שטרן – מצביע הילה וזאן – מצביעה מיכל שיר סגמן – מצביעה עפר שלח – מצביע איציק שמולי – מצביע רם שפע, אם שומע, שייגש למליאה, ואם לא, תצביע איילת שקד.

ירדנה מלר-הורוביץ: איילת שקד – מצביעה רם שפע – מצביע עאידה תומא סלימאן – מצביעה פנינה תמנו – מצביעה

משה ארבל: מזכירת הכנסת תציין את שמותיהם של חברי הכנסת שטרם הצביעו.

ירדנה מלר-הורוביץ: (קוראת בשם חבר הכנסת) חיים כץ – אינו נוכח

משה ארבל: הודעה למזכירת הכנסת, בבקשה.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הישיבה, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית – הצעת חוק-יסוד: משק המדינה (תיקון מס' 10 והוראת שעה לשנת 2020) (תיקון מס' 2), שהחזירה ועדת הכספים; הצעת חוק הארכת תקופות ודחיית מועדים בענייני הליכי מס ומענקי סיוע (נגיף הקורונה החדש – הוראת שעה – תיקוני חקיקה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, שהחזירה ועדת הכספים; הצעת חוק לתיקון והארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – דיונים בהשתתפות עצורים, אסירים וכלואים) (תיקון מס' 2), התש"ף–2020, שהחזירה ועדת החוקה, חוק ומשפט.

משה ארבל: עם תום ההודעה, יושב-ראש ועדת הקלפי, בליווי איש משמר הכנסת, סדרן ומזכירת הכנסת, ייקחו את הקלפי ליציע הציבור על מנת שחברי הכנסת הנמצאים בבידוד יוכלו להצביע שם בהתאם לתקנון.

משה ארבל: תודה.

משה ארבל: << הלסי >> התעלמות הממשלה מהסטודנטים והצעירים בכל תוכניות הסיוע הכלכלי << הלסי >>

משה ארבל: במקביל להצבעתם של חברי הכנסת הנמצאים בבידוד, שתיעשה בדקות הקרובות ביציע הציבור ובפיקוח הגורמים הרלוונטיים, נמשיך בסדר-היום.

משה ארבל: נעבור להצעות לסדר-היום בנושא: התעלמות הממשלה מהסטודנטים והצעירים בכל תוכניות הסיוע הכלכלי, מס' 773, 776, 800 ו-816.

משה ארבל: יעלה ויבוא חבר הכנסת יאיר גולן.

משה ארבל: שלוש דקות לרשותך, אדוני.

משה ארבל: בבקשה.

יאיר גולן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, היום בצוהריים – מרב, זה סיפור טוב גם בשבילך.

משה ארבל: חברת הכנסת מרב מיכאלי.

יאיר גולן: סיפור טוב גם בשבילך.

יאיר גולן: מרב, היום בצוהריים התקשרה אליי בחורה צעירה ממושב בערבה, נקרא לה מרב לצורך דיוננו: חבר הכנסת, סיימתי צבא, קיבלתי את הפיקדון, יצאתי לטיול במזרח.

יאיר גולן: חזרתי, עשיתי קורס הכנה לפסיכומטרי, עברתי בהצלחה, נרשמתי ללימודים במכון הטכנולוגי בחולון למה שחלמתי עליו – עיצוב תעשייתי.

יאיר גולן: לימודים קשים, חמש פעמים בשבוע, המון עבודות בית.

יאיר גולן: לקח לי חצי שנה להתרגל לעומס הזה, בסוף הצלחתי.

יאיר גולן: התחלתי לעבוד במלצרות, שכרתי דירה עם עוד שני שותפים בתל אביב, ופתאום הגיעה הקורונה, ובגלל הקורונה אין לי כסף.

יאיר גולן: אז חזרתי הביתה, למושב, ועכשיו עוד שנת לימודים בפתח ואין לי מושג אם אני ממשיכה ללמוד.

יאיר גולן: מה שסיפרה לי מרב מהמושב בערבה משותף לכל כך הרבה אנשים צעירים במדינת ישראל, והאתגר שלנו הוא איך לעזור להם, איך לגרום לכך שהאנשים הצעירים האלה יוכלו להתחיל את חייהם כאזרחים תורמים, אזרחים פעילים במדינת ישראל.

יאיר גולן: זה אתגר אדיר.

יאיר גולן: אסור לנו להשאיר אותם לבד, אסור לנו לתת להם להתמודד בלי שום סיוע בשלב הכי קריטי בחייהם, השלב שבו הם בוחרים מקצוע, השלב שבו שהם פותחים עסק, השלב שבו הם לומדים באוניברסיטה, במכללה.

יאיר גולן: לכן, אדוני היושב-ראש, אני קורא לנו המחוקקים לעשות כל שלאל ידנו על מנת לתמוך באנשים הצעירים האלה, שעל פי חוק כרגע לא מגיעה להם אגורה, שעל פי חוק כרגע הם לא מקבלים סיוע.

יאיר גולן: אפילו דמי אבטלה הם לא מקבלים.

יאיר גולן: לא משנה איך נעשה את זה – ישירות מהממשלה לאזרחים הצעירים, דרך הרשויות, דרך המוסדות האקדמיים – יש בוודאי ים של דרכים לסייע.

יאיר גולן: אבל בואו נחליט שזה מה שאנחנו עושים.

יאיר גולן: אני נחוש באופן אישי להוביל את המהלך, את המאבק אם צריך, כדי שלאנשים הצעירים במדינת ישראל תהיה נקודת התחלה מעולה, כי זה העתיד שלנו.

יאיר גולן: אם נדע לשים אותם עכשיו, במשבר הזה, על הפסים, להחזיר אותם לפסים, אז הם יהיו האזרחים הכי טובים שלנו.

יאיר גולן: ואם לא נדע לעשות את זה – זו החמצה לאומית.

יאיר גולן: העניין הזה בעיניי הוא חורג מהפוליטיקה.

יאיר גולן: זה לא ימין ושמאל.

יאיר גולן: אני פתוח לכל רעיון, אבל אני נחוש להוביל את המאבק הזה כדי שנטפל בדור הצעיר במדינת ישראל, ולכן אני מציע שכנסת ישראל תגבש – –

משה ארבל: תודה.

יאיר גולן: – – עם כל מי שצריך את הדרכים הטובות ביותר כדי שהאזרחים הצעירים שלנו ידעו, יוכלו להתגבר על המשבר ולהפוך לאזרחים מועילים.

יאיר גולן: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה.

משה ארבל: חבר הכנסת עודד פורר, יעלה ויבוא.

משה ארבל: גם לרשותך, אדוני, שלוש דקות.

עודד פורר: לא חמש דקות?

משה ארבל: שלוש.

משה ארבל: ואני סומך עליך שבשלוש דקות תדע גם להעביר מסרים של עשר דקות.

עודד פורר: תודה, אדוני היושב-ראש.

עודד פורר: חבריי חברי הכנסת, אני חייב לומר שההצעה הזאת, מוטב היה – לא הייתה צריכה להגיע לעולם.

עודד פורר: נראה טבעי לחלוטין שתמיד מתייחסים דווקא לקבוצות החלשות ואומרים: נסייע להם, נעזור להם, ניתן להם.

עודד פורר: תמיד באים למען הסטודנטים, בכל מערכת בחירות מקימים מטה צעירים, מטה סטודנטים.

עודד פורר: המפלגות יודעות לרדוף אחרי הסטודנטים מצוין, ואחרי הדור הצעיר, פעם אחר פעם: תבואו, תצביעו.

עודד פורר: יושב פה מישהו שהיה יושב-ראש אגודת התאחדות הסטודנטים, בקואליציה יושב מישהו שהיה יושב-ראש התאחדות הסטודנטים.

עודד פורר: אבל כשזה מגיע לכיס, אדוני היושב-ראש, כשצריך לשלם – שם הסטודנטים לא קיימים.

עודד פורר: אדוני סגן שר האוצר, אנחנו נמצאים במשבר הזה בעצם מפברואר, וממרץ התחלתם להוציא את המשק למגבלות.

עודד פורר: באף אחת מהתוכניות שלכם לא שמתם סיוע לציבור הסטודנטים ולצעירים, באף אחת.

עודד פורר: תמיד הם היו מתחת לרף.

עודד פורר: ומדובר על הציבור החלש ביותר, שנמצא תמיד בחלקיות משרה.

עודד פורר: גם בחוק שהבאתם לעידוד תעסוקה הם לא נמצאים שם, כי סירבתם להוריד את הרף של התשלום, ואתה יודע על מה אני מדבר: את אותו רף שמי שקובע מהו סכום השכר כדי שהעסק יקבל מענק שמחזירים אותו לעבודה.

עודד פורר: זה נכון לגבי כולם למעט הסטודנטים.

עודד פורר: אני אומר לכם: תראו, הממשלה משקיעה לא מעט כסף בניסיונות שלה – או לפחות לא מעט כסף על הנייר – בניסיונות שלה להציל את המשק.

עודד פורר: אבל לא יכול להיות שהיום תעבור הצעת חוק שתיתן לממשלה עוד 25 מיליארד שקל לפזר, כשכבר עברו חוקים שנתנו כמעט 100 מיליארד שקל לממשלה לפזר ואף לא שקל אחד מהם הולך לסטודנטים, אף לא שקל – – –

דוד אמסלם: פיזור או סיוע?

עודד פורר: כמו שאתם עושים את זה, זה פיזור.

עודד פורר: הלוואי שזה היה סיוע.

עודד פורר: תאמין לי שכשאתה נותן 2.5 מיליארד שקל קצבאות ילדים בלי הבחנה למי זה ניתן ולמי לא – זה פיזור, זה לא סיוע, במקום לתת את זה איפה שצריך.

עודד פורר: ואני אומר לך, יש סטודנטים – דודי, תאמין לי, גם כיושב-ראש ועדת הכספים הזמנית ראיתי את זה וגם עכשיו – יש סטודנטים שנותרו עם מקרר ריק.

עודד פורר: התאחדות הסטודנטים התעסקה לא פעם ולא פעמיים באיסוף סלי מזון לסטודנטים.

עודד פורר: עכשיו, החבר'ה האלה לא יוכלו לפתוח את שנת הלימודים הבאה, הם ינשרו אחרי שנה, אנשים שאנחנו התאמצנו להכניס אותם לתוך מערכת ההשכלה הגבוהה ינשרו, כי בשנה הבאה הם ילכו איכשהו להתפרנס ולהביא אוכל.

עודד פורר: הם יגידו: אנחנו לא הולכים לבזבז עכשיו עוד פעם את הסיבובים האלה של כאילו ללמוד.

עודד פורר: ואני אומר לכם: בתוכנית שאתם עושים עכשיו, וגם כשיגיע החוק הזה של הסיוע, החוק השני – לא זה שאנחנו נאשר היום – חייבים להכניס לתוך החקיקה הזאת סיוע לסטודנטים, חייבים.

עודד פורר: תודה, אדוני.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת עודד פורר.

משה ארבל: חבר הכנסת יוראי להב הרצנו, גם כן, לרשותך, אדוני, שלוש דקות.

משה ארבל: אנחנו נשקול לאפשר לו לצפות דרך ערוץ הכנסת אבל בשידור ישיר.

משה ארבל: בבקשה, אדוני.

יוראי להב-הרצנו: אדוני היושב-ראש, לא טוב להיות צעיר בישראל בתקופת הקורונה.

יוראי להב-הרצנו: מציאות פשוטה, מדכאת, אך אמיתית מאוד, אדוני סגן שר האוצר.

יוראי להב-הרצנו: המסר שממשלת ישראל מבקשת להעביר לצעירים בישראל הוא מאוד ברור: אנחנו לא סופרים אתכם.

יוראי להב-הרצנו: ממשלת ישראל לא סופרת את הצעירים.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו הקבוצה שנפגעה באורח הקשה ביותר מבחינה תעסוקתית.

יוראי להב-הרצנו: לפי נתוני הלמ"ס, למעלה מ-80% מהצעירים שנפלטו משוק העבודה עדיין לא חזרו אליו.

יוראי להב-הרצנו: וללא עבודה, אני שואל אתכם, איך אפשר לשלם שכר דירה?

יוראי להב-הרצנו: לא מעט צעירים נאלצים פשוט לנטוש את הדירות שלהם ולחזור לגור אצל ההורים.

יוראי להב-הרצנו: כצעיר חברי הכנסת במשכן הזה, אני חי את המצוקה הזאת, חברים שלי קורסים לצדדיי.

יוראי להב-הרצנו: אז יזמתי דיון מהיר בוועדת הכלכלה על משבר שוכרי הדירות, ושם גילינו שבמשרדי הממשלה בוצעה אפס עבודת מטה בעניין.

יוראי להב-הרצנו: אין אף תוכנית ממשלתית להצלת השוכרים.

יוראי להב-הרצנו: אפס התייחסות.

יוראי להב-הרצנו: הלסת הייתה נשמטת נוכח גילוי אוזלת יד הזאת, אבל אז נזכרים שממשלת ישראל לא סופרת את הצעירים במדינה.

יוראי להב-הרצנו: ואם אתה במקרה סטודנט בימים אלה – דאבל באסה עליך.

יוראי להב-הרצנו: אתה תמשיך לשלם שכר דירה במעונות ושכר לימוד מלא, למרות שהלימודים שובשו וחצי מהסמסטר היה מקוון, בלי משאבי קמפוס.

יוראי להב-הרצנו: ובקמפוסים עצמם, אתם שואלים?

יוראי להב-הרצנו: הבלגן חוגג.

יוראי להב-הרצנו: 10% מהבחינות הוחרגו מצו בריאות העם, זאת אומרת שהן מתקיימות פרונטלית בקמפוסים.

יוראי להב-הרצנו: עכשיו, לי לא סיפרו שסבבה שרק 10% מהסטודנטים יידבקו בקורונה, אבל ניחא.

יוראי להב-הרצנו: מילא, היו מפרסמים רשימה של 10% מהבחינות שמתקיימות בקמפוסים וגומרים עניין, אבל לא כך הדבר, חבריי.

יוראי להב-הרצנו: ראשי האוניברסיטאות מתעקשים שלא לפרסם את המידע, ועולה חשד סביר מאוד שלא בדיוק מקפידים על המכסה המאושרת, אלא – עלא באב אללה.

יוראי להב-הרצנו: בנוסף, פיזור ומידור במשרדי ההשכלה הגבוהה, ההרווחה והחינוך גורמים לסכנה בריאותית ודאית לעשרות אלפי סטודנטים; בריחה מאחריות וכיפופי ידיים חסרי פואנטה בין שרים לפרופסורים, בין אגודות למוסדות, תווים סגולים וורודים, בכל צבעי הקשת, כשטובת הסטודנטים לא בדיוק עומדת לנגד עיני מקבלי ההחלטות.

יוראי להב-הרצנו: שוב, כי ממשלת ישראל פשוט לא סופרת את הצעירים במדינה.

יוראי להב-הרצנו: נתניהו וגנץ יוצאים מנקודת מוצא מקוממת והזויה שבגלל שאנחנו צעירים יש לנו עוד הרבה שנים לחיות, ולפיכך מקובל שנקרוס חברתית וכלכלית, יהיה לנו עוד זמן להשתקם.

יוראי להב-הרצנו: בניגוד לממשלת ישראל, אגב – ויושב פה השר אמסלם – במדינות אחרות ברחבי העולם זיהו את המצוקה של הסטודנטים והצעירים, ויותר מכך, הם הפנימו, אדוני השר, שאם הצעירים יקרסו, כל המשק כולו יקרוס.

משה ארבל: נא לסכם.

יוראי להב-הרצנו: תוכניות הסיוע שמוצעות לצעירים ולסטודנטים במדינות רבות בעולם עומדות בניגוד מובהק למצב העגום בארץ.

יוראי להב-הרצנו: אדוני היושב-ראש, אור לגויים, אמרנו?

יוראי להב-הרצנו: אמרו מעתה: הממשלה לא סופרת את הצעירים במדינת ישראל.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת יוראי להב הרצנו.

משה ארבל: אני מניח שד"ר אבשלום קור ישמח לקחת את שלוש הדקות הללו ולעשות בהן שימוש עם המינוחים בלועזית שצירפת.

משה ארבל: חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, לרשותך, גברתי, שלוש דקות.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: כולנו כבר יודעים שמשבר הקורונה הביא איתו השלכות כלכליות-חברתיות מאוד קשות.

עאידה תומא סלימאן: כולנו כבר יודעים שכאשר הקורונה תעזוב אותנו ונוכל באמת לחגוג שהצלחנו וניצחנו את המגפה הזו, נישאר עם ההשלכות הכלכליות.

עאידה תומא סלימאן: אי-אפשר להתעלם מהעובדה שכל הסטטיסטיקות מובילות למקום אחד: שהצעירים והנשים הם עיקר הציבור שנפגע כלכלית מהמגפה הזו.

עאידה תומא סלימאן: אי-אפשר להתעלם מהעובדה שהסטודנטים, 300,000 סטודנטים במדינת ישראל – אף אחד לא חשב שצריך לחשוב על איך הם יעברו את התקופה הזו.

עאידה תומא סלימאן: סטודנטים מתחילים להתקשר ולהגיד: אנחנו לא יודעים אם להמשיך ולהחזיק את הדירות ששכרנו כדי לגור ליד האוניברסיטה.

עאידה תומא סלימאן: הסטודנטים הערבים, כמעט כולם לא חיים באותה עיר שבה יש את האוניברסיטאות, וכולם – או שהם נסעו או שהם שכרו דירות כדי שגם אולי תהיה להם הזדמנות לעבוד כמה שעות ולסבסד לעצמם את העלויות של הלימודים והמחיה.

עאידה תומא סלימאן: רוב הסטודנטים הערבים מגיעים גם כן – ואולי חלק גדול מהם – ממשפחות עניות, והם מנסים לשבור את מעגל העוני הזה על ידי רכישת לימודים והשכלה גבוהה כדי שיצאו באמת מהמצב הזה.

עאידה תומא סלימאן: מה אנחנו אומרים להם – אתם לנפשכם, אתם לא תקבלו שום עזרה מהמדינה?

עאידה תומא סלימאן: הם הוצאו לחל"ת או פוטרו מהעבודה או שעבדו ממילא בעבודות מזדמנות ואף אחד לא פיצה אותם על העובדה שהם לא עובדים עכשיו – אם זה במלצרות, אם זה בתיירות, בבתי מלון וכו' וכו'.

עאידה תומא סלימאן: אז מה בעצם אנחנו אומרים להם?

עאידה תומא סלימאן: היה סקר לפני כמה ימים שאמר: 70% מהסטודנטים הערבים שוקלים להפסיק את הלימודים שלהם באוניברסיטה.

עאידה תומא סלימאן: כלומר, אנחנו נאבד אותם.

עאידה תומא סלימאן: ברגע שהם יפסיקו את הלימודים ויצאו לשוק כדי לחפש עבודה ויתחילו במעגל הזה, אנחנו נחזיר אותם למעגל העוני.

עאידה תומא סלימאן: ובינתיים, המדינה לא חושבת שצריך לפצות את הסטודנטים האלה.

עאידה תומא סלימאן: מעל הכול, יש סטודנטים שעבדו שלוש שנים ושילמו ביטוח לאומי כדי שכשיתחילו ללמוד יהיה להם קצת כסף איתם.

עאידה תומא סלימאן: באה המדינה והחליטה שהאנשים האלה, אם הם לא הגיעו לגיל 20, הם גם לא מקבלים את הכסף של דמי האבטלה.

עאידה תומא סלימאן: כי בין 18 ל-20, האוצר מתעקש עדיין לא לשלם דמי אבטלה לסטודנטים ולעובדים כאלה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן לשים קץ למדיניות המרושעת, בעיניי – אי-אפשר לחשוב על משהו אחר – ולהבין שאם לא משקיעים בדור הצעיר ואם לא משקיעים בצעירים ונותנים להם להתגבר על המשבר הזה, יהיו לנו עוד דורות של אנשים שסובלים מהעוני ומהדוחק.

משה ארבל: תודה רבה לחברת הכנסת עאידה תומא סלימאן.

משה ארבל: יעלה ויבוא סגן שר האוצר חבר הכנסת הרב יצחק כהן, וישיב על ההצעה לסדר-היום בנושא: התעלמות הממשלה מהסטודנטים והצעירים בכל תוכניות הסיוע הכלכלי.

משה ארבל: בבקשה, אדוני.

יצחק כהן: תודה, אדוני היושב-ראש.

יצחק כהן: כבוד השר, חבריי חברי הכנסת, יושב-ראש התאחדות הסטודנטים לשעבר חברי היקר בועז טופורובסקי, שמסר נפש למען הסטודנטים, יישר כוח.

בועז טופורובסקי: עכשיו תורך.

יצחק כהן: כן.

יצחק כהן: על כל פנים, במסגרת הצעדים הכלכליים שננקטו על ידי ממשלת ישראל בהובלת משרד האוצר על מנת להתמודד עם השפעה כלכלית כתוצאה מהתאוששות נגיף הקורונה, בוצעו מספר רב של צעדים רוחביים, שחלק משמעותי מהם מיועד גם לאוכלוסיית הצעירים ובפרט לסטודנטים.

יצחק כהן: צעדים אלה, אדוני היושב-ראש, כוללים, בין היתר, הארכת תקופת דמי האבטלה עד ליוני 2021; ביטול חמישה ימי המתנה בין תקופות האבטלה; קיצור תקופת האכשרה המינימלית לזכאות לשישה חודשים מתוך 18 חודשים, במקום 12 חודשים מתוך 18 חודשים – רלוונטי במיוחד לסטודנטים שנה א'; התאמת מנגנון החל"ת וקיצור הזמן המינימלי המזכה בדמי אבטלה ל-14 יום; מענקי סיוע לעסקים ומענק סוציאלי לעצמאים עבור סטודנטים שהינם עצמאים.

יצחק כהן: כמו כן, בשבועות האחרונים סיכמו משרד האוצר, המשרד להשכלה גבוהה ולמשאבי מים, ות"ת והתאחדות הסטודנטים על תוכנית סיוע ייעודית לסטודנטים שנפגעו ממשבר הקורונה, בהיקף של 100 מיליון ש"ח.

יצחק כהן: בועז, התוכנית כוללת, בין היתר, את הצעדים הבאים – איפה כל החברים?

יצחק כהן: – הגדלת תקציב קרן הסיוע לסטודנטים על בסיס מצב סוציו-אקונומי: הענקה של כ-10,000 מלגות נוספות, ויודגש כי במסגרת קרן הסיוע יחולקו מלגות גם לסטודנטים הלומדים במוסדות שלא מתוקצבים; הקמת קרן מלגות ייעודית לכלל הסטודנטים בישראל שנפגעו כלכלית עקב המשבר, על ידי מפעל הפיס; הענקת מלגות שיינתנו, לפי הצפי, ללמעלה מ-15,000 סטודנטים בעבור שעות התנדבות לקהילה במסגרת תוכנית בית הספר של החופש הגדול.

יאיר גולן: אדוני סגן השר, לא בשביל להפריע לך, על כל הדברים המופלאים שאתה מקריא כרגע, אני אומר לך, משיחה עם הרבה מאוד סטודנטים, אין להם מושג למי לפנות, הם אובדי עצות.

יאיר גולן: יכול להיות שנעשו דברים מופלאים, אין להם מושג.

יצחק כהן: קודם כול, הם מייצגים שלהם, ההתאחדות.

יצחק כהן: כשבועז היה, ידעו למי לפנות.

יצחק כהן: הינה, בועז יעזור להם.

בועז טופורובסקי: למה הם לא ברחובות?

בועז טופורובסקי: את זה תשאל אותם.

יצחק כהן: אתה יודע מה, פשוט נכנסים לאתר.

יצחק כהן: זאת ההזדמנות לומר להם, תיכנסו לאתר, תיכנסו לעמוד המיועד ותראו שם את כל האינפורמציה וכל הפרטים.

יצחק כהן: כפי שאמרתי, ואני אחזור על זה, בשבועות האחרונים סיכמו משרד האוצר, המשרד להשכלה גבוהה ולמשאבי מים, ות"ת והתאחדות הסטודנטים על תוכנית סיוע ייעודית לסטודנטים שנפגעו ממשבר הקורונה, בהיקף של 100 מיליון ש"ח.

יצחק כהן: התוכנית כוללת, בין היתר, את הצעדים הבאים: הגדלת תקציב קרן הסיוע לסטודנטים על בסיס מצב סוציו-אקונומי – הענקה של כ-10,000 מלגות נוספות – ויודגש כי במסגרת קרן הסיוע יחולקו מלגות גם לסטודנטים הלומדים במוסדות שלא מתוקצבים; הקמת קרן מלגות ייעודית לכלל הסטודנטים בישראל שנפגעו כלכלית עקב המשבר, על ידי מפעל הפיס; הענקת מלגות, שיינתנו לפי הצפי ללמעלה מ-15,000 סטודנטים, בעבור שעות התנדבות לקהילה במסגרת תוכנית בית הספר של החופש הגדול.

יצחק כהן: בחסות מפעל הפיס והרשויות המקומיות, המלגות יוענקו לסטודנטים שאיבדו את עבודתם ואינם זכאים לדמי אבטלה, או שהינם זכאים לדמי אבטלה מופחתים.

יצחק כהן: יודגש כי במסגרת קרן מלגות זו יחולקו מלגות גם לסטודנטים הלומדים במוסדות שלא מתוקצבים.

יצחק כהן: אדוני היושב-ראש, זאת ועוד, סיוע לסטודנטים דרך המוסדות האקדמיים – מענה משלים לזה שכבר ניתן במוסדות האקדמיים בתחילת המשבר.

יצחק כהן: במסגרת זו יינתן סיוע נוסף לסטודנטים עם קשיים כלכליים, לרבות סטודנטים המתגוררים במעונות, סטודנטים בעלי פוטנציאל נשירה וסטודנטים המתקשים בלימודיהם.

יצחק כהן: משרד האוצר מנהל שיח שוטף עם נציגי התאחדות הסטודנטים – לשאלתך, האלוף, הנציגים שלהם הם התאחדות הסטודנטים, שם זו הכתובת, יחד עם ות"ת, על מנת לבחון את הקשיים והצורך בהתערבות נוספת ככל שניתן.

יצחק כהן: בסדר?

יצחק כהן: מספק?

יאיר גולן: נדבר על זה.

יצחק כהן: אולי תורידו את זה לוועדה.

יאיר גולן: נדבר על זה, נדבר על זה.

יצחק כהן: נוריד את זה לוועדה, אפשר להמשיך בוועדה את הדיון.

יצחק כהן: מה אתה אומר?

עאידה תומא סלימאן: כן.

יצחק כהן: בסדר?

יצחק כהן: איזו ועדה אתם רוצים?

עאידה תומא סלימאן: כספים.

יצחק כהן: כספים או חינוך?

יצחק כהן: כספים, יאללה, כספים.

יצחק כהן: איך?

בועז טופורובסקי: חינוך זה לא – – –

יצחק כהן: מה שתרצו, רבותיי.

יאיר גולן: אני חושב שזה צריך ללכת לוועדת החינוך.

בועז טופורובסקי: זה רם שפע, הוא היה יושב-ראש התאחדות הסטודנטים.

משה ארבל: יש החלטה של המציעים?

עאידה תומא סלימאן: אתם רוצים חינוך, אני לא מבינה.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו מדברים על תקציבים.

משה ארבל: חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, נוכל להעביר לוועדת הכנסת, שתכריע.

עאידה תומא סלימאן: לא, לא, לא.

משה ארבל: לא?

משה ארבל: ועדת חינוך?

עאידה תומא סלימאן: הם רוצים ועדת חינוך – – –

יצחק כהן: אני מבקש להצביע בעד ולהעביר את זה להמשך דיון בוועדת החינוך.

משה ארבל: אני מחדד לפני ההצבעה שמי שמצביע בעד הוא בעד ומי שמצביע נגד הוא נגד, ואנחנו נעבור להצבעה.

קריאה: אני למעלה, אתה יכול לרשום אותי?

משה ארבל: נאפשר גם להצביע מכאן.

משה ארבל: מי שמצביע בעד, בעד העברת ההצעה לסדר-היום לדיון בוועדת החינוך, ומי שמצביע נגד הוא בעצם מצביע על הסרתה מסדר-היום.

משה ארבל: הצבעה.

קריאה: אנחנו פה למעלה, אדוני.

משה ארבל: אני אצרף אתכם.

משה ארבל: מייד לאחר קריאת התוצאה האלקטרונית, נצרף את חברי הכנסת שנמצאים כאן במליאה.

משה ארבל: הצבעה מס' 18 בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – 2 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הנושא לוועדת החינוך, התרבות והספורט נתקבלה.

משה ארבל: ובכן, תוצאות ההצבעה האלקטרונית הן שניים בעד – אני אאפשר לצרף את הצבעתך מכאן – אין מתנגדים, אין נמנעים.

משה ארבל: ואני מבקש לצרף כתומכים את חבר הכנסת סעיד אלחרומי, חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, חבר הכנסת יאיר גולן, חברת הכנסת חוה אתי עטייה.

משה ארבל: חבר הכנסת בועז טופורובסקי, גם אתה, אדוני?

בועז טופורובסקי: בעד, בעד.

משה ארבל: כתומך.

משה ארבל: וסגן שר האוצר חבר הכנסת יצחק כהן, וינון אזולאי.

משה ארבל: אשר על כן, תוצאות ההצבעה הינן: תשעה בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים, וההצעה לסדר-היום תעבור לוועדת החינוך של הכנסת לצורך המשך דיון בנושא.

משה ארבל: << הלסי >> מחסור בעובדים זרים בענף הסיעוד והסדרת תשלום ימי החופש בתקופת נגיף הקורונה << הלסי >>

משה ארבל: הצעה לסדר-היום בנושא: מחסור בעובדים זרים בענף הסיעוד והסדרת תשלום ימי החופש בתקופת נגיף הקורונה, מס' 753, של חברת הכנסת חוה אתי עטייה.

משה ארבל: תעלה ותבוא, בבקשה.

משה ארבל: שלוש דקות לרשותך, ואחר כך ישיב סגן השר חבר הכנסת משולם נהרי.

משה ארבל: בבקשה.

חוה אתי עטייה: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, רשות האוכלוסין וההגירה מאשרת כניסה של כ-9,000 עובדים זרים בשנה לטיפול סיעודי בבית בעבור קשישים ואנשים עם מוגבלות.

חוה אתי עטייה: כידוע, מחודש מרץ נאסרה כניסה לארץ של עובדים זרים, משמע חצי שנה של מחסור בכוח אדם, מחסור של כ-4,500 זוגות ידיים עובדות בתחום הסיעוד.

חוה אתי עטייה: קיים היום קושי גדול באיתור והשמה של עובדים למקרים מורכבים, שבעבר היו נפתרים בהבאת עובד חדש מחו"ל.

חוה אתי עטייה: המחסור גרם לעלייה בדרישת השכר של העובדים, וכמובן הדבר מכביד מאוד על משפחות קשות יום.

חוה אתי עטייה: נוסף על כך, המשפחות נאלצות לממן גם את ימי החופשה של העובדים.

חוה אתי עטייה: רבותיי, עלות יום חופשה של עובד זר היא בין 240 ל-250 שקלים.

חוה אתי עטייה: זאת אומרת כ-1,000 שקלים תוספת לחודש.

חוה אתי עטייה: עונש קורונה.

חוה אתי עטייה: אסבר את אוזנכם: יש בארץ עובדים זרים רבים שאינם חוקיים ומועסקים בעבודות מזדמנות כי הם אינם עומדים בתנאי הסף המחמירים.

חוה אתי עטייה: נכון להיום, ולאור המצוקה הקיימת גם כאן, כוח האדם של עובדים בארץ הולך ומתמעט.

חוה אתי עטייה: החשיבות של העסקת העובדים הזרים, בייחוד בתקופה הזאת, עצומה.

חוה אתי עטייה: הם עובדים לילות כימים ודואגים למטופל שלהם לא פחות מבן משפחה מדרגה ראשונה.

חוה אתי עטייה: אנו במצב חירום, ובמצב חירום, על אף הקושי וההגבלות, צריך לספק פתרונות מספקים.

חוה אתי עטייה: שלוש סוגיות מצריכות טיפול כאן ועכשיו.

חוה אתי עטייה: 1.

חוה אתי עטייה: היערכות לקליטת עובדים חדשים בטרם יקרוס הענף; 2.

חוה אתי עטייה: הארכת הרישיונות לעובדים שאישורם פג וכן הקלה בתנאי הסף לעובדים בארץ; 3.

חוה אתי עטייה: מענקים מיידיים למשפחות בעבור תשלום ימי החופשה לעובדים הזרים בתקופת הקורונה.

חוה אתי עטייה: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לחברת הכנסת חוה אתי עטייה.

משה ארבל: ישיב סגן שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים חבר הכנסת משולם נהרי.

משה ארבל: יעלה ויבוא.

משולם נהרי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, הנושא נוגע לחלק נרחב מהאוכלוסייה: אנשים עם מוגבלות וקשישים בעלי היתרי העסקה לעובד זר בענף הסיעוד.

משולם נהרי: נכון לחודש מרץ 2020 שהו בישראל כ-57,400 עובדים זרים בעלי אשרות חוקיות אשר הועסקו בענף הסיעוד הביתי אצל מטופלים סיעודיים בעלי היתרים.

משולם נהרי: מטופלים אלו, הניצבים גם כך בפני קשיים רבים בהתנהלותם היום-יומית, נתקלים אגב התפשטות נגיף הקורונה בקשיים משמעותיים עוד יותר, הן בריאותיים והן סביבתיים, לאור מגבלות הריחוק החברתי.

משולם נהרי: אף שבענף הסיעוד הביתי אין מגבלת מכסה – כלומר אין מספר מקסימלי של עובדים שיכולים לעסוק בענף בישראל בו זמנית, בניגוד לענפי החקלאות והבניין – שר הפנים ושר העבודה והרווחה אכן מודעים לקושי הקיים כיום במציאת עובד זר לאור מגבלת הטיסות שהביא עימו המשבר, ולצורך במציאת פתרונות אשר ייתנו מענה הולם לאוכלוסיית המטופלים הסיעודיים.

משולם נהרי: לאור הקושי הקיים ועל מנת לתת מענה למטופלים הסיעודיים בעלי היתר הזקוקים לסיוע, הנחה שר הפנים את רשות האוכלוסין וההגירה לפעול למגוון הרחבות והקלות על המטופלים הסיעודיים בידי עובדים זרים כבר באמצע חודש מרץ האחרון.

משולם נהרי: להלן כמה צעדים שנקטה הרשות: הגדלת מספר העובדים הרשאים להתחיל עבודה אצל מעסיק חדש – זה פורסם כבר באמצע חודש מרס האחרון; התרת השמה של עובדים זרים השוהים בישראל בין 52 ל-63 חודשים אצל מעסיק חדש – זאת בניגוד לקיים בשגרה, שעובד זר שסיים 51 חודשים בישראל יכול להשתבץ כעובד מחליף בלבד; הארכת תקופת ההעסקה הזמנית של העובד הזר המחליף מעבר לתקופת החופשה של העובד הקבוע אשר אינו יכול לחזור לישראל ומעבר ל-90 יום, כאמור בנוהלי הרשות; ביטול הדרישה בנוהל לכך שעובד זר השוהה מעל 51 חודשים בישראל יושם אצל מעסיק רק אם הוא לא שהה מעל 30 ימים ללא מעסיק; הוגברה תדירות התכנסות הוועדה ההומניטרית וקוצרו זמני הטיפול בבקשות; הארכת התקופה להתארגנות ליציאה מישראל לעובדים זרים בסיעוד המועסקים אצל מטופלים סיעודיים שלא הוארכה אשרתם מכוח החלטה או פסק דין עד לסוף חודש ספטמבר.

משולם נהרי: הרחבת מתווה הכניסה של עובדים זרים בענף – כבר לפני כחודשיים הודיע שר הפנים כי נוכח מצוקת המטופלים הסיעודיים בישראל הוכן מתווה כניסה של עובדים סיעודיים ששהו ועבדו בישראל ויצאו לחופשת מולדת.

משולם נהרי: ביום חמישי האחרון אישר שר הפנים את הרחבת המתווה, אשר יכלול גם כניסת עובדים חדשים, שיגיעו למטופלים סיעודיים בעלי היתר העסקה.

משולם נהרי: בכל הנוגע לימי החופשה מבקשים גורמי המקצוע במשרד העבודה והרווחה להבהיר – כל התשובה עד כאן זה בעצם רשות האוכלוסין, פה כבר נכנס משרד העבודה והרווחה לגבי ימי החופשה.

משולם נהרי: גורמי המקצוע במשרד העבודה והרווחה מבקשים להבהיר כי הכוונה הינה למנוחה השבועית של העובד, שהינה בת 25 שעות, כאשר יש מקום לעודד את העובד לנצל את מנוחתו השבועית לנוכח האתגרים והמורכבויות בתחום.

משולם נהרי: על כן, ככל שלעובד יש קושי ללון מחוץ לבית המטופל בשל המשבר, המלצת המשרד היא שהמעסיק והעובד יאפשרו את מימוש המנוחה השבועית בבית המטופל בלי לעבוד עבורו במהלך שעות המנוחה.

משולם נהרי: אני הייתי גם מוסיף שלטובתו של המטופל שהעובד הזר יישאר.

משולם נהרי: הרי איפה הם נמצאים?

משולם נהרי: הם נמצאים בדרום תל אביב, ושם הם משתכנים; יש להם דירות שכורות.

משולם נהרי: ודווקא בתקופת הקורונה יש סיכון למטופל, למבוגרים, וחשוב מאוד שיעשו הכול כדי שהמטפל ישהה בבית המטופל ולא ילך למקום כזה ששם הוא יכול לסכן את בריאותו של הקשיש או המטופל.

חוה אתי עטייה: – – –

משולם נהרי: יש אפשרות שהמשפחה תממן, אבל אם הוא נמצא בבית המטופל והוא לא עובד אז לא חייבים.

משולם נהרי: במצב זה אין חובה לשלם לעובד, שכן הוא מממש את זכותו למנוחה שבועית.

משולם נהרי: לפעמים זה גם יותר קל לו וטוב לו.

משולם נהרי: הוא נמצא שם, הוא לא חייב לעבוד, אבל הוא יכול ללכת ולבוא.

משולם נהרי: הוא נמצא שם.

משולם נהרי: חשוב לומר כי העסקה במנוחה השבועית מהווה פגיעה בזכותו הבסיסית של העובד, אשר עלולה להביא לשחיקה שתביא להפסד הן לעובד והן למעסיק.

משולם נהרי: ראוי לציין החלטה שהתקבלה אך בשבוע שעבר ואישרה את הבאתם של 2,500 עובדים זרים לענף המוסדות הסיעודיים.

משולם נהרי: מכסה חדשה זו נועדה לתת מענה למצוקת המוסדות הסיעודיים, אשר החריפה מאוד לאור משבר הקורונה, ולהפחית ולו במקצת – כי גם זה לא מספיק – את הביקוש הגבוה לעובדים זרים בסיעוד הביתי, במיוחד בתקופה הזו.

משולם נהרי: בתקופת הקורונה, כשהרבה מהקשישים נמצאים בודדים ומנתקים אותם מהמשפחות, והמשפחות לא יכולות לבוא לסייע או לעזור או לתגבר, חשוב עוד יותר הנושא הזה של העובדים הסיעודיים.

משולם נהרי: לסיכום, אבקש להדגיש כי משרד הפנים, רשות האוכלוסין וההגירה ומשרד העבודה והרווחה פועלים בשיתוף פעולה כדי להמשיך לגבש מענים נקודתיים לחסמים העולים וצפים למעסיקי העובדים הזרים בשטח.

משולם נהרי: אין חולק כי משבר הקורונה הביא עימו קשיים אשר לא היה ניתן לצפות מבעוד מועד.

משולם נהרי: המשרדים עושים לילות כימים לבחינת המצב ולשקילת פתרונות שיאפשרו מתן מענה הולם למעסיקים בענף הסיעוד הביתי, שכידוע, אינם דומים למעסיקים בענפים אחרים ואינם מצויים בעמדת כוח מול העובד.

משולם נהרי: תודה.

משה ארבל: תודה רבה לסגן שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים על התשובה המפורטת.

משה ארבל: לבקשת המציעה, אנחנו נצביע על העברת ההצעה לסדר-היום לוועדת העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים של הכנסת.

משה ארבל: לפני ההצבעה אני אודיע לפרוטוקול שיושב-ראש ועדת הקלפי, מזכירת הכנסת, בליווי איש משמר וסדרן, לקחו את הקלפי מיציע הציבור אחרי הצבעת חברי הכנסת לצורך ספירת הקולות.

משה ארבל: אנחנו עוברים להצבעה על ההצעה לסדר-היום של חברת הכנסת חוה אתי עטייה.

משה ארבל: הצבעה מס' 19 בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – 2 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הנושא לוועדת העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים נתקבלה.

משה ארבל: תוצאות ההצבעה האלקטרונית: שניים בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

משה ארבל: אני מבקש לצרף את חברת הכנסת חוה אתי עטייה, חבר הכנסת סעיד אלחרומי, חבר הכנסת ינון אזולאי והשר דוד אמסלם כתומכים.

משה ארבל: אשר על כן, תוצאות ההצבעה: שישה חברי כנסת תומכים.

משה ארבל: ההצעה לסדר-היום תעבור לוועדת העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים של הכנסת.

משה ארבל: << הלסי >> צורך דחוף בהכשרות למורים, עובדים סוציאליים ורופאים לזיהוי ומניעה של התעללות בילדים << הלסי >>

משה ארבל: הצעות לסדר-היום בנושא: צורך דחוף בהכשרות למורים, עובדים סוציאליים ורופאים לזיהוי ומניעת התעללות בילדים, של חברת הכנסת קרן ברק – אינה נוכחת.

משה ארבל: חבר הכנסת סעיד אלחרומי יעלה ויבוא.

משה ארבל: לרשותך שלוש דקות.

משה ארבל: ייאמר שחברת הכנסת קרן ברק נמצאת כרגע בספירת הקולות, ואם היא תספיק להגיע גם היא תציג את ההצעה לסדר-היום שלה.

קריאה: – – –

משה ארבל: ודאי.

משה ארבל: אף אחד, חלילה, לא חשב שאין סיבה מוצדקת.

משה ארבל: שלוש דקות, לרשותך, אדוני, בבקשה.

סעיד אלחרומי: תודה.

סעיד אלחרומי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אחד מכל חמישה ילדים בישראל עובר התעללות או הזנחה בידי מבוגר.

סעיד אלחרומי: ההתעללות בילדים מאופיינת בקשת רחבה של פגיעות, וכוללת התעללות פיזית, מינית ונפשית והזנחה.

סעיד אלחרומי: פגיעות אלה הן גורם מרכזי להתמכרויות, הפרעות נפשיות, הפרעות אכילה, מחלות, נכות נפשית, דיכאונות, הידרדרות לזנות, אובדנות ועוד.

סעיד אלחרומי: מדובר במגפה חברתית של ממש בעלת השלכות קשות עד כדי מוות.

סעיד אלחרומי: מניעה ואיתור מוקדם הם היסודות החשובים ביותר בדרך לצמצום התופעה המזעזעת של התעללות בילדים והזנחת ילדים.

סעיד אלחרומי: המפגש היום-יומי של הילדים עם מורה, רופא, אחות, עובד סוציאלי וכיוצא בזה הוא הזדמנות פז לבעלי התפקידים הללו לזהות סימני פגיעה והתעללות.

סעיד אלחרומי: כיום לרוב אנשי המקצוע העובדים עם הילדים אין הכלים לעשות זאת.

סעיד אלחרומי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, כידוע לכולם, בעיקר בבתי הספר ובמתנ"סים מתקיים המפגש הרציני ביותר עם ילדים, בעיקר ביסודי וגם בחטיבות הביניים.

סעיד אלחרומי: שם אפשר לזהות ואפשר למנוע הידרדרות של ילדים אלה להתמכרויות, וחס וחלילה, להידרדרות למקומות שהזכרתי.

סעיד אלחרומי: הרבה מהילדים שמידרדרים לפשיעה ולאובדנות, וגם, לצערנו הרב, עוברים פגיעות מיניות – זה קורה להם בעיקר בתקופה הקריטית הזאת של חטיבות הביניים.

סעיד אלחרומי: לכן יש חשיבות מאוד גדולה, אדוני היושב-ראש, שאנשי המקצוע – ובעיקר המורים והמורות שנפגשים עם הילדים האלה בכיתות, נפגשים איתם בחצרות, נפגשים איתם בבתי הספר, וגם שאר אנשי המקצוע – יעברו הכשרה מסוימת שתיתן להם את הכלים לזהות את המצוקה של בני הנוער האלה.

סעיד אלחרומי: זיהוי המצוקות האלה יחסוך גם מרשויות המדינה טיפול אחר כך, יחסוך מאיתנו בכלל, מהחברה, מצבים עגומים של הידרדרות ושל פשיעה.

סעיד אלחרומי: ילד שמידרדר בחטיבות הביניים או בתיכון הוא העבריין של העתיד.

סעיד אלחרומי: ילד בן 13, בן 14, בן 15 – אם אנחנו מצליחים להציל אותו אנחנו בעצם מזכים אותו בחיים חדשים; אנחנו בעצם מחזירים אותו למסלול, מחזירים את החברה כולה למסלול.

סעיד אלחרומי: אדוני היושב-ראש, הכשרה ועבודה מאומצת של בתי הספר, מחלקת החינוך ומחלקת הרווחה בכל יישוב יביאו להצלחה גדולה בתחום הזה.

סעיד אלחרומי: תודה, אדוני היושב-ראש.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת סעיד אלחרומי.

משה ארבל: ישיב סגן שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים חבר הכנסת משולם נהרי.

משולם נהרי: אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת אלחרומי, זה נושא חשוב מאוד, ונושא בוער במיוחד בימים האלה ובנסיבת הקיימות היום, ואני אגע בזה לקראת הסוף.

משולם נהרי: לפני זה אני רוצה לומר שנושא זיהוי ואיתור של מצבי סיכון של ילדים, הגנה עליהם וטיפול בהם, הוא אחד מיעדיו המרכזיים של משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים ומצוי בליבת העשייה המקצועית שלו.

משולם נהרי: משרדנו מפעיל עשרות הכשרות מדי שנה למאות ואף אלפי עובדים סוציאליים בשירותי הרווחה במגוון תחומים ונושאים.

משולם נהרי: עובדים סוציאליים ואנשי מקצוע נוספים הפועלים במסגרות הטיפול ובתוכניות שמפעיל המשרד ובאים במגע עם ילדים, מקבלים ידע וכלים בהכשרות ובהשתלמויות המתקיימות, אשר מסייעים להם לאתר, לזהות, להתערב ולטפל במצבי התעללות.

משולם נהרי: בכל ההכשרות שמשרדנו מקיים לאנשי מקצוע ולעובדים סוציאליים המטפלים במשפחות, ילדים והורים, במסגרות השהייה ובתוכניות לגיל הרך, מועבר ידע רחב מתחום הטראומה ואבחונה, בהכשרות לתפקיד ובהשתלמויות נוספות.

משולם נהרי: יודגש כי עובדים סוציאליים שעובדים במסגרות הטיפוליות לילדים נפגעי התעללות, כמו מרכזי ההגנה לקטינים נפגעי עבירות אלימות ומין, המרכזים לפגיעות מיניות, מרכזי החירום והיחידות הטיפוליות-ייעוציות, וכן העו"סים לחוק הנוער, שבאים במגע יומיומי עם הילדים הנפגעים, מקבלים הכשרות עומק נרחבות יותר וכלים אבחוניים מקצועיים נרחבים יותר.

משולם נהרי: נוסף על אלה, המשרד מפעיל כלים מגוונים לאיתור וזיהוי של ילדים בסיכון: 1.

משולם נהרי: קבלת דיווחים מבתי הספר, בחינתם בכלים מקצועיים, הפעלת עו"סים לחוק הנוער במקרה הצורך ופנייה לבתי משפט לנוער לקביעת דרכי טיפול; 2.

משולם נהרי: שילובם של הילדים באחד ממגוון השירותים הקיימים לליווי, מעקב ותמיכה קבועים, כגון מועדוניות, נתיבים להורות, מעון רב-תכליתי, פנימייה ועוד; 3.

משולם נהרי: הפנימייה של ילדים בסיכון למגוון המענים הפועלים באמצעות התוכנית הלאומית – 360.

משולם נהרי: אני מתאר לעצמי שגם אצלכם זה עובד.

קריאה: – – –

משולם נהרי: כדאי לך לשמוע גם את הדברים האלה, כי הם חשובים במיוחד בימים האלה, לא רק בזמנים ובימים ההם, אלא גם בזמן הזה.

משולם נהרי: 4.

משולם נהרי: זיהוי ומעקב אחר מצבו של הילד באמצעות כלי התמ"י, שזה ראשי תיבות של תשתית מידע יישובי; 5.

משולם נהרי: כל מגוון המענים שציינתי מפעילים כלי אבחון שאושרו במשרדנו, כמו גם תוכנית טיפול ומוגנות.

משולם נהרי: יתרה מזו, משרדנו עוסק במרץ בפיתוח כלים נוספים לאיתור ילדים במצבי סכנה, וכן בפיתוח כלי לבירור ראשוני, בשיתוף האקדמיה ושותפים נוספים.

משולם נהרי: עם סיום התהליך, הכלים והידע יוטמעו בקרב העובדים הסוציאליים במחלקות לשירותים חברתיים ובמסגרות הטיפוליות, בדגש על אלה שבאים במגע נרחב עם הילדים.

משולם נהרי: ומכאן אני רוצה שוב לחזור על אותם דברים שאמרתי היום פה מעל לדוכן: הנושא של העובדים הסוציאליים נושא כאוב, נושא שפוגע במיוחד בנושאים הללו שהזכרת.

משולם נהרי: בימים אלה שאנחנו דואגים לצרכים הפיזיים של האנשים, לרעבים ולמצוקות השונות, אנחנו צריכים לדאוג לנפשם של הילדים, שזה יותר חשוב, כי אם אנחנו נאבד את זה, לא יעזור לנו שום דבר.

משולם נהרי: העובדים הסוציאליים שנמצאים בחזית מטפלים במקרים הקשים ביותר, במקרים שאף אחד לא רוצה לנגוע בהם – עובדה שיש 1,000 תקנים ואף אחד לא רוצה ללכת לשם, כי אי-אפשר בשכר שיש לעמוד מול האתגרים, מול הסכנות, מול הפגיעות, וגם לטפל במאות – כל עובד סוציאלי צריך לטפל במאות משפחות.

משולם נהרי: אני שוב קורא לאוצר להתעשת, אסור לנו לעבור לסדר-היום, זה לפני הכול.

משולם נהרי: כל הנושא הנפשי, עזרה לילדים שנפגעים היום ואין עובדים סוציאליים שיטפלו בהם.

משולם נהרי: קשה להגיע למשפחות, במיוחד בתקופת הקורונה, כשיש משבר קשה גם אצל הילדים – –

אוריאל בוסו: השתכנענו.

משולם נהרי: – – וגם אצל ההורים.

קריאה: ובא לציון גואל.

משולם נהרי: אני מבין אתכם שאתם ממהרים, אבל – –

אוריאל בוסו: לא, אנחנו השתכנענו.

משולם נהרי: – – לא על חשבון העובדים הסוציאליים.

משולם נהרי: תודה.

אוריאל בוסו: אנחנו נצביע בעד.

מנסור עבאס: תודה, אדוני סגן השר.

מנסור עבאס: סעיד?

סעיד אלחרומי: ועדת העבודה והרווחה.

מנסור עבאס: אוקיי, אז ההצעה לסדר-היום תעבור לוועדת העבודה והרווחה.

סעיד אלחרומי: הצבעה.

מנסור עבאס: כן, כמובן שאנחנו עושים הצבעה.

קריאה: אם אפשר רק לצרף אותנו.

מאי גולן: גם אני רוצה להצטרף.

מנסור עבאס: כן, רק כשנספור אלקטרונית – סעיד בעד, אימאן בעד, חברת הכנסת מאיה?

מאי גולן: מאי גולן.

מאי גולן: נעים מאוד.

מאי גולן: הצבעה מס' 20 בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – 1 נגד – אין נמנעים –אין ההצעה להעביר את הנושא לוועדת העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים נתקבלה.

מנסור עבאס: אז שישה חברי כנסת בעד העברת ההצעה לוועדת העבודה והרווחה, אין מתנגדים ואין נמנעים.

מנסור עבאס: ההצעה לסדר-היום בנושא צורך דחוף בהכשרות למורים, עובדים סוציאליים ורופאים לזיהוי ומניעת התעללות בילדים עוברת לוועדת העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.

מנסור עבאס: << הלסי >> צוואת מיכאל בן זיקרי – לימוד עזרה ראשונה בכיתות הגבוהות בבתי הספר << הלסי >>

מנסור עבאס: וכעת אנחנו עוברים להצעה רגילה לסדר-היום בנושא: צוואת מיכאל בן זיקרי – לימוד עזרה ראשונה בכיתות הגבוהות בבתי הספר, שמספרה 807.

מנסור עבאס: יציג את ההצעה חבר הכנסת ינון אזולאי, יש לך עשר דקות.

ינון אזולאי: ברשות אדוני היושב בראש, כבוד השר, סגני השרים, חבריי חברי הכנסת, השמועה הקשה התפשטה לה בדרום כאש בשדה קוצים.

ינון אזולאי: אדם שהציל שלוש נפשות: אישה, שני ילדים, אני חושב שזה שלושה ילדים – ארבע נפשות.

ינון אזולאי: חברים, זאת הצעה לסדר-היום לעילוי נשמתו של אדם, מיכאל בן זיקרי, שהציל נפשות, אולי קצת נכבד את זכרו.

ינון אזולאי: הוא הציל אותם מטביעה באגם זיקים וטבע בעצמו.

ינון אזולאי: בזמן קצר החל גל שמועות לא מבוססות, מי האיש, היכן הוא גר.

ינון אזולאי: היה ברור שלכאורה מדובר באזרח תושב הדרום, ואז הלחץ רשם שיאים.

ינון אזולאי: מהר מאוד התפשטה הבשורה הקשה: מיכאל בן זיקרי מאשקלון, זיכרונו לברכה.

ינון אזולאי: משפחתו הקרובה לא ידעה את נפשה, מעגל חבריו נתקף בהלם.

ינון אזולאי: עם זאת, לא מעטים הרהרו בתוכם:

ינון אזולאי: אם היינו צריכים לנחש מי האיש שישים נפשו בכפו בניסיון להציל ילדים מטביעה, מייד היינו חושבים על מיכאל.

ינון אזולאי: מהר מאוד התברר שהציל מטביעה ארבע נפשות – דודה ושלושה אחיינים בני משפחת אלכרם מהפזורה הבדואית, מהיישוב חורה.

ינון אזולאי: רבים מהבדואים, כמו גם היהודים, מגיעים בקביעות לרחוץ באגם זיקים חרף הסכנה – שאולי זה המקום גם להזהיר שלא צריך להגיע למקומות מסוכנים, לחופים לא מוכרזים, למקומות שאין בהם הצלה.

ינון אזולאי: אבל מיכאל היה שם.

ינון אזולאי: הוא שמע צרחות: הצילו, הצילו, הוא לא חשב פעמיים.

ינון אזולאי: הוא נכנס פעם אחר פעם, הציל את האישה, שהתחננה על נפשה, הייתה מותשת לחלוטין; הוא שב ונכנס למים להציל ילדה, אחר כך עוד ילד ועוד ילד, אבל הוא עצמו לא שב.

ינון אזולאי: אפסו כוחותיו, והוא החזיר נשמתו לבורא עולם.

מנסור עבאס: בבקשה, זה לא ראוי.

מנסור עבאס: אני מבקש לא להפריע.

ינון אזולאי: הוא החזיר נשמתו לבורא עולם תוך כדי שהוא מציל נפשות.

ינון אזולאי: הוא גילה לנו מהי אחדות, מהי מסירות נפש.

ינון אזולאי: ואצטט לעילוי נשמתו מהמשנה: "הוא היה אומר: חביב אדם שנברא בצלם.

ינון אזולאי: חיבה יתרה נודעת לו שנברא בצלם, שנאמר:

ינון אזולאי: כי בצלם אלוקים עשה את האדם".

ינון אזולאי: ועוד במשנה, במסכת סנהדרין, פרק ד', משנה ה', נאמר: "לפיכך נברא אדם יחידי בעולם, ללמד שכל המאבד נפש אחת מעלים עליו כאילו איבד עולם מלא, וכל המקיים נפש אחת מעלים עליו כאילו קיים עולם מלא".

ינון אזולאי: רבים עלו לנחם, ביניהם חבריי חברי הסיעה המשותפת וכל אחד ואחד בה.

ינון אזולאי: הייתם צריכים לראות את ההתרגשות משני הצדדים: צד המשפחה, שהעריך מאוד, אבל מצד שני אנשי הפזורה הבדואית, חברים מהרשימה המשותפת.

ינון אזולאי: כל העם הגיע להזדהות עם הכאב, אבל מצד שני עם האחדות, עם המסירות.

ינון אזולאי: במותו ציווה לנו חיים.

ינון אזולאי: אני הייתי ביחד עם השר לשירותי הדת הרב יעקב אביטן ועם ידידי חבר הכנסת אחמד טיבי, וישבנו, שמענו אותם.

ינון אזולאי: הייתה בפיהם בקשה אחת.

ינון אזולאי: הם אמרו: תראו, מיכאל כבר לא איתנו.

ינון אזולאי: הוא הצליח להציל, אבל יש לנו בקשה אחת – לעשות הכול על מנת שיהיה משהו לעילוי נשמתו.

ינון אזולאי: אנחנו מבקשים מכם, ראיתם באיזו מסירות הוא הציל, בקשתנו היא אחת: שבכל בית ספר יהיה קורס של עזרה ראשונה, קורס שברגע אחד אפשר להציל חיים.

ינון אזולאי: אני יודע מה הערך של זה, אני מתנדב באיחוד הצלה כבר כמה שנים, קרוב לעשר שנים, אפילו יותר.

ינון אזולאי: אני יודע מה זה להציל נפש.

ינון אזולאי: ברגע שאתה יודע, אתה יכול בשנייה להציל את הנפש, וחלילה אם אתה לא יודע, אתה יכול לאבד דורות שלמים.

ינון אזולאי: אנחנו צריכים לקיים את צוואתו ולעשות הכול על מנת שילדינו וילדיו יוכלו להציל עוד, וככה נוכל להביא את האחדות, נוכל להביא את המסירות.

ינון אזולאי: הוא מסר את הנפש בשבילנו, הוא היווה לנו דוגמה מהי מסירות נפש בלי לדעת מאיפה הוא, מאיפה אותו אחד שהציל – האם הוא יהודי, האם הוא ערבי, האם הוא דתי, האם הוא חילוני – זה לא עניין אותו.

ינון אזולאי: כשנכנסים לים, כולם נראים אותו דבר.

ינון אזולאי: עניין אותו דבר אחד: להיכנס עוד פעם ועוד פעם.

ינון אזולאי: אם נחשוב לרגע, הוא כבר הרגיש שהוא באפיסת כוחות; עזוב, אין מה לעשות.

ינון אזולאי: ניסית, הצלת שניים-שלושה – הוא לא ויתר, עד האחרון.

ינון אזולאי: שילם מחיר בחייו, אבל במותו ציווה לנו חיים.

ינון אזולאי: כולנו צריכים לעשות הכול – ולפחות הדבר הזה, ולכן נמצא פה גם סגן שר החינוך, שתכף נשמע, ואני בטוח שגם הוא שותף לזה – על מנת שהדורות הבאים יוכלו להציל עוד נפש, לקיים אותנו.

ינון אזולאי: אני יודע מה זה.

ינון אזולאי: אחמד, אני הזכרתי את הביקור שלנו בניחום אבלים, שכל מה שהמשפחה ביקשה זה לעשות משהו קטן לעילוי נשמתו – קורס של עזרה ראשונה בבתי הספר.

ינון אזולאי: זה ללא עלות כמעט, אני לא חושב שזה משהו גדול.

ינון אזולאי: זה משהו קטן עם תוצאה גדולה.

ינון אזולאי: יהי רצון שיהיה מליץ יושר עלינו, ותהיה נשמתו צרורה בצרור החיים.

ינון אזולאי: תודה.

מנסור עבאס: תודה.

מנסור עבאס: חבר הכנסת ינון אזולאי, ציטטת את המקורות, ואני גם מצטט את הקוראן: (אומר בערבית: וכל המקיימה כאילו קיים עולם מלא.

מנסור עבאס: ) יהי זכרו ברוך.

מנסור עבאס: יעלה ויבוא סגן שר החינוך חבר הכנסת מאיר פרוש.

מנסור עבאס: סגן שר החינוך מאיר פרוש, בבקשה.

מאיר פרוש: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, ראשית, תנחומיי למשפחת בן זיקרי על האסון שקרה להם, אסון שזעזע רבים רבים מאזרחי ישראל.

מאיר פרוש: מותו הטרגי וגבורתו של מיכאל בן זיקרי, זיכרונו לברכה, בהחלט מאירים את חשיבות לימודי העזרה הראשונה ואף מעצימים את חשיבות הדו-קיום, העזרה ההדדית והסולידריות החברתית.

מאיר פרוש: כבר כיום מחייב חוק לימוד עזרה ראשונה בבתי הספר, התשס"א–2001, את משרד החינוך להקנות לתלמידים ידע עיוני ומעשי בעזרה ראשונה, זאת על פי תוכנית שמכין שר החינוך בהתייעצות עם שר הבריאות.

מאיר פרוש: כמו כן, בחוזר מנכ"ל אורחות חיים במוסדות חינוך תש"ע/1 מצוינת חובת לימוד קורס עזרה ראשונה לתלמידי כיתות י'.

מאיר פרוש: לימודי העזרה הראשונה בכיתות י' מתקיימים כלימודי חובה בכל המגזרים בהיקף של עשר שעות לימוד.

מאיר פרוש: הלימודים מתקיימים במהלך היום בחלוקה לשלושה מפגשים, וכוללים לימודים עיוניים ותרגול מעשי.

מאיר פרוש: תוכני הלימוד כוללים עזרה ראשונה, החייאה, מצבי חוסר הכרה, שטפי דם, פגיעות אקלים, אלרגיה ועוד.

מאיר פרוש: הלימודים מתבצעים על ידי זכיינים שנבחרו במכרז.

מאיר פרוש: בשנת תש"ף הועברו תוכני הלימוד על ידי מגן דוד אדום בכיתות י', ואנו נערכים להפעלת השירות גם בשנת הלימודים תשפ"א.

מאיר פרוש: מהנתונים עולה כי במהלך השנים האחרונות כ-80% מתלמידי כיתות י' קיבלו הדרכות בתחום.

מאיר פרוש: בשנת הלימודים תשפ"א נמליץ למחנכי כיתות י' להקדיש שיעור חינוך טרם פתיחת הקורס, והוא יעסוק בחשיבות לימודי העזרה הראשונה תוך הצגת מעשי גבורה והצלה שגם ימחישו את הדבר החשוב הזה.

מאיר פרוש: המשרד ינגיש מערך שיעורים למורים אשר יהיו מעוניינים בכך.

מאיר פרוש: לידיעת חברי הכנסת אני אמסור נתונים על מספר הכיתות והתלמידים שקיבלו הדרכות בשנים תשע"ז, תשע"ח, תשע"ט.

מאיר פרוש: בשנת תשע"ז הנושא נלמד ב-3,879 כיתות; בשנת תשע"ח הנושא נלמד ב-4,079 כיתות – גידול של 200 כיתות, בשנת תשע"ט היה גידול נוסף של עוד 300 כיתות, דהיינו, למדו את זה ב-4,373 כיתות.

מאיר פרוש: מספר התלמידים בשנת תשע"ז עמד על 100,854; בשנת תשע"ח מספר התלמידים שלמדו זאת היה 104,330, ובשנת תשע"ט זה היה למעלה מ-115,000 תלמידים.

ינון אזולאי: זה חובה?

ינון אזולאי: זה חובה?

מאיר פרוש: זה חובה, כן.

מאיר פרוש: כמו שאמרתי, כן.

מאיר פרוש: זה חובה בכיתות י'.

מאיר פרוש: הדברים האלה מצביעים על כך שבמשרד החינוך הנושא הזה הוא חלק – לא הייתי אומר מרכזי או עיקרי – אבל חלק, עם שעת לימודים חשובה שניתנת לנושא הזה, וכמובן שתמיד אפשר להגביר עוד ועוד.

מאיר פרוש: אין ספק שהמעשה הזה גרם לכך שהמודעות היא יותר גדולה, ואנחנו בטוחים שכתוצאה מהמודעות הזו הדבר הזה יקבל מקום נכבד יותר במערכת הלימודים.

מאיר פרוש: עד כאן.

מנסור עבאס: מסכימים כמובן להעביר את זה – – –

מאיר פרוש: אני אסביר ליושב-ראש.

מאיר פרוש: קודם כול, אני מברך אותך על תפקידך כסגן יושב-ראש הכנסת, אבל הכלל הוא כזה – גם מזכיר סיעת ש"ס צריך לדעת את זה: חבר כנסת שבא לפה ומבקש להעלות הצעה לסדר-היום, הכוונה שהוא רוצה שהנושא יהיה נדון במליאה.

מאיר פרוש: אבל אנחנו מתחשבים באלה שמעלים את ההצעה לסדר-היום, ואנחנו נסכים להעביר את זה לוועדה, מה גם שחבר הכנסת ינון אזולאי עשה מאמץ ובא במקום חבר הכנסת בוסו והציג את הנושא החשוב, אז אני בעד שזה יעבור לדיון בוועדה.

מאיר פרוש: תודה.

מנסור עבאס: תודה, אדוני סגן השר מאיר פרוש.

מנסור עבאס: דעה נוספת, חבר הכנסת סעיד אלחרומי – אחמד טיבי.

אחמד טיבי: כבוד היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת ינון אזולאי, היטבת להציג את הנושא הכואב, את הטרגדיה ואת המעשה של אצילות הנפש וההקרבה.

אחמד טיבי: היינו יחד שם, היה לי הכבוד להיות יחד איתך ועם השר אביטן, שר הדתות.

אחמד טיבי: שמענו יחד את ההתרגשות של המשפחה ואת הבקשה שלהם ללימוד עזרה ראשונה בכיתות בבתי ספר.

אחמד טיבי: אין ספק שזאת בקשה הגיונית.

אחמד טיבי: אני שב ומביע את תנחומינו, בשם הרשימה המשותפת והציבור הערבי.

אחמד טיבי: מעשה ההקרבה שלו הוא תמונת ניגוד מוחלטת ל"רוי בויזם" של ההוא שהשפיל ילדים בדואים.

אחמד טיבי: מקצה לקצה, שחור ולבן.

אחמד טיבי: תודה.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת אחמד טיבי.

מנסור עבאס: חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

סעיד אלחרומי: תודה, אדוני היושב-ראש.

סעיד אלחרומי: חברי ינון, אתה לא יודע עד כמה השם של מיכאל בן זיקרי נשמע ודובר עליו בחברה הבדואית בנגב, שמונה היום מעל לרבע מיליון אזרחים.

סעיד אלחרומי: אני ומשלחת של ראשי רשויות הגענו לבית המשפחה גם כן כדי להביע את הערכתנו וניחמנו את המשפחה.

סעיד אלחרומי: מעשה הגבורה של מיכאל ייזכר לעד.

סעיד אלחרומי: אני תומך וחותם על כל מילה שאמרת מעל הדוכן, ובהחלט מצטרף לבקשה שלך.

סעיד אלחרומי: שיהיה זכרו ברוך.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

מנסור עבאס: ההצעה שלך להעביר לוועדת החינוך?

מנסור עבאס: אנחנו נצביע, חברים.

מנסור עבאס: נוסיף את מי שלא יכולים להצביע אלקטרונית.

מנסור עבאס: הצבעה מס' 21

אחמד טיבי: פה זה נגמר לפני שהצבעתי.

אחמד טיבי: יש טעות בהצבעה.

מנסור עבאס: חבר הכנסת סעיד אלחרומי – בעד; חברת הכנסת אימאן ח'טיב; חבר הכנסת עופר כסיף; חבר הכנסת – – –

אחמד טיבי: יש טעות בהצבעה שם – אפס, אפס, אפס.

אחמד טיבי: אפשר עוד פעם, או הצבעה ידנית, מה שמשה ארבל רוצה.

מנסור עבאס: נצביע שוב.

מנסור עבאס: בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – 11

מנסור עבאס: נמנעים –אין

מנסור עבאס: בואו נספור:

מנסור עבאס: חבר הכנסת סעיד אלחרומי – בעד; חבר הכנסת אחמד טיבי – בעד; חבר הכנסת עופר כסיף – בעד; חברת הכנסת אימאן ח'טיב – בעד; חבר הכנסת ווליד טאהא – בעד; חבר הכנסת ינון אזולאי – בעד; משה ארבל – בעד; כבוד השר דוד אמסלם – בעד; חברת הכנסת מאי גולן – בעד.

מנסור עבאס: אני כמובן בעד.

מנסור עבאס: 11 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

מנסור עבאס: ההצעה לסדר-היום: צוואת מיכאל בן זיקרי – לימוד עזרה ראשונה בכיתות הגבוהות בבתי הספר, מתקבלת ועוברת לוועדת החינוך.

מנסור עבאס: אנחנו עוברים לפרק הבא בסדר-היום.

מנסור עבאס: שאילתה: אפליית תושבי עיירות הפריפריה.

מנסור עבאס: חברת הכנסת מאי גולן שואלת את שר הפנים, בבקשה.

מנסור עבאס: מוזמן להשיב על השאילתה סגן השר בן צור.

עופר כסיף: סליחה אדוני היושב-ראש.

עופר כסיף: השאילתות לסגן שר הרווחה, זה בסוף?

מנסור עבאס: בסוף, כן.

מנסור עבאס: חברת הכנסת מאי גולן.

מאי גולן: אדוני היושב-ראש – יש אחרי זה עוד שאלה שחברי הכנסת יכולים לשאול, נכון?

מנסור עבאס: כן, כמובן.

מאי גולן: אני וסעיד, כן.

יבגני סובה: אפשר לשאול שאלה נוספת?

יואב בן צור: תגידו עכשיו כמה אתם רוצים, שאני אדע להסתדר עם זה.

מאי גולן: שניים.

מנסור עבאס: שאילתה רגילה רק השואל עצמו יכול, לא סעיד ולא יבגני.

יבגני סובה: חצי שאלה.

מנסור עבאס: אי-אפשר.

מנסור עבאס: חברת הכנסת מאי גולן.

מאי גולן: בעקבות מאבק מתמשך של תושבים מערים שונות, שבאמת מתרכז להמון המון רעש בזמן האחרון – רעש כואב, יש לציין – אני פונה אליך, סגן השר, בעקבות פנייה שגם פניתי לשר הפנים לבירור מעמיק – – –

מנסור עבאס: חברי הכנסת ינון אזולאי ומשה ארבל.

מנסור עבאס: אנא, אדוני, אתה מפריע.

מאי גולן: אז אני אחזור.

מנסור עבאס: את יכולה לחזור.

מאי גולן: חברים, דנית, זה מאוד מאוד מפריע.

מאי גולן: אני אחזור.

מנסור עבאס: אבל בבקשה תיצמדי לשאלה עצמה.

מאי גולן: אין בעיה.

מאי גולן: זאת אותה שאלה, אל תדאג.

מאי גולן: אני רק נותנת תיאור של 20 שניות.

יואב בן צור: לא, את צריכה לקרוא מה שכתוב.

מאי גולן: אין בעיה, אני איצמד.

מאי גולן: אין בעיה.

מאי גולן: בעקבות מאבק מתמשך של תושבים אני פונה אליך אחרי הפנייה שלי לשר הפנים – אליך, סגן השר – לבירור אודות השתלטות הקיבוצים השונים על משאבי טבע וקיפוח תושבי הפריפריה, ובהם נחל האסי בבית שאן אל מול ההשתלטות של קיבוץ ניר דוד, ומאבק ארוך שנים שמתנהל בג'יסר א-זרקא עם קיבוץ מעגן מיכאל.

מאי גולן: רצוני לשאול: מהי מדיניות משרדך בנושא?

מנסור עבאס: תודה, חברת הכנסת מאי גולן.

מנסור עבאס: בבקשה, אדוני סגן השר.

יואב בן צור: אדוני היושב-ראש, ברכות.

יואב בן צור: אני חושב שפעם ראשונה שאני מדבר כשכבודו יושב.

יואב בן צור: אתה מנסור ואני בן צור.

יואב בן צור: יישר כוח ובהצלחה.

מנסור עבאס: תודה.

יואב בן צור: חבריי חברי הכנסת, גברתי חברת הכנסת מאי גולן, שאלת באמת מה מדיניות משרד הפנים בעניין אפליית תושבי עיירות הפיתוח בעניין גישה לנחלים, ואני משיב בשם שר הפנים את התשובה הבאה:

יואב בן צור: בשנת 2016 הורה שר הפנים על הקמתן של שש ועדות גיאוגרפיות קבועות, שתפקידיהן לבחון באופן מרחבי את שינויי גבולות השיפוט בין הרשויות המקומיות, שינויים במעמד המוניציפלי של הרשות ואת חלוקת ההכנסות בין הרשויות המקומיות.

יואב בן צור: אלו תפקידיהן של הוועדות הגיאוגרפיות.

יואב בן צור: כחלק מהעבודה השוטפת של הוועדות הגיאוגרפיות לשינוי גבולות, שיפוט וחלוקת הכנסות, מובאים לדיון גם נושאים של שיוך או שינוי תחומי שיפוט של שטחים פתוחים או שטחים שכוללים משאבי טבע כגון אלו שהעלית בפנייתך.

יואב בן צור: בעת שיוך שטח פתוח לתחום רשות מקומית שוקלת הוועדה מגוון שיקולים, ובהם, בין היתר, את הזיקה של המתחם לרשות ואת הרצון והיכולת שלה לתחזק את השטח ולספק לו שירותים.

יואב בן צור: רשות מקומית או גוף ציבורי ממשלתי אשר סבור כי יש צורך והצדקה לשינוי בתחום שיפוטו, יכול לפנות בבקשה מסודרת למשרד הפנים.

יואב בן צור: בפנייתך התייחסת בפרט לוויכוחים על קרקעות בין רשויות מקומיות בפריפריה לבין קיבוצים.

יואב בן צור: אינני רוצה להיכנס בשלב הזה לגופן של הטענות אלא רק אומר שוויכוח הקרקעות בין ג'יסר א-זרקא למועצה האזורית חוף הכרמל, שאליה משתייך קיבוץ מעגן מיכאל, נמצא בימים אלו בבחינה מקצועית של הוועדה הגיאוגרפית.

יואב בן צור: כך גם גבולות שטחי השיפוט של עיריית בית שאן ומועצה אזורית עמק המעיינות, שאליה משויך קיבוץ ניר דוד, המוזכר בפנייתך, נמצאים גם הם בבחינה של הוועדה הגיאוגרפית.

יואב בן צור: אני מציע שנמתין ונראה מה תהיינה ההחלטות של הוועדה הגיאוגרפית.

יואב בן צור: אני מאמין שההחלטות האלה – אנחנו לא מתערבים בהחלטות של הוועדות הגיאוגרפיות ואין לנו יכולת להשפיע עליהן, אבל אלה ועדות מאוד הגיוניות, ששוקלות שיקולים מאוד רחבים, וההחלטות שהן מקבלות הן החלטות מושכלות מאוד ובסופו של דבר החלטות נכונות.

מנסור עבאס: את יכולה להפנות שאלה לסגן השר.

מאי גולן: אם כך, אני אשאל, וזה בסדר גם אם סגן השר לא יענה: מדוע לא פועלים במשרד הפנים, שדוגל בנושא הזה כבר שנים, לצדק חלוקתי חדש ואמיתי בבעיות האלה, לטובת תושבי הפריפריה והאוכלוסיות המוחלשות שאנחנו מייצגים?

מאי גולן: אני אסכם בזה שאני אבקש להעביר את הדיון לשר הפנים או לוועדת הפנים כדי לבחון את המדיניות מחדש, כי לעניות דעתי מדובר בסוגיה לאומית רחבה, ולא רק במקרה נקודתי של בית שאן וג'יסר א-זרקא.

מאי גולן: תודה.

יואב בן צור: חברת הכנסת מאי גולן, אני רוצה לומר לך שהקמתן של הוועדות הגיאוגרפיות הייתה יוזמה חדשנית ומבורכת של שר הפנים הרב אריה דרעי, שמצא לנכון, בדיוק בגלל הצדק החלוקתי שאת מדברת עליו, ליצור ועדות כאלה.

יואב בן צור: באמצעותן הוא עשה חלוקת הכנסות בעשרות רשויות, מרשויות חזקות העברה של מאות מיליוני שקלים לרשויות מוחלשות.

יואב בן צור: הוא ממשיך בפעילות ובעבודה הזאת בדיוק כדי לעזור לאותן רשויות.

יואב בן צור: ראי מקרה נמל התעופה בן-גוריון – שעשו חלוקה לכלל הרשויות שנמצאות בסביבה.

יואב בן צור: ראי מקרה בתי הזיקוק שהולך עכשיו להיות, ועוד כהנה וכהנה.

יואב בן צור: גם ברשויות – במועצה אזורית תמר החלוקה נעשית באמת לפי פרמטרים שוויוניים.

יואב בן צור: כשמסתכלים, מסתכלים על החלשים, על הרשויות המוחלשות הללו, ועושים באמת צדק חלוקתי.

יואב בן צור: להגיד לך שהעבודה נגמרה – לא, אבל ממשיכים אותה ביתר שאת וביתר עוז.

יואב בן צור: זה כולל לעיתים גם סיפוח של שטחים נוספים, או חלוקה באזורי תעשייה או באזורי תעסוקה, חלוקה של השטחים הללו לרשויות אחרות כדי שיוכלו גם הן ליהנות מהארנונה הגבוהה שמשולמת.

יואב בן צור: את רוצה לוועדת הפנים, אין בעיה.

יואב בן צור: אנחנו מוכנים שיהיה המשך דיון בוועדה, בוועדת הפנים.

מאי גולן: לוועדה?

יואב בן צור: לוועדת הפנים.

יואב בן צור: שיהיה דיון בוועדת הפנים.

מנסור עבאס: זאת שאילתה.

מנסור עבאס: זאת לא הצעה לסדר-היום, ולכן, אנחנו לא יכולים להעביר.

מנסור עבאס: היא תוכל להגיש את זה לבד.

יואב בן צור: חברת הכנסת מאי גולן, כשתרצי, אני אשמח להזמין אותך ללשכתי ולקיים דיון עם מי שתרצי, בשמחה רבה.

מנסור עבאס: תודה, אדוני סגן השר.

מנסור עבאס: [מס' מ/1340; דברי הכנסת, חוברת זו, ישיבה 54; נספחות.

מנסור עבאס: ]

מנסור עבאס: אנחנו עוברים לסעיף הבא בסדר-היום: הצעת חוק-יסוד: משק המדינה (תיקון מס' 10 והוראת שעה לשנת 2020) (תיקון מס' 2) בקריאה שנייה ושלישית.

מנסור עבאס: יציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת הכספים חבר הכנסת משה גפני.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת – אדוני היושב-ראש, אני רוצה לברך אותך על בחירתך לסגן יושב-ראש הכנסת.

משה גפני: זו הפעם הראשונה שאתה מנהל את הישיבה כשאני עולה לדבר.

משה גפני: שיהיה לך בהצלחה.

מנסור עבאס: תודה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה שנייה ושלישית את הצעת חוק-יסוד: משק המדינה (תיקון מס' 10 והוראת שעה לשנת 2020) (תיקון מס' 2).

משה גפני: הצעה זו היא הצעת חוק ממשלתית שמטרתה להגדיל את התקציב שנית – כפי שנקבע בחוק-יסוד: משק המדינה (תיקון מס' 10 והוראת שעה לשנת 2020), שמיועד להתמודד עם משבר הקורונה והפגיעה הכלכלית שנגרמה לבעלי עסקים, עובדים ועצמאים.

משה גפני: ביום 7 באפריל 2020 אישרה הכנסת בקריאה השנייה ובקריאה השלישית, את חוק-יסוד: משק המדינה (תיקון מס' 10 והוראת שעה לשנת 2020), שקבע בין היתר סכום של 80 מיליארד ש"ח שייעודו אך ורק התמודדות עם התפרצות נגיף הקורונה.

משה גפני: תיקון זה נדרש כיוון ששנת 2020 היא שנת תקציב שלא אושר בה תקציב, ולכן חל סעיף 3ב, שקובע שהממשלה רשאית להוציא 1/12 מתקציב שנה קודמת.

משה גפני: ביום 1 ביוני 2020 אישרה הכנסת תיקון נוסף לחוק-היסוד, שבמסגרתו התווסף סכום של כ-14 מיליארד ש"ח.

משה גפני: כעת מוצע להגדיל את ההוצאה הממשלתית פעם נוספת בהוראת שעה בהיקף של כ-25.1 מיליארד שקלים חדשים, וזאת לנוכח העלייה בהיקפי התחלואה והתארכות המשבר.

משה גפני: בסך הכול הקציבה הממשלה עד כה כ-119 מיליארד שקלים חדשים להתמודדות עם משבר הקורונה, כאמור.

משה גפני: כמו כן, ועדת הכספים הוסיפה כי בשינוי בסכומים של מרכיבי התוכנית הנקובים יידרש אישור ועדת הכספים בשיעור העולה על 10%, זאת במקום 15%, כפי שקבוע כיום בחוק, והממשלה כבר ביקשה את אישור הוועדה לשינוי כאמור.

משה גפני: עוד קבעה הוועדה שסכום של 700 מיליון ש"ח יוקצה לשם מענק סיוע להבטחת ביטחון תזונתי לאוכלוסיות המוחלשות, והדבר מצוין במפורש, ולא כפי שביקשה הממשלה להותיר את הסכום בתוך סכום כולל יותר של מענה לצורכי משרדי הממשלה.

משה גפני: אני מבקש לומר, רבותיי חברי הכנסת, אני סבור שאנחנו חייבים לאשר את זה היום, מכיוון שיש באמת מצוקה – כל אחד מאיתנו מכיר אותה.

משה גפני: מצוקה של משפחות; מצוקה של עוסקים; של עצמאים, שיש פעמים שהם לא יכולים להביא פרנסה הביתה.

משה גפני: ומישהו עוד יכול לומר באוצר, בממשלה, שהם הקצו לזה כסף אבל הכנסת לא אישרה, או יותר נכון, במקרה הנוכחי – ועדת הכספים לא אישרה.

משה גפני: לכן, אף שאישרו את זה בקריאה ראשונה, אתמול אני ביקשתי לסיים את החקיקה, וחברי הוועדה נעתרו לבקשתי לסיים את החקיקה בקריאה שנייה ושלישית היום.

משה גפני: זה חוק-יסוד: משק המדינה, שעל זה יכולים להגיד – זו המסגרת של הכסף, בלי זה אי-אפשר להעביר את הכספים למשפחות.

משה גפני: ולכן, עשינו מאמץ על מנת להביא את החוק הזה, להביא אותו היום לאישור.

משה גפני: נצטרך 61 חברי כנסת, בגלל שמדובר על חוק-יסוד.

משה גפני: יש חוק נוסף שאתמול אושר במליאת הכנסת, וגם הוא מונח על שולחן הוועדה.

משה גפני: זה חוק הסיוע הכללי, ושם יש יותר נושאים שצריך לאשר אותם.

משה גפני: אני מתכוון להביא את זה כמובן, בעזרת השם, ביום שני, ואני אומר מראש: אני אציע לוועדה – יש דברים להוציא מהחוק, לפצל.

משה גפני: לא בכל דבר צריך לעבוד במהירות, מבלי שאנחנו נותנים את הדעת על החוק, כפי שצריך שיהיה.

משה גפני: יש חוקים שאני אפצל, אני אבקש לפצל, להעביר לוועדה מתאימה.

משה גפני: אני לא לוקח את כל החוקים לוועדת הכספים.

משה גפני: נצטרך לעשות את זה באופן מקצועי, באופן כזה שמה ששייך לוועדה אחרת יהיה בוועדה אחרת, ומה שלא בוער ולא צריך לעשות אותו במהירות, בחקיקת בזק או בחקיקת חירום – אנחנו נפצל ונדון בזה בכובד ראש.

משה גפני: החוק הזה שעליו אנחנו דנים עכשיו הוא חוק שאם הוא לא יהיה, אז יכול להיות שהיום הוא לא בוער, יכול להיות שזה היה יכול להיות ביום אחר, אבל ודאי שיכול להיות תירוץ שאנחנו צריכים למנוע אותו ציבורית, שלא יגידו שהכנסת עיכבה כסף לאנשים, או למשפחות ששם זקוקים לכסף הזה לצורך פרנסה, לצורך אוכל לילדים.

משה גפני: ואני מציע שאנחנו לא נעכב את זה, ושיהיו 61 חברי כנסת לפחות שיתמכו בחוק הזה.

משה גפני: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

מנסור עבאס: תודה, אדוני חבר הכנסת משה גפני.

מנסור עבאס: חברים, להצעת החוק הוגשו כמה הסתייגויות.

מנסור עבאס: אנחנו נתחיל בהסתייגויות, בעצם, של ישראל ביתנו – חברי הכנסת אביגדור ליברמן, עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי קונין, חמד עמאר ואלכס קושניר.

קריאה: – – –

מנסור עבאס: כן, כן, אני מבין.

מנסור עבאס: אני רק מקריא מי הגיש הסתייגויות.

מנסור עבאס: אחר כך נזכיר את השאר.

מנסור עבאס: אנחנו מתחילים עם חבר הכנסת יבגני סובה.

מנסור עבאס: יש לך חמש דקות.

מנסור עבאס: בבקשה.

יבגני סובה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, כבר יומיים, מאז הנאום הקודם שלי, אני מקבל פניות רבות של מאות אנשים, שאומרים לי: אי-אפשר לחיות במדינה הזאת כשאתה עובד 250 שעות בחודש עבור 7,000 שקלים.

יבגני סובה: ואתם יודעים מה?

יבגני סובה: אנשים לא רק שפנו אליי – – –

מנסור עבאס: חבר הכנסת אלי אבידר, אתה מפריע לחבר שלך.

מנסור עבאס: בבקשה.

יבגני סובה: אדוני היושב-ראש, מזה יומיים אני מקבל מאות פניות של אנשים, שאומרים לי: אי-אפשר לחיות במדינה הזאת כשאתה עובד 250 שעות בחודש ומקבל 7,000 שקלים.

יבגני סובה: אותם אנשים גם אומרים: איך זה ייתכן שמפלגת השלטון אומרת שעשר השנים האחרונות היו הטובות ביותר בכלכלת ישראל?

יבגני סובה: שעשר השנים האלה של צמיחה ושגשוג הביאו את מדינת ישראל קדימה?

יבגני סובה: ואז, אדוני היושב-ראש, החלטתי לבדוק לעומק: האם באמת עשר השנים האלה היו הטובות ביותר בכלכלת ישראל, בהיסטוריה של כלכלת ישראל?

יבגני סובה: אני הייתי יכול לעשות בדיקה לתוך הממדים, מתוך הנתונים של הכלכלה.

יבגני סובה: אני לא בטוח בכלל אם יש אדם שמסוגל להבין את כל הנתונים האלה.

יבגני סובה: מדברים על כל מיני צמיחה וכל מיני נתונים של מדד כזה ומדד כזה.

יבגני סובה: אבל לאנשים, לאזרחים שמשתכרים שכר המינימום, יש מדד בתוך הבטן – מה שהם אוכלים.

יבגני סובה: המדד שלהם לא רק בתוך הראש אלא בתוך הבטן.

יבגני סובה: ואז, אדוני היושב-ראש, החלטתי להציג לכם כמה נתונים.

יבגני סובה: אני בטוח שכמה מהאנשים אפילו שכחו את הנתונים האלה.

יבגני סובה: אז הינה עובדה: בשנת 2010, כשראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו כבר היה שנה בשלטון, שכר המינימום היה 3,890 שקלים.

יבגני סובה: תחשבו, לפני עשר שנים משהו כמו 35%– 40% מהמדינה השתכרו שכר מינימום, 3,890 שקלים.

יבגני סובה: היום, כעבור עשר שנים, שכר המינימום 5,300 שקלים, שזו עלייה של כ-34%.

יבגני סובה: כשמדברים על המספרים האלה, זה נראה וואו – שכר המינימום עלה ב-34%.

יבגני סובה: אבל מה עלה בעשר השנים האלה?

יבגני סובה: מחירי הדיור עלו כמעט ב-90%.

יבגני סובה: אנחנו מדברים על מחיר השכירות שעלה בלמעלה מ-60%.

יבגני סובה: והכי חשוב, רבותיי, יש לנו מדד אובייקטיבי: סל הקניות.

יבגני סובה: בוא נראה מה היה סל הקניות לפני עשר שנים.

יבגני סובה: לפני עשר שנים סל הקניות היה ברמה של 395 שקלים, והסל הזה נמדד מתוך 68 מוצרים – כך על פי הכלכלנים, על פי האנשים שמודדים את זה.

יבגני סובה: והיום, כעבור עשר השנים המוצלחות ביותר, אנחנו מגיעים לסל קניות של כמעט 900 שקלים – עלייה של 60%.

יבגני סובה: תגידו לי, כשבן אדם נכנס לסופר הוא נאלץ לבחור אם הוא קונה קילו של דובדבנים פעם בחודש לילדים שלו ב-45 שקלים.

יבגני סובה: תבדקו, תבדקו כמה עולה קילו של דובדבנים בסופר.

יבגני סובה: תבדקו.

יבגני סובה: כמה עלה קילו של בשר?

יבגני סובה: אני אגיד לכם כמה עולה קילו של בשר.

יבגני סובה: בשנת 2010, על פי המדד הזה בסל הקניות, קילו של כרעיים היה ברמה של 17 שקלים.

יבגני סובה: מישהו מכם שהיה בסופר יכול למצוא כרעיים ב-17 שקל היום?

יבגני סובה: אין כזה מחיר היום.

יבגני סובה: זה מגיע לרמה של 26, 28 שקלים.

יבגני סובה: אני לא מדבר על עוף שלם, שעולה 20 שקל קילו, ולפני עשר שנים זה עלה ברמה של 8 שקלים קילו – עלייה של כמעט 60%.

יבגני סובה: אז אל תספרו על מדדים של צמיחה.

יבגני סובה: כשבן אדם משתכר שכר מינימום – אולי קצת יותר משכר מינימום, כי הוא עושה שעות נוספות או עושה תורנויות בלילה ומגיע ל-6,000, 7,000 שקל – איך הוא יכול לחיות עם הכסף הזה היום?

יבגני סובה: הוא לא יכול לחיות עם הכסף הזה.

יבגני סובה: וכשהוא רואה את מחירי הדירות – אם למישהו היה מזל, אז הוא קנה דירה לפני עשר שנים – ומה קורה למי שלא היה לו מזל והוא לא קנה דירה לפני עשר שנים?

יבגני סובה: הוא צריך להוציא 4,000–5,000 שקל לשכירות.

מנסור עבאס: חברים, הוא אפילו לא חבר כנסת – מנהל הסיעה של ישראל ביתנו.

מנסור עבאס: אדוני, אתה מרעיש גם מצד ימין וגם מצד שמאל.

מנסור עבאס: בבקשה.

מנסור עבאס: זה לא ראוי.

מנסור עבאס: בבקשה, אדוני.

יבגני סובה: כשאני שומע את הסיסמאות של הליכוד על כך שעשר השנים האחרונות, כשנתניהו היה ראש ממשלה, היו הטובות ביותר, אני שואל שאלה פשוטה: האם באמת עבור כל אחד אלה היו עשר השנים הטובות מבחינת הכלכלה?

יבגני סובה: תסתכלו שכל אזרח במדינה – ולא כאלה שיש להם דירות להשכרה ולא כאלה שבמגזר הציבורי מקבלים עשרות אלפי שקלים.

יבגני סובה: שהאזרח הפשוט ישאל את עצמו: האם היום הוא יכול להרשות לעצמו לקנות את הדברים בכסף שהוא מרוויח כפי שיכול היה לעשות לפני עשר שנים?

יבגני סובה: מבחינתי, אדוני היושב-ראש, זה המדד האמיתי.

יבגני סובה: תודה רבה.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת יבגני סובה.

מנסור עבאס: יעלה ויבוא חבר הכנסת אלי אבידר.

מנסור עבאס: אני מקווה שהחברים שלך בסיעה לא יפריעו לך.

מנסור עבאס: חמש דקות.

אלי אבידר: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, לפני יומיים בדיוק, ביום שני בערב, דיברתי מכאן על מחדל סגירת פעילותן של תנועות הנוער ועל הקיצוץ בתקציבן.

אלי אבידר: קראתי לתנועות הנוער להצטרף למחאה, ואני רוצה לברך את ההנהגות והשכבות הבוגרות של תנועת הצופים על כך שאתמול אחר הצוהריים יותר מ-55 הנהגות יצאו להפגין במרכזי היישובים ובצמתים.

אלי אבידר: הצופים הוכיחו שהם יודעים להתגייס בתוך פרק הזמן הקצר ביותר, וכל הכבוד להם על ההתגייסות.

אלי אבידר: אבל הם יכולים הרבה יותר.

אלי אבידר: אני קורא להם להצטרף למחאה הכללית במוצ"ש בגשרים, בצמתים ובכיכרות.

אלי אבידר: ואני בטוח שעם ישראל יבחין בשינוי.

אלי אבידר: יש לצופים יכולת לבנות מיצגים ומתקנים באזורי המחאה, שיוכיחו שהם הצטרפו למחאה.

אלי אבידר: אדוני היושב-ראש, חשוב לי לציין גם את תנועת הנוער הצופים הדרוזים, בני מערוף.

אלי אבידר: זוהי תנועה מפוארת שגם היא יצאה למחאה אתמול אחר הצוהריים, ואני רוצה לברך אותם על כך.

אלי אבידר: כמו כן, אני רוצה לקרוא לתנועת הנוער הדרוזית להצטרף למחאה.

אלי אבידר: אתם עושים עבודה מדהימה ומבורכת, בעיקר בקרב האוכלוסיות המוחלשות, ואין זמן.

אלי אבידר: כל יום שעובר תחת איסור הפעילות פוגע בחיבור של החניכים שלכם לתנועת הנוער.

אלי אבידר: אין לכם מה להמתין לממשלה, כי הממשלה הזאת לא חושבת עליכם.

אלי אבידר: הצטרפו למחאה הכללית כדי להציל את המפעל האדיר שיצרתם בעדה הדרוזית.

אלי אבידר: אדוני היושב-ראש, מי לא זוכר את השיר: "חולצה כחולה, והיא עולה / והיא עולה על כל העדיים"?

אלי אבידר: אני רוצה לשאול, איפה החולצות הכחולות?

אלי אבידר: אני לא מוכן לקבל את זה שנעלמתם.

אלי אבידר: אני יודע מה אתם שווים, ואתם הרבה יותר מפעילות אחר הצוהריים לנוער.

אלי אבידר: תמיד הייתם בליבת העשייה לערכים במדינת ישראל, וחשוב לראות אתכם במחאה הזאת.

אלי אבידר: לפני כמה ימים ראיתי כמה חניכים בוגרים של השומר הצעיר שבאו להפגין אל מול הכנסת, ומאז – שקט מוחלט.

אלי אבידר: וזה לא הגיוני.

אלי אבידר: בוגרי השומר הצעיר חייבים להצטרף למחאה הכללית, ולהילחם עם כולנו על עתידה של החברה הישראלית.

אלי אבידר: ואיפה הנוער העובד והלומד?

אלי אבידר: מה קורה כאן?

אלי אבידר: בני המושבים התפצלו וזהו?

אלי אבידר: נעלמתם?

אלי אבידר: עמיר פרץ ואיציק שמולי זינקו לממשלה, ועכשיו מה, תתחילו לשיר: ביבי מלך ישראל?

אלי אבידר: יש לכם פעילות מבורכת באזורים שהממשלה הכושלת הזאת שכחה, וגם לא רוצה לזכור.

אלי אבידר: ואתם יודעים שאם תימשך הסגירה, החניכים באזורי הפריפריה והמצוקה פשוט ייזרקו לרחוב.

אלי אבידר: העשייה המבורכת שלכם להרחיק אותם מהידרדרות תרד לטמיון.

אלי אבידר: למי אתם מחכים?

אלי אבידר: הצטרפו למחאה הכללית, וטובה שעה אחת קודם.

אלי אבידר: ואיפה המחנות העולים?

אלי אבידר: אני מכיר אתכם ואת היכולות הפנומנליות שלכם לחנך בני נוער לעשייה וערכים.

אלי אבידר: איפה אתם?

אלי אבידר: אתם שבט בנימין של החולצות הכחולות.

אלי אבידר: אבל תתנהגו כמו שבט בנימין, שאף פעם לא היסס להילחם עם שבט יהודה על מקומו בחברה.

אלי אבידר: הגיע הזמן שתובילו ולא תחכו שהחולצות הכחולות האחרות יובילו.

אלי אבידר: הצטרפו למחאה.

אלי אבידר: ולכולם אני רוצה לומר: זה לא הזמן לחכות.

אלי אבידר: זה לא הזמן להסס, כי עד שתחליטו לצאת למחאה כבר לא יישאר בשביל מה למחות.

אלי אבידר: זה הזמן שלכם.

אלי אבידר: עכשיו.

אלי אבידר: לא מחר ולא עוד שבוע.

אלי אבידר: שימו חולצת תנועה ותוכיחו שלא ויתרתם על החלום לקיים במדינת ישראל חברה ערכית וצודקת במוצ"ש הקרוב ב-400 גשרים וצמתים ברחבי הארץ.

אלי אבידר: זוהי שעת מבחן וקריאה לדגל.

אלי אבידר: במוצ"ש הקרוב בגשרים, בצמתים, בכיכרות.

אלי אבידר: הביאו את השלטים שלכם, הביאו את המסרים שלכם, והניפו את דגלי ישראל, המון דגלי ישראל, כי דגל ישראל אינו שייך רק לנתניהו; הוא שייך לכולנו.

אלי אבידר: ואל תשכחו לרגע שנתניהו ינצח כשאנחנו נרים ידיים, ואנחנו לא נרים ידיים עד שהוא יתפטר.

אלי אבידר: תודה רבה, אדוני.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת אלי אבידר.

מנסור עבאס: יעלה ויבוא חבר הכנסת אלכס קושניר, בבקשה.

מנסור עבאס: חברי הכנסת שנמצאים בתא של הליכוד, וגם עליזה, אני מבקש מכם, אתם מפריעים וצוחקים.

מנסור עבאס: בבקשה, חמש דקות.

אלכס קושניר: "אם אין בין שותפים אחדות במפעלם / הם לא יצליחו לעולם / וישבעו כולם מרור-מרורותיים / ברבור, סרטן וזאב מים / אמרו למשוך עגלת מטען / טורחים, מושכים הם כל הזמן / כבר הרתמה כמעט פוקעת / ומשאם לא זז אף צעד / אין המשא כל כך מכביד / אך הברבור מושך שמיימה / זאב המים אץ המימה / והסרטן – אחורנית / לא לי לדון במי אשמה זאת / אך המטען משם לא זז עוד".

אלכס קושניר: ציטטתי את אחד המשלים המפורסמים של איוואן קרילוב, שתורגם לעברית.

אלכס קושניר: חברים, זה מזכיר לכם משהו?

אלכס קושניר: לממשלה יש ראש, בעצם שניים.

אלכס קושניר: יש שר אוצר ושר המים, יש שר החרטא ללא תיק, יש שר שמקשר, שועל ותיק.

אלכס קושניר: ישבו כולם ביחד לעשות תוכנית שתסייע לכולם ותחזק את העתיד.

אלכס קושניר: לכל אחד דעות שונות, למי לתת, ממי לגבות.

אלכס קושניר: ישבו כולם בישיבות אין-סופיות והעלו מגוון של הצעות.

אלכס קושניר: בסוף הולידו שבע תוכניות, שאף אחת מהן לא מביאה לעם בשורות.

אלכס קושניר: המלך התעצבן, דפק על השולחן, וכדרכו החליט למצוא קורבן; אחד שיואשם בכישלון, וגם שלא יבוא איתו חשבון.

אלכס קושניר: העם אשם, הוא לא נשמע להוראות ולא עוטה את המסכות.

אלכס קושניר: מהאולימפוס לא שם לב שהציבור באמת רעב, שלציבור באמת נמאס שמלך מתעסק בהטבות המס.

אלכס קושניר: פתאום נולדה תוכנית נוספת שלא שונה מהקודמות, היא מסורבלת, מסועפת ולא נותנת פתרונות.

אלכס קושניר: חברים, לא הסטודנטים, לא החיילים המשוחררים, לא הזוגות הצעירים, לא בעלי העסקים ולא העצמאים ימצאו פתרונות אמיתיים בתוכנית הזאת.

אלכס קושניר: במקרה הטוב – פלסטר חסר תועלת.

אלכס קושניר: התוכנית מלאה חורים וחוסרים.

אלכס קושניר: בתוכניות הקודמות הממשלה ביצעה בקושי 50%, וגם הפעם זה לא יהיה שונה, מסיבה אחת פשוטה – רואים שהתוכנית הזאת נכתבה בלחץ, ללא עבודת מטה מסודרת וללא בדיקה ושיפור של כושר הביצוע.

אלכס קושניר: היא נולדה אך ורק בגלל שראש הממשלה נכנס ללחץ כי הוא ראה שהוא יורד בסקרים.

אלכס קושניר: חברים, ראש הממשלה הזה חלש ועייף.

אלכס קושניר: הוא לא מסוגל לבצע, הוא לא מסוגל לספק את הסחורה, הוא חייב לשים את המפתחות ויפה שעה אחת קודם.

אלכס קושניר: ושוב, אסיים במשל של קרילוב: "אין המשא כל כך מכביד / אך הברבור מושך שמיימה / זאב המים אץ המימה / והסרטן – אחורנית / לא לי לדון במי אשמה זאת / אך המטען משם לא זז עוד".

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת אלכס קושניר.

מנסור עבאס: יעלה ויבוא חבר הכנסת עודד פורר.

מנסור עבאס: יש לך 15 דקות.

עודד פורר: תודה, אדוני היושב-ראש.

עודד פורר: אני חייב לומר שכשאתה מזמין אותנו לפה זה כמו לעלייה לתורה, "יעלה ויבוא".

עודד פורר: אני מניח שלא היית גבאי בבית הכנסת בתקופה האחרונה.

מנסור עבאס: למדתי מקודמיי.

עודד פורר: חברות וחברים, תראו, אני חייב לומר – חבל שחבר הכנסת גפני יצא, כי הייתי שמח לשאול אותו.

עודד פורר: הוא דיבר והציג את החוק בלהט, שחשוב שנעביר אותו בדחיפות, דחוף, מהר.

עודד פורר: משום מה, כל החקיקה שהממשלה מקדמת – בדרך מהממשלה עד לכנסת היא זזה לאט-לאט, בקושי זזה, בקושי מתקדמת; עד שמגיעה לפה איזושהי תוכנית, את הנשמה הם מוציאים.

עודד פורר: את קרן ההלוואות לעסקים בסיכון הבטיחה לנו הממשלה בתחילת מאי – היא הגיעה לכנסת רק בסוף יוני.

עודד פורר: עד שהשיקו אותה, כבר אין עסקים בסיכון.

עודד פורר: אתם יודעים למה?

עודד פורר: הם פשוט פשטו את הרגל.

עודד פורר: העסקים שהיו בסיכון באפריל ומאי לא קיימים כבר ביוני ויולי.

עודד פורר: לא כי הם עסקים שלא ידעו להרוויח כסף לפני הקורונה, אלא כי מה לעשות, כשאתה עוצר את הרכב הזה שנוסע ב-120, 130 קמ"ש, ומרים את ההנדברקס במכה, ומוריד אותו לאפס, אז אם אין סיוע, המכונית הזאת מתרסקת.

עודד פורר: ולכן לבוא לכנסת ולהגיד: תעבירו את זה דחוף – זה פשוט מגוחך.

עודד פורר: עם כל הכבוד לדחיפות, הממשלה עוד לא ביצעה את מה שהבטיחה שתבצע מתוך ה-100 מיליארד שקל שכבר העברנו פה פעם אחת בדחיפות.

עודד פורר: לא ביצעה.

עודד פורר: הכסף לא מגיע.

עודד פורר: אני לא יודע אם אתם זוכרים אבל אישרנו פה לפני כמה שבועות 6 מיליארד שקל סיוע למעסיקים.

עודד פורר: זוכרים?

עודד פורר: לעודד יציאת עובדים לעבודה.

עודד פורר: תבדקו כמה כסף אנשים קיבלו בסוף.

עודד פורר: תבדקו מי בכלל מסוגל להגיש את הבקשה לקבל את הכסף ממשרד האוצר בחוק שהיה דחוף, דחוף, דחוף.

עודד פורר: כלום, יוק, אפס.

עודד פורר: לא יקבלו בסוף.

עודד פורר: לא יוכלו לממש את המענק הזה, שגם לא יחזיר עובדים לעבודה, ואמרנו את זה פה.

עודד פורר: אמרנו: חבר'ה, זה לא יחזיר את העובדים לעבודה.

עודד פורר: וזה לא יחזיר את העובדים לעבודה כי אבי אבות הטומאה של התוכנית הזו זה תוכנית החל"ת, או יותר נכון לומר, תוכנית הבבל"ת.

עודד פורר: הוצאת העובדים לחל"ת בלי שום מתווה ששומר את העובד קשור בעסק, בלי שום מתווה שמאפשר לעסק להעסיק את העובד בכל פלח עבודה מסוים שהוא יצליח – יכול להיות שהוא יכול להעסיק אותו ב-10%, יכול להיות שהוא יכול להעסיק אותו ב-20%.

עודד פורר: האם עדיף לממשלה שהעובד ישב בבית, יקבל את שכרו מהביטוח הלאומי, רק חס וחלילה – – –

אלי אבידר: עודד, אל תדבר עד שלא יפסיקו.

אלי אבידר: אדוני היושב-ראש, מה זה חוסר הנימוס הזה?

מנסור עבאס: חבריי, חברי הכנסת מהליכוד וצוות הסיעה, בבקשה.

עודד פורר: חבר הכנסת גפני, אני שמח שחזרת, כי אני דיברתי – – –

משה גפני: אני פה כל הזמן – – –

עודד פורר: לא, אני יודע שיצאת רגע החוצה.

עודד פורר: אני לא מחפש עכשיו להתריס.

עודד פורר: אני אומר, ואתה תסכים איתי בוודאי – אתה דיברת על זה שצריך לאשר את החוק הזה בדחיפות.

משה גפני: שמה?

עודד פורר: שצריך לאשר את החוק בדחיפות.

משה גפני: כן, נכון.

עודד פורר: כדי שהכסף יגיע.

עודד פורר: למה תמיד החוקים בדרך מהממשלה לכנסת הם לא דחופים, לוקח להם הרבה הרבה זמן, ואיך שהם מגיעים לפה הם נהיים דחופים?

משה גפני: לא זה מה שאמרתי.

עודד פורר: לא, אני אומר – – –

משה גפני: אני לא אמרתי את זה.

משה גפני: אני יודע שהרבה פעמים מבקשים מאיתנו לעשות חוק במהירות הבזק, ובסוף אחרי חודש וחצי אתה שומע שהכסף לא הגיע.

משה גפני: מה קרה?

משה גפני: הבעיה, מה שאמרתי, שמחר יגידו למשפחות שנמצאות במצוקה: הייתם צריכים לקבל כסף, הינה, הכנו את זה, והכנסת לא אישרה.

עודד פורר: אתה הרי יודע שהכנסת תאשר, אבל הכסף לא מגיע.

עודד פורר: ואתה יודע שאישרנו פה בדחיפות את החוק של – –

משה גפני: נכון, גם אצלך כשהיית יושב-ראש הוועדה.

עודד פורר: – – המענק לעסקים שיחזירו עובדים לעבודה.

משה גפני: כן.

עודד פורר: תבדוק.

עודד פורר: תשאל את החשב הכללי כמה עסקים קיבלו כסף כזה.

משה גפני: בדקתי.

אלכס קושניר: עזוב, הטופס לא מוכן.

אלכס קושניר: הטופס לא מוכן.

קריאה: אדוני היושב-ראש, יש שר במליאה?

מנסור עבאס: יש, יש שר.

עודד פורר: יש, יש, יש.

עודד פורר: יש שר.

עודד פורר: יש שר.

עודד פורר: אני אחזור לעניין החל"ת, אני אחזור לעניין החל"ת שהוא הבבל"ת.

עודד פורר: שתדעו לכם, חברים, בואו, אני – – –

מנסור עבאס: חבר הכנסת דוד אמסלם נמצא.

מנסור עבאס: השר אמסלם נמצא.

קריאות: אה, השר אמסלם.

קריאות: חיפשנו אותך, איפה אתה, אדוני השר?

קריאות: איפה אתה, אמסלם – – –

עודד פורר: אם דודי מגיע, אנחנו יכולים להיות רגועים.

עודד פורר: הכול בשליטה.

עודד פורר: אבל אני רוצה לחזור ולהתעכב דווקא על הנושא הזה של החל"ת, כי החל"ת זו גלולת הרעל הקשה ביותר בתוכנית של הממשלה, שפוגעת בסופו של דבר בעובד וביכולת של העובד הזה לחזור ולהתפרנס, וגם ביכולת של המגזר העסקי לעבוד.

עודד פורר: כי אחד הדברים שאנשים צריכים להבין, שגם העסקים שהחזירו אותם לפעילות, גם מסעדה שחזרה לפעול לא עובדת באותו קצב שהיא עבדה לפני הקורונה; גם בית מלון שחזר לפעול לא עובד באותה תפוסה שלפני הקורונה.

עודד פורר: ולכן, אם היו מאפשרים לו להעסיק את העובד ב-20%, ואת יתרת המשרה שלו הייתה משלמת המדינה, הוא היה עושה את זה.

עודד פורר: העובד היה נשאר קשור במעסיק, ההפרשות שלו היו ממשיכות להיות הפרשות, וברגע שהעסק היה צריך אותו ויכול להעלות לו את המשרה הוא היה עושה את זה.

עודד פורר: המנגנון הנכון הוא מנגנון שנוהג במדינות אחרות בעולם.

עודד פורר: למה אנחנו צריכים להמציא פה הכול מחדש?

עודד פורר: המנגנון שעובד אומר דבר מאוד פשוט: ניתן את הכסף לעסק, והעסק יהיה מחויב להמשיך להעסיק את העובד כנגד הכסף הזה, במקום לשלוח את העובד לביטוח לאומי.

עודד פורר: אופיר, אתה עומד איתי בראשות השדולה למען העיר טבריה.

עודד פורר: העיר טבריה מושתתת כולה על תיירות חו"ל.

אופיר כץ: רובה.

עודד פורר: רובה, רובה המכריע.

עודד פורר: בתקופה הזאת, אם הם פותחים את בתי המלון, התפוסה תהיה שם כמעט אך ורק בסופי שבוע.

עודד פורר: אם אני פותח בית מלון רק בשביל סוף שבוע, אין לי מה להעסיק את השף במשרה מלאה.

עודד פורר: השף לא יבוא בשביל לעבוד שלושה ימים.

עודד פורר: הוא יכול לשבת בבית ולקבל את דמי החל"ת שלו.

עודד פורר: התוכנית הזאת מעודדת את העובדים לא לצאת לעבודה ואת המעסיקים לא לפתוח את העסקים.

אופיר כץ: ביקשנו מהוועדה שתכין לנו – – –

עודד פורר: אני יכול לומר לך שביקשנו את זה עוד לפני שקמה הממשלה וכשהייתה ממשלת המעבר.

עודד פורר: הסיפור הזה של חל"ת גמיש, שאגב, נתמך על ידי מנכ"ל הביטוח הלאומי, שנתמך על ידי הגורמים המקצועיים כולם – שום דבר לא זז.

עודד פורר: למה?

עודד פורר: כי עוסקים בכותרת.

אופיר כץ: משרד האוצר אמר שהוא מכין, ולמרות זאת היושב-ראש גפני ביקש מהיועץ המשפטי של הוועדה להכין גם הצעה.

עודד פורר: משרד האוצר בעיקר מכין.

עודד פורר: בעיקר מכין, אבל העוגה אף פעם לא יוצאת מהתנור.

עודד פורר: לא יודע, היא אף פעם לא יוצאת מהתנור.

אופיר כץ: גם הוועדה שלנו מכינה.

עודד פורר: אבל אתם הצלחתם לייצר בקואליציה, ועל זה כל הכבוד, הצלחתם להפוך – משרד האוצר זה מין עצם ששט בחלל באופן עצמאי.

עודד פורר: הוא לא קשור לממשלה.

עודד פורר: זאת אומרת, כשהכסף לא מגיע, זה משרד האוצר, זאת לא הממשלה.

עודד פורר: לכם אין אחריות.

עודד פורר: שרי הממשלה לא אחראים, ראש הממשלה לא אחראי, שר האוצר לא אחראי – זה משרד האוצר, מין ישות נפרדת כזאת שמשייטת לה.

עודד פורר: לא מצליחים להעביר כסף.

עודד פורר: שולחים לוויין לחלל, אבל לא יכולים לקבוע שעסק שב-2018 הרוויח מעט וב-2019 הרוויח הרבה יקבל את המענק שלו לעצמאים על פי 2019.

עודד פורר: אז בסוף הוא מקבל 700 שקל פיצוי.

עודד פורר: עסק שפתח ב-2018, שבתחילת העבודה שלו היה עם רווחים של 1,000 שקל בחודש וב-2019 הוא התחיל לעבוד ולהרוויח, והרוויח 10,000 שקל בחודש, מקבל 700 שקל מענק.

עודד פורר: זאת התוכנית, על זה רוצים שנצביע.

עודד פורר: אנחנו הקמנו היום את השדולה לעסקים קטנים ובינוניים.

עודד פורר: אחד-אחד עולים בזום עסקים – זה היה ספונטני לחלוטין – מעלים לי שלטים בזום ואומרים: לא קיבלנו פיצויים, קיבלנו אפס פיצויים, אפס פיצויים, אפס פיצויים.

עודד פורר: אחד אחרי השני.

עודד פורר: עולה בעלת עסק מנהריה שהעסק שלה נפגע בשיטפונות, שעוד הבטיח לה ראש הממשלה פיצוי על השיטפונות.

עודד פורר: חבר הכנסת גפני, ביושבו כיושב-ראש ועדת הכספים בכנסת העשרים-ושתיים, שלח מכתב לראש הממשלה.

עודד פורר: לא צריך אותו פה בשביל שהוא יגיד, אני אומר לכם: תשובה הוא לא קיבל והכסף לא הגיע.

עודד פורר: מה כן?

עודד פורר: תוך כדי זה שאנחנו יושבים ודנים כאן מודיע ראש הממשלה שיחד עם שר האוצר הוא יעביר עכשיו 2,000 שקל למשפחה, מענק קורונה.

עודד פורר: עוד פעם אותה זריקת כסף כמו אותם 2.5 מיליארד שקל על קצבאות ילדים שבוזבזו למי שלא צריך.

עודד פורר: תן מענק קורונה למי שצריך.

עודד פורר: חברי הכנסת, עובדי המדינה ששכרם, לא נפגע באירוע הזה בכלל – במדינת השירות הציבורי, מי שלא יצא לחל"ת שכרו לא נפגע – למה הם צריכים לקבל מענק קורונה?

עודד פורר: תן למי ששכרו נפגע מענק כפול.

עודד פורר: אבל עוד פעם, הוא חייב לייצר מהר, לזרוק, לפזר את הכסף של כולם בלי חשבון.

עודד פורר: לא כדי שבאמת יהיה סיוע, כדי שיהיה שקט, כדי לייצר שקט פוליטי לעצמו.

עודד פורר: אני אומר לכם, חברות וחברים, הרי אנחנו לא מתנגדים לנושא הזה של הגדלת התקציב, וברור לחלוטין שמדינת ישראל צריכה להזרים כסף למשק.

עודד פורר: הצעת החוק שמונחת בפנינו, עניינה מתן אפשרות לממשלה להזרים עוד כסף למשק, אבל פעם אחר פעם אנחנו באים לפה ואומרים לממשלה: תזרימי עוד כסף למשק.

עודד פורר: ואנחנו אומרים: תזרימי כסף לאן שצריך.

עודד פורר: אל תזרקי כסף על המשק.

עודד פורר: לזרוק זה לא תוכנית עבודה; לתת בלי חשבון זה לא תוכנית עבודה.

עודד פורר: והדבר הנוסף, אדוני, ובזה אני אסיים, זה רגל הצמיחה, שכמובן לא קיימת בכלל על השולחן.

עודד פורר: זאת ה-תקופה, ה-תקופה, עכשיו, שוועדת הכספים צריכה לעבוד מסביב לשעון – לא על הצעות חוק פופוליסטיות; על הצעות חוק שעניינן פרויקטים לאומיים, פרויקטים של תשתית.

עודד פורר: הוועדות היו צריכות לטבוע פה בעבודה על הפרויקטים של רכבת לאילת ושל רכבת לטבריה ותעלת הימים וצה"ל לנגב.

עודד פורר: אלה הדברים שהממשלה צריכה לקדם.

עודד פורר: עבודות יזומות אחת אחרי השנייה מצד אחד, ומצד שני לבוא ולהגיד: חברים, רישיון עסק לפי תצהיר.

עודד פורר: כל העסקים האלה, המסכנים, שמתמודדים בקושי עם הביורוקרטיה והטפסים שהם צריכים למלא בשביל לקבל את המענקים רק כדי לשרוד, גם צריכים תוך כדי זה להתמודד עם מערך רישיונות העסק הדפוק של מדינת ישראל.

עודד פורר: תאמינו באזרחים שלכם.

עודד פורר: תתפסו את הרמאים, תיכנסו בהם, תילחמו בהם.

עודד פורר: מה שאתם עושים כרגע, אתם נלחמים בכל האנשים הישרים.

עודד פורר: תודיעו שמרגע זה רישיון עסק יינתן לפי תצהיר.

עודד פורר: העסק יצהיר, חתימת עורך דין שהוא עמד בכל התנאים, ותבואו אחר כך לבדוק אותו.

עודד פורר: בסוף העסק יושב ומחכה לרישיון עסק.

עודד פורר: בית מלון בטבריה מחכה שיגיע השוטר היחיד בכל אזור הצפון שאחראי לתת אישור בטיחות לרישיון העסק.

עודד פורר: עד אז, אין לו רישיון עסק.

עודד פורר: אם אין לו רישיון עסק, הוא לא יכול לעשות ביטוח, הוא לא יכול לפתוח.

עודד פורר: אי-אפשר לנהל ככה ולהתנהל במשבר הכי גדול.

עודד פורר: ולכן, חברים, אנחנו רוצים שהממשלה תגדיל את ההשקעות שלה במשק, אבל אנחנו רוצים שהיא תגדיל את ההשקעות שלה במשק, לא את הבזבוזים שלה לטובת קניית השקט.

עודד פורר: תודה, אדוני.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת עודד פורר.

מנסור עבאס: גם חבר הכנסת מיקי לוי הגיש הסתייגות ולו רשות הדיבור, בבקשה.

מנסור עבאס: לרשותך 15 דקות.

מיקי לוי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

מיקי לוי: חבריי חברי הכנסת, אדוני היושב-ראש, יש מהלך זוחל של החלשת הכנסת בפני הממשלה.

מיקי לוי: הכנסת איבדה את מעמדה החזק והאיתן כמבקרת, כאחראית על פעולות הממשלה והנושא הזה זוחל במעלה ההר בדרך בטוחה.

מיקי לוי: הממשלה הזאת רומסת את הכנסת באופן סיסטמטי וקבוע.

מיקי לוי: הדרך שבה מעבירים את חוקי-היסוד הללו היא עוד צעד בדרך של הממשלה להחליש את הכנסת, וכולנו עדים לכך.

מיקי לוי: קודם הביאו את חוקי-היסוד והפעילו סוף-סוף את סעיף 98, שמנע מהח"כים דיון מינימלי וראוי; אחר כך נותנים לממשלה להוציא צווים שהכנסת תאשר רק בדיעבד; בהמשך מונעים מהכנסת הצבעה על כל סעיף מהצד.

מיקי לוי: ומה הבאתם עכשיו?

מיקי לוי: הבאתם תוכנית סיוע שהיה צריך לקרוא, להבין ולאשר בכמה ימים.

מיקי לוי: מה עוד שגם יש זמן, עד 6 באוגוסט.

מיקי לוי: אז היום דנו בה שעתיים-שלוש בוועדת הכספים, מהר מהר, למרות הניסיון של יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת גפני, שלי ושל עוד כמה חברים להגיד: חברים, המימוש שלה הוא ב-6 באוגוסט, למה היא צריכה לבוא היום?

מיקי לוי: מה קרה?

מיקי לוי: למה צריך להחזיק את הכנסת כל כך מאוחר עם הצבעות נוספות ולהצביע על הסעיפים בלי לרדת לעומקם?

מיקי לוי: כל כך הרבה כסף, כ-60 מיליארד שקלים.

מיקי לוי: ואנחנו רוצים לאשר, אנחנו מבינים את גודל השעה, אבל למרות הניסיונות לקחת את החומרים הביתה, ללמוד אותם, לחזור ביום שני להצביע בוועדה, ובאותו יום להצביע שנייה ושלישית – מה הבעיה, מה הלחץ הנוראי הזה?

מיקי לוי: והכול בדיעבד.

מיקי לוי: אם אתם מאשרים בדיעבד, תביאו חוק לביטול הכנסת ותישארו רק הממשלה.

מיקי לוי: זה יהיה המצב הכי טוב.

מיקי לוי: בחודש האחרון העבירו איזה שישה-שבעה חוקים – עם חוקי הקורונה זה אפילו יותר – חוקים בדיעבד, שהכנסת נדרשת לאשר אותם רק לאחר מכן.

מיקי לוי: זה אסון, אסור שזה יקרה, כי זה מבטל את מעמדה של הכנסת, אני כבר לא מדבר על מעמדה שנרמס בראש חוצות.

מיקי לוי: והכנסת, עם כל הכבוד, היא הנציגה של הציבור, היא המפקחת על פעולות הממשלה.

מיקי לוי: וזה קורה יום אחרי יום אחרי יום ואחרי יום.

מיקי לוי: אדוני היושב-ראש, לא בית המשפט העליון מכרסם במעמדה של הכנסת ומחליש אותה, אלא הממשלה הרעה הזאת עושה זאת.

מיקי לוי: וכאן, אדוני היושב-ראש, מתקינים חוק-יסוד – חוק-יסוד – בשלוש קריאות בהליך בזק.

מיקי לוי: היינו עדים לדברים האלה, שחשבתי שחלפו ועברו מן העולם, כי היינו במצוקה.

מיקי לוי: וגם החוק הזה – המימוש שלו הוא ב-6 באוגוסט.

מיקי לוי: למה היום, מה קרה, מה הדחיפות?

מיקי לוי: למה אנחנו לא יכולים לבדוק, לעיין, לשאול שאלות נוקבות?

מיקי לוי: כלום ושום דבר, כמו הממשלה הזאת.

מיקי לוי: מעבירים פה עשרות מיליארדים מצד לצד ללא פיקוח ובקרה אפקטיביים של הכנסת.

מיקי לוי: היה בסך הכול דיון של שעתיים-שלוש, אולי טיפה יותר.

מיקי לוי: זה טירוף, טירוף.

מיקי לוי: מדובר בצעדים בעלי משמעות מרחיקת לכת, והדיון נעשה בלי נתונים:

מיקי לוי: כך וכך מיליארדים לסעיף הזה, כך וכך מיליארדים לסעיף הזה.

מיקי לוי: האם צריך, האם לא צריך?

מיקי לוי: האם מישהו בדק?

מיקי לוי: מה סעיפי המשנה?

מיקי לוי: כלום ושום דבר.

מיקי לוי: אז טוב, בהוראה של יושב-ראש הוועדה חבר הכנסת גפני לפחות הסכומים הוכנסו לתוך גוף החוק.

מיקי לוי: גם את זה לא היינו יכולים לדעת, ולשלוט.

מיקי לוי: הכול נעשה בלי נתונים.

מיקי לוי: היום, 15 ביולי, משרד האוצר היה אמור להציג בפנינו נתונים מחודש אפריל.

מיקי לוי: מחודש אפריל ועדת הכספים של הכנסת לא ראתה שום מסמך של האוצר בנושא.

מיקי לוי: באו שלשום והציגו משהו.

מיקי לוי: הם מחקו את התאריך של היום וכתבו במקומו תאריך של 6 באוגוסט, זה השינוי, כדי שיוכלו להביא את החוק הזה.

מיקי לוי: הכנסת לא יכולה להתנהל בצורה כזאת, אנחנו לא חותמת גומי של אף משרד ממשלתי.

מיקי לוי: אנחנו אמורים להיות הגוף המפקח עליהם.

מיקי לוי: לא אמרו לנו לאן הלכו 16.1 מיליארד שקלים שהצבענו עליהם, ולאן הלכו בפעם השנייה 14 מיליארד שקלים.

מיקי לוי: והיום, כשאנחנו מעבירים 25.1 מיליארד, אולי גם לא יספרו לנו.

מיקי לוי: זה לא יכול להמשיך ולעבוד כך.

מיקי לוי: איך יכול להיות שעד עתה אגף התקציבים במשרד האוצר לא הואיל בטובו לומר לנו לאן ואיך יצאו הכספים?

מיקי לוי: מביאים פה שני חוקים גדולים, ענקיים, חוקי-יסוד: משק המדינה, ומעבירים אותם בשלוש קריאות תוך כמה ימים.

מיקי לוי: החוק הזה – תוך יום אחד.

מיקי לוי: תוך יום אחד.

מיקי לוי: לא היה כדבר הזה, כל כך הרבה כסף.

מיקי לוי: כל הניסיונות לבוא ולהגיד: אוקיי, בואו נתכנס ביום שני – וגם יושב-ראש הוועדה ביקש – לא באו לכדי ביטוי.

מיקי לוי: יש פה תוכנית של 50 עמודים שצריך לקרוא ולהבין ולאשר תוך כמה ימים.

מיקי לוי: היה מי שהגדיר את התוכנית הזאת, בייעוץ המשפטי של הכנסת ובוועדת הכספים, כחוק הסדרים מוקטן.

מיקי לוי: אחלה, הביאו חוק הסדרים מוקטן, בדיעבד אנחנו מאשרים אותו, ויאללה, קדימה, המרכבה נוסעת.

מיקי לוי: זה לא יכול להימשך כך, ואנחנו נילחם על זה.

מיקי לוי: יש פה שינויי חקיקה רוחביים, ולתת לוועדת הכספים ולמליאת הכנסת את הזמן המגוחך שנתתם – נו, באמת – בלי לאפשר לגורמים שונים, כמו גורמים חברתיים, להשמיע את קולם, זה פשוט ביזיון ורמיסת הכנסת ברגל גסה, וזה מוביל לחולשתה.

מיקי לוי: לא שמענו ארגונים חברתיים, לא שמענו את הערות הציבור.

מיקי לוי: כלום ושום דבר.

מיקי לוי: כלום ושום דבר, אני אומר לכם.

מיקי לוי: איזו אחריות ועדת הכספים הייתה יכולה לקחת?

מיקי לוי: וחלילה אם ועדת הכספים לא הייתה מעבירה, אם יושב-ראש הוועדה חבר הכנסת גפני לא היה מעביר, מייד למוחרת כל העיתונים הרי היו מריעים: אתם האשמים.

מיקי לוי: נמצאו האשמים באי-העברת התקציב.

מיקי לוי: הביאו את זה רק היום, בקושי למדנו.

מיקי לוי: כלום ושום דבר.

מיקי לוי: אבל ככה זה מתנהל, פרטאץ' אחד גדול, בלי שמישהו יהיה המבוגר האחראי, כאילו יש מבוגר אחראי שגר בבלפור.

מיקי לוי: מעבר לכך, מכנסים את ועדת הכספים בזמן ההצבעות במליאה.

מיקי לוי: היום לא הצבענו בחלק מההצבעות במליאה כי הוזעקנו לוועדת הכספים באישור מיוחד של יושב-ראש הכנסת.

מיקי לוי: קרה פעם, קרה פעמיים, אבל שיקרה 20 פעם בחודשיים?

מיקי לוי: מה הטירוף הזה?

מיקי לוי: חלק מההצבעות, אדוני היושב-ראש, לא שודר – מרגע שנפתחה המליאה הציבור לא ידע מה נעשה בוועדת הכספים, פשוט הפסיקו את השידור.

מיקי לוי: איפה נשמע כדבר הזה?

מיקי לוי: הרי אתם הורסים ודורסים כל נוהג שהיה קיים בכנסת.

מיקי לוי: תבינו, הפרוצדורות בכנסת זה לא איזו קנטרנות מיותרת והיתפסות לקטנות; הן נועדו לאפשר דיון רציני ולהגן על מעמדה של הכנסת כמפקחת על הממשלה כמו על היכולת של החברים באמת לעשות עבודה רצינית בחקיקה ובפיקוח.

מיקי לוי: שלילת הכלים הללו וקיצורי הדרך הפכו לשיטה – מחלישים את הכנסת ולא מאפשרים לח"כים לעשות עבודה שהיא החובה שלהם.

מיקי לוי: ואני אומר את זה גם לחבריי חברי הכנסת מהקואליציה – זה מכרסם במעמד שלכם, בפיקוח שלכם.

מיקי לוי: אתם שותפים מלאים שלנו בפיקוח על פעולות הממשלה.

מיקי לוי: זה שאתם יושבים בקואליציה לא אומר שאתם לא צריכים למלא את תפקידכם.

מיקי לוי: חברי חבר הכנסת אופיר כץ, אתה כמרכז הקואליציה בוועדת הכספים צריך להילחם על המעמד שלכם.

מיקי לוי: מכרסמים במעמד שלכם.

מיקי לוי: רבים בקרב מקבלי ההחלטות, ביניהם גנץ ונתניהו, ראש הממשלה וראש הממשלה הרזרבי, חזרו ודיברו על חשיבותה של כנסת מתפקדת לאורך זמן, זאת כדי לייצר יציבות פוליטית בשעת משבר, על מנת שהכנסת תוכל לקדם חקיקה ולפעול להגברת הפיקוח והבקרה על הפעולות הממשלתיות וצעדי החירום.

מיקי לוי: אך מרגע שהממשלה הזאת קמה, נראה שבפועל כל העמדות השתנו.

מיקי לוי: האופן שבו נאלצים לאשר חוקים משמעותיים בתקופה האחרונה מעיד על כך.

מיקי לוי: פתאום הכנסת הפכה לגורם מעכב.

מיקי לוי: מי אשם?

מיקי לוי: ועדת הכספים.

מיקי לוי: למה?

מיקי לוי: כי כל הכסף עובר דרך ועדת הכספים.

מיקי לוי: הוועדה מפריעה, מזיקה.

מיקי לוי: זהו ניסיון של הרשות המבצעת לעשות דה-לגיטימציה לרשות המחוקקת ולרוקן אותה מתוכן, מסמכויותיה.

מיקי לוי: ראינו את זה בחוקי הקורונה: קודם הממשלה תחליט ורק אחר כך הכנסת תאשר.

מיקי לוי: אתם השתגעתם.

מיקי לוי: הפכתם את היוצרות.

מיקי לוי: רגלינו בשמיים וראשנו בקרקע.

מיקי לוי: במקביל, הממשלה מנסה להשליך על הכנסת בדרך הזו את כישלונותיה בניהול המשבר.

מיקי לוי: נמצאה האשמה – הכנסת.

מיקי לוי: איך אמר ראש הממשלה רק בשבוע שעבר, בהופעה הרחבה שלו בטלוויזיה עם התוכנית הכלכלית: מצאנו את האשמים – הכנסת.

מיקי לוי: תארו לכם, היא מפריעה לנו להזרים את הכספים למשק.

מיקי לוי: אתם מתארים לעצמכם?

מיקי לוי: אז אנחנו האשמים.

מיקי לוי: כל אחד שיושב פה הוא אשם.

מיקי לוי: רק לא איש אחד – ראש הממשלה.

מיקי לוי: המשבר הבריאותי והכלכלי בשיאו.

מיקי לוי: אומנם חשוב לקדם תוכניות סיוע במהרה, אין על כך חולק.

מיקי לוי: חשוב להגדיל את הגירעון, כי אין לנו אפשרות אחרת, ולהזרים תקציבים.

מיקי לוי: אבל, ההליכים המהירים הללו והצורה שבה הם נעשים מזיקים, ומייצרים לאחר מכן בעיות קשות, שפוגעות בציבור, כי המערכות המבצעות אינן ערוכות.

מיקי לוי: אנחנו אישרנו את הכסף, ואני מקבל כל יום עשרות מיילים: איך הכסף לא מגיע?

מיקי לוי: הקרן לעסקים בסיכון עד היום לא מומשה, ולחלק מהמובטלים הכסף לא הגיע.

מיקי לוי: אנחנו מתמודדים פה, ואחר כך בוועדת הכספים, עם כל הבעיות האלה פעם אחר פעם.

מיקי לוי: אין לנו בעיה של שעות.

מיקי לוי: אנחנו מתכנסים גם בימי ראשון וגם בימי חמישי, כשהכנסת שובתת מפעילותה, כי צריך להעביר את הכסף לשטח.

מיקי לוי: חבריי חברי הכנסת, באותו עניין, הגיע הזמן להסדיר את המועדים להגשת תקציב בשנת הבחירות 2021.

מיקי לוי: מה צריך לתקן?

מיקי לוי: צריך לתקן את התוכנית.

מיקי לוי: מביאים אוסף של סעיפים וצעדים – לא תוכנית סדורה.

מיקי לוי: אדוני, זוהי לא תוכנית – זה ברדק אחד גדול.

מיקי לוי: לא מביאים תוכנית עם צעדים ברורים ואופק כלכלי.

מיקי לוי: הדוגמה לכך היא הקרן לעסקים בניהול, שאני שומע עליה חודשיים ולא יצאה אל הפועל ולא יצאה אל הדרך.

מיקי לוי: והינה, היום, אופס, פטנט חדש: מענק קורונה – זריקת כסף לרצפה.

מיקי לוי: ראש הממשלה מביא עוד פעם, כמו ה-500 שקלים לכל משפחה, גם הפעם איזושהי כותרת – זורק כסף על הרצפה – שעלותה כמעט 6 מיליארד שקלים.

מיקי לוי: מדוע אלה שעובדים צריכים מענק קורונה כמו אלה שלא עבדו או שאיבדו את מקור פרנסה?

מיקי לוי: מדוע?

מיקי לוי: מדוע אלה שהמשיכו לעבוד מקבלים אותו דבר?

מיקי לוי: מדוע אלה שיש להם ולא עובדים, אפילו, צריכים לקבל אותו דבר?

מיקי לוי: תיקח את הכסף, תעשה עבודת מטה רצינית – תיתן רק למי שצריך, לעזאזל.

מיקי לוי: 6 מיליארד שקלים יחולקו ללא אבחנה: 2,000 שקלים למשפחה עם ילד, 2,500 – למשפחה עם שני ילדים ו-3,000 – למשפחה שבה מעל שני ילדים.

מיקי לוי: אולי באותה משפחה גם האב וגם האם עובדים ומרוויחים היטב עם משכורות גבוהות?

מיקי לוי: אולי לאלה שעובדים – –

מנסור עבאס: תודה.

מיקי לוי: אני מסיים.

מיקי לוי: – – לא צריך לתת?

מיקי לוי: הכול פרטאץ' אחד גדול.

מיקי לוי: כותרות, כותרות, כותרות – אין תוכנית, אין דרך, אין כיוון, ועל זה אתם תיכשלו.

מיקי לוי: תודה רבה.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת מיקי לוי.

מנסור עבאס: קבוצת חברי הכנסת מהרשימה המשותפת הגישו הסתייגות אחת.

מנסור עבאס: חברי הכנסת איימן עודה, אנטאנס שחאדה, אחמד טיבי, מנסור עבאס, עאידה תומא סלימאן, ווליד טאהא, עופר כסיף, היבה יזבק, אוסאמה סעדי, יוסף ג'בארין, סעיד אלחרומי, ג'אבר עסאקלה, סמי אבו שחאדה, סונדוס סאלח ואימאן ח'טיב יאסין.

מנסור עבאס: רשימת הדוברים – חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן.

מנסור עבאס: חמש דקות.

עאידה תומא סלימאן: לא, עשר דקות.

מנסור עבאס: נתחיל עם חמש, ואז יכול להיות שנוסיף לך.

עאידה תומא סלימאן: יכול להיות שהדברים שלי יהיו טובים, ותוסיף לי זמן כדי להמשיך אותם.

מנסור עבאס: – – –

עאידה תומא סלימאן: לא.

עאידה תומא סלימאן: האמת היא שהיה ויכוח עם הייעוץ המשפטי בעניין חלוקת הזמן של הסיעה, ולי מגיעות עשר דקות.

עאידה תומא סלימאן: כולנו בטח זוכרים את אותו הלילה שבו עמדנו פה בכנסת כדי להעביר את חוק משק המדינה הראשון – זה היה ב-6 באפריל, אם אני לא טועה – והצטרכנו עד שעות הבוקר המוקדמות, כי פשוט מאוד חברי – – –

קריאה: אי-אפשר ככה.

עאידה תומא סלימאן: תשמעו.

מנסור עבאס: חברי הכנסת, השר אקוניס, בבקשה.

עאידה תומא סלימאן: דווקא רציתי לספר איך הקואליציה באותו לילה לא התגייסה להעביר את חוק משק המדינה, בדיוק כמו שהיא מפריעה לי היום כאשר אני מדברת על התיקון לחוק.

מנסור עבאס: חבר הכנסת עודד פורר, אתה מפריע.

יבגני סובה: הרעש משם, ואתה מעיר פה.

מנסור עבאס: גם מצד ימין וגם מצד שמאל.

יבגני סובה: שם זה הרעש – לא פה.

מנסור עבאס: השר אקוניס.

מנסור עבאס: חבר הכנסת משה גפני גם.

עאידה תומא סלימאן: השר אקוניס, האם היית באותו לילה שבו העברנו את חוק משק המדינה?

עאידה תומא סלימאן: כי אני הולכת לספר מה היה באותו לילה לפני חודשיים-שלושה, כאשר היה צריך שאנחנו, חברי הרשימה המשותפת, שלושה מטעמנו, נישאר באותו לילה כי אתם, הקואליציה, לא התגייסתם כדי שיהיו לכם 61 קולות להצביע על חוק משק המדינה.

אופיר אקוניס: רגע, יש פה – – –

עאידה תומא סלימאן: באותו לילה עמדנו מול המצב המבזה.

עאידה תומא סלימאן: לא – – –

מנסור עבאס: חבריי חברי הכנסת, כנראה שיש משהו שמעסיק אתכם עכשיו, אבל בכל זאת יש לנו סדר-יום.

מנסור עבאס: אנא כבדו את חברת הכנסת עאידה תומא.

עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת שתחזיר לי את הזמן.

מנסור עבאס: אני אתן לך.

מנסור עבאס: אני אתן לך.

עאידה תומא סלימאן: לא, זה פשוט לא יכול להיות ככה.

קריאה: התוצאות.

עאידה תומא סלימאן: כבוד היושב-ראש – – –

יריב לוין: – – –

עאידה תומא סלימאן: לא, הם לא נתנו לי לדבר מאז שהתחלתי.

עאידה תומא סלימאן: בלגן שלם במליאה.

עאידה תומא סלימאן: אי-אפשר לשמוע את עצמי כשאני מדברת.

עאידה תומא סלימאן: תראו.

יריב לוין: חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, יש לנו פשוט את תוצאות ההצבעות.

יריב לוין: באופן טבעי, אנשים רוצים לשמוע.

עאידה תומא סלימאן: אני מבינה שיש שמחה אצל חלק, אבל אי-אפשר.

יריב לוין: זה לא עניין של שמחה.

יריב לוין: אנשים רוצים לשמוע.

יריב לוין: זה טבעי.

יריב לוין: אבל את ברשות דיבור, ואני מאפשר לך לדבר.

עאידה תומא סלימאן: אני רק מבקשת שתוסיף לי דקה, כבוד היושב-ראש.

יריב לוין: בבקשה.

עאידה תומא סלימאן: אני כמעט לא דיברתי.

עאידה תומא סלימאן: באותו לילה הצטרכנו להישאר, ואנחנו, כחברי הרשימה המשותפת, שלושה מאיתנו – אני וחברי אחמד טיבי וחבר הכנסת אוסאמה סעדי – הצבענו עם החוק, למרות שהיו לנו חששות והיה לנו חוסר בהירות על איך הולכים להשתמש בכסף שהוקצה לממשלה.

עאידה תומא סלימאן: אמרנו שזה הזמן לתת לממשלה באמת לסייע לאנשים שסובלים מהתוצאות של מגפת הקורונה מבחינה חברתית-כלכלית.

עאידה תומא סלימאן: התנהלנו באחריות מלאה, ותראו איפה אנחנו היום.

עאידה תומא סלימאן: אחרי שלושה חודשים – – –

יריב לוין: חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, אני רוצה להציע לך הצעה.

יריב לוין: בואי נעשה רגע הפסקה, אני אקריא את התוצאות – –

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה עדיף.

עאידה תומא סלימאן: פשוט שיירגעו.

יריב לוין: – – ואני אתן לך את מלוא הזמן אחר כך.

יריב לוין: בבקשה.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, קיבלנו את תוצאות ההצבעה.

יריב לוין: ראשית כול, אני מבקש להודות לחברי ועדת הספירה על העבודה שלהם – להודות למזכירת הכנסת ירדנה מלר-הורוביץ ולאלינור על כל העבודה הקשה שאתן עשיתן בעניין הזה, לעו"ד ארבל אסטרחן, שכמובן סייעה בצד המשפטי, ולעו"ד איל לב-ארי.

יריב לוין: תודה לכולם.

יריב לוין: להלן התוצאות.

יריב לוין: תחילה, בחירת שני נציגי הכנסת לוועדה לבחירת שופטים: הצביעו 119 חברי כנסת, 118 קולות כשרים, קול אחד פסול.

יריב לוין: חברת הכנסת קארין אלהרר קיבלה 47 קולות, חבר הכנסת צבי האוזר – 67 קולות, חברת הכנסת אוסנת הילה מארק – 56 קולות, חברת הכנסת איילת שקד – 43 קולות.

יריב לוין: לפיכך, נבחרו לכהן כנציגי הכנסת בוועדה לבחירת שופטים חברי הכנסת צבי האוזר ואוסנת הילה מארק.

יריב לוין: בחירת נציגי הכנסת לוועדה לבחירת דיינים: הצביעו 119 חברי כנסת, 118 קולות כשרים, קול אחד פסול.

יריב לוין: עבור חבר הכנסת ישראל אייכלר הצביעו 83 חברי כנסת, חברת הכנסת מרב מיכאלי – 66, חברת הכנסת איילת שקד – 65.

יריב לוין: לפיכך, נבחרו חברי הכנסת ישראל אייכלר ומרב מיכאלי.

יריב לוין: לוועדת המינויים לבחירת קאדים: הצביעו 119 חברי כנסת, 118 קולות כשרים, קול אחד פסול.

יריב לוין: עבור חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי – 101 קולות, נגדו – ארבעה.

יריב לוין: עבור חבר הכנסת אוסאמה סעדי, בעד – 97, נגד – חמישה.

יריב לוין: עבור חבר הכנסת מנסור עבאס, בעד – 81, נגד – עשרה.

יריב לוין: לפיכך, נבחרו לכהן כנציגי הכנסת בוועדת המינויים לקאדים חברי הכנסת מיכאל מלכיאלי, אוסאמה סעדי ומנסור עבאס.

יריב לוין: לבחירת נציגי הכנסת לוועדת המינויים לקאדים מד'הב: הצביעו 119 חברי כנסת, 118 קולות כשרים, קול אחד פסול.

יריב לוין: בעד חבר הכנסת חמד עמאר הצביעו 95, נגד – 13, ולפיכך חבר הכנסת חמד עמאר נבחר להיות נציג הכנסת בוועדת המינויים לקאדים מד'הב.

יריב לוין: אני רוצה לברך את כל הנבחרים, לאחל להם הצלחה בשליחותם ולהודות לכל חברי הכנסת על הליך בחירות הוגן, מסודר ומכובד.

יריב לוין: (קריאה שנייה וקריאה שלישית)

יריב לוין: מכאן אנחנו שבים לדיון, ואני מבקש להזמין את חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן על מנת שהיא תוכל, הפעם עם יתר קשב ובשקט, להשלים את דבריה.

עאידה תומא סלימאן: נקווה.

עאידה תומא סלימאן: נקווה.

יריב לוין: לפחות נקווה, כן.

יריב לוין: אני אתן לך אפילו שמונה דקות.

עאידה תומא סלימאן: תודה, כבוד היושב-ראש, אני מאוד מאוד מקווה – אני מברכת על התוצאות ואני מקווה מאוד שכל מי שנבחר באמת ישרת את האינטרסים של הציבור הרחב, את האינטרסים של אלה שיבואו לבתי המשפט, ואת ערכי הצדק, הדמוקרטיה והשוויון.

עאידה תומא סלימאן: כולי תקווה.

עאידה תומא סלימאן: התחלתי לדבר על אותו ערב שהעברנו את חוק משק המדינה, שבעצם לא היה עובר אם לא היו שלושת חברי הרשימה המשותפת מצביעים, אני וחבר הכנסת סעדי וחבר הכנסת טיבי, ואז באותו לילה אנחנו העלינו שתי הסתייגויות וביקשנו, והיה משא ומתן מאוד עיקש על שני נושאים.

עאידה תומא סלימאן: הנושא הראשון זה שלא יורידו את ימי הבידוד מימי המחלה של הצוותים הרפואיים וישלמו להם תשלום מלא, והדבר השני זה לשלם דמי אבטלה לבני 18 עד 20.

עאידה תומא סלימאן: האוצר, לצערי הרב, עמד על רגליו האחוריות.

עאידה תומא סלימאן: התעקשו לא לקבל את הדרישה השנייה.

עאידה תומא סלימאן: ובכל זאת, מתוך אחריות כלפי כל הנפגעים ממגפת הקורונה ומההשלכות הכלכליות-חברתיות שלה, הצבענו והעברנו את החוק.

עאידה תומא סלימאן: אבל לא שכחנו ולא נשכח ולא נוותר על הדרישה המוצדקת, שכל הצעירים שלנו – שנפגעו ועדיין נפגעים, ו-80% מהם עוד לא חזרו לעבודה תקינה ולא מקבלים שום הכנסה בתקופה הזו – שהם יקבלו את דמי האבטלה.

עאידה תומא סלימאן: יש אטימות שאי-אפשר לפסוח עליה; יש רצון אכזרי למנוע מצעירים, שכל חטאם שהם יצאו לעבוד בגיל מוקדם, לפעמים בגיל 16 ו-17 – הם שילמו ביטוח לאומי כמו כל המועסקים במדינה הזו; הם באים, לרוב, ובמיוחד באוכלוסייה הערבית, מרקע סוציו-אקונומי נמוך; הם יוצאים לעבוד או כדי לתמוך במשפחות שלהם ולפרנס אותן או כדי לצבור קצת כסף שיוכלו לשלם עבור עצמם באוניברסיטאות כדי להמשיך את ההשכלה הגבוהה.

עאידה תומא סלימאן: אבל האוצר והממשלה מתעקשים למנוע מהם קבלת דמי האבטלה באמתלה שחוק הביטוח הלאומי אומר את זה.

עאידה תומא סלימאן: החוק אומר בצורה הכי ברורה – ובעיניי בדיוק הסעיף הזה בחוק הוא סעיף גזעני, מטרתו להפלות את הצעירים הערבים, ורק את הצעירים הערבים, כי אי-אפשר להסביר את זה.

עאידה תומא סלימאן: זה אותו גיל שבו הצעירים היהודים או שהם נמצאים בישיבה ומקבלים קצבה על זה או שהם נמצאים בצבא ומקבלים הכנסה מסוימת.

עאידה תומא סלימאן: אבל הצעירים שיוצאים ועובדים כי אין להם כסף בבית, כי אין מי שיפרנס אותם – לא.

עאידה תומא סלימאן: בא החוק, חוק הביטוח הלאומי, והחריג את הצעירים בגיל 18–20 תחת שני תנאים.

עאידה תומא סלימאן: התנאי הראשון, שהצעיר הוא מפרנס יחיד, והתנאי השני הוא שיש לו ילד.

עאידה תומא סלימאן: כולנו יודעים מה אחוז הצעירים שהם במצב סוציו-אקונומי נמוך שיכולים להתחתן ומאיזו קבוצות באוכלוסייה הם אלה שבגיל 20 כבר יש להם ילד.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו יודעים שההחרגות נעשו בדיוק כדי להחריג את הצעירים היהודים, אבל הצעירים הערבים – לא, לא מגיעים להם כנראה דמי אבטלה.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לשאול אתכם: אנשים שעובדים קשה כדי להתפרנס, כדי להביא אוכל הביתה, וסוגרים בפניהם את כל הדלתות ולא נותנים להם את דמי האבטלה מהכסף שהם שילמו לביטוח הלאומי לאורך שנים, לפעמים שנתיים ולפעמים שלוש, לאן אתם רוצים שהם יידרדרו?

עאידה תומא סלימאן: לאן אתם רוצים שהם יגיעו כדי לפרנס את המשפחות בזמן הקורונה?

עאידה תומא סלימאן: כאשר אתם יודעים שבחוץ אורבות להם כל קבוצות הפשע המאורגן ומנסות לדרדר אותם להיות חיילים בארגונים האלה.

עאידה תומא סלימאן: אי-אפשר לטעון שאתם, שהממשלה רוצה כאילו תוכנית למיגור תופעת הפשיעה באוכלוסייה הערבית, ומצד שני לזרוק את הצעירים שלנו בלי שום מענק או תמיכה בתקופה קשה כזו.

עאידה תומא סלימאן: בלתי מתקבל על הדעת.

עאידה תומא סלימאן: שר הרווחה, בשאילתה ששלחתי לו, ובמכתב, ביקשתי שידון בעניין.

עאידה תומא סלימאן: יש בסמכות שר הרווחה להחריג צעירים כאלה.

עאידה תומא סלימאן: הוא מוכן והוא שוקל את זה אבל האוצר היום בוועדת הכספים שוב התעקש שהם לא רוצים לשלם לצעירים הערבים.

עאידה תומא סלימאן: זה לא מתקבל על הדעת, אתם עושים את זה בכוונה ובגישה גזענית מאוד.

עאידה תומא סלימאן: ממש לא אכפת לכם, ואתם לא מתנהגים באחריות שאנחנו התנהגנו בה כאשר הצבענו על חוק המשק הראשון.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו דאגנו לכלל האזרחים באותו רגע, והממשלה עדיין מתעקשת להתנהג בגזענות ולהוציא את הצעירים הערבים מהכלל.

עאידה תומא סלימאן: היום בוועדת הכספים הצליחה הוועדה להכניס 700 מיליון שקלים לחוק המשק לעניין הביטחון התזונתי, בזמן שיותר ויותר משפחות הולכות ומידרדרות מתחת לקו העוני ומדברות על מצב שבו הן חוסכות בהוצאות על אוכל כי אין להן מאיפה להוציא על אוכל.

עאידה תומא סלימאן: זה בעיניי הישג מאוד חשוב שדאגנו לו, ואני חייבת גם את התודה לחבר הכנסת ינון אזולאי, שהשקיע בזה הרבה עבודה.

עאידה תומא סלימאן: ינון, אני מודה לך על עניין הביטחון התזונתי.

עאידה תומא סלימאן: אבל אני מזהירה שוב, שלא יקרה לנו בעניין הביטחון התזונתי מה שקרה לנו בפיצוי על אובדן ארנונה; שהקריטריונים באמת יאפשרו את הגעת הסכום הזה לאנשים שצריכים אותו מכלל האוכלוסיות, ובעיקר מהאוכלוסייה הערבית.

עאידה תומא סלימאן: שלא יבואו אחר כך עם קריטריונים שינשלו מהאפשרות.

עאידה תומא סלימאן: תזכרו טוב מאוד: 50% מהמשפחות הערביות נמצאות מתחת לקו העוני; יותר ויותר ילדים באוכלוסייה הערבית, אין להם מה לאכול בבית.

עאידה תומא סלימאן: אז מוסיפים 700 מיליון לביטחון תזונתי – כל הכבוד, ככה זה צריך להיות.

עאידה תומא סלימאן: הלוואי והיינו מצליחים בעוד כמה וכמה סעיפים.

עאידה תומא סלימאן: אבל אני חושבת שהגיע הזמן – כאשר יפתחו את הקריטריונים ואת דרך החלוקה, שיביאו אותם ויעבירו אותם בתוך ועדת הכספים, ושזה יהיה שקוף וכל אחד מאיתנו יוכל באמת לתת את דעתו בעניין.

עאידה תומא סלימאן: לצערי הרב, חוק משק המדינה, בצורה שהוא נמצא, עלול להביא אותנו לעוד סבב של חוסר בהירות ואי-ניצול תקציבים.

עאידה תומא סלימאן: אנשים קורסים, והכסף לא מגיע אליהם.

עאידה תומא סלימאן: לכן ליבי ליבי על מי שהולך להצביע במצפון שקט על החוק הזה, שלא תפתיע אותנו הממשלה בהתנהלות מאוד דומה להתנהלות שהייתה עד היום.

מנסור עבאס: תודה, חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן.

מנסור עבאס: חבר הכנסת עופר כסיף, בבקשה.

מנסור עבאס: עשר דקות.

אופיר אקוניס: עופר, מה עוד לא אמרת כבר השבוע?

עופר כסיף: חכה.

עופר כסיף: תמתין ותדע.

עופר כסיף: אם אתה יוצא, איך תדע?

אופיר אקוניס: מי אמר שאני יוצא?

עופר כסיף: אני רק אמרתי, רק ביקשתי.

עופר כסיף: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אתמול יצא מכתב קשה מאוד של יושב-ראש ור"ה, ועד ראשי האוניברסיטאות, פרופ' רון רובין, שהסביר את התפטרותו.

עופר כסיף: היום אנחנו כבר יודעים שפרופ' אשר כהן, נשיא האוניברסיטה העברית, החליף אותו.

עופר כסיף: אני רוצה לצטט כמה חלקים מהמכתב הקשה אך מאוד מדויק.

עופר כסיף: אני חולק נמרצות ועמוקות על הדברים שאמר אתמול ידידי חבר הכנסת משה ארבל בהקשר הזה.

עופר כסיף: וכך כותב פרופ' רון רובין אתמול, כשהוא מסביר את התפטרותו: "חברי סגל וסטודנטים" – אליהם הוא פונה – – –

מנסור עבאס: חבריי חברי הכנסת.

מנסור עבאס: השר אקוניס, אני כבר הערתי לך כמה פעמים.

מנסור עבאס: חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן וינון אזולאי, בבקשה, שבו.

עופר כסיף: וכך כתב פרופ' רון רובין: חברי סגל וסטודנטים, אנו נמצאים בתקופה חסרת תקדים ואפלה מאוד.

עופר כסיף: שומרי הסף הפכו למטרה, ומערכות שחרתו על דגלן את ערכי חופש הביטוי וחופש המחשבה מותקפות השכם והערב.

עופר כסיף: התרבות, מערכת המשפט, התקשורת וההשכלה הגבוהה נמצאות תחת מתקפה מסוכנת.

עופר כסיף: "אנו עדים לניסיונות השתלטות על המדע בישראל, שמטרתם להפחיד, להחליש, לצנזר ולאפשר לאינטרסים פוליטיים להכתיב את סדר-היום של המחקר.

עופר כסיף: זוהי סכנה ברורה ומיידית למדינת ישראל ולעתיד של כולנו.

עופר כסיף: בשבועות האחרונים, תחת שרביטו של קומיסר ההשכלה הגבוהה, השר זאב אלקין" – כן, קומיסר – "אנו עדים לניסיונות שיתוק של שומרי הסף האמונים על עתיד המדע במדינת ישראל.

עופר כסיף: מדובר בשורה של צעדים, שעל האחרון שבהם התבשרנו אתמול בלילה" – קרי, שלשום – "השר אלקין החליט להזיז מתפקידה ללא נימוק את מיכל נוימן, ממלאת מקום מנכ"לית המועצה להשכלה גבוהה – קודש הקודשים שתפקידו להוות את החיץ הקריטי שבין פוליטיקה למדע.

עופר כסיף: ידענו בעבר מאבקים על חופש הביטוי ועצמאות ההשכלה הגבוהה, אך הרס חסר מורא, המונע מאינטרסים פוליטיים צרים, טרם חווינו.

עופר כסיף: תקופה קשה דורשת צעדים קשים" – אני חוזר על זה שוב: תקופה קשה דורשת צעדים קשים – "ולכן, כצעד של מחאה ומתוך תחושה של סכנה אמיתית לעתיד ההשכלה הגבוהה בישראל, החלטתי לנקוט צעד חריף שאף יושב-ראש ור"ה בעבר לא נקט – החלטתי להתפטר מתפקידי כיו"ר ור"ה.

עופר כסיף: אני תקווה כי בכך אצית את אש המרד בקרב כל הסגל האקדמי בישראל, ציבור הסטודנטים וכל אדם במדינת ישראל, שעתיד הדמוקרטיה, המדע, המחקר והחופש לחשוב יקרים לליבו".

עופר כסיף: אנחנו עומדים בפני סכנה, כמו שאמר פרופ' רובין.

עופר כסיף: אפשר לחלוק על ור"ה, ואפשר לחלוק על המובילים של ההשכלה הגבוהה, זה לגיטימי.

עופר כסיף: אבל אנחנו נמצאים, כלשונו של פרופ' רובין, בתקופה חסרת תקדים ואפלה מאוד, כי הממשלה המשוקצת הזאת, ממשלת הרשע והפשע, ממשלה אטומה ורעה – –

קריאה: – – –

עופר כסיף: – – עושה הכול כדי להשמיד את השרידים המעטים של הדמוקרטיה.

עופר כסיף: אנחנו שומעים פה כל פעם את דברי ההבל והבלע של השר אמסלם, השליח של הממשלה, שמתלהם ומתבהם כנגד כל ביקורת וכנגד כל חופש ביטוי, מדבר שטויות השכם והערב בשם הדוצ'ה מבלפור, ששולח אותו ככלבלב לרדוף אחרי המאיימים על מעונו.

עופר כסיף: והממשלה הרעה הזאת מסכנת כל דבר, משום שכפי שאמר פרופ' רובין, היא לא מעוניינת בחופש הביטוי.

עופר כסיף: היא לא מעוניינת בחופש בכלל, בחופש המחשבה.

עופר כסיף: היא מנסה למנוע אותו.

עופר כסיף: שר המים מנסה להטביע את האקדמיה.

עופר כסיף: הוא לא נמצא שם כדי לפעול למען החופש האקדמי, הסטודנטים, המדע, המחקר; לא, הוא נמצא שם כדי להשתיק.

עופר כסיף: כפי שהשר לביטחון הפנים מטרתו להשתיק את המשטרה אל מול פשעי אדונו, כך שר המים והביוב רוצה להטביע את ההשכלה הגבוהה במימיו בשם אותו אדון.

עופר כסיף: וכך אותו הדבר לגבי שרים אחרים – בתחום התרבות, המשפט.

עופר כסיף: הכול בשם ולמען האדון.

עופר כסיף: הממשלה הזאת ביד אחת לוקחת מהציבור וביד שנייה כביכול נותנת.

עופר כסיף: היא לוקחת מהציבור את פרנסתו.

עופר כסיף: לא הקורונה מונעת את הפרנסה, הממשלה מונעת את הפרנסה.

עופר כסיף: לקורונה ולנגיפים אין יכולת לקחת פרנסה ובתים, לבני האדם יש.

עופר כסיף: הממשלה הרעה הזאת, בראשותו של העבריין הנמלט, לוקחת מהציבור, מ-99% ממנו, את כל יכולת הפרנסה, את קורת הגג, את מקומות העבודה, את מקומות התרבות ומה לא.

עופר כסיף: הכול היא לוקחת ממנו.

עופר כסיף: אבל מה היא עושה כנגד זה?

עופר כסיף: לכאורה, נותנת את מה שמכונה "פיצוי פסיכולוגי".

עופר כסיף: מה זה פיצול פסיכולוגי?

עופר כסיף: בימים אחרים קראו לזה להיות בלי ולהרגיש עם.

עופר כסיף: זאת אומרת, להיות בלי אוכל אבל להרגיש שאתה חלק מהגזע העליון; להיות בלי פרנסה, אבל להרגיש שאתה חלק מהעליונות היהודית.

עופר כסיף: היום נדחתה פה הצעת חוק כנגד חוק הלאום, שמורי ורבי המנוח זאב שטרנהל הגדיר אותו בזמנו כחוק שהימנים הקיצונים ביותר באירופה לא היו מתביישים בו – או אולי כן היו מתביישים בו, כי הוא יותר גרוע.

עופר כסיף: חוק פשיסטי, והרוב פה הצביע בעדו, באווילותו וברשעותו.

עופר כסיף: אז מצד אחד לוקחים גם את קורת הגג של ההמון, ומה מספקים לו?

עופר כסיף: מספקים לו הסתה, מספקים לו, כביכול, תחושה של עליונות.

עופר כסיף: כך הממשלה הפושעת הזאת מתנהלת, וכך הראש שלה מתנהל.

עופר כסיף: אבל יש הרבה תקווה, יש הרבה תקווה כשאנחנו מסתכלים על הציבור שמתעורר ויוצא בהמוניו לרחוב.

עופר כסיף: אני רוצה מעל במה זו לברך, לשלוח את הערכתי ואת כל הכבוד למפגינים שהפגינו כנגד הממשלה הגזלנית הזאת והגזענית הזאת.

עופר כסיף: בין אם זה בירושלים, בין אם זה בתל אביב, ובין אם זה בכל מקום אחר, כי הם התקווה שיש לנו כחברה.

עופר כסיף: לא לממשלה ולגרורותיה אלא לאותם מפגינים צעירים ומבוגרים, יהודים וערבים, נשים וגברים, כל האזרחים שיוצאים כדי להפגין וכדי לדרוש צדק, וכדי לדרוש שהממשלה הזאת, ובעיקר העומד בראשה, הנאשם, יעופו ממקומם וימצאו את המקום הראוי להם באופוזיציה – וזה שעומד בראשה בבית המשפט, ובסופו, כפי שאני משער שיקרה, במעשיהו – לכך אנחנו מצפים.

עופר כסיף: והציבור הזה – אני עוד פעם קורא לציבור, כמו שקראתי כבר בעבר, אני קורא לאותו ציבור: כן, המשיכו בהפגנות, אל תיראו ואל תחתו, אל תפחדו מהבריונים ששולח הדוצ'ה מבלפור.

עופר כסיף: כי אתם – ובזכותכם ננצח.

עופר כסיף: העובדות הסוציאליות, אני שולח להן גם כן מפה ברכות, ומחזק אותן במאבק ובשביתה המוצדקת שלהן.

עופר כסיף: היום שמענו שהאחיות הכריזו שהן עתידות לצאת לשביתה ביום שני.

עופר כסיף: גם אותן אני מחזק, הן התקווה שלנו כנגד האופל שהממשלה הזאת מפילה עלינו, תודה.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת עפר כסיף.

מנסור עבאס: יעלה ויבוא חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

מנסור עבאס: יש לו זכות לדבר עד עשר דקות.

סעיד אלחרומי: תודה, אדוני היושב-ראש.

סעיד אלחרומי: חבריי חברי הכנסת, זו התוכנית הממשלתית השנייה שמגיעה בחודשים האחרונים.

סעיד אלחרומי: בגל הראשון הייתה תוכנית של 80 מיליארד שקל, מעל 80 מיליארד שקל.

סעיד אלחרומי: לא הספקנו אפילו לבקר, לבדוק מה כן בוצע, מה לא בוצע, וכבר אנחנו בתוכנית השנייה, של מעל 25 מיליארד שקל.

סעיד אלחרומי: ואם נמשיך בכל גל של קורונה שיבוא בעוד טלאי ועוד טלאי – ואני שומע שיש גם דיבור על תקציב חד-שנתי – נגיע בסופו של דבר לכמה וכמה תוכניות במהלך השנה הקרובה.

סעיד אלחרומי: כי רבותיי, הקורונה תישאר איתנו בחודשים – לפחות בשנה הקרובה, כל עוד אין חיסון.

סעיד אלחרומי: והמדיניות הזאת של טלאי על טלאי והמדיניות של לרצות את הציבור ולנסות תוכניות שיסגרו פינות פה ושם, זה לא כיוון שאפשר לעבוד איתו במגפה ובאסון בעצם שנחת, אסון עולמי, מגפת הקורונה הזאת.

סעיד אלחרומי: חשוב מאוד עכשיו – והיה ראוי להביא את זה בתקציב דו-שנתי – לחשוב בחשיבה ובראייה כוללנית, אדוני היושב-ראש, על כל מה שבחברה הישראלית, ובעצם על הקשיים שאיתם מתמודדת החברה הישראלית.

סעיד אלחרומי: רק אתמול אנחנו היינו בוועדת הפנים בדיון על העיר נצרת, כאשר דיברנו על סכום, שמהתוכנית הזאת – זה כ-1% מהתוכנית הזאת אדוני, מ-25 מיליארד; אחוז קטן, אי-אפשר לדבר עליו, אפילו.

סעיד אלחרומי: מדברים על 40 מיליון שקל להציל את העיר נצרת.

סעיד אלחרומי: ונציג האוצר עומד ואומר: נגמר הכסף, חילקנו לאילת ולטבריה והכסף נגמר.

סעיד אלחרומי: ואללה (אומר בערבית: באמת תודה לך.

סעיד אלחרומי: ) חילקו לטבריה ולאילת, והעיר נצרת, מהחשובות בישראל, עיר תיירותית, עיר חשובה במידה עולמית – לא נשאר לה כסף.

סעיד אלחרומי: אז למה מחכים, שתקרוס העיר, ש-1,800 העובדים של עיריית נצרת לא יקבלו שכר בתקופה הקרובה, לא יפנו אשפה?

סעיד אלחרומי: סך הכול הארנונה, ההכנסות העצמיות של העיר נצרת מארנונה הן כמעט 100 מיליון שקלים.

סעיד אלחרומי: 100 מיליון שקלים.

סעיד אלחרומי: המדינה הכריזה שיש הנחה בארנונת עסקים לעסקים שנפגעו, אז העיר נפגעה ובכל חודש ההכנסה העצמית של העיר נצרת יורדת, ולכן הפגיעה שלה מתמשכת, הפגיעה בעיר הזאת מתמשכת.

סעיד אלחרומי: שמענו אתמול, אדוני היושב-ראש, את זעקתו של ראש העיר, את זעקתו של עלי סלאם, אבו מהאר, שבצדק כעס על תגובתו של הרפרנט ממשרד האוצר, שבגסות רוח אמר שלא נשאר כסף לעיר נצרת.

סעיד אלחרומי: אז אני קורא שלפחות מהתוכנית הזאת, שתאושר במידת מה וכמעט בוודאות הערב, לעשות מעשה ולהציל את העיר נצרת.

סעיד אלחרומי: אדוני יושב-ראש ועדת הכספים, העיר נצרת היא עיר ואם בישראל, עיר חשובה שצריך וחשוב שתינתן לה תשומת הלב המיוחדת.

סעיד אלחרומי: אדוני היושב-ראש, הכפרים הלא-מוכרים בנגב והמצב הקשה שבו הם שרויים – הדבר המובהק שהתברר לכולם במגפת הקורונה זה המחסור בתשתיות.

סעיד אלחרומי: ילדי הכפרים הלא-מוכרים מאז 15 במרץ בעצם יצאו לחופשה ולא חזרו.

סעיד אלחרומי: המדינה הכריזה על למידה מרחוק, כאשר אחוז התלמידים בכפרים האלה, בבתי הספר האלה – יש מעל 20 בתי ספר יסודיים – שיש בהם למידה מרחוק, האחוז הוא כמעט אפסי, כמעט אפס.

סעיד אלחרומי: אני ביקשתי דיון מיוחד בוועדת המדע והטכנולוגיה: לחשוב על אמצעים טכנולוגיים, לחשוב על פתרונות איך להציל את שנת הלימודים הבאה.

סעיד אלחרומי: שנת הלימודים בעוד חודש וחצי מתחילה, שנת הלימודים הבאה, וכפי שנראה, אדוני היושב-ראש, הסיפור לא ישתנה.

סעיד אלחרומי: יכול להיות שאנחנו שוב נחזור לסיפור של למידה מרחוק, ואז בוודאות כ-100,000 תלמידים בנגב, מחציתם בכפרים הלא-מוכרים, לא יזכו לחזור לספסל הלימודים.

סעיד אלחרומי: בעצם, הם יפסידו את שנת הלימודים כמו שהם הפסידו מחצית משנת הלימודים הנוכחית.

סעיד אלחרומי: מה זה יוצר, מה זה יוצר?

סעיד אלחרומי: אנחנו בעצם יוצרים חברה שהיא יותר ענייה, חברה יותר שיש בה אחוזי פשיעה יותר גבוהים.

סעיד אלחרומי: אנחנו מדברים על עוני של כמעט 60% בחברה הבדואית.

סעיד אלחרומי: אבל החשוב ביותר הוא עניין הפשיעה, הפשיעה והתגברות הפשיעה.

סעיד אלחרומי: לאט-לאט ייכנסו גם ארגוני פשיעה, ומה שאנחנו חוזים בערים אחרות במרכז ובצפון, לצערי הרב אנחנו עלולים לראות אותו בנגב.

סעיד אלחרומי: תודה, אדוני היושב-ראש.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

מנסור עבאס: חבר הכנסת אנדרי קוז'ינוב, חמש דקות, אדוני.

אנדרי קוז'ינוב: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

אנדרי קוז'ינוב: אני אנסה לקצר, אני מבין שיש פה לחץ לא מבוטל.

אנדרי קוז'ינוב: קונקרטית לגבי החוק התקציבי, המסגרת התקציבית שעברה היום, שתעבור היום בקריאה שנייה ושלישית, היא לא מתייחסת לדבר אחד ספציפי: היא לא מתייחסת לפלח מאוד מסוים של עולים שהגיעו החל מתקופת הקורונה, קצת לפני תקופת הקורונה ותוך כדי תקופת הקורונה.

אנדרי קוז'ינוב: כי בקורונה העלייה לא מסתיימת.

אנדרי קוז'ינוב: עכשיו, היום הגיעו משרד האוצר ומשרד הקליטה לסיכום על 80 מיליון שקל סיוע לפרויקטים.

אנדרי קוז'ינוב: וגם מתוך זה, בערך 30 מיליון שקל הם סיוע לאותם עולים נזקקים שנגמר להם סל הקליטה.

אנדרי קוז'ינוב: נורא חשוב ומבורך, ועם זאת, זה פתרון זמני.

אנדרי קוז'ינוב: סל הקליטה ייגמר, הקורונה כנראה לא תיגמר.

אנדרי קוז'ינוב: לכן צריך למצוא פה משהו ארוך טווח, פתרון ארוך טווח, או בדמות של הכנסת אותם עולים שאין להם שום יכולת לעשות את תקופה האכשרה הזאת לדמי האבטלה – לבטל את תקופת האכשרה לדמי אבטלה בטווח הרחוק, כי בסופו של דבר הם לא בתנאים שווים אפילו לרכוש את חצי שנת העבודה.

אנדרי קוז'ינוב: וגם בנוסף, יש פה עוד בעיה, חיילים משוחררים: גם הם לא זכאים לאבטלה כי ביטלו להם – כלומר, לא ביטלו להם את תקופה האכשרה, לא מוכנים לבטל להם את תקופת האכשרה כך שחייל משוחרר יזכה שוב לתוספת מהפיקדון, שגם זה לא צודק.

אנדרי קוז'ינוב: לכן, בטווח הארוך של בין חצי שנה לשנה, אם כבר מוסיפים את האבטלה לשכירים, ומאריכים את זה עד יוני 2021, צריך למצוא פתרון ספציפי.

אנדרי קוז'ינוב: ל-7,000 העולים האלה, שהגיעו החל מספטמבר 2019, אין שום סיכוי למצוא עבודה ולהתקיים.

אנדרי קוז'ינוב: אגב, על פי נתוני משרד הקליטה, כ-30% מהעולים החדשים מובטלים, שזה כ-8% יותר מכלל האוכלוסייה.

אנדרי קוז'ינוב: לכן צריך למצוא פתרון מערכתי, ואני מקווה שזה יימצא.

אנדרי קוז'ינוב: תודה רבה.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת אנדרי.

מנסור עבאס: יש בקשה אחת לרשות דיבור, חבר הכנסת ינון אזולאי, בבקשה.

מנסור עבאס: לרשותך חמש דקות.

ינון אזולאי: אדוני היושב בראש, אני לא זוכר אם בירכתי אותך, אבל ברכות תמיד זה טוב, שיהיה בהצלחה ושלא תצא תקלה תחת ידך.

מנסור עבאס: אתה יכול לברך אותי על הבחירה לוועדה – – –

ינון אזולאי: אה, ברכות לבחירה לוועדה למינוי קאדים וברכות לכל הנבחרים לבחירה למינוי שופטים.

ינון אזולאי: גם לידידי מיכאל מלכיאלי, ברכות.

ינון אזולאי: ברשות אדוני היושב בראש, אדוני השר, חבריי חברי הכנסת, יושב-ראש ועדת הכספים, הרב משה גפני, האמת, אנחנו רגע לפני אישור הצעת חוק-יסוד: משק המדינה.

ינון אזולאי: אני אישית מתרגש כרגע לעמוד פה ולבשר לעם ישראל שברוך השם, דווקא ביום הזה, בימים אלה, עם כל הנגיף שנמצא ומכה כלכלית ובריאותית את עם ישראל, יש בשורה טובה.

ינון אזולאי: יושב-ראש תנועת ש"ס, התנועה שממנה אני מגיע, הרב אריה דרעי, שר הפנים, דאג, בסייעתא דשמיא, לסכום של כ-700 מיליון ש"ח להבטחת ביטחון תזונתי למשפחות מוחלשות בימים קשים אלו שהמשפחות קורסות.

ינון אזולאי: סיוע זה הוא אוויר לנשימה.

ינון אזולאי: זה כמובן בנוסף לכל סיוע שהממשלה מציעה לעצמאים.

ינון אזולאי: אבל הסיוע הזה הוא לאזרח הפשוט, לחלש, לאזרח שקוראים לו האזרח הקטן – שמבחינתי הוא האזרח הגדול – שלא פעם הוא הולך לישון רעב וילדיו רעבים; מבקשים: אבא, פרוסת לחם, ואין לו מאיפה להביא להם.

ינון אזולאי: כן, אנחנו מכירים גם את האנשים האלה, את הילדים הרעבים.

ינון אזולאי: אנחנו מכירים את זה שילד רעב לא לומד, אבל היום אנחנו יכולים, חבריי חברי תנועת ש"ס, להביט לשמיים ולומר למרן, רבנו עובדיה יוסף, זכר צדיק וקדוש לברכה: אנו מקיימים את צוואתך.

ינון אזולאי: הקמת את תנועת ש"ס בשביל אותם השקופים ואנחנו כאן בשביל לייצג אותם.

ינון אזולאי: כאשר מרן ישב שבעה על בנו הגיע שר האוצר דאז יובל שטייניץ לנחמו.

ינון אזולאי: ומרן בבכי ובתחנונים מתחנן ומבקש, ואומר לו: תרחמו על העניים, תרחמו על העניים.

ינון אזולאי: זה מה שמרן ביקש משר האוצר דאז יובל שטייניץ, שבא לנחמו.

ינון אזולאי: אבל תראו מה זה עולם קטן.

ינון אזולאי: מי אז פרסם את הידיעה הזאת?

ינון אזולאי: העיתונאי ד"ר אבישי בן-חיים, פרשן לענייני חרדים בחדשות 13.

ינון אזולאי: כן, אותו מרוקאי שרק אתמול אמרו עליו אנשים מתנשאים מהשבט הלבן: מרוקאי זבל.

ינון אזולאי: סליחה על הביטוי, אבל זה מה שאמרו על ד"ר אבישי בן-חיים אתמול.

ינון אזולאי: כן, עליו, על ד"ר אבישי בן-חיים המרוקאי.

ינון אזולאי: אבל בשבילך, ד"ר אבישי בן-חיים – אתה, אבישי בן-חיים, תהיה גאה, תהיה גאה במקום הזה, שאתה מרוקאי גאה.

ינון אזולאי: קח את זה כמחמאה.

ינון אזולאי: אנשים מקנאים בך.

ינון אזולאי: אבל אתה ידעת מה זה להרים ראש ולא להסתכל לצדדים אלא להסתכל ישר ולהגיע לאן שהגעת.

ינון אזולאי: לסיום, אני רוצה להודות, בשם מיליוני אזרחי מדינת ישראל, לשר הרב אריה דרעי, שיזם, ונלחם על כך על מנת להביא להם קצת מזור, עוד איזה משהו להשביע את נפשם הרעבה של אותם ילדים ומשפחות.

ינון אזולאי: כמובן, גם לראש הממשלה ושר האוצר, על ההבנה ועל העזרה.

ינון אזולאי: ברצוני להודות עוד לידיד מבית אבא, הרב משה גפני, יושב-ראש ועדת הכספים, על העבודה המשותפת בוועדה.

ינון אזולאי: הרב גפני, יושב-ראש ועדת הכספים, אני מודה לך על העבודה המשותפת למען כלל עם ישראל.

ינון אזולאי: ולכל חבריי, לא היה קל אבל תזכרו: יגעת ומצאת תאמין.

ינון אזולאי: זה מחובתנו בשביל האזרח.

ינון אזולאי: תודה.

מנסור עבאס: תודה, חבר הכנסת ינון אזולאי.

מנסור עבאס: יסכם את הדיון חבר הכנסת משה גפני, יו"ר ועדת הכספים.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חבר הכנסת ינון אזולאי, א.

משה גפני: אני מודה לך על התודות שאמרת לי, בסדר, והאמת היא, בלי תנועת ש"ס, אי-אפשר היה לעשות את המשבר הזה כמו שעשיתם אתמול, אנחנו לא יודעים לעשות את זה.

משה גפני: אבל בלי יהדות התורה, מה הייתם עושים?

משה גפני: היה יושב שם איזה יושב-ראש ועדת הכספים, מעביר את זה, והייתם נשארים בחוץ.

משה גפני: אז בלי יהדות התורה גם אי-אפשר.

ינון אזולאי: זה שיתוף הפעולה, זה מה שאמרתי.

משה גפני: כן, בסדר גמור.

משה גפני: אני רוצה להודות לך בהזדמנות החגיגית הזאת על שיתוף הפעולה בוועדת הכספים, אתם באמת עושים עבודה טובה.

משה גפני: אני לא יודע אם אני מועיל בזה שאני אומר את זה או שאני מזיק, אבל אני אומר את האמת.

קריאה: – – –

משה גפני: כן, אני יודע.

משה גפני: טוב, רבותיי, בהצעת החוק הזאת עשינו כמה דברים.

משה גפני: האחד, אמר את זה חבר הכנסת מיקי לוי קודם, פירטנו בחקיקה לאן הולך כל תקציב בכסף הכללי: מה הולך לדמי אבטלה, מה הולך לנושא של העצמאים, כמה כסף הולך לנושא של השכירים.

משה גפני: אנחנו יודעים בחוק, אנחנו יודעים, כל אחד, לאן הכסף הזה הולך.

משה גפני: מכיוון שאנחנו יודעים לאן הכסף הולך קבענו, בניגוד למה שהיה עד היום, שאם יש שינוי של 15% זה צריך לבוא לאישור ועדת הכספים, את הרף הזה הורדנו ל-10%.

משה גפני: אם מחליטים במשרד האוצר להעביר כסף מסעיף של אבטלה לסעיף של עצמאים או להפך, או כל שינוי אחר שבו יהיה שינוי של 10%, הם צריכים לבוא לוועדה.

משה גפני: זאת אומרת, אנחנו אישרנו בידי הכנסת, במקרה הזה בידי ועדת הכספים, את הפיקוח על מה הולכים לעשות עם הכסף, ושלא יבואו פתאום בשינוי של החלטה שהיא לא נכונה מבחינה ציבורית.

משה גפני: כשאנחנו סבורים שבמשרד האוצר החליטו לעשות דבר מסוים אבל מבחינה ציבורית זה לא נכון, תהיה לנו הסמכות לא לאשר את זה, לפקח על העבודה הזאת – מה הולכים לעשות עם הכסף הזה.

משה גפני: זה צריך להיות תחת הפיקוח שלנו.

משה גפני: הוספנו בהסכמה 700 מיליון שקל לביטחון תזונתי.

משה גפני: יש מציאות – אני עוד לא יודע מה יהיה במסיבת העיתונאים של ראש הממשלה ושר האוצר, שהם הולכים להגיד שהם נותנים כסף למשפחות, כמו שקיים במדינות אחרות במערב.

משה גפני: יש מקומות שבהם נותנים את הכסף.

משה גפני: לא בודקים כל דבר ואחרי זה עושים את החשבון, אבל נותנים לחיים להמשיך לזרום ולמפעלים להמשיך לעבוד.

משה גפני: בחוק הזה, שאנחנו אמורים לאשר הערב – אם יהיו לנו כמובן 61, בגלל שאם לא זה לא יאושר – אנחנו מוסיפים – – –

אלעזר שטרן: אני פה, אז יהיו 61.

משה גפני: יהיו 61?

משה גפני: בסדר, מה אני אגיד לך.

משה גפני: טוב שאתה פה.

משה גפני: מה היינו עושים בלעדיך?

משה גפני: לפי הסעיף הזה בחוק שאנחנו אמורים לאשר, ייתנו כסף לביטחון תזונתי לשכבות מוחלשות.

משה גפני: יזם את זה השר אריה דרעי, המשכנו את זה הלאה, וקיבלנו הסכמה לגבי הנושא הזה – קיבלנו הסכמה שזה יהיה כאן בחוק, ואנחנו חיכינו עד שתגובש ההסכמה הזאת גם עם שר המשפטים על עוד כסף בעניין הזה – והכול לנושאים חברתיים מוגדרים, שהם ברורים לחלוטין בעניין הזה.

משה גפני: אמרתי, אני לא יודע מה ראש הממשלה ושר האוצר הולכים להגיד במסיבת העיתונאים אבל הם מדברים על חלוקת כסף למשפחות, אם זה נכון, כפי שקיים במדינות מסוימות בעולם המערבי.

משה גפני: אני מבקש לומר – בסך הכול זה לא מספיק, אבל הממשלה העבירה עד היום, נדמה לי, 117 מיליארד שקל.

משה גפני: זה מיועד למאבק בנגיף הקורונה, לגרום לכך שהציבור, המשפחות, העוסקים, העצמאים, העסקים השונים – שיהיה להם סיוע, ולא להשאיר אותם בדרך הזאת שהם עלולים ליפול מבחינה כלכלית.

משה גפני: אנחנו במצב קשה.

משה גפני: אנחנו במצב קשה מבחינה בריאותית, אנחנו במצב קשה מבחינה כלכלית.

משה גפני: אנחנו לא יכולים לעשות איזושהי פעולה שתהיה פעולה של אדישות, כאילו אנחנו לא בעניין הזה.

משה גפני: אנחנו חייבים להיות אקטיביים בסיוע למשפחות השונות, בסיוע לבעלי העסקים, בסיוע לעצמאים, בסיוע לשכירים.

משה גפני: יש חלקים בציבור שאינם מקבלים דבר מכל הסיוע הזה, ואנחנו לא יכולים להמשיך בדרך הזאת.

משה גפני: לא יכול להיות שבגלל נגיף הקורונה יהיה חלק בציבור במגזרים שונים שלא יהיה לו סיוע וילדיו ירעבו ללחם.

משה גפני: אנחנו לא השלמנו את המלאכה.

משה גפני: אני דיברתי היום גם עם שר האוצר – יש חלקים בציבור שעומדים בפני שוקת כלכלית שבורה, שאין מי שיסייע להם ואין מי שיגרום לכך שלילדים שלהם או למשפחה שלהם תהיה פרנסה כלשהי, והמדינה איננה רשאית לעמוד מהצד.

מנסור עבאס: חברי הכנסת ביציע הימני, אנא לשבת.

מנסור עבאס: חבר הכנסת אוסאמה סעדי, אתה מפנה את העורף שלך.

מנסור עבאס: חבר הכנסת אחמד טיבי.

משה גפני: התורה מצווה אותנו: "וכי ימוך אחיך ומטה ידו עמך, והחזקת בו גר ותושב, וחי עמך".

משה גפני: יש מצב שבו חלקים בציבור – וזה לא משנה, "גר ותושב" יכול להיות אזרח הארץ, בן העם היהודי – יש מחויבות כלפי גר ותושב.

משה גפני: גם אלה שהם מיעוט בחברה הישראלית, יש חובה על השלטון, על המדינה, לסייע לציבורים השונים שנמצאים במצוקה כלכלית כל כך קשה בתקופה הזאת – מעבר לעניין שבו אנחנו עוסקים כל הזמן, שצריך לתת דמי אבטלה למי שזכאי לכך, שצריך לתת את המענק לעצמאים שצריכים להביא את המאזן ואת כל מה שנלווה לעניין הזה, שכירים שצריכים לשלם וצריכים להתפרנס וצריך לעזור להם.

משה גפני: אנחנו מביאים כל הזמן סדרה של חוקים, ובשבוע הבא, בעזרת השם, אנחנו נעסוק בעניין הזה באופן אינטנסיבי כדי להעביר את החוקים שנלווים לעניין הזה.

משה גפני: אמר לי שר האוצר – אמרתי קודם – – –

מנסור עבאס: חברי הכנסת, השרים, השר כץ, תוכלו, בבקשה, לשבת?

משה גפני: אמר לי היום שר האוצר – דיברתי קודם על זה שיש סיוע של 117 מיליארד שקל, נדמה לי, שמסייעים לעצמאים, לשכירים, לכל המגזרים שבהם אכן צריך לסייע.

משה גפני: יש חובה, ואנחנו עושים כל מאמץ כדי שזה יעבור כאן.

משה גפני: אתה אמרת לי, אדוני השר, שיש מגזרים שאינם נהנים מזה בכלל, הם נשארים רעבים, ולילדים שלהם אין פתרון.

משה גפני: יש מגזרים כאלה באוכלוסיות השונות בחברה הישראלית.

משה גפני: ואתה אמרת לי – ואני אמרתי את זה קודם, כשלא היית כאן, ואני אומר את זה עכשיו בנוכחותך – שתעשה כל מאמץ לסייע שלא יהיה ילד במדינת ישראל שיישאר רעב; שיהיה מצב כזה שהבית ריק; שהמציאות היא שאנחנו עוזרים לכולם אבל אנחנו משאירים אותם בצד.

משה גפני: יש עוד בעיה, האמת, שאין פה 61.

משה גפני: זאת עוד בעיה.

אופיר אקוניס: זאת הבעיה העיקרית כרגע.

משה גפני: לא הבנתי – מישהו עושה פה משהו בעניין הזה?

משה גפני: כמה דקות?

משה גפני: אדוני יושב-ראש הכנסת, יש איזו התרגשות בקהל שאני לא מודע לה כל כך.

משה גפני: אבל יש איזו התרגשות, אני רואה.

יריב לוין: אולי היא נובעת מרצון לקיים שוב את הבחירות לנציגי הכנסת לוועדות השונות.

יריב לוין: אבל זה לא יקרה.

יריב לוין: אז בהיבט הזה העניין מאחורינו.

משה גפני: לכן אני סבור שמה שנעשה עד היום, אי-אפשר לזלזל בזה או לבטל את זה במחי יד, בגלל שבאמת הועבר כסף רב.

משה גפני: יש לנו ביקורת על נושאים שונים שם.

משה גפני: למשל, 500 מיליון שקל שהיו בנושא של המענקים והסיוע למפעלים כדי להחזיר עובדים, אנחנו קיווינו שאותם 500 מיליון שקל יועברו למפעלים כאלה שהעובדים שלהם לא יצאו לחל"ת; בעיקר מפעלים קטנים, שהסתכלו לעובדים בעיניים ולא יכלו לפטר אותם; הם מכירים את העובד שנים רבות, הם מכירים את המשפחה שלו, ולא היה מענה לאותם אלה שלא פוטרו – היה רק לאלה שכן פוטרו.

משה גפני: ואנחנו קיווינו שאותם 500 מיליון שקל שנשארו במענק הזה, שאמרו שזה לא 6 מיליארד אלא 5.5 מיליארד, והיום ראש אגף התקציבים אמר בוועדת הכספים שה-500 מיליון שקל האלה יצטרפו לעוד 1.5 מיליארד שניתנו לאלה שמגיעה להם קצבה, ביטוח לאומי, עד אמצע אוגוסט.

משה גפני: היו חסרים 2 מיליארד שקל; לקחו 1.5 מיליארד מסעיפים שונים בתקציב המדינה, וה-0.5 מיליארד שקל שהיו אמורים להינתן למפעלים שלא פיטרו את העובדים נכנסו לתוך הסל התקציבי הגדול הזה, ובעצם אין את הכסף.

משה גפני: ואני פונה לשר האוצר, אני פונה למשרד האוצר: צריך למצוא תקציב, ודובר עליו בשעתו:

משה גפני: לתת סיוע לבעלי מפעלים שלא פיטרו את העובדים, והם צריכים להחזיק את המפעל ואת התקציב שמצטרף לעניין הזה.

משה גפני: להשיג תקציב לנושא של מפעלים שלא פיטרו את העובדים.

משה גפני: הרי מה יצא?

משה גפני: שאלה שפיטרו את העובדים, שהיו צריכים לקבל את המענק, הם מפעלים גדולים, שהבעלים של המפעל לא מכיר את העובד – עליזה, מה?

משה גפני: אני עכשיו מתחיל להעביר ביקורת – בסדר, יש לכם 61?

משה גפני: לא, עכשיו אני מתחיל להעביר ביקורת.

קריאה: אין 61.

משה גפני: יש?

משה גפני: אני רוצה לספר לכם – בסדר, אני מסיים, אבל יש פה מחלוקת.

אלעזר שטרן: גפני, אמרתי לך.

קריאה: – – –

אלעזר שטרן: אמרתי לך.

משה גפני: אז אני אגיד לכם משהו, הכנסת החליטה – עליזה, את מפריעה עכשיו – אדוני יושב-ראש הכנסת, אני רואה שהם לא מקשיבים לי.

משה גפני: הכנסת החליטה שכדור הארץ הוא מרובע, יש החלטה בפרוטוקול.

משה גפני: היה תיקון לחוק-היסוד: חופש העיסוק, חברת מיטראל הגישה בג"ץ, ויושב-ראש הכנסת היה אז וייס.

יריב לוין: שבח, שבח וייס.

משה גפני: שבח וייס, וזה היה ב-03:00.

משה גפני: רבין היה ראש ממשלה, והיה צריך לתקן את חוק-היסוד.

משה גפני: מאיפה יודעים שיש 61?

משה גפני: ישב פה שבח וייס, והוא אומר: אני מצביע, מי שחושב שכדור הארץ הוא מרובע, שיצביע בעד.

משה גפני: 65 חברי כנסת הצביעו בעד, ואז הוא עבר לתקן את חוק-היסוד.

משה גפני: היו לו 65.

משה גפני: אגב, אני ומרצ היינו בחוץ וגייסנו אנשים, ומרצ הצביעו נגד והיה בסדר.

יריב לוין: אני מוכרח לומר שזאת הייתה החלטה הרבה פחות בעייתית מאשר חוקי-היסוד שהתקבלו, אז אתה יודע, הכול יחסי.

משה גפני: נכון.

משה גפני: אדוני יושב-ראש הכנסת, אני מבקש שהכנסת תאשר את חוק-היסוד הזה, שיש בו סיוע לעסקים, לשכירים, לעצמאים, שיש בו סיוע לשכבות מוחלשות, וזה מופיע גם בגוף החוק, כפי שאמרתי קודם.

משה גפני: אני מבקש להצביע בעד החוק הזה ולדחות את ההסתייגויות.

משה גפני: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה לחבר הכנסת משה גפני.

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, נא לשבת.

יריב לוין: מאחר שמדובר בהצבעה על חוק-יסוד, אנחנו זקוקים, כדי שהחוק הזה יעבור, ל-61 חברי כנסת לפחות שיתמכו בסעיפי החוק בקריאה השנייה בכל אחד מהסעיפים, וכמובן בקריאה השלישית בחוק כולו.

יריב לוין: אין דרישה כזו ביחס להסתייגויות.

יריב לוין: אם כך, אנחנו עוברים להצבעה, תחילה הסתייגויות לסעיף 1, הסתייגויות של חברי הכנסת אביגדור ליברמן, עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי קונין, חמד עמאר ואלכס קושניר.

יריב לוין: אנחנו מצביעים על – – –

אלעזר שטרן: היושב-ראש, לא קיבלתי – – –

יריב לוין: אז אני אמתין עד שתקבלו את החומר למעלה, ואני מבקש שוב בפעם המי-יודע-כמה: כל הצעות החוק – כל החומר צריך להגיע למעלה.

מיקי לוי: יש, יש פה.

יריב לוין: אנחנו נמתין עד שזה יקרה.

מיקי לוי: אדוני היו"ר, יש לנו חומר, מחלקים.

יריב לוין: קיבלתם.

יריב לוין: אני יכול להמשיך, חבר הכנסת לוי?

מיקי לוי: כן.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: אם כך, אנחנו עוברים להסתייגויות לסעיף 1, הסתייגויות של חברי הכנסת שהקראתי קודם, להלן: קבוצת סיעת ישראל ביתנו.

יריב לוין: הסתייגות מס' 1, לסעיף 1, הצבעה על ההסתייגות.

יריב לוין: הצבעה מס' 22 בעד ההסתייגות – 3 נגד –62 נמנעים – 1 ההסתייגות (1) של קבוצת סיעת ישראל ביתנו לסעיף 1 לא נתקבלה.

יריב לוין: אם כך, בעד – שלושה, נגד – 62, נמנע אחד.

יריב לוין: ההסתייגות לא התקבלה.

יריב לוין: אנחנו עוברים להסתייגות 2, של קבוצת סיעת ישראל ביתנו – הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 23 בעד ההסתייגות – 2 נגד – 61 נמנעים – 2 ההסתייגות (2) של קבוצת סיעת ישראל ביתנו לסעיף 1 לא נתקבלה.

יריב לוין: שניים בעד, 61 נגד, שני נמנעים – ההסתייגות לא התקבלה.

יריב לוין: אני עובר להצבעה על הסתייגות מס' 3 – הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 24 בעד ההסתייגות – 3 נגד – 63 נמנעים – 1 ההסתייגות (3) של קבוצת סיעת ישראל ביתנו לסעיף 1 לא נתקבלה.

יריב לוין: שלושה בעד, 63 נגד, אחד נמנע.

יריב לוין: ההסתייגות לא התקבלה.

יריב לוין: אני עובר להצבעה על הסתייגות מס' 4 – הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 25 בעד ההסתייגות – 3 נגד –62 נמנעים – אין ההסתייגות (4) של קבוצת סיעת ישראל ביתנו לסעיף 1 לא נתקבלה.

יריב לוין: בעד – שלושה, נגד – 62, אין נמנעים.

יריב לוין: ההסתייגות לא התקבלה.

יריב לוין: אנחנו עוברים להצביע על הסתייגות של חבר הכנסת מיקי לוי, הסתייגות מס' 5 – הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 26 בעד ההסתייגות – 9 נגד – 63 נמנעים – אין ההסתייגות (5) של חבר הכנסת מיקי לוי לסעיף 1 לא נתקבלה.

מיקי לוי: איזו הפתעה.

יריב לוין: תשעה בעד, 63 נגד, אין נמנעים.

יריב לוין: ההסתייגות לא התקבלה.

יריב לוין: אנחנו עוברים להצבעה על ההסתייגות לחלופין, הסתייגות מס' 5 – הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 27 בעד ההסתייגות – 9 נגד – 63 נמנעים – אין ההסתייגות לחלופין של חבר הכנסת מיקי לוי לסעיף 1 לא נתקבלה.

יריב לוין: תשעה בעד, 63 נגד, אין נמנעים.

יריב לוין: ההסתייגות לא התקבלה.

יריב לוין: אנחנו עוברים להצבעה על הסתייגות מס' 6, של חברי הכנסת איימן עודה, אנטאנס שחאדה, אחמד טיבי, מנסור עבאס, עאידה תומא סלימאן, ווליד טאהא, עופר כסיף, היבה יזבק, אוסאמה סעדי, יוסף ג'בארין, סעיד אלחרומי, ג'אבר עסאקלה, סמי אבו שחאדה, סונדוס סאלח ואימאן ח'טיב יאסין – להלן: קבוצת סיעת הרשימה המשותפת.

יריב לוין: הסתייגות מס' 6 – הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 28 בעד ההסתייגות – 9 נגד – 63 נמנעים – אין ההסתייגות (6) של קבוצת סיעת הרשימה המשותפת לסעיף 1 לא נתקבלה.

יריב לוין: תשעה בעד, 63 נגד, אין נמנעים – ההסתייגות לא התקבלה.

יריב לוין: אנחנו עוברים להצבעה על הסתייגות מס' 7, של חבר הכנסת אנדרי קוז'ינוב – הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 29 בעד ההסתייגות – 5 נגד –61 נמנעים – אין ההסתייגות (7) של חבר הכנסת אנדרי קוז'ינוב לסעיף 1 לא נתקבלה.

יריב לוין: בעד – חמישה, נגד – 61, אין נמנעים.

יריב לוין: ההסתייגות לא התקבלה.

יריב לוין: אם כך, חברות וחברי הכנסת, הוסרו כל ההסתייגויות לסעיף 1, שהוא גם הסעיף היחיד בהצעת החוק.

יריב לוין: אני רק אומר שישנן עוד הסתייגויות לאחר סעיף 1, שעליהן נצביע בהמשך, אבל אנחנו עוברים עכשיו, לבקשת הממשלה, להצבעה שמית על החוק כולו, על סעיף 1 – כל החוק בקריאה השנייה.

יריב לוין: מזכירת הכנסת – – –

קריאות: – – –

מיקי לוי: – – – ממה פוחדים?

יריב לוין: אני קיבלתי בקשה מהממשלה לקיים הצבעה שמית.

יריב לוין: מבטלים?

יריב לוין: אני רק מזכיר שאם לא יהיו 61, החוק לא יתקבל.

יריב לוין: אז מבקשים הצבעה שמית או לא? אני מבקש להבין.

יריב לוין: השר המקשר, הצבעה שמית?

יריב לוין: השר המקשר, הצבעה שמית או לא?

יריב לוין: השר המקשר, הצבעה שמית.

דוד אמסלם: כן, כן.

יריב לוין: אם כך, מזכירת הכנסת, בבקשה.

ירדנה מלר-הורוביץ: (קוראת בשמות חברי הכנסת) משה אבוטבול – בעד סמי אבו שחאדה – אינו נוכח אלי אבידר – אינו נוכח יולי יואל אדלשטיין – בעד אמיר אוחנה – בעד ינון אזולאי – בעד ישראל אייכלר – בעד קארין אלהרר – אינה נוכחת סעיד אלחרומי – אינו נוכח זאב אלקין – בעד דוד אמסלם – בעד אופיר אקוניס – בעד משה ארבל – בעד גבי אשכנזי – בעד יעקב אשר – בעד אוריאל בוסו – בעד דוד ביטן – בעד רם בן ברק – אינו נוכח נפתלי בנט – אינו נוכח אורנה ברביבאי – אינה נוכחת אליהו ברוכי – בעד קרן ברק – בעד ניר ברקת – בעד יוסף ג'בארין – נמנע יאיר גולן – אינו נוכח מאי גולן – בעד איתן גינזבורג – בעד יואב גלנט – בעד

קריאות: – – –

יריב לוין: אנא, לשמור על השקט.

יריב לוין: חבר הכנסת טיבי, אי-אפשר לשמוע את המזכירה, והיא לא שומעת את התשובות.

יריב לוין: חבר הכנסת לוי, לא שומעים את המזכירה ולא שומעים את התשובות.

יריב לוין: בבקשה.

ירדנה מלר-הורוביץ: (קוראת בשמות חברי הכנסת) גילה גמליאל – בעד בנימין גנץ – אינו נוכח משה גפני – בעד עוזי דיין – בעד אבי דיכטר – בעד צבי האוזר – בעד ניצן הורוביץ – אינו נוכח צחי הנגבי – בעד יועז הנדל – בעד שרן מרים השכל – בעד מיכל וונש – בעד מכלוף מיקי זוהר – בעד תמר זנדברג – אינה נוכחת אימאן ח'טיב יאסין – אינה נוכחת מיקי חיימוביץ' – בעד אליהו חסיד – בעד ווליד טאהא – אינו נוכח בועז טופורובסקי – אינו נוכח אחמד טיבי – נמנע יוסף טייב – בעד יעקב טסלר – בעד דסטה גדי יברקן – בעד היבה יזבק – אינה נוכחת עומר ינקלביץ' – בעד משה יעלון – אינו נוכח אלי כהן – בעד יצחק כהן – בעד מאיר כהן – אינו נוכח מירב כהן – אינה נוכחת מתן כהנא – אינו נוכח ע'דיר כמאל מריח – אינה נוכחת עופר כסיף – נמנע אופיר כץ – בעד חיים כץ – אינו נוכח ישראל כץ – בעד יוראי להב הרצנו – אינו נוכח מיקי לוי – בעד אורלי לוי אבקסיס – בעד יריב לוין – בעד אביגדור ליברמן – אינו נוכח יאיר לפיד – אינו נוכח אוסנת הילה מארק – בעד פטין מולא – אינו נוכח מרב מיכאלי – אינה נוכחת יוליה מלינובסקי קונין – אינה נוכחת מיכאל מלכיאלי – בעד יעקב מרגי – בעד משולם נהרי – בעד אבי ניסנקורן – בעד בנימין נתניהו – אינו נוכח סונדוס סאלח – אינה נוכחת יואב סגלוביץ' – אינו נוכח יבגני סובה – אינו נוכח אופיר סופר – אינו נוכח בצלאל סמוטריץ' – אינו נוכח אוסאמה סעדי – נמנע גדעון סער – בעד מנסור עבאס – אינו נוכח איימן עודה – נמנע חוה אתי עטייה – בעד חמד עמאר – אינו נוכח ג'אבר עסאקלה – אינו נוכח עודד פורר – אינו נוכח יצחק פינדרוס – בעד טלי פלוסקוב – בעד אורלי פרומן – אינה נוכחת תהלה פרידמן – בעד עמיר פרץ – בעד רפי פרץ – בעד אורית פרקש הכהן – אינה נוכחת עינב קאבלה – בעד אנדרי קוז'ינוב – בעד אלכס קושניר – אינו נוכח יואב קיש – בעד אריאל קלנר – אינו נוכח שלמה קרעי – בעד מירי מרים רגב – בעד עידן רול – אינו נוכח יואל רזבוזוב – אינו נוכח יפעת שאשא ביטון – בעד אנטאנס שחאדה – נמנע יובל שטייניץ – בעד קטי קטרין שטרית – אינה נוכחת אלעזר שטרן – בעד הילה וזאן – בעד מיכל שיר סגמן – בעד עפר שלח – אינו נוכח איציק שמולי – בעד רם שפע – בעד איילת שקד – אינה נוכחת עאידה תומא סלימאן – אינה נוכחת פנינה תמנו – בעד

יריב לוין: אבקש מהמזכירה לקרוא שוב בשמות חברי הכנסת שלא הצביעו.

ירדנה מלר-הורוביץ: (קוראת בשמות חברי הכנסת) סמי אבו שחאדה – אינו נוכח אלי אבידר – אינו נוכח קארין אלהרר – אינה נוכחת סעיד אלחרומי – אינו נוכח רם בן ברק – אינו נוכח נפתלי בנט – אינו נוכח אורנה ברביבאי – אינה נוכחת יאיר גולן – אינו נוכח בנימין גנץ – אינו נוכח ניצן הורוביץ – אינו נוכח תמר זנדברג – אינה נוכחת אימאן ח'טיב יאסין – אינה נוכחת ווליד טאהא – אינו נוכח בועז טופורובסקי – אינו נוכח היבה יזבק – אינה נוכחת משה יעלון – אינו נוכח מאיר כהן – אינו נוכח מירב כהן – אינה נוכחת מתן כהנא – אינו נוכח ע'דיר כמאל מריח – אינה נוכחת חיים כץ – אינו נוכח יוראי להב הרצנו – אינו נוכח אביגדור ליברמן – אינו נוכח יאיר לפיד – אינו נוכח פטין מולא – אינו נוכח מרב מיכאלי – אינה נוכחת יוליה מלינובסקי קונין – אינה נוכחת בנימין נתניהו – אינו נוכח סונדוס סאלח – אינה נוכחת יואב סגלוביץ' – אינו נוכח יבגני סובה – אינו נוכח אופיר סופר – אינו נוכח בצלאל סמוטריץ' – אינו נוכח מנסור עבאס – אינו נוכח חמד עמאר – אינו נוכח ג'אבר עסאקלה – אינו נוכח עודד פורר – אינו נוכח אורלי פרומן – אינה נוכחת אורית פרקש הכהן – אינה נוכחת אלכס קושניר – אינו נוכח אריאל קלנר – אינו נוכח עידן רול – אינו נוכח יואל רזבוזוב – אינו נוכח קטי קטרין שטרית – אינה נוכחת עפר שלח – אינו נוכח איילת שקד – אינה נוכחת עאידה תומא סלימאן – אינה נוכחת

יריב לוין: האם יש באולם מישהו, חבר כנסת או חברת כנסת שנמצאים כאן, לא הצביעו ומעוניינים להצביע?

יריב לוין: אין.

יריב לוין: אם כך, המזכירה, אנא לסכם את התוצאות.

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת נא לשבת, כדי שמייד עם קבלת התוצאות נוכל לעבור להמשך ההצבעה.

יריב לוין: אנא לשבת, כדי שנוכל לעבור להמשך ההצבעה.

יריב לוין: אם כך, אלה תוצאות ההצבעה: 67 בעד, אין מתנגדים, שישה נמנעים.

יריב לוין: לפיכך הצעת חוק-יסוד: משק המדינה (תיקון מס' 10 והוראת שעה לשנת 2020) (תיקון מס' 2) התקבלה – לא, עדיין לא התקבלה בקריאה שנייה.

יריב לוין: סעיף 1 להצעה התקבל.

יריב לוין: אנחנו עוברים להסתייגויות לאחר סעיף 1.

יריב לוין: הסתייגות מס' 8, של חבר הכנסת מיקי לוי – הצבעה על ההסתייגות.

יריב לוין: הצבעה מס' 30 בעד ההסתייגות – 6 נגד – 64 נמנעים – אין ההסתייגות (8) של חבר הכנסת מיקי לוי אחרי סעיף 1 לא נתקבלה.

יריב לוין: בעד – שישה, נגד – 64, אין נמנעים, ההסתייגות לא התקבלה.

יריב לוין: אנחנו עוברים להצבעה על הסתייגות מס' 9.

יריב לוין: הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 31 בעד ההסתייגות – 5 נגד – 63 נמנעים – אין ההסתייגות (9) של חבר הכנסת מיקי לוי אחרי סעיף 1 לא נתקבלה.

יריב לוין: אם כן, חמישה בעד, 63 נגד, אין נמנעים.

יריב לוין: גם ההסתייגות הזאת נדחתה.

יריב לוין: אם כך, נדחו כל ההסתייגויות שלאחר סעיף 1.

יריב לוין: הצעת חוק-יסוד: משק המדינה (תיקון מס' 10 והוראת שעה לשנת 2020) (תיקון מס' 2) התקבלה בקריאה השנייה.

יריב לוין: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה השלישית.

יריב לוין: הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 32 בעד החוק –67 נגד – אין נמנעים – 3 חוק-יסוד: משק המדינה (תיקון מס' 10 והוראת שעה לשנת 2020) (תיקון מס' 2) נתקבל.

יריב לוין: בעד – 67, אין מתנגדים, שלושה נמנעים.

יריב לוין: לפיכך אני קובע שהצעת חוק-יסוד: משק המדינה (תיקון מס' 10 והוראת שעה לשנת 2020) (תיקון מס' 2) התקבלה בקריאה השלישית ונכנסה לספר החוקים.

יריב לוין: הודעה למזכירת הכנסת, בבקשה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הישיבה, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – מסקנות ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בעקבות דיון מהיר בהצעתו של חבר הכנסת אופיר כץ בנושא: קליטת עולים ביישובים מעורבים; מסקנות ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בעקבות דיון מהיר בהצעתם של חברי הכנסת מתן כהנא, סמי אבו שחאדה ואורלי פרומן בנושא: אי-הנגשת שירותי הבריאות בישראל לאוכלוסיית החירשים.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: אנחנו עוברים מכאן לנושא הבא על סדר-היום: שאילתות לשר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.

יריב לוין: אני מבקש להזמין את סגן השר משולם נהרי על מנת להשיב על השאילתות.

יריב לוין: השאילתה הראשונה היא של חברת הכנסת מאי גולן, ומספרה 66 – מאי גולן כבר הייתה, אז אנחנו עוברים לשאילתה הבאה, שהיא שאילתה מס' 49, של חבר הכנסת מיקי לוי.

יריב לוין: כותרתה: החזרת חלק מהערבויות של חברות הניקיון והשמירה שמוחזקות במשרד.

יריב לוין: חבר הכנסת לוי – אני מבין שהוא בדרך לכאן מהיציע, אני מניח.

יריב לוין: אז אנחנו נעבור לשאילתה הבאה, גם היא של מיקי לוי – ואחריה שאילתה מס' 64, אדוני סגן השר, שכותרתה: שכר עובדים סוציאליים ברשויות המקומיות, של חבר הכנסת עופר כסיף.

יריב לוין: בבקשה, חבר הכנסת כסיף.

עופר כסיף: אדוני היושב-ראש, אדוני סגן השר, חברי הכנסת, קביעת רכיבי השכר במכרזים לקבלת שירותים מהווה את ליבת המכרז והשירות שיינתן במסגרתו.

עופר כסיף: ברצוני לשאול: 1.

עופר כסיף: על בסיס אילו רכיבי שכר והנחות עבודה מתוקצב תקן של עובד או עובדת סוציאלית במכרזים ממשלתיים לקבלת שירותים במשרד הרווחה והרשויות המקומיות?

עופר כסיף: 2.

עופר כסיף: מהי העלות הממוצעת המתוקצבת בעבור כל רכיב?

עופר כסיף: 3.

עופר כסיף: מהו פירוט כלל הפרופילים הקיימים?

יריב לוין: חבר הכנסת כסיף, אתה שאלת את השאילתה הבאה כבר, מס' 65, אבל זה בסדר.

יריב לוין: אדוני סגן השר.

עופר כסיף: השאילתה השנייה לא אצלי.

יריב לוין: אבל היא קיימת, אצלנו לפחות.

משולם נהרי: מה אני צריך – – –

יריב לוין: אנא, תענה.

יריב לוין: השאילתה שהקריא חבר הכנסת כסיף היא שאילתה מס' 65: שכר העובדים הסוציאליים במכרזים.

יריב לוין: נכון, חבר הכנסת כסיף, זה מה שהקראת?

עופר כסיף: כן.

משולם נהרי: לא, הוא שאל על הרשויות המקומיות.

יריב לוין: לא, לא, לא, זאת השאילתה הקודמת.

עופר כסיף: לא, לא, זה עכשיו היה על המכרזים.

יריב לוין: כרגע מה שהוא הקריא – אני מבין שאין פה סנכרון.

יריב לוין: אדוני סגן השר, שאילתה מס' 65: שכר העובדים הסוציאליים במכרזים.

יריב לוין: בבקשה.

משולם נהרי: אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת השואל, המכרזים במכרז העבודה והרווחה מתומחרים והשירותים המבוקשים מפורטים, כך שהתחרות בין הספקים המציעים היא על איכות אספקת השירותים.

משולם נהרי: מחירי התעריפים מתעדכנים מעת לעת בהתאם לשיעור עליית השכר ועליית שיעור המדד.

משולם נהרי: חלק מרכיבי השכר במודלים השונים כולל דרישות תקינה והיקפי משרה, ולכל משרה מתוקננת השכר מתומחר ומבוצע בהתאם למודל שנקבע.

משולם נהרי: התעריפים המשולמים במסגרת מכרזי שירות נקבעים על ידי ועדת תעריפים, המשותפת למשרד העבודה והרווחה ולמשרד האוצר.

משולם נהרי: בנוסף אציין כי בחודש מרץ 2017 פורסם צו הרחבה לעובדים סוציאליים בעניין תנאי שכר והעסקה לעובדים סוציאליים המועסקים בהתקשרויות של המדינה ואשר תפקידם כעובדים סוציאליים נדרש כמפורט בהתקשרות.

משולם נהרי: לסעיף 1: בסיס השכר הינו שכר משולב הנקבע בהתאם לדרגת העובד הסוציאלי, הוותק ושנות הוותק ועל פי טבלת השכר.

משולם נהרי: מעבר לכך ניתנות תוספות שכר רוחביות.

משולם נהרי: להלן פירוט תוספות השכר הרוחביות הרלוונטיות למתח הדרגות של עובד סוציאלי ועובד סוציאלי בכיר, בהתאם לצו ההרחבה, המתומחרות במודל:

משולם נהרי: תוספת הסכם 2001 – 3.6%; תוספת הסכם 2009 – 4%; תוספות אחוזיות – 7.25%; תוספת הסכם 2011.

משולם נהרי: תוספת שקלית הסכם 2011; הסכמי מסגרת 2016; תוספת חקיקה ומעמסה – 7%; תמריץ ענפי – 5%; תוספת לעובדים עם נוער במצוקה.

משולם נהרי: מעבר לכך, להלן פירוט רכיבי שכר אישיים – תוספות עבור השכלה והתמקצעות: תוספת תואר שני M.A או דוקטור לעובד סוציאלי בכיר; שעות עבודה – עבודה נוספת ומאמץ מיוחד, משמרת שנייה לעובד סוציאלי בכיר; החזרי הוצאות, תוספת מעונות, ביגוד, דמי הבראה, קצובת טלפון, נסיעות, גמול השתלמות וכו'.

משולם נהרי: לעניין רכיבי השכר האישיים, בוצעו תחשיבים אישיים המתאימים לפרופיל הממוצע של השכר במודלים השונים.

משולם נהרי: לסעיף 2: להלן עלות שכר חודשי בש"ח לעובד סוציאלי, המתומחרת במודל לקניית שירותים במסגרות הרווחה, במחירי מרץ 2020: שנות ותק – עובד סוציאלי בכיר עם 14 שנות ותק, דרגה ו', שכר ברוטו – 10,835 שקלים, זה כולל קרן השתלמות.

משולם נהרי: שכר כולל בעלות פרטית – 13,875 שקלים; שכר כולל בעלות ציבורית – 14,600.

משולם נהרי: להלן פירוט רכיבי השכר: השכר המשולב נקבע בהתאם לדרגת העובד הסוציאלי ושנות הוותק שלו על פי טבלת השכר.

משולם נהרי: תוספות השכר הרוחביות כמפורט בסעיף 1 מסתכמות לסכומים כדלקמן: עובד סוציאלי דרגה ז', חמש שנות ותק – זה 4,083.

משולם נהרי: 47; עובד סוציאלי בכיר, דרגה ו', 14 שנות ותק – 3,931.64.

משולם נהרי: רכיבי השכר האישיים כמפורט בסעיף 1 מסתכמים לסכומים כדלקמן: עובד סוציאלי דרגה ז', חמש שנות ותק – 5,190.

משולם נהרי: 6; עובד סוציאלי בכיר, דרגה ו', 14 שנות ותק – 5,469.

משולם נהרי: לסעיף 3 – במסגרת ההתקשרויות של משרד העבודה והרווחה נקבע מודל אשר תמחור תקן עובד סוציאלי בו הינו בהתאם להגדרת סטנדרטים מקצועיים בשני פרופילים מרכזיים של דרגה וותק.

משולם נהרי: שכר העובד הסוציאלי בו מעודכן ומתוקצב בהתאם לצו ההרחבה, ועל פי ממוצעים.

משולם נהרי: 1.

משולם נהרי: פרופיל של עובדים שאינם ותיקים, אשר אופי תפקידם ואחריותם דומה לעובד סוציאלי בדרגה ז': עובדים אלה הינם בוותק ממוצע של חמש שנים.

משולם נהרי: 2.

משולם נהרי: פרופיל שני הינו של עובדים בעלי תפקיד ואחריות גבוהים יותר, הדומים לבעלי דרגה ו'.

משולם נהרי: עובדים אלה בעלי ותק ממוצע של 14 שנים.

משולם נהרי: תודה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חבר הכנסת כסיף, בתום הישיבה יש בחינה על הנתונים.

יריב לוין: אבל בינתיים אתה יכול לשאול שאלה נוספת.

יריב לוין: בבקשה.

עופר כסיף: – – – מענה על השאילתה שלי.

יריב לוין: בוודאי, מה זאת אומרת.

יריב לוין: אני מציע גם שתיקח.

יריב לוין: ישנם דפים על השולחנות, הדפים הירוקים, שתוכל להקריא אותם.

יריב לוין: אז אנא, תשאל את השאילתה – שאלה נוספת, סגן השר ישיב עליה, ואז נעבור לשאילתה השנייה.

יריב לוין: בבקשה.

עופר כסיף: תודה רבה, אדוני, על התשובה המפורטת, שאין ספק שיהיה קשה במבחן עליה שהיושב-ראש הציע.

עופר כסיף: אנחנו יודעים שהממוצע של שכר של עובד, בדרך כלל זו עובדת סוציאלית – 89% בעצם הן עובדות – הוא 5,200 שקלים; ואחרי 20 שנה – 7,800.

עופר כסיף: אנחנו יודעים שהשכר הזה – ולא בכדי יש היום את השביתה ואת המאבק של העובדות הסוציאליות, שעושות באמת עבודת קודש בתנאים לא תנאים.

עופר כסיף: השכר הזה הוא שכר רעב.

עופר כסיף: ואני רוצה לשאול: מה מתכוונת הממשלה.

עופר כסיף: מה מתכוון השר לעשות בהקשר הזה, לאור העובדה שדרישת השובתות כרגע, בין השאר, היא שיתקיים משא ומתן על רפורמה במבנה השכר.

עופר כסיף: אני יודע שהתחיל איזה סוג של משא ומתן, למרות שהוא בחיתוליו ועדיין לא הניב משהו, אבל האם אתם מתכוונים סוף-סוף לקבל לפחות את הדרישה המינימלית הזאת, לצד דרישות שלא העליתי כרגע את מהותן, לרפורמה ממשית במבנה השכר?

יריב לוין: בבקשה.

משולם נהרי: אני התייחסתי היום, אומנם בנושאים אחרים, אבל הזכרתי את הנושא של העובדים הסוציאליים.

משולם נהרי: אין ספק שצריך לבנות את השכר שלהם.

משולם נהרי: אותו דבר זה גם כן במערכת החינוך אצל המורים.

משולם נהרי: הבסיס הוא מאוד נמוך והכול זה תוספות, ולאחר מכן יש לזה גם השלכות, אחרי זה, כשפורשים.

משולם נהרי: אנחנו עושים את הכול עם האוצר כדי לשכנע את האוצר לפתוח את הסכמי השכר של העובדים הסוציאליים ולבנות שכר הגון, ושכר שנותן מענה לאתגרים ולעבודה הקשה שמתמודדים איתם העובדים הסוציאליים היום.

יריב לוין: תודה.

יריב לוין: חבר הכנסת כסיף, אנחנו עוברים לשאילתה מס' 64, שכותרתה: שכר עובדים סוציאליים ברשויות המקומיות.

יריב לוין: בבקשה.

עופר כסיף: קביעת רכיבי השכר ותקצובם מול הרשויות המקומיות מהווה את ליבת העסקת העובדים הסוציאליים, לכן חשיפתם חשובה ביותר.

עופר כסיף: 1.

עופר כסיף: על בסיס אילו רכיבי שכר והנחות עבודה מתוקצב תקן של עובד סוציאלי המועסק ברשות מקומית על ידי משרד הרווחה?

עופר כסיף: 2.

עופר כסיף: מהי העלות הממוצעת המתוקצבת בעבור כל רכיב?

עופר כסיף: 3.

עופר כסיף: מהו פירוט כלל הפרופילים הקיימים?

עופר כסיף: וזה לא דז'ה וו.

משולם נהרי: משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים מתקצב 5,595.

משולם נהרי: 32 תקני עובדים סוציאליים ברשויות המקומיות, אשר מוקצים למחלקות לשירותים חברתיים ומאוישים על ידי 5,036.91 עובדים, נכון לנתוני חודש אפריל 2020.

משולם נהרי: מדובר במנגנון דיווח חודשי מהרשויות המקומיות, אשר על פיו מועברת מדי חודש השתתפות משרדנו בשכר עובדים ל-256 רשויות מקומיות.

משולם נהרי: השתתפות המשרד בשכרם של העובדים המאיישים את התקנים המאושרים למחלקה הינה מימון 75%, כאשר את 25% הנותרים נדרשת הרשות המקומית להשלים בשיטת המצ'ינג – מימון תואם; ישנם מקרים חריגים שבהם משרד העבודה והרווחה מממן 100%.

משולם נהרי: כמו שאנחנו יודעים, בהסדרים לגבי כל התקציבים של משרד הרווחה מול הרשויות המקומיות זה 75% המשרד ו-25% הרשות המקומית.

משולם נהרי: ההשתתפות בשכר מבוססת על הסכמי השכר במשק, נתונים אישיים של העובדים המדווחים על ידי הרשות המקומית, וכן כמה רכיבים המשולמים באופן גלובלי.

משולם נהרי: השתתפות זו מועברת בהתאם לחלקיות משרתו של העובד בפועל.

משולם נהרי: העובדים ברשויות המקומיות נבחרים על פי כללים שמפורסמים על ידי משרד הפנים, וחלה עליהם חובת המכרזים בהתאם לתיאור התפקיד ודרישות המשרה המפורסמים בהוראה 2.4 בתקנון העבודה הסוציאלית ובהתאמה לתנאי השכר שנקבעו בהסכמי העבודה הנוגעים לכל תפקיד.

משולם נהרי: שכרו של עובד סוציאלי ברשות המקומית משולם על פי תנאי העבודה בשכר וההנחיות של השלטון המקומי.

משולם נהרי: לכל תפקיד דרגות אחרות, לפי לוח תפקוד שפורסם על ידי משרד האוצר, כחלק אינטגרלי מהסכם השכר 1993.

משולם נהרי: לוח התפקוד קובע את מתח דרגותיו של עובד סוציאלי בתפקיד שאותו הוא ממלא.

משולם נהרי: מתח זה מורכב מדרגת תחילה, דרגה אמצעית, ודרגת שיא.

משולם נהרי: לפי לוח זה לכל דרגה מוגדר משך שהייה מוגדר.

משולם נהרי: השכר המשולב של עובד סוציאלי ייקבע בהתאם לדרגה ולסך שנות ותק שלו.

משולם נהרי: הוותק המשולם מטעם משרד הרשויות הינו גלובלי – 17 או 19 שנים, יש גם חריגים.

משולם נהרי: להלן שתי טבלאות.

יריב לוין: זה הולך למסלול ישיר לדוקטורט.

יריב לוין: האמת היא שאפשר להעביר לו את זה בכתב.

יריב לוין: יש הרבה נתונים.

יריב לוין: סגן השר נהרי, אני חושב שאם חבר הכנסת כסיף מסכים, אז הוא פשוט יכול לקבל את זה בכתב.

עופר כסיף: כן, אני אשמח.

משולם נהרי: אין לי בעיה, אם תרצה.

משולם נהרי: אבל הייתי רוצה גם כן שהדברים יעברו לפרוטוקול.

יריב לוין: בבקשה.

יריב לוין: את זה בוודאי אני לא מונע ממך.

משולם נהרי: אני יכול להעביר ישר לפרוטוקול, בלי לקרוא.

יריב לוין: בוודאי.

יריב לוין: אנחנו נקבל אותם לפרוטוקול.

משולם נהרי: אני מבקש שהנתונים יירשמו בפרוטוקול.

יריב לוין: אנחנו נוסיף אותם לפרוטוקול.

משולם נהרי: יש את כל המספרים והכול, לפי הוותק, וכל מה שהם מקבלים.

יריב לוין: שאלה נוספת, חבר הכנסת כסיף?

יריב לוין: אין צורך.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: אם כך אנחנו עוברים לסדרת השאילתות של חברנו חבר הכנסת מיקי לוי.

יריב לוין: הראשונה שבהן – שאילתה מס' 49, שכותרתה: החזרת חלק מהערבויות של חברות הניקיון והשמירה שמוחזקות במשרד.

יריב לוין: חבר הכנסת לוי, בבקשה.

מיקי לוי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, אדוני סגן השר, משבר הקורונה פגע קשות בחברות הניקיון והשמירה, ואנחנו יודעים בדיוק מי האנשים שעובדים בחברות האלה בתפקידים האלה, כאשר עשרות מיליוני שקלים מכספן מופקדים כערבות במשרד העבודה, ושחרור חלק ממנו לעת הזו של מצוקה לטובת התזרים שלהן יוכל לסייע להן ולמנוע קריסתן ואת פיטורי עובדיהן.

מיקי לוי: אני מאוד מבקש להתחשב בבקשה שלהם בכובד ראש.

מיקי לוי: תודה.

יריב לוין: אנא, חבר הכנסת לוי, תשלים את השאילתה.

יריב לוין: יש שאלות.

מיקי לוי: כן, אבל הוספתי בעל פה.

יריב לוין: זה בסדר, אבל חשוב שמי שרואה אותנו ידע על מה סגן השר עונה.

מיקי לוי: אתה צודק, אדוני היושב-ראש.

מיקי לוי: ברצוני לשאול: 1.

מיקי לוי: האם תפעל לשחרור חלק מהערבויות, כהוראת שעה זמנית אפילו?

מיקי לוי: 2.

מיקי לוי: אם כן – מתי? 3.

מיקי לוי: אם לא – מדוע?

מיקי לוי: בבקשה.

מיקי לוי: תודה.

משולם נהרי: גובה הערבות המופקדת על ידי חברת כוח אדם נקבע בהתאם לחוק וכן בהתאם לסעיף 3 לתקנות העסקת עובדים זרים (ערובה), התשנ"ו–1996, ביחס לגובה ההוצאות בשל שכר עבודה של כל קבלן כוח אדם ושירותים.

משולם נהרי: כידוע, סעיף 3א(2) לחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ"ו–1996, קובע כי הפקדת ערבות כספית הינה אחד התנאים לקבלת רישיון לחברות הפועלות כקבלני כוח אדם וכקבלני שירותים.

משולם נהרי: כספי הערבות נועדו להבטיח את זכויות העובדים המועסקים על ידי חברות כוח אדם בעלות רישיון לשם עבודה אצל הזולת.

משולם נהרי: לתפיסת המשרד, במיוחד בעת הנוכחית חשיבותה של הערבות מקבלת משנה תוקף, שכן ברור שעובדיה של חברת כוח אדם הפועלת תחת רישיון ונקלעת לקשיים כלכליים לאור משבר הקורונה עלולים למצוא עצמם בפני שוקת שבורה בעת שייפגעו זכויותיהם, ולא יימצא מקור תקציבי להבטחת התשלומים המגיעים להם.

משולם נהרי: בעת הנוכחית משרד העבודה והרווחה אינו מוצא לנכון לפעול לשחרור ערבויות חברות השמירה והניקיון המופקדות במשרד במסגרת הוראת שעה זמנית.

משולם נהרי: יודגש כי לפי התקנות ניתן להפחית את סכום הערבות, אם מתמלא אחד התנאים הבאים – זה לא כמו שזה נשמע לך בהתחלה: 1.

משולם נהרי: כאשר מדובר בקבלן כוח אדם או קבלן שירות שהוא צד להסכם קיבוצי כאמור בסעיף 1 לחוק ההסכמים הקיבוציים.

משולם נהרי: 2.

משולם נהרי: כאשר מדובר בקבלן כוח אדם או קבלן שירות שהחזיק כדין ברישיון לפי החוק במשך חמש שנים או יותר ברציפות.

משולם נהרי: 3.

משולם נהרי: כאשר הקבלן צמצם פעילותו או שחל קיטון בהוצאותיו בגין שכר כתוצאה מצמצום מספר העובדים וסיום יחסי העבודה עימם, ובכפוף להוכחת ביצוע כלל התשלומים לעובדים שסיימו עבודתם.

משולם נהרי: לעניין הקריטריון המאפשר שחרור ערבויות קטנות וצמצום פעילות או קיטון בהוצאות שכר, אציין כי בחודשים האחרונים המינהל עשה שימוש רב יחסית באפשרות זו, כפי שאפרט להלן: 1.

משולם נהרי: בתקופה שבין ינואר ליוני 2020 שוחררה ערבות של 34 חברות אשר הודיעו למינהל על סיום פעילותן והוכיחו עמידה בהתחייבויות כלפי עובדים בסכום כולל של 2.14 מיליון.

משולם נהרי: 2.

משולם נהרי: בתקופה שבין החודשים ספטמבר 2019 למאי 2020 הקטין המינהל את ערבותן של חמש חברות לאור צמצום הוצאות השכר בהן בהיקף של 682,000 ש"ח.

משולם נהרי: 3.

משולם נהרי: בנוסף, נכון להיום נמצאות על שולחן המינהל בקשות נוספות לצמצום גובה הערבות.

משולם נהרי: 26 מתוכן הוגשו מאז חודש מרס האחרון.

משולם נהרי: מרבית הבקשות נמצאות כיום בשלבים ראשונים של המצאת מסמכים, השלמת מסמכים, תיקון ליקויים ובדיקות פנסיה.

משולם נהרי: אבהיר כי קצב בחינת הבקשות להפחתת גובה הערבות תלוי במידה רבה בחברות עצמן.

משולם נהרי: כאשר החברות משתפות פעולה ונמצא כי אכן עמדו בהתחייבויותיהן כלפי העובדים שהופסקה העסקתם, החלטה בעניינן מתקבלת יחסית במהירות – לרוב פחות מחודש משלב השלמת המסמכים על ידי החברה.

משולם נהרי: עם זאת, יודגש כי במקרים שבהם ביצע הקבלן פנייה ראשונית בבקשה להקטנת הערבות ולאחר מכן ניתק מגע ולא המציא מסמכים, מועבר הנושא להמשך טיפול ובחינה אצל הגורמים השונים במינהל, שכן הדבר מעלה חשש בכל הנוגע לעמידתו של קבלן כוח האדם בזכויות עובדיו.

מיקי לוי: תודה רבה באמת על התשובה הרחבה, אבל לא לזה התכוונתי.

מיקי לוי: צללתי לעניין, והבנתי את כל הקריטריונים שבגינם ניתן להחזיר את סכום ההפקדה של אותן חברות.

מיקי לוי: רק שים לב, אדוני סגן השר – ואני מאוד מחזיק ממך, אתה יודע את זה מהשיחות הפרטיות בינינו – שכמה חברות פשטו את הרגל, או כמה חברות הפסיקו פעילותן בגלל בעיות קשות בתזרים מזומנים.

מיקי לוי: מה שביקשתי הוא שלאותן חברות שעובדות אפשר לבוא ולמצוא פתרון מחוץ לקופסה, ובמקום להפקיד כסף מזומן, אפשר להפקיד שטרות חוב בתמורה לרכוש וכו'.

מיקי לוי: אני חושש מאוד להפסקת פעולה של שאר החברות, ואז כל המשק יסבול מזה – גם אנשים יאבדו את מקום עבודתם וגם אנחנו נסבול מחוסר חברות שייתנו שירותי ניקיון ושמירה, וכבר היום יש בעיה.

מיקי לוי: אני לא מדבר על כל הצד החוקי, שכן מחזירים כסף.

מיקי לוי: זה ברור לי לחלוטין.

מיקי לוי: תחשבו מחוץ לקופסה איך להחזיר כסף לאותן חברות שכרגע ממשיכות את פעולתן וצריכות קצת מהכסף שמופקד אצלכם כדי להמשיך לפעול – נגיד, 20%, לא הכול – בתמורה לשטרות חוב או משהו בסגנון הזה.

מיקי לוי: התשובה המלומדת שנתת לי היא בהתאם לחוק, אני לא צריך אותה.

מיקי לוי: אני צריך משהו מחוץ לקופסה, אדוני, ואודה לך אם תגיד לי רק: אני מבטיח לצלול לעניין הזה, לקחת שבוע, ובשיחות פרטיות להשיב לך דבר.

מיקי לוי: זה יספק אותי, כי אני סומך עליך.

משולם נהרי: שמעת שבכל זאת שוחררה ערבות לחברות, ויש כאלה שבדרך, אבל צריך תמיד למצוא את האיזון בין המעסיקים לבין העובדים.

מיקי לוי: אבל אדוני השר, כל ההחזרות הן בהתאם לחוק.

מיקי לוי: אני ביקשתי לפנים מהשורה – כל אלה שפיטרו עובדים, כל אלה שהפסיקו את עבודתן, כל אלה שהקטינו משכורות.

מיקי לוי: אני מדבר על חברה פעילה, חיה ונושמת, שכרגע מעסיקה אלפי עובדים, ויש לה בעיה של תזרים מזומנים.

מיקי לוי: תמצאו להחזיר לה 10%, 20%, כדי שהיא תוכל לחיות – סתם, לדוגמה, תמורת שטרות חוב.

מיקי לוי: תודה רבה.

משולם נהרי: אם יש לך חברה מסוימת ששם אתה חושב שצריך למצוא איזה פתרון מחוץ לקופסה, וכמובן שהכול במסגרת החוק – – –

מיקי לוי: יודע מה?

מיקי לוי: הרמת לי להנחתה.

מיקי לוי: אשמח מאוד לחבר ביניכם.

משולם נהרי: אשלים: ושזה יהיה במסגרת החוק.

משולם נהרי: גם מחוץ לקופסה צריך להיות – – –

מיקי לוי: חלק מהדברים זה הוראת שעה.

מיקי לוי: תחשבו.

משולם נהרי: אוקיי, בסדר, אבל צריך לעשות גם את זה שלא בניגוד לחוק.

יריב לוין: חבר הכנסת לוי, זה לא דיון.

מיקי לוי: אדוני היושב-ראש, משפט אחרון, אני מתחייב: אשמח מאוד לחבר בינך לבין שני פונים, לא יותר, כדי לא להעמיס על משרדך, כי הם מייצגים את השאר.

מיקי לוי: אם תיאות לפגוש אותם, אשמח.

משולם נהרי: אני מוכן לשמוע, לפגוש, ולראות מה האפשרויות.

מיקי לוי: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חבר הכנסת לוי, אתה יכול להישאר ליד המיקרופון, לשאילתה מס' 113, שכותרתה: תשלום כפול לביטוח לאומי בחל"ת.

מיקי לוי: הסיפור הבא באמת הוא סיפור חלם.

מיקי לוי: אני אפילו מחייך.

מיקי לוי: הובא לידיעתי כי העובדים שיוצאים לחל"ת ומקבלים דמי אבטלה מפרישים דמי ביטוח לאומי מהאבטלה – זאת לצד דרישה דומה מהמעסיקים שלהם במקביל.

מיקי לוי: כך סובל העובד מתשלום כפול לצד חשש מהאופק התעסוקתי.

מיקי לוי: מנכ"ל הביטוח הלאומי אישר לי את זה.

מיקי לוי: 1.

מיקי לוי: האם כן הדבר?

מיקי לוי: מדוע? 2.

מיקי לוי: האם אתה פועל לשינוי מצב זה?

מיקי לוי: 3.

מיקי לוי: אם כן – מתי זה ישונה ואיך? 4.

מיקי לוי: אם לא, מדוע?

מיקי לוי: משלמים פעמיים לביטוח לאומי?

יריב לוין: בבקשה.

משולם נהרי: שאלה ראשונה הייתה אם זה אכן כך ומדוע.

משולם נהרי: בהתאם להוראות סעיף 348(ד), וכן בהתאם להוראות תקנה 6 לתקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח), התשל"א–1971, חלה חובת תשלום דמי ביטוח לאומי על המבוטח שמקבל דמי אבטלה, ובמקביל חלה חובת תשלום דמי ביטוח לאומי על המעסיק בחודשיים הקלנדריים הראשונים בלבד.

משולם נהרי: מדובר בביטוח בגין שני מקורות שונים, הנותנים מענה לסוגיות שונות: המעסיק משלם במשך חודשיים בלבד על בסיס שכר עבודה רעיוני, ובכך רוכש למבוטח זכויות ביטוחיות לענפי העבודה, אבטלה, פירוקים, פשיטות רגל ואימהות.

משולם נהרי: העובד, לעומת זאת, מפריש מתוך דמי האבטלה שלו בהתאמה למעמדו האמיתי כלא עובד ולא עצמאי, ומשכך גם אין בהפרשה הזו כדי לבטח אותו בגין ענפי העבודה שפורטו לעיל.

משולם נהרי: בגין דמי הביטוח שמשלם המעסיק רוכש העובד זכויות ביטוחיות שלא היה רוכש אלמלא אותו תשלום, ובהן אבטלה, אימהות, פירוקים ופשיטות רגל.

משולם נהרי: לכן מדובר בתשלומים בגין זכויות ביטוחיות שונות, ולא בכפל תשלום.

משולם נהרי: שאלה שנייה, האם אתה פועל לשינוי מצב זה?

משולם נהרי: – לאור המשבר הרחב שפוקד את המשק הישראלי, ובהתחשב בכמות העובדים שנאלצו לצאת לחל"ת, הועלתה הצעה לתיקון חקיקה מטעם שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים והמוסד לביטוח לאומי, שתסייע ולו במעט בנטל הכלכלי עד לחלוף המשבר.

משולם נהרי: במסגרת הצעה זו מוצע כי המדינה תישא בעלות תשלום דמי הביטוח שמשלם המעסיק בחודשיים הראשונים מיום יציאת העובד לחל"ת.

משולם נהרי: אם כן, מתי זה ישונה ואיך – ההצעה נדונה בימים אלה אל מול הגורמים הרלוונטיים במשרד האוצר, והמשא ומתן, כידוע לך – היית שם, מכיר את זה מקרוב – לא פשוט.

משולם נהרי: אבל אנחנו מלאי תקווה שבסופו של דבר נוכל לקדם.

יריב לוין: שאלה נוספת, בבקשה.

מיקי לוי: אדוני, זה באמת עוול – עוד שנייה – עוול שצריך לתקן, כי זה לא – ניקח משהו תיאורטי של 100 עובדים במפעל x; זה לא שניים-שלושה עובדים שאז זה מתגלגל בתוך התזרים ובתוך החישוב הכללי באותו חודש; מדובר לצורך העניין ב-100 עובדים באותו מפעל, וזה עומס עצום, עצום, עצום, על העצמאים.

מיקי לוי: זה שווה תיקון.

מיקי לוי: אני מבקש שמשרדך ילחץ ויגיש את החוק הזה בוועדת שרים לחקיקה, שלפחות אנחנו נדע שוועדת שרים לחקיקה או האוצר דחו את החוק הצודק הזה.

משולם נהרי: טוב.

יריב לוין: תודה רבה לחבר הכנסת מיקי לוי.

יריב לוין: אנחנו עוברים לשאילתה האחרונה להיום, שאילתה מס' 105, שכותרתה: אלימות במשפחה, של חבר הכנסת אוסאמה סעדי, בבקשה.

אוסאמה סעדי: תודה, אדוני היושב-ראש.

אוסאמה סעדי: כבוד סגן השר, חבריי, מי שנשאר אחרון אחרון חביב, ותודה לכל אלה שהצביעו בעדי היום לוועדה לבחירת קאדים שרעים.

יריב לוין: ברכות.

אוסאמה סעדי: אני מבטיח שאנחנו, אני וחברי כאן, גם מנסור עבאס, בשמי ובשמו כמובן אנחנו מבטיחים שנמלא את תפקידנו נאמנה.

אוסאמה סעדי: בתקופת הקורונה חלה עלייה של יותר מ-700% במספר הדיווחים על איומים, אלימות ופשיעה בקרב כלל האזרחים במדינה, לרבות אלימות במשפחה, מה שגורם לאובדן יותר ויותר של קורבנות.

אוסאמה סעדי: ברצוני לשאול, כבוד סגן השר: 1.

אוסאמה סעדי: מהי תוכנית משרדך למניעה וטיפול בתופעת האלימות במשפחה?

אוסאמה סעדי: 2.

אוסאמה סעדי: איך משרדך מתכנן ליישם אותה?

אוסאמה סעדי: תודה.

יריב לוין: בבקשה.

משולם נהרי: חבר הכנסת אוסאמה, הנושא חשוב, כואב ובוער עוד יותר בימים אלה – מה?

מיקי לוי: אני מתנצל שאני עוזב – – –

יריב לוין: זה בסדר גמור, חבר הכנסת.

יריב לוין: תודה.

משולם נהרי: ואני רק יכול לומר לך, אוסאמה, אני יכול לומר לך שב-1999 עמדתי פה על הדוכן, והנאום הראשון שלי כחבר כנסת חדש, בהשבעה – היה פה היושב-ראש שמעון פרס, זיכרונו לברכה – הנושא היה אלימות.

משולם נהרי: משרד החינוך היה מועסק מאוד, מוטרד מאוד בכל הנושא של האלימות; אלימות בבתי הספר, כמובן שזה מתחיל משם, ואחר כך זה ממשיך הלאה, גדלים עם זה.

משולם נהרי: זה לא משהו שנעלם אם אתה לא פותר את הבעיה.

משולם נהרי: קמו ועדות וקמו הכול, ומאז ועד היום אנחנו מתמודדים עם אלימות שהולכת וגואה.

משולם נהרי: משרד העבודה והרווחה – אוסאמה, אני חייב להביא בפניך – במשרד זה אחד הנושאים הבוערים, ואני רוצה להציג בפניך חלק מהדברים שהמשרד – לא רק עושה, אלא הוא מנסה לייעל, לשפר, ואנחנו מאוד מוטרדים מהאלימות הגואה הזו שאנחנו רואים.

משולם נהרי: תופעת האלימות במשפחה היא תופעה חברתית חמורה, אשר כל רשויות המדינה מטפלות בה בנחישות.

משולם נהרי: משרד העבודה והרווחה מפעיל מגוון תוכניות ושירותים לטיפול בתופעה.

משולם נהרי: חשוב להדגיש כי העלייה במספר הדיווחים נובעת בחלקה מקמפיין ההסברה שמוביל המשרד, המעודד נפגעי אלימות לפנות לקבלת סיוע והכוונה.

משולם נהרי: אתה הקשבת, אוסאמה?

אוסאמה סעדי: כן.

משולם נהרי: הרבה פעמים, בגלל המודעות, בגלל המודעות שיש, בגלל הכלים שאתה מעמיד לרשות האנשים הנפגעים לבוא ולהתלונן, אתה מקבל תמונה יותר אמיתית ויותר גדולה לגבי אחוז האלימות.

משולם נהרי: לצערי, כיום אנו עדים לעלייה בהיקף הפניות על רקע אלימות במשפחה, מאז התפרץ לחיינו משבר נגיף הקורונה, ונערכנו לכך בהתאם: הוקם מקלט חירום בשיתוף ויצו לקליטת נשים בחירום לשבועיים, ומקלט שני ייפתח בימים הקרובים.

משולם נהרי: נוסף על כך, תגברנו את מוקד 118, מוקד מידע וסיוע ארצי של המשרד, הפועל 24/7, ועובדים סוציאליים ומוקדנים דוברי שפות ערבית, רוסית ואמהרית.

משולם נהרי: כמו כן, פיתחנו אפשרויות לפנייה שקטה אל המוקד, במספר 055-7000128.

משולם נהרי: הוקם קו ייעודי לפניות של גברים, 1218, וכן נמצא בשלב מתקדם של פיתוח קו לפניות שקטות בווטסאפ.

משולם נהרי: כמו כן, מתחילת המשבר הקורונה הוחרגו כל שירותי הטיפול באלימות במשפחה, כך שמענים בקהילה, מרכזי טיפול ברשויות המקומיות ומענים חוץ-ביתיים, מקלטי הגנה לנשים, מרכזי חירום לילדים ומרכזי ההגנה הופעלו באופן מלא גם באמצעים מקוונים מרחוק.

משולם נהרי: בנוסף, המשרד עמל בשיתוף ישראל דיגיטלית, אלכ"א ג'וינט וחברות תוכנה על פיתוח כלים דיגיטליים לאיתור וזיהוי של אלימות ומצבי סיכון.

משולם נהרי: במסגרת המהלך פותח כלי iRisk, לזיהוי ואבחון עצמי של מצבי סיכון ומצבי אלימות במשפחה.

משולם נהרי: יש את האתר הזה, זה www.irisk.co.il.

משולם נהרי: במסגרת החלטת הממשלה 1249, ובעקבות פעילותה של הוועדה הבין-משרדית למניעה וטיפול באלימות במשפחה בהובלת משרד העבודה והרווחה, הצלחנו להרחיב שירותים חיוניים, חלקם כבר פועלים בשדה וחלקם נמצאים בעיצומם של פיתוח והקמה.

משולם נהרי: הוועדה והמענים שמים דגש על טיפול ייעודי בגברים כחלק מתפיסה מערכתית לטיפול באלימות במשפחה, וכן לטיפול ייעודי בילדים החשופים לאלימות, שהוכח בכל המחקרים כקריטי למניעת אלימות עתידית, ולאזרחים ותיקים נפגעי התעללות והזנחה: הוקצו 180 תקנים חדשים של עובדים סוציאליים למאבק בתופעת האלימות במשפחה, מתוכם 60 לטיפול בגברים אלימים, 68 לטיפול בילדים חשופים לאלימות ו-50 תקנים נוספים לטיפול בתופעת האלימות כנגד אזרחים ותיקים, ו-16 תקני עו"ס משטרה.

משולם נהרי: בחודשים הקרובים עתידים להיפתח ארבעה מרכזי חירום וסיוע רב-תחומי לטיפול באלימות במשפחה, שיפעלו 24/7.

משולם נהרי: במרכזים אלה יהיו אנשי מקצוע מהמערכות השונות – רווחה, בריאות ומשטרה – ובכך יעבור הטיפול באלימות במשפחה שינוי משמעותי שיוגדר כנושא שיש לתת בו מענה מערכתי באופן מיידי.

משולם נהרי: המרכז הראשון עתיד להיפתח במחוז הצפון.

משולם נהרי: מדובר במרכז רב-מקצועי, והצוות בו יכלול עובדים סוציאליים, חוקרי אלימות במשפחה מטעם משטרת ישראל, פסיכיאטרים ואנשי ייעוץ משפטי, במטרה לספק שירות הנותן מענה הוליסטי לכל תחום האלימות במשפחה.

משולם נהרי: לאחרונה אושר סל תקציב גמיש בהיקף של 5 מיליון שקלים בשנה לסיוע חירום מיידי לנפגעות המבקשות לצאת ממעגל האלימות שאינן יוצאות למקלט ונזקקות לסיוע מיידי וצרכים בסיסיים להן ולילדיהן, על מנת לקבל כוח ואומץ לבצע את הצעד.

משולם נהרי: בנוסף תוקצבה תוספת של 59 מרכזים טיפוליים ברשויות המקומיות, הורחבו מספר המחלקות אשר נותנות מענה לטיפול באלימות במשפחה, ואלה הובילו לצמצום ברשימות ההמתנה; הורחב מערך ההכשרה לגורמי המקצוע מהמשרדים והרשויות הרלוונטיות – בריאות, משטרה, עלייה וקליטה, שב"ס, ביטחון פנים, הרשות לשיקום האסיר, שירותי הרווחה ועוד; פותח כלי להערכת מסוכנות בין-משרדי יחיד לאבחון והערכת מצבי סיכון באלימות במשפחה.

משולם נהרי: הכלי ישמש את גורמי המקצוע מהמערכות הציבוריות השונות לאבחון מצבי סיכון בין בני זוג, בין אחים, כלפי הורים ואזרחים ותיקים.

משולם נהרי: המשרד הרחיב את תוכנית עובדים סוציאליים בתחנות משטרה, שפועלת בשיתוף עם משטרת ישראל והמשרד לחיזוק קהילתי, עיר ללא אלימות, ב-16 תקני עובדים סוציאליים נוספים.

משולם נהרי: התוכנית פועלת ב-44 רשויות מקומיות ותחנות משטרה.

משולם נהרי: המשרד יוצא בקמפיין שני להעלאת המודעות והפנייה של המטופלים והמשפחות.

משולם נהרי: יוקמו ארבע דירות לגברים מורחקים; הרחבנו את הרשויות שבהן פועלת תוכנית המניעה "חברות וזוגיות ללא אלימות" בבתי ספר תיכוניים, בשיתוף עם משרד החינוך.

משולם נהרי: כל אלה מצטרפים למניפה של מענים ותוכניות שהמשרד מפעיל באמצעות הרשויות המקומיות ובאמצעות ארגונים שמפעילים מגוון רחב של תוכניות ומענים, ובהם 113 יחידות טיפוליות באלימות במשפחה במחלקות לשירותים חברתיים, שבהם מטפלים ב-16,000 פניות בשנה, בכ-7,500 נשים, ב-2,700 גברים ובכ-1,000 ילדים.

משולם נהרי: במרכזים אלה מתבצעים אבחונים, בניית דרכי הגנה מותאמות וטיפול ושיקום למשפחות הנמצאות במעגל האלימות.

משולם נהרי: המטופלים מופנים למרכזים אלה על ידי מגוון גופים ושירותים, מחלקות לשירותים חברתיים, יחידות הסיוע של בתי המשפט, תחנות משטרה, מוקד 118 של משרד הרווחה, שירותי המבחן, מערכת הבריאות, ובאופן עצמאי.

משולם נהרי: קיימים 14 מקלטים לנשים נפגעות אלימות במשפחה ולילדיהן, המטפלים ב-700 נשים מדי שנה וב-1,000 ילדים; 18 דירות מעבר לנשים יוצאות מקלט – מעבר מדורג וחזרה לחיים עצמאיים בקהילה; שני בתים טיפוליים לגברים פוגעים המצויים בחלופת מעצר או בהליך פלילי, הפועלים באחריות שירות המבחן למבוגרים, ובהם מטופלים כ-24 גברים מדי שנה.

משולם נהרי: כמו כן, מפעיל המשרד תוכניות מגוונות בקהילה: תוכנית "דף חדש" לנשים יוצאות מקלט, המסייעת להן לעמוד על הרגליים ולצאת לחיים עצמאיים מחוזקות ומלוות – תוכנית זו נותנת סיוע ל-200 נשים בשנה; תוכנית עובדים סוציאליים בתחנות משטרה, המשותפת למשטרת ישראל ולמשרדנו – מודל שהוכח כאפקטיבי ביותר לטיפול וחיזוק הקשר בין המשטרה לשירותי הרווחה בטיפול בנפגעי אלימות במשפחה – התוכנית פועלת ב-40 תחנות משטרה; תוכנית "גשרים" לטיפול בעולים על רקע אלימות במשפחה, בשיתוף משרד העלייה והקליטה, המספקת טיפול על ידי עו"סים דוברי שפות; תוכנית "חברות וזוגיות ללא אלימות", מה שהזכרתי, למניעת אלימות בזוגיות בבתי ספר תיכוניים – תוכנית שמשותפת למשרד הרווחה ולמשרד החינוך.

משולם נהרי: בנוסף פועלים כמה מנגנונים בין-משרדיים שהם חיוניים ביותר לטיפול ושמירה על רצף הטיפול באלימות במשפחה: ועדות מחוזיות עם שירות בתי הסוהר להערכת מסוכנות של אסירי אלימות במשפחה טרם יציאה לחופשה או שחרור; ועדות מחוזיות להערכת מסוכנות, בשיתוף עם משרד הבריאות ומערך בריאות הנפש; נוהל משותף עם משטרת ישראל ושירותי הרווחה – נוהל טיוב נשים מאוימות – נוהל המחייב קשר שוטף בין שירותי הרווחה למשטרה, הנוגע להגנה על נשים בסכנת חיים המוכרות למשטרה.

משולם נהרי: בנוסף, המשרד מוביל צוות בין-משרדי לבדיקת רצח נשים בידי בני זוגן, על פי החלטת הממשלה משנת 2004.

משולם נהרי: על פי נתוני הצוות, 168 נשים נרצחו בידי בני זוגן ב-15 שנים – 2004 עד 2019.

משולם נהרי: 50% מהן היו מוכרות לרווחה, אך לא בהכרח בתקופה שקדמה לרצח או על רקע תלונות על אלימות במשפחה.

משולם נהרי: מניתוח הנתונים עולה כי המשתנים המרכזיים שחוזרים על עצמם במקרי רצח על ידי בן הזוג הם פרדה, גירושים וסכסוך מתמשך לאחר הגירושים, וקושי להשלים עם הפרדה.

משולם נהרי: לסיכום, תופעה זו הוצבה במשרד העבודה והרווחה כיעד מרכזי להתמודדות עימה ולמיגורה.

משולם נהרי: לשם כך אף הורחבו התקציבים בשנים האחרונות וחודשה פעילותה של הוועדה הבין-משרדית למניעה וטיפול באלימות במשפחה בהובלת המשרד.

משולם נהרי: הוועדה המליצה על סדרה של מענים חדשניים שיש להמשיך ולפתח, כולל פעילות בתחום המניעה, ההכשרה, ההסברה והעלאת המודעות.

יריב לוין: חבר הכנסת סעדי, עכשיו יש לך באמת אתגר.

יריב לוין: אחרי תשובה כל כך מפורטת, למצוא משהו שסגן השר לא התייחס אליו בשאלה נוספת – זה אתגר.

אוסאמה סעדי: באמת, כל המוסיף גורע.

אוסאמה סעדי: אבל מכיוון שיש לנו פגישת המשך עם כבוד שר המשפטים למטה, אז לפנים משורת הדין – ונמצא פה יו"ר הוועדה המיוחדת למיגור אלימות ופשיעה – הייתי מבקש מכבוד היושב-ראש לתת לסגן היושב-ראש לשאול את השאלה הנוספת במקומי.

יריב לוין: אתה יודע, לא לפי התקנון, אבל בהתחשב בשעה אנחנו – – –

מנסור עבאס: אוקיי.

מנסור עבאס: אני אתחשב בשעה, אדוני היושב-ראש.

מנסור עבאס: קודם כול, בקשר לוועדה הבין-משרדית שהוקמה בהחלטת הממשלה, הוועדה הזאת העבירה לפני שלוש שנים לממשלה בקשה להרחיב את סמכויותיה.

מנסור עבאס: מאוד מוזר שהוועדה הזאת מוסמכת רק לדון במקרים שבהם בן הזוג רצח את אשתו, אבל אם הוא שכר מישהו לרצוח את אשתו, אז זה לא בתחום סמכותה.

מנסור עבאס: שלוש שנים, והממשלה עדיין לא הרחיבה את הסמכות של הוועדה הזאת.

מנסור עבאס: נוהל טיוב הקשר בין המשטרה לרשויות הרווחה – הנוהל טוב, אבל היישום שלו לא טוב בכלל.

מנסור עבאס: מצאנו ליקויים בקשר הזה שבין המשטרה לבין הרווחה, ולכן מפספסים מקרים רבים – – –

משולם נהרי: כגון?

מנסור עבאס: אני אומר לך – אנחנו שאלנו על תדירות המפגשים בין המשטרה לרווחה ברמת כל יישוב וכל אזור.

מנסור עבאס: שאלנו גם איך הם מגדירים את רמת המסוכנות ואם בסופו של דבר השיקול שניתן לשוטר באותה תחנת משטרה שהאישה באה אליה ורוצה עזרה ורוצה שמישהו יגן עליה.

מנסור עבאס: בסופו של דבר מוציאים אותה מחדר החקירות כדי שהיא תצא ותחזור לבית שלה בחסות נכבדי המשפחה.

מנסור עבאס: ויש עוד כל מיני אלמנטים חסרים בתוכנית המאוד-מפוארת של משרד הרווחה.

מנסור עבאס: הממשלה גם קבעה שהיא מקצה 250 מיליון שקל – – –

יריב לוין: חבר הכנסת מנסור עבאס, אנחנו לא מתחילים עכשיו את כל הדיון.

מנסור עבאס: רק הנקודה הזאת, אדוני היושב-ראש.

מנסור עבאס: 250 מיליון כל שנה.

מנסור עבאס: 250 מיליון שקל כל שנה – –

משולם נהרי: זו לא שאלה.

מנסור עבאס: – – כמה בפועל הממשלה הקצתה לתוכנית הזאת?

מנסור עבאס: אנחנו לא מגיעים לא ל-50 מיליון ולא ל-40 מיליון.

מנסור עבאס: תודה.

יריב לוין: תודה.

משולם נהרי: אתה שמעת פה תוכניות מגוונות.

מנסור עבאס: ישבתי על התוכניות ולמדתי – – –

משולם נהרי: יפה.

משולם נהרי: אני מבין מדבריך שהתוכניות הן טובות והן מצוינות – היישום צריך לעבור שיפור.

משולם נהרי: זה בסדר.

משולם נהרי: יש ועדה בשביל זה, והוועדה – זה התפקיד שלה להצביע אם יש דברים חריגים בשטח או שלא פועלים כמו שצריך ולהביא את זה בפנינו, והמשרד, כל הצוות של המשרד והצוות המקצועי, עושה את הכול ורוצה לעשות את הכול בצורה הכי טובה.

משולם נהרי: כמובן שזה בכל התחומים שיש במשרדי הממשלה, ואני מכיר את זה לא מהיום.

ינון אזולאי: עכשיו – – –

מנסור עבאס: זה עולה לנו בחיי נשים.

משולם נהרי: אתה צודק.

משולם נהרי: נושא האלימות – נתתי הקדמה.

משולם נהרי: אני יודע שהבעיה היא תמיד ביישום, אבל ככל שהוועדה מציעה למשרד ומעירה את הערותיה, המשרד סוגר איפה שיש פרצות, איפה שאפשר לתגבר – מתגבר, וכמובן מעל הכול מרחף התקציב, ואנחנו כולנו צריכים לעשות את הכול כדי שבדבר הזה יהיו כיס ולב.

משולם נהרי: גם הכיסים ייפתחו וגם הלבבות ייפתחו.

משולם נהרי: תודה.

יריב לוין: תודה רבה לסגן השר נהרי על התשובות הבאמת-מפורטות, שלכבוד לנו בהחלט – – –

ינון אזולאי: אפשר שאלה נוספת?

יריב לוין: חבר הכנסת אזולאי, אנחנו נשקול את זה.

יריב לוין: אתה יודע, עוד יהיו פה ימים יותר ארוכים – ננסה אז ליישם את זה.

יריב לוין: אבל בשלב הזה, חברות וחברי הכנסת, תם סדר-היום.

יריב לוין: הישיבה הבאה תתקיים ביום שני, כ"ח בתמוז התש"ף, 20 ביולי 2020, בשעה 16:00.

יריב לוין: ישיבה זו נעולה.