ישיבת מליאה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 53, 2020-07-13 00:00

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, היום יום שני, כ"א בתמוז התש"ף, 13 ביולי 2020.

יריב לוין: אני פותח את הישיבה.

יריב לוין: הודעה למזכירת הכנסת, בבקשה.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הכנסת, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה: הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון מס' 24 – הוראת שעה) (תיקון), התש"ף–2020.

ירדנה מלר-הורוביץ: לדיון מוקדם – החל מהצעת חוק שמספרה פ/1507/23 וכלה בהצעת חוק שמספרה פ/1548/23:

ירדנה מלר-הורוביץ: הצעת חוק הגנה על עובדים בשעת חירום (תיקון – תשלום שכר בעד היעדרות בשל ביטול יום לימודים במוסד חינוך), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק שיווי זכויות האישה (תיקון – ייצוג הולם לנשים בוועדות ציבוריות ברשויות המקומיות), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק למניעת הטרדה מינית (תיקון – הטרדת קטין), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת קארין אלהרר; הצעת חוק למניעת הטרדה מינית (תיקון – הטלת חובות לשם מניעת הטרדה מינית במוסד חינוך), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, יוסף ג'בארין, איימן עודה, עופר כסיף וג'אבר עסאקלה; הצעת חוק ליצירת תחרות והגדלת זמינות האשראי, התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת מיכל שיר סגמן, מיכאל מלכיאלי, ינון אזולאי, קטי קטרין שטרית, יואב סגלוביץ' ועופר כסיף; הצעת חוק למניעת הטרדה מינית (תיקון – הרחבת התחולה לגבי מוסד ציבורי הנותן שירות חיוני), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, איימן עודה, עופר כסיף, ג'אבר עסאקלה ויוסף ג'בארין; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – השוואת קצבת אזרח ותיק לשכר המינימום), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת סמי אבו שחאדה, אנטאנס שחאדה והיבה יזבק; הצעת חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (תיקון – שלילת זכאות לקצבאות ולפיצויי פיטורים עקב ביצוע פעילות טרור), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת עידן רול, יאיר לפיד ואיילת שקד; הצעת חוק הפקדות וזכויות סוציאליות לעצמאים (תיקוני חקיקה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חבר הכנסת עפר שלח; הצעת חוק האזרחים הוותיקים (תיקון – לחצן מצוקה לקשיש), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת טלי פלוסקוב; הצעת חוק הטבות לניצולי שואה (תיקון – זכאות למענק הטבות שנתי לבן זוג של ניצול שואה שנפטר), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת טלי פלוסקוב; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – פטור מתקופת אכשרה לחיילים משוחררים), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת אלכס קושניר, עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי קונין וחמד עמאר; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – זכאות להטבות לקטועי ידיים על פי הסכם הניידות), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת איימן עודה, עאידה תומא סלימאן, עופר כסיף, יוסף ג'בארין וג'אבר עסאקלה; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – מחלה נדירה), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת איימן עודה, עאידה תומא סלימאן, עופר כסיף, יוסף ג'בארין וג'אבר עסאקלה; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – תשלום דמי ביטוח לאומי מופחתים לסטודנט במוסד להשכלה גבוהה מחוץ לישראל), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת איימן עודה, עאידה תומא סלימאן, עופר כסיף, יוסף ג'בארין וג'אבר עסאקלה; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – דמי ביטוח מופחתים בעד עובד בעבודה מהבית), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת אורנה ברביבאי; הצעת חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד) (תיקון – בן זוג לומד), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חבר הכנסת ישראל אייכלר; הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון – דחיית תשלום בתקופת חירום) (הוראת שעה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת מיכל שיר סגמן, מיכאל מלכיאלי, אנדרי קוז'ינוב, אורלי פרומן, קארין אלהרר, עופר כסיף, עודד פורר, מיקי לוי, קטי קטרין שטרית, ניר ברקת, יואב סגלוביץ', רם בן ברק, אלכס קושניר, אופיר סופר, קרן ברק, טלי פלוסקוב, חוה אתי עטייה ובועז טופורובסקי; הצעת חוק לפיצוי עסקים בשל סגירת עסקיהם במצב חירום, התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת גדעון סער ומיכל שיר סגמן; הצעת חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד) (תיקון – הרחבת הזכאות להליכי נשיאת עוברים), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת עידן רול, יאיר לפיד, יוראי להב הרצנו, אורלי פרומן, אורנה ברביבאי, יואל רזבוזוב, יואב סגלוביץ' ובועז טופורובסקי; הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה (תיקון – הרחבת ועדת השרים), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ'; הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון – פטור ממס למלכ"רים) (הוראת שעה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חבר הכנסת אופיר סופר; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (הגדלת שיעור הזיכוי ממס בתרומה למוסד ציבורי) (הוראת שעה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חבר הכנסת אופיר סופר; הצעת חוק פינוי ההתנחלות בחברון, התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק לפדיון שבויים, חטופים ונעדרים, התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חבר הכנסת עוזי דיין; הצעת חוק פטור מתשלומים בעד ימי מילואים (תיקוני חקיקה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חבר הכנסת בועז טופורובסקי; הצעת חוק לאיחוד קווי החירום הטלפוניים, התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חבר הכנסת משה גפני; הצעת חוק זכויות החולה (תיקון – הסכמה מדעת של קטין), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת קארין אלהרר; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – פטור מתשלום דמי ביטוח לקשיש מעל גיל 80 שמשתלמת לו גמלה להבטחת הכנסה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת איימן עודה, עאידה תומא סלימאן, עופר כסיף, יוסף ג'בארין וג'אבר עסאקלה; הצעת חוק סיוע לקטינים נפגעי עבירות מין או אלימות (תיקון – טיפול נפשי לילדים נפגעי אלימות במשפחה), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה (תיקון – פשע שנאה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – זכאות לדמי אבטלה בחמשת הימים הראשונים), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת יעקב אשר ומשה גפני; הצעת חוק זיכרון השואה והגבורה – יד ושם (תיקון – הגבלות ביקורים של נציגים זרים המעורבים או תומכים בפשעים נגד האנושות, פשעי מלחמה והפרות חמורות של זכויות אדם), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת עופר כסיף, איימן עודה, אחמד טיבי, מנסור עבאס, עאידה תומא סלימאן, אוסאמה סעדי, סמי אבו שחאדה, סונדוס סאלח ואימאן ח'טיב יאסין; הצעת חוק הפיקוח על ייצוא ביטחוני (תיקון – הגבלות על ייצוא ביטחוני לכוחות ביטחון שביצעו הפרות חמורות של זכויות אדם), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת עופר כסיף, איימן עודה, אחמד טיבי, מנסור עבאס, עאידה תומא סלימאן, ווליד טאהא, אוסאמה סעדי, סעיד אלחרומי, ג'אבר עסאקלה, סונדוס סאלח, אימאן ח'טיב יאסין, עפר שלח וניצן הורוביץ; הצעת חוק החלת הריבונות של מדינת ישראל בחבלי יהודה והשומרון, התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת בצלאל סמוטריץ' וחיים כץ; הצעת חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) (תיקון – סימון מוצרי בשר בקר או עוף, ביצים ודגים מחשש לחיידקים צואתיים), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת מיקי חיימוביץ', ע'דיר כמאל מריח, תמר זנדברג ויעקב מרגי; הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון – שילוב עסקים קטנים ובינוניים במכרזים ציבוריים), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת אוסאמה סעדי, אחמד טיבי וסונדוס סאלח; הצעת חוק שיקים ללא כיסוי (תיקון – מצב חירום בשל מגפה עולמית), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת אוסאמה סעדי, אחמד טיבי וסונדוס סאלח; הצעת חוק לתיקון פקודת הראיות (הסרת חיסיון), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת איימן עודה, עאידה תומא סלימאן, עופר כסיף, יוסף ג'בארין וג'אבר עסאקלה; הצעת חוק לתיקון פקודת הראיות (הסרת חיסיון), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת קארין אלהרר; הצעת חוק איסור ניתוק מים וחשמל בתקופת הקורונה (תיקוני חקיקה) (הוראת שעה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת הילה וזאן ויעקב מרגי; הצעת חוק איסור ניתוק משירותי חשמל, מים וגז (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (תיקוני חקיקה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חבר הכנסת אופיר כץ.

ירדנה מלר-הורוביץ: עוד הונחו מסקנות הוועדה המיוחדת לעניין נגיף הקורונה החדש ולבחינת היערכות המדינה למגפות ולרעידות אדמה בעקבות דיון מהיר בהצעתם של חברי הכנסת תמר זנדברג ואוסאמה סעדי בנושא:

ירדנה מלר-הורוביץ: איחוד משפחות – בחינת נוהלי הכניסה לארץ עבור בני זוג אשר לאחד מהם אין אזרחות ישראלית וילדיהם.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

יריב לוין: תודה רבה.

בממשלה בשל: << נושא >> 1.

בממשלה בשל: כישלון ממשלת הקורונה בהתמודדות הרפואית והכלכלית שלה מול נגיף הקורונה; << נושא >>

בממשלה בשל: << נושא >> 3.

בממשלה בשל: כישלון הממשלה בטיפול בנגיף הקורונה והתפרצות הגל השני << נושא >>

יריב לוין: אנחנו עוברים להצעות אי-אמון בממשלה.

יריב לוין: ההצעה הראשונה – הצעת סיעת יש עתיד-תל"ם, שכותרתה: כישלון ממשלת הקורונה בהתמודדות הרפואית והכלכלית שלה מול נגיף הקורונה.

יריב לוין: יציג את ההצעה חבר הכנסת עפר שלח, בבקשה.

עפר שלח: תודה, אדוני.

עפר שלח: בימים האחרונים אנחנו קוראים יותר ויותר השוואות באמצעי התקשורת בין הימים האלה לימים הקשים שמי שחי בהם לא ישכח אותם, של אוקטובר 73'.

עפר שלח: כתב עמיתי לשעבר נחום ברנע: כל ממשלה והמחדל שלה; כל ממשלה ויום הכיפורים שלה.

עפר שלח: אדוני היושב-ראש, למיטב ידיעתי אתה היית בן ארבע בשנה הזאת.

יריב לוין: כן, משהו כזה.

עפר שלח: כן, בדקתי.

עפר שלח: בדקתי בוויקיפדיה.

יריב לוין: משהו כזה.

יריב לוין: אם כי יש לי איזה זיכרון מעומעם שאני – –

עפר שלח: אז זהו, אני הייתי בן 13 – – –

יריב לוין: – – שאני רואה את האנשים רצים ככה ביום כיפור.

עפר שלח: אני הייתי בן 13, ואני זוכר את הימים האלה היטב.

עפר שלח: וההשוואה הזאת, שכמובן אין מצמררת ממנה בעבור ישראלי, הולכת וקורמת לנגד עינינו איזה מציאות מצמררת לא פחות.

עפר שלח: גם אז דובר על מחדל נקודתי.

עפר שלח: כביכול, מה שקרה היה שמערכת המודיעין לא ניבאה נכון או לא העריכה נכון שפניהן של מצרים וסוריה למלחמה.

עפר שלח: הייתה חסרה ידיעת זהב אחת שהייתה מאפשרת לנו לדעת שאכן ביום הכיפורים מתחילה מלחמה, אבל בעצם מדובר במערכת שלמה שקרסה.

עפר שלח: ובימים האלה אנחנו כמובן מדברים על מערכת שלמה בכל ההקשרים שלה: ברמת מערכת הבריאות, ששנים של הרעבה וניוון מכוון על ידי ממשלות שהחליטו שאת מערכת הבריאות אפשר להפריט, שאת בריאות הציבור אפשר להפקיד בידיהם של פקידים שמסתכלים עליה דרך החור שבגרוש – המערכת הזאת עכשיו מתמודדת עם אתגר שלא היה כמוהו מבחינתה בכלים חסרים לחלוטין.

עפר שלח: ועוד יותר מזה מערכת ממשלית – מערכת ממשלית שכל הכלים שלה, בדיוק כמו אז, נוונו.

עפר שלח: כל כלי ההחלטה, מערכת קבלת ההחלטות, וכל כלי הממשל – אנחנו מגיעים איתם אל המשבר הזה כשהכלים האלה מנוונים, מוזזים הצידה, לא נעשה בהם שימוש על ידי דרג מדיני שבדיוק כמו אז מאפיינים אותו יוהרה וניתוק.

עפר שלח: היוהרה והניתוק של אז, הניתוק מהעם והניתוק מהמציאות של שלטון מפא"י של אז, שחשב שאלוהים בחרו לשלטון, באו לידי ביטוי בביטויים של אז – בדחייה של כל יוזמות מדיניות, בביטויים כמו "טוב שארם א-שייח' בלי שלום מאשר שלום בלי שארם א-שייח'", באמירות כמו "מעולם לא היה מצבנו טוב יותר".

עפר שלח: הנתק של היום בא לידי ביטוי בראש ממשלה שהודיע לנו שהעולם כולו מסתכל רק עלינו ומחקה רק אותנו; שמכל העולם מתקשרים אלינו כדי לדעת איך אנחנו ניצחנו את הקורונה; שהכלכלה שלנו מצוינת והמצב שלנו מצוין, והינה אנחנו יכולים ללכת לעשות חיים.

אביגדור ליברמן: גן עדן.

אביגדור ליברמן: גן עדן.

עפר שלח: גן עדן.

עפר שלח: לא, זה שלטון אחר, איווט.

עפר שלח: זה יהיה בהמשך.

עפר שלח: מי שיצא נגד השלטון – אתה, כשהיית בן שנתיים, אדוני היושב-ראש – אני מצטער שאני מזכיר כל פעם את הגילים האלה – היו הפגנות הפנתרים השחורים, וראש הממשלה דאז אמרה על הפנתרים השחורים שהם לא נחמדים.

עפר שלח: בשפה של היום, מי שיוצא נגד השלטון ומבקר אותו הוא חמוץ, הוא לא רואה את המציאות, הוא רואה איזו מין משהו – במקום מחלפים הוא רואה פקקים.

עפר שלח: הוא לא רואה את המציאות המופלאה של שלטון נתניהו אלא רק את החמיצות שלו.

עפר שלח: כשהשלטון הזה, המנותק, הלא-מחובר למציאות, היהיר, פוגש את המציאות כמו שהיא, אוחזים אותו פניקה ופיק ברכיים.

עפר שלח: אז זה בא לידי ביטוי בקריסה המוחלטת של שר הביטחון המהולל ביום הכיפורים, בראש ממשלה שלא ידע איך מתמודדים בכלל עם המצב ושאלה את עצמה מה אומרים הגנרלים.

עפר שלח: הפעם זה בא לידי ביטוי בזה שאנחנו רואים מתחילת המשבר הזה את ראש הממשלה מנהל אותו לא עם המערכות הקיימות שנועדו בדיוק למשבר כזה – הרשויות המקומיות, משטרת ישראל, קופות החולים, רשות החירום הלאומית, שנוונה לחלוטין בשנים שלפני המשבר הזה, פיקוד העורף, כל הכלים שיש לממשלה להתמודד עם חירום – וכמובן לא בניהול מרכזי של אופרציה שיושבת בחדר אחד, שמוביל אותה אדם שיודע להפעיל מערכות ותחת ידו ומסביבו נמצאים נציגי כל המשרדים – משרד האוצר, משרד הבריאות, משרד הרווחה, הרשויות המקומיות, המגזרים המיוחדים – וביחד הם מנהלים את המשבר.

עפר שלח: כמו אז כן עכשיו, השליט חושב שהוא יודע הכול, השליט חושב שהוא ינהל את זה לבד, ואז, כשהוא לא מצליח לנהל את זה לבד, הוא נכנס לפניקה ומאבד כיוון.

עפר שלח: לצערנו, כמו אז, האסון, המכה, נוגעת בכל בית.

עפר שלח: אז היו למעלה מ-2,500 הרוגים ו-10,000 פצועים.

עפר שלח: כל אדם בגילי הכיר אח גדול, אב שלא חזר מהמלחמה.

עפר שלח: האסון של היום הוא מאות אלפי מובטלים שמסתכלים עכשיו ורואים שבניגוד לתקוות שהיו להם בהתחלה, האבטלה שמצפה להם היא ארוכת ימים.

עפר שלח: כל מה שהממשלה מציעה להם זה לא מנגנונים של חזרה לעבודה, זה לא דרך להניע את הכלכלה ככה שבעוד חודש או חודשיים או חצי שנה הם ימצאו עבודה.

עפר שלח: במקרה הטוב זה פיצוי קטן, לא מספק; במקרה הלא-טוב שום תרופה לעסק שלהם שקרס, לעשרות אלפי עסקים שלצערנו יקרסו בחודשים הקרובים, ואין שום דרך שהממשלה מציעה להם כדי להציל אותם.

עפר שלח: כמו אז, האנשים שהזהירו, האנשים שהציעו דרכים אחרות לפעול – לא הקשיבו להם.

עפר שלח: מתחילתו של המשבר הזה אני אומר את זה, כמי שהיה יו"ר ועדת הקורונה.

עפר שלח: גם הבאנו חלק מהאנשים האלה לבוא לדבר בפנינו בוועדה.

עפר שלח: היו אנשים שהציעו מודלים אחרים – גם מודלים להנהגה, גם מודלים למידע.

עפר שלח: עד היום – היום, בדיון שהיה בוועדה לביקורת המדינה שעסק במערכת הרפואית שוב נודע לנו, ולא לתדהמתנו, שאין שום מידע – אף אחד לא יודע על הנגיף שום דבר שלא ידענו קודם.

עפר שלח: אף אחד לא יודע על התפשטות המחלה.

עפר שלח: אנחנו מגששים באפלה כבר חמישה חודשים.

עפר שלח: כמו אז כן עכשיו, ההנהגה הייתה יהירה מכדי להקשיב להם.

עפר שלח: כמו אז – חברי אלי אבידר, אתה ודאי זוכר – אנשים אומרים: איך יכול להיות?

עפר שלח: איך אתה מסביר שיש כזאת ביקורת וכזאת אי-שביעות רצון אבל בנימין נתניהו מוביל בסקרים?

עפר שלח: הרי זאת ההוכחה שבנימין נתניהו מוביל את המהלך.

עפר שלח: אז אני מזכיר למי שלא זוכר: בדצמבר 73' המערך בראשות גולדה מאיר ניצח בבחירות.

עפר שלח: אתה זוכר כמה מנדטים הם קיבלו, אלי?

עפר שלח: 51 מנדטים.

עפר שלח: הלוואי על כל אחד מאיתנו, נכון?

עפר שלח: למה?

עפר שלח: מפני שלוקח זמן להבין את גודל המחדל; לוקח זמן מפני שאנשים מנסים להיאחז בשלטון הקיים ולהגיד: אולי הוא עוד יוכל לפתור את זה.

עפר שלח: אבל בפברואר 1974 יצא איש אחד, מוטי אשכנזי שמו, מפקד מעוז בודפשט, המעוז שלא נפל בתעלת סואץ, ונעמד מול משרד ראש הממשלה, לא רחוק מכאן, עם שלט: שהאחראים ישלמו את המחיר.

עפר שלח: אגב, בדקתי, קראתי על זה היום – את זה לא זכרתי מאז.

עפר שלח: משה דיין ביקש לפגוש אותו, את אשכנזי, ואמר לו מה שאומרים היום – מה שאתם אומרים, אדוני היושב-ראש: תוצאות הבחירות, אמר לו דיין, מוכיחות שאתה טועה ואני צודק, העם איתנו.

עפר שלח: כולנו יודעים איך זה נגמר.

עפר שלח: באפריל 1974 נפלה הממשלה, מפני שכמו אז, כשהעם מבין מה קורה, כשעיניו נפקחות אל מול המכה שהוא עצמו, הציבור, ספג, אל מול החידלון של השלטון, אל מול היהירות שהתרסקה, בסופו של דבר אף אחד לא יוכל לעצור את גלי הזעם, אף אחד לא יוכל לעצור את המחאה, אף אחד לא יעצור את השינוי הפוליטי.

עפר שלח: המחאה של אשכנזי התחילה כמפגין בודד ונגמרה עם עשרות אלפי מפגינים ועם שלטון שנפל.

עפר שלח: וכמו אז, אדוני היושב-ראש, ב-1974 גולדה התפטרה אבל המערך לא ירד מהשלטון, אבל ב-1977 – ואת זה אתה בוודאי זוכר, בטח הייתה חגיגה גדולה אצלך בבית – הושלם המהפך.

עפר שלח: החדשות – השינוי הגדול הוא שהפעם זה לא ייקח שלוש שנים.

עפר שלח: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה לחבר הכנסת עפר שלח.

יריב לוין: אנחנו עוברים להנמקת הצעת האי-אמון מטעם סיעות ישראל ביתנו וימינה, הצעת אי-אמון שכותרתה: כישלון הממשלה בניהול משבר הקורונה והרס הכלכלה הישראלית.

יריב לוין: יציג את ההצעה חבר הכנסת אביגדור ליברמן, בבקשה.

אביגדור ליברמן: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, כנסת נכבדה, אני וחבריי שואלים את עצמנו כל יום שתי שאלות:

אביגדור ליברמן: איך מתגברים על נגיף הקורונה ואיך יוצאים מהמשבר הכלכלי.

אביגדור ליברמן: אני חושב שלגבי נגיף הקורונה אמרנו את זה כבר לא פעם, וזה הדבר הכי הגיוני: לרכז, להעביר את כל הנושא של טיפול בקורונה לגורם אחד, גורם אחד שירכז, יתאם ויתכלל את כל האירוע הזה.

אביגדור ליברמן: עם כל הכבוד למשרד הבריאות, משרד הבריאות זה גוף שהוא בעיקר רגולטור, הוא מעולם לא עסק בניהול.

אביגדור ליברמן: אני עברתי הרבה שנים בממשלה.

אביגדור ליברמן: משרד הבריאות זה גוף שעוסק קודם כול ברגולציה.

אביגדור ליברמן: הגוף היחידי שמסוגל וחייב לקחת אחריות זה צה"ל, כי לצה"ל יש כל המרכיבים.

אביגדור ליברמן: יש קודם כול פיקוד העורף, שזה תפקידו.

אביגדור ליברמן: אנחנו ראינו איך פיקוד העורף מטפל גם ביישובים חרדיים וגם ביישובים הערביים.

אביגדור ליברמן: דבר שני, לצה"ל כמובן יש מינהל הרכש, מנה"ר, שמסוגל לעשות כל מה שצריך מבחינת הרכש של המרכיבים שחסרים לנו.

אביגדור ליברמן: לצה"ל יש לגיבוי את חר"פ, חיל רפואה, וגם ראש הממשלה והמועצה לביטחון לאומי הבינו שרק אמ"ן יכול לרכז את כל הנתונים, לכן הקימו במסגרת אמ"ן את מרכז המידע והידע הלאומי למערכה בקורונה.

אביגדור ליברמן: אין דבר יותר הגיוני מלהעביר את כל האחריות לצה"ל.

אביגדור ליברמן: למה זה לא קורה ולמה זה גם לא יקרה?

אביגדור ליברמן: זה לא קרה וזה גם לא יקרה כי ראש הממשלה נתניהו לא מוכן להעביר שליטה לאף אחד.

אביגדור ליברמן: הוא רוצה לשלוט כל הזמן בסדר-היום, הוא רוצה להופיע בטלוויזיה, הוא רוצה לדברר, הוא רוצה להיות הדובר, הוא רוצה להיות הכול, ולכן הוא לעולם לא יעביר את השליטה ואת ניהול המשבר לצה"ל, למרות שזה האינטרס הציבורי המחייב.

אביגדור ליברמן: אבל האינטרס הציבורי ממש לא מעניין את נתניהו.

אביגדור ליברמן: לנתניהו יש רק אינטרסים אישיים.

אביגדור ליברמן: ראינו את זה עכשיו – ראינו את ראש ממשלתנו מר בנימין נתניהו מתעסק בהחזרי המס, בהטבות למיניהן.

אביגדור ליברמן: אותו נתניהו, שרץ כל שנייה לטלוויזיה כדי שחס וחלילה מילימטר של קרדיט לא יברח ממנו – מאז פרוץ משבר הקורונה נתניהו הופיע בתקשורת ונתן 14 הצהרות.

אביגדור ליברמן: 14 הצהרות.

אביגדור ליברמן: לא ויתר על אף אחת.

אביגדור ליברמן: ולכן, גם כשאתה שואל אותי מה קורה עם משרד האוצר, מה קורה עם תוכניות כלכליות, למה שר האוצר לעולם לא מופיע לבד ולא מציג את התוכניות הכלכליות – נתניהו לא ייתן לשום שר אוצר.

אביגדור ליברמן: כך היה עם כחלון וכך עכשיו עם ישראל כץ.

אביגדור ליברמן: כל הצהרה, כל הצגת תוכניות כלכליות – קודם כול ראש הממשלה.

אביגדור ליברמן: הוא מופיע, הוא מציג, ואחר כך כאילו כתוספת הוא נותן גם לשר האוצר להופיע ולהגיד כמה מילים, בניגוד לכל מה שהיה מקובל.

אביגדור ליברמן: הרי אני זוכר – כבר דיבר עפר שלח על הגיל שלך; אתה אולי עוד לא זוכר – אני זוכר, 1984, 1986, באמת תקופה אתגרית מאוד לכלכלת ישראל, יצחק מודעי שר האוצר, וגם אז ראשי ממשלה ברוטציה, יצחק שמיר ושמעון פרס.

אביגדור ליברמן: נתנו גיבוי מלא.

אביגדור ליברמן: מודעי הופיע כל הזמן לבד, אף אחד לא התערב לו באוצר, הוא הוביל את כל המהלכים הכלכליים, ובזכות המהלכים והגיבוי הוציא את המדינה מהבוץ.

אביגדור ליברמן: יתרה מזו, נתניהו בעצמו, נתניהו כשר האוצר, 2003–2005 – עבדתי איתו אז במקביל, הייתי שר התחבורה – קיבל באמת גיבוי מלא מאריק שרון.

אביגדור ליברמן: הוא הוביל מהלכים דרמטיים תמיד לבד, אף אחד לא בלבל לו את המוח, אף אחד לא התערב, תמיד קיבל גיבוי.

אביגדור ליברמן: כל מה שהוא עושה עכשיו זה באמת בניגוד לכל היגיון, בניגוד לאינטרס הציבורי.

אביגדור ליברמן: ולכן, כששואלים אותי אני אומר בצורה הכי ברורה: כל עוד נתניהו ראש ממשלה הכישלון לצערי מובטח, גם במישור הרפואי וגם במישור הכלכלי.

אביגדור ליברמן: אבל מה לעשות, אתה יודע, יש תסמינים.

אביגדור ליברמן: אנחנו חיים בעידן התסמינים, אז אני סוף-סוף רואה תסמינים שהקואליציה חולה, חולה מאוד.

אביגדור ליברמן: ראינו את התסמינים האלה היום בהצבעה בוועדת הקורונה.

אביגדור ליברמן: סוף-סוף באמת הח"כים הוכיחו שהם לא חותמת גומי; הצביעו כמו שצריך, עשו מה שצריך: חדרי כושר ובריכות שחייה – מעכשיו הכול פתוח.

אביגדור ליברמן: אני מקווה גם שכחול לבן, נשארה להם טיפת כבוד עצמי, קצת אחריות כלפי הבוחרים שלהם, והם לא ייתנו יד להדחת יפעת שאשא ביטון מוועדת הקורונה.

אביגדור ליברמן: אתה יודע, לי קל לדבר, אני באופוזיציה, אבל אני לוקח אנשי קואליציה.

אביגדור ליברמן: עזוב אותי, כשאני מדבר על התסמינים אני מסתכל מה קורה בקואליציה, מה קורה בליכוד, במרכז הליכוד, אדוני היושב-ראש, ששנינו כל כך טוב מכירים.

אביגדור ליברמן: כשאני שומע את יושב-ראש מרכז השלטון המקומי חיים ביבס, שהוא עמד פעם אחרי פעם בראש המטה האישי של נתניהו, קורע את הממשלה הזאת לגזרים, מדבר על חוסר תפקוד, על ממשלה מנותקת, אתה יודע, הפעמונים מצלצלים.

אביגדור ליברמן: כשאני מסתכל, שומע את יאיר רביבו, מקורבו של ראש הממשלה, קורע לגזרים את הממשלה הזאת, משהו קורה.

אביגדור ליברמן: כשאני גם מסתכל, אתה יודע, על חברים אחרים שלנו – על דוד אלחייני, על יוסי דגן, מכיוון שני – נכנסים וקורעים את הממשלה הזאת לגזרים, אז סימן שמשהו קורה, סימן שהתסמינים הם תסמינים אמיתיים.

אביגדור ליברמן: אני מאוד מקווה שהתסמינים האלה יביאו אותנו לשינוי.

אביגדור ליברמן: אני, לא פעם יוצא לי לדבר פה, אתה יודע, מאחורי המליאה עם כמה חברי כנסת ושרים מהליכוד.

אביגדור ליברמן: אני מקווה שמעבר למה שהם אומרים שם על הספות מאחורי המליאה – שיתחילו לעשות, ומה שצריך לעשות הוא להחליף את נתניהו.

אביגדור ליברמן: נתניהו מוביל לאבדון, גם את מדינת ישראל וגם את הליכוד, ולכן: תעשו את השינוי הזה.

אביגדור ליברמן: אני אומר לכם, אני מתחייב: אם תחליפו את נתניהו, אני מתחייב בתוך שבוע להקים קואליציה אחרת בראשות הליכוד.

אביגדור ליברמן: בתוך שבוע אפשר להקים.

אביגדור ליברמן: ללכת כרגע לעוד סבב של בחירות אני חושב שזה דבר חסר אחריות, דווקא בנסיבות האלה, עם הקורונה ועם המצב הכלכלי, אבל לא צריך בחירות.

אביגדור ליברמן: ואני יודע היטב מה קורה בתוך מרכז הליכוד, בתוך סיעת הליכוד ובקרב ראשי ערים מטעם הליכוד.

אביגדור ליברמן: אנחנו ראינו היום באמת סימן ראשון, ואני מקווה שזו רק הקדמה ונראה עוד כמה סימנים בתקופה הקרובה.

אביגדור ליברמן: הממשלה הזאת לא יכולה להמשיך לתפקד.

אביגדור ליברמן: מי כמוך כיושב-ראש הכנסת יודע מה קורה פה יום-יום.

אביגדור ליברמן: מתחילים דיוני תקציב, חוק ההסדרים – עד היום הקואליציה לא מסוגלת להסכים אם דנים על תקציב שנתי או דו-שנתי.

אביגדור ליברמן: איך אתם מתכוונים בכלל לנהל את האירוע?

אביגדור ליברמן: צריך עד 15 לאוגוסט להעביר תקציב ועוד אין הסכמה אם זה תקציב שנתי או דו-שנתי.

אביגדור ליברמן: אז אדוני היושב-ראש, אני באמת מאחל לך ולעצמנו ולעם ישראל שנתניהו יפרוש.

אביגדור ליברמן: תחליפו אותו.

אביגדור ליברמן: הוא נמצא בשלטון קדנציה אחת יותר מדי.

אביגדור ליברמן: הגשנו הצעת חוק להגביל את הכהונה של ראש ממשלה לשתי קדנציות.

אביגדור ליברמן: לצערי החוק לא עבר, אבל גם בלי החוק הזה אני בטוח שבתקופה הקרובה נראה שינויים דרמטיים פה, בבית הזה.

אביגדור ליברמן: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה לחבר הכנסת ליברמן.

יריב לוין: על שתי הצעות האי-אמון אני מבין שתשיב במשולב השרה אורית פרקש הכהן.

יריב לוין: אבל רק רגע.

יריב לוין: חבר הכנסת שלח, אתה יודע, אני עניתי מעל הדוכן לא פעם על הצעות אי-אמון.

יריב לוין: לפעמים זה היה קל יותר, לפעמים זה היה קשה יותר, אבל יש דבר אחד שלא ידעתי אף פעם לעשות, וזה לענות בלי ששמעתי את המציע.

יריב לוין: אז מאחר שהשרה פרקש הכהן לא הייתה כאן כשדיברת, אני מאפשר לך, אם אתה מעוניין, עוד כמה דקות כדי לעלות על מנת שהיא תדע על מה להשיב – – –

עפר שלח: אני צריך להסביר מה אמרתי?

יריב לוין: אם אתה מעוניין.

יריב לוין: אני כמובן לא יכול לחייב אותך, אבל אני מאפשר לך את זה, אם אתה מעוניין.

עפר שלח: אורית, אני אקצר לך: נכשלתם בקורונה ביג טיים.

יריב לוין: טוב, תודה לחבר הכנסת שלח.

יריב לוין: השרה אורית פרקש הכהן, בבקשה.

אורית פרקש הכהן: התבקשתי להשיב בשם הממשלה על הצעת האי-אמון בנושא התוכנית הכלכלית וההתמודדות הכלכלית בנושא הקורונה.

אורית פרקש הכהן: אני מתנצלת על האיחור.

אורית פרקש הכהן: יצאתי באמצע ישיבת הממשלה שהתחילה הבוקר וטרם הסתיימה בדיוק בנושא הזה, הכלכלי.

אורית פרקש הכהן: אני אקריא מהתגובה בשם שר האוצר, וברשותכם גם אפרט וארחיב, בהמשך למה שהיה היום בישיבת הממשלה.

אורית פרקש הכהן: התפרצות מחלת הקורונה היא אירוע חריג ביותר בהיקפו ובמשמעויותיו.

אורית פרקש הכהן: ההשפעות הבריאותיות והכלכליות שנוצרו עקב השבתת המשק וירידת הפעילות הכלכלית העולמית צפויות להשפיע על אזרחי ישראל לתקופה ממושכת.

אורית פרקש הכהן: כדי להגן על בריאות הציבור, להבטיח רשת ביטחון סוציאלית לאזרחים, לסייע לעסקים ולהאיץ את המשק הממשלה החליטה על התוכנית הכלכלית הגדולה ביותר שידעה ישראל מעולם.

אורית פרקש הכהן: תוכנית זו מורחבת כעת, כדי לתת רשת ביטחון לשכירים שפוטרו, לעצמאים, לעסקים, על ידי יצירת ודאות לשנה שלמה, עד יוני 2021.

אורית פרקש הכהן: אנו שמים דגש מיוחד על הביצוע ועל היישום.

אורית פרקש הכהן: להלן התוכניות שיבואו לידי ביטוי בחקיקה בכנסת בזמן הקרוב ושבהן דנה הממשלה ארוכות הבוקר ועדיין דנה:

אורית פרקש הכהן: בעבור שכירים – מתן דמי אבטלה מלאים לחשבון הבנק לשכירים שהם בחופשה ללא תשלום או באבטלה עד סוף חודש יוני 2021 או עד ששיעור האבטלה במשק ירד אל מתחת ל-10%.

אורית פרקש הכהן: אני רוצה להזכיר שכעת אנחנו באחוזים נכבדים, לצערנו – מעל ל-20% אבטלה.

אורית פרקש הכהן: צעד שני – ביטול חמישה ימי המתנה בין תקופות האבטלה וקיצור תקופת האכשרה לשישה חודשים בלבד במקום 12, כלומר, גם מי שמראה תקופת עבודה של חצי שנה יהיה זכאי לדמי האבטלה.

אורית פרקש הכהן: עוד סעיף בתוכנית הוודאות לשכירים בשל המשבר הכלכלי בקורונה: תשלום כפל קצבאות והוספת אוכלוסיות שהיו זכאיות לאבטלה מינואר ומפברואר, כלומר העובדה שאדם מקבל קצבה אחת לא תגרום לו בעצם להיענש ולאבד איזושהי קצבה אחרת.

אורית פרקש הכהן: בנוסף, אנחנו מאריכים את מענק ההסתגלות לבני 67 ומעלה עד סוף שנה זו, שנת 2020.

אורית פרקש הכהן: כאן אני כבר יכולה להעיר ששרים רבים מצד כחול לבן ביקשנו להאריך את הדבר הזה אל תוך שנת 2021.

אורית פרקש הכהן: שר האוצר התחייב לבחון את זה בחיוב, ואמר שאנחנו נבחן את זה תוך כדי תנועה בחודשים הקרובים.

אורית פרקש הכהן: צעד אחרון נוגע להגדלת היקף ההכשרות המקצועיות – להתחיל לשלב מעסיקים בתהליך ההכשרה ולשדרג ולהרחיב את מערך ההשמה על מנת להאיץ את תהליך ההתאוששות.

אורית פרקש הכהן: בנושא הזה אני רוצה להרחיב בכמה מילים אחרי שאני אסיים בעצם את נושא העיסוק הזה, שבעיקרו קודם כול אני אציג את תוכנית הוודאות למשק, לשכירים, לעצמאים ולבעלי העסקים מבחינת הוודאות התעסוקתית.

אורית פרקש הכהן: אז אני אומר גם כמה מילים על מנועי הצמיחה שאנחנו מתכוונים – דנו בהם היום ארוכות, ואנחנו מתכוונים להמשיך ולעסוק בהם.

אורית פרקש הכהן: באמת, תוכנית הכשרה והסטת מקומות עבודה, יצירת מקומות עבודה והכשרת אנשים למקומות עבודה חדשים, תהיה אחד ממנועי הצמיחה ודגש בתוכנית שתהיה.

אורית פרקש הכהן: מה כוללת התוכנית הכלכלית של הממשלה עבור העצמאים והעסקים?

אורית פרקש הכהן: צעד ראשון שאנחנו צפויים להחליט עליו הוא 14 מענקים חודשיים לחשבון הבנק לעצמאים ולבעלי שליטה.

אורית פרקש הכהן: בעלי שליטה הם נושא שאני זוכרת עוד מוועדת הכספים – בעלי שליטה בחברות שבבעלותם.

אורית פרקש הכהן: זה היה נושא שלקח זמן לתקן אותו, ועכשיו הם בעצם כלולים בתוך כל הכללים הרגילים, כמין איזה עקומת לימוד שלמדנו.

אורית פרקש הכהן: הם זכאים ל-14 מענקים חודשיים לחשבון הבנק.

אורית פרקש הכהן: אנחנו מדברים על עצמאים או בעלי שליטה, בעלי חברות, שמחזור המכירות שלהם נפגע מעל ל-40%, וזה יינתן לכל בעלי הכנסה חייבת עד 640,000 שקלים.

אורית פרקש הכהן: זה עכשיו המענק לעצמאים ולעסקים, וזה בנפרד מהאדם הבודד.

אורית פרקש הכהן: לעסקים ועצמאים עם מחזור שנתי עד 100 מיליון שקלים שמחזורם ירד ביותר מ-40% בשל משבר הקורונה יינתן בנוסף מענק הוצאות קבועות כל חודשיים, שיכול להגיע עד חצי מיליון שקלים לעסקים גדולים.

אורית פרקש הכהן: כאן יש נוסחה שמחשבת את ההוצאות הקבועות של העסק, ועל הבסיס הזה אותו בעל עסק יקבל את הפיצוי.

אורית פרקש הכהן: לעסק שנפגע במעל ל-60% מהכנסותיו יינתן בנוסף החזר על תשלום ארנונה וגם מענקים, ובנוסף, כל הדברים שאנחנו מדברים עליהם חלים גם על עסקים חדשים, כלומר עסקים שקמו בשנת 2020, מתוך רצון לשמר את הפעילות העסקית במשק ושל המגזר הפרטי כמה שניתן.

אורית פרקש הכהן: נושא נוסף שעומד על שולחננו – הוא לא נמצא בתוכנית החקיקה הצרה, שקודם כול עוסקת בלהעביר את המענקים לציבור, אבל הוא על שולחן הממשלה כחלק מהתוכנית – הוא שכחלק מהקלה של הנטל וההתמודדות מול המשרדים ומול הביורוקרטיה יוארכו רישיונות העסק עד ליוני 2021, כלומר בעלי עסק לא יצטרכו לעסוק שוב חדשות לבקרים בכל הביורוקרטיה שכלולה בדרישות להארכת רישיונם, אלא הם יוכלו בעצם לקבל איזה גרייס עד יוני בשנה הבאה, שזה כמעט שנה.

אורית פרקש הכהן: נוסף על כך מדובר על פטור ממס על משיכת כספים מקרן השתלמות, הרחבת משיכת פיקדון חיילים משוחררים ותוכנית האצה, שתוצג בקרוב, ואני ארחיב עליה קצת בעל פה.

אורית פרקש הכהן: כן.

אורית פרקש הכהן: אם כך, אם אני מסכמת את הצעד הראשון, של המענקים והוודאות בצד התעסוקה, יש לנו כאן מענקים לעצמאים, קיצור תקופת אכשרה לדמי אבטלה, המשך הפחתת ארנונה בעלות של כמעט 3 מיליארד שקלים, שוב, וחידוש הקמת קרנות הלוואות בערבות מדינה בהיקף של 50 מיליארד שקלים.

אורית פרקש הכהן: יינתן דגש ותיעשה בחינה ביחס לקרן לענפים בסיכון, כי ממה שאני יודעת, הקרנות הללו, המימוש שלהן לוקה בחסר.

יוראי להב-הרצנו: שנייה, אורית, רגע מחוץ לדף.

יוראי להב-הרצנו: את מרוצה ממה שהממשלה הזאת עושה?

אורית פרקש הכהן: תכף, תכף, נדבר על הכול, יוראי, תכף.

אורית פרקש הכהן: אנחנו מתגברים את תקציב משרד הבריאות וכל המשרדים האזרחיים כדי לענות על צורכי ההתמודדות עם הקורונה, ויהיו גם מענקים לעידוד תעסוקה.

אורית פרקש הכהן: עכשיו אני רוצה להתחיל לדבר חופשי, ואז אני מניחה – – –

יוראי להב-הרצנו: אנחנו נשמח, כי – – –

אורית פרקש הכהן: בסוף שרה תורנית צריכה להעביר את התגובה של שר האוצר, שבשמו ובשם הממשלה אני מדברת, ובגלל שאני יוצאת עכשיו מישיבת הממשלה אני יכולה גם להרחיב.

אלעזר שטרן: מה סגרתם על הבריכות?

אורית פרקש הכהן: שנייה, שנייה.

אורית פרקש הכהן: זהו הצעד שעוסק בצד שעובד בממשלה, בין שאלו שכירים ובין שאלו עצמאים, וזה בעצם הצעד שאנחנו קוראים לו "צעד הוודאות והשקט הנפשי של אנשים", שידעו שיש להם שקט ושהממשלה נותנת להם איזשהו גרייס לקבל מנגנונים.

יוראי להב-הרצנו: – – –

אורית פרקש הכהן: הדבר הנוסף שדיברנו עליו במשך שעות ארוכות היום בתוכנית הכלכלית, ואני עצמי דיברתי עליו לא מעט, וגם עליו יש הסכמה גדולה ורחבה, הוא הצעד השני, והוא מנועי הצמיחה שהשוק הזה צריך לקבל.

אורית פרקש הכהן: אנחנו עכשיו נעביר את הצעד הראשון בתוכנית, לאור הדחיפות הרבה, כי אנחנו רואים שבעצם ציבור שלם, אין לו ביטחון תעסוקתי, ואנחנו רוצים לתת להם את מה שנקרא חלף הפרנסה, לתת להם איזה סכום שיכול לאזן את הקושי הזה בתקופה כלכלית הזאת.

אורית פרקש הכהן: יחד עם זאת, בעיניי, האתגר האמיתי שמונח לפתחה של הממשלה הזאת הוא להתחיל להסתכל מעבר לאופק של המשבר הכלכלי והבריאותי הזה, שהוא ביחד, בעיניי, משבר של ביטחון לאומי.

אורית פרקש הכהן: זהו לא משבר בריאותי בלבד, זהו לא משבר כלכלי בלבד – הם שלובים זה בזה, והטיפול במשבר הבריאותי כרוך בשיקולים הכלכליים וההפך.

אורית פרקש הכהן: אם כך, מה אנחנו כממשלה נדרשים לעשות ועל מה כבר התחלנו לדבר?

אורית פרקש הכהן: דבר ראשון – הסתכלות יצירתית ומחודשת על שוק התעסוקה.

אורית פרקש הכהן: הרי הסכנה בכל התשלומים האלה של האופק הזה, שנותנים מצד אחד, בצורה מוצדקת לחלוטין, סוג של ביטחון לאנשים בצורה שמשלימה את הפרנסה שאבדה, היא שעדיין אנחנו חייבים לייצר איזשהו מנוע שבו אנחנו מייצרים מקומות עבודה חדשים שקשורים לתחומים שאנחנו יודעים שעומדים להתפתח בכלכלה הישראלית, לעומת תחומים שאנחנו יודעים שהיקף הפעילות הכלכלית שלהם, לצערנו, הולך להצטמק, אם זה אולי תעופה, אם זה אולי תחומים אחרים.

אורית פרקש הכהן: אנחנו כממשלה מחויבים במובן הזה לייצר איזו תוכנית פעולה שבה בודקים איפה יש צרכים, בודקים איפה הולכים להיות עודפים, ולהתחיל לשלם בכסף על הכשרות מקצועיות לעובדים אשר בסופן הם יידרשו, מה שנקרא, לעשות הסבות מקצועיות.

אורית פרקש הכהן: מי מכם שעיין בטיוטות של חוק ההסדרים ראה שיש שם למשל פרק שנקרא "תשתיות 2030".

אורית פרקש הכהן: מדינת ישראל מדברת על זה שברמה האסטרטגית שלה אנחנו חסרים – חסרים אנשים עם מומחיות מקצועית שקשורה לעולמות התשתית, לעולמות האנרגיה, לעולמות הטכנאות, להרבה מאוד עולמות.

אורית פרקש הכהן: פה הממשלה צריכה לעשות מעשה ולהתחיל לנתב את עודף העובדים שיהיה בצורה שתיקבע.

אורית פרקש הכהן: אז היום בממשלה בעצם כבר דיברנו וכבר די סוכם: שר האוצר עומד להקים ועדה בין-משרדית שישבו בה מנכ"ל משרד ראש הממשלה, מנכ"לית האוצר, כל מנכ"לי הממשלה הרלוונטיים, ויבנו תוכנית, ובתוכנית הזאת יוקדש כסף ממשלתי למיפוי ולהסטת העובדים.

יוראי להב-הרצנו: מי האופרטור של הדבר הזה?

יוראי להב-הרצנו: הרבה תוכניות, הרבה דיבורים, הרבה דברים – – –

אורית פרקש הכהן: משרד האוצר.

אורית פרקש הכהן: תהיה מנכ"לית האוצר – – –

יוראי להב-הרצנו: מי שמנהל, האופרטור של משבר הקורונה זה מנכ"לית משרד האוצר?

אורית פרקש הכהן: נמשיך, בוא, נמשיך.

יוראי להב-הרצנו: מה נמשיך – – –

אורית פרקש הכהן: במנועי הצמיחה הנוספים שאנחנו מדברים עליהם, בוודאי שבכחול לבן, אז קודם כול מי שגם כבר ראה בתוכניות התקציב, השנים הקרובות הולכות להיות שנים עמוסות בפרויקטי תשתית בתחום התחבורה, בתחום האנרגיה, בתחום החדשנות – בתחומים שונים ורבים.

אורית פרקש הכהן: בהיבטים הללו אנחנו רוצים ומקווים להשתמש בדברים הללו כדי לייצר מנועי צמיחה לכלכלה עם פרויקטים שימשכו השקעות גם למדינת ישראל וגם למשק הישראלי.

אורית פרקש הכהן: אני באופן אישי ובכחול לבן היינו רוצים לראות השקעה וצמיחה גם בהון האנושי, אז על כך דיברנו כבר בתוכניות ההכשרה המקצועית שתיעשינה לעובדים, ואנחנו כבר בעצם נתחיל את התהליך הזה, אבל בנוסף אנחנו רוצים לכוון מסלול שבטווח הארוך – – –

אלעזר שטרן: זה לא מה הייתם רוצים, זה מה אתם עושים – – –

אורית פרקש הכהן: אני מדברת על מה שאנחנו עושים.

אורית פרקש הכהן: בוא, אלעזר, אלעזר – – –

יוראי להב-הרצנו: אין לאנשים מה לאכול.

אורית פרקש הכהן: אתה יודע שלצעוק נורא נורא קל.

אורית פרקש הכהן: אני יוצאת מישיבת ממשלה ומספרת לך מהם הדברים שאנחנו מדברים עליהם על הפרק, על הפרק.

אלעזר שטרן: לפני שבוע יצאת מישיבת ממשלה ואמרת שצריך לסגור את הבריכות – –

אורית פרקש הכהן: אבל עכשיו אנחנו מדברים – –

אלעזר שטרן: – – והיום מסתבר שהתשתית להחלטה הזאת הייתה כלום.

אורית פרקש הכהן: – – על תוכנית המענקים.

אורית פרקש הכהן: אני מבינה שגם זה לא מקובל עליכם.

אורלי פרומן: לא, אבל הוועדה – – – המענק – – –

אורית פרקש הכהן: תוכנית שתגיע לכל אחד ואחד מהציבור שזכאי – –

אלעזר שטרן: זה מקובל עלינו.

אורית פרקש הכהן: – – בעלות של עשרות מיליארדי שקלים – – –

עודד פורר: – – – בוועדת הכספים את לא היית מרימה יד בעד הפארסה הזאת שנקראת "תוכנית המענקים".

עודד פורר: את יודעת את זה.

אורלי פרומן: והוועדה 2030 לא – – –

עודד פורר: – – – את האמת – – –

אורית פרקש הכהן: אבל אני מדברת עכשיו על צעד מאוד מבורך – עודד, אלעזר – צעד שעולה עשרות – –

עודד פורר: בכל תוכנית יש דברים מבורכים, בכל תוכנית יש צדדים מבורכים.

אורית פרקש הכהן: – – מיליארדי שקלים.

אורית פרקש הכהן: יש כבר הצעת חקיקה, היא תגיע לכנסת הערב או בשלהי היום, והדבר הזה בעבודה, מה שנקרא.

אורית פרקש הכהן: עכשיו אתה שואל אותי: אבל כן היו צריכים לרוץ עם הדבר הזה במהירות, כי אנשים, בצדק, רוצים לראות את הכסף בבנק – ודווקא, עודד, אתה יודע, כחברה בוועדת כספים, אנחנו ראינו שהעיכוב כאן הוא מן השטן – לא החיפזון; העיכוב – ולכן אנחנו בהיבט הזה נחפזים.

אורית פרקש הכהן: בהיבט של הצמיחה, אז שוב, הכשרות – –

עודד פורר: אתם נחפזים רק כי אתם רואים את הזעם ברחובות.

אורית פרקש הכהן: – – הכשרות – אני מבטיחה לענות על שאלות, אבל תנו לי רק לסיים, כי אני מאבדת את כושר הריכוז.

אורית פרקש הכהן: הצמיחה בהון האנושי – כבר יש כאן חלף השתכרות לעצמאים בתוכנית הנוכחית הזאת, לטווח הזה.

אורית פרקש הכהן: אנחנו כן חושבים שצריך לתת דמי אבטלה לעצמאים.

יוראי להב-הרצנו: אז למה הצבעתם – – –

אורית פרקש הכהן: אנחנו גם ראינו מחקרים – – –

יוראי להב-הרצנו: אז למה הצבעתם נגד – – –

אורית פרקש הכהן: כי אנחנו לא עובדים אצל האופוזיציה, אדון יוראי, ולא בזמן שלך מתאים – –

אלעזר שטרן: אתם עובדים אצל העם.

אלעזר שטרן: אצל העם – – –

אורית פרקש הכהן: – – אני מצביעה על דמי אבטלה לעצמאים.

יוראי להב-הרצנו: – – – דמי אבטלה לעצמאים, למה – – –

אורית פרקש הכהן: דבר נוסף שאנחנו – –

אורלי פרומן: לא אצל האופוזיציה – אתם עובדים אצל האזרחים.

אורית פרקש הכהן: – – רוצים לקדם זה לתת דגש מיוחד לנשים עובדות, שמצטרפות, לצערנו, יותר ויותר – –

אלעזר שטרן: זה הכול סיסמאות – – –

אורית פרקש הכהן: – – למעגל האבטלה, תוך כדי – –

אלעזר שטרן: אתם צריכים לעבוד אצל העם, לא אצל עצמכם.

אורית פרקש הכהן: – – מתן איזשהן הקלות בתוואי החינוך.

אורית פרקש הכהן: נוסף על כך דיברנו על יצירת מקומות עבודה חדשים.

אורית פרקש הכהן: יהיו כאן תוכניות שיעסקו ביוקר המחיה בתחומים שונים.

אורית פרקש הכהן: אנחנו כבר התחלנו בישיבות הממשלה האחרונות, והארכנו למשל תוכנית של משרד הביטחון שתומכת בתעשיית הטקסטיל הישראלית ומאריכה בעוד כמה שנים רכישה של ציוד ומוצרים מהתחומים הללו – –

אלעזר שטרן: ההצעה של מיקי לוי?

אורית פרקש הכהן: – – כדי לתמוך בתעשייה.

אורית פרקש הכהן: יש לנו כאמור סיוע לאוכלוסייה המבוגרת, שדיברנו עליה.

אורית פרקש הכהן: יש הסכמה שאנחנו מקדמים להפסיק את האפליה כנגד בני הקיבוצים והמושבים בתיאום עם רשות המס.

אורית פרקש הכהן: עד היום הם בעצם נפלו כמו איזו אוכלוסייה שלא קיבלה מענה – – –

עודד פורר: מה זה בתיאום עם רשויות המס?

עודד פורר: אתם לא הממשלה?

עודד פורר: זה משפט תמוה קצת.

וליד טאהא: אופיר, תוודא.

וליד טאהא: יש שם בוסים מאחור, כן?

עודד פורר: מי יתאם עם רשויות המס?

אורית פרקש הכהן: צוות המשרד.

אורית פרקש הכהן: צוות משרד החקלאות ישב על הנושא הזה יחד עם רשות המיסים.

עודד פורר: נבקש מרשות המיסים שתגיד לא.

אורית פרקש הכהן: לא, לא, אני מקווה – – –

יוראי להב-הרצנו: למה הצבעתם נגד דמי אבטלה לעצמאים, אורית?

אלעזר שטרן: כי הם לא עובדים אצל האופוזיציה.

אלעזר שטרן: פוחדים.

אורית פרקש הכהן: תודה רבה.

אלעזר שטרן: אני נותן את התשובות שלה.

יריב לוין: תודה רבה לשרה אורית פרקש הכהן.

יריב לוין: חברי הכנסת, חבר הכנסת עודד פורר, כיושב-ראש סיעה אני אבקש להיעזר בך.

יריב לוין: אחרי שאמרתי קודם את מה שאמרתי לממשלה, אני באמת תוהה מה נלין עליה אם זאת ההתנהלות שלנו כאן בכנסת.

יריב לוין: מוגשת הצעת אי-אמון מטעם סיעות ישראל ביתנו וימינה – תקן אותי אם אני טועה – אף חבר כנסת אחד של ימינה לא טרח בכלל להיות באולם כדי לשמוע את הדברים.

יריב לוין: הציעו ונימקו כאן את הדברים חברי הכנסת שלח וליברמן.

יריב לוין: לצערי, אם אינני טועה, במרבית זמן התשובה אף אחד מהם לא טרח לשבת כאן ולשמוע אותם.

עודד פורר: חבר הכנסת ליברמן היה פה עד לפני דקה.

יריב לוין: היה כאן, אני ראיתי.

יריב לוין: הוא נכנס ויצא והיה עם הטלפון.

יריב לוין: אני ראיתי, האמינו לי.

אלעזר שטרן: הם לומדים משהו מהממשלה.

אלעזר שטרן: הם לומדים משהו מהממשלה.

יריב לוין: לכן אמרתי – חבר הכנסת שטרן, אני לא חושב שזה מצחיק.

יריב לוין: אני חושב שאם אנחנו רוצים שתהיה לנו יכולת לבוא ולדרוש מהממשלה – ואני בהחלט דורש ממנה; נדמה לי שהראיתי את זה גם קודם – לקיים את חובותיה כלפי הכנסת ולכבד אותה, כדאי מאוד שאנחנו לפחות נתחיל בזה ונקפיד.

יריב לוין: אנחנו לא מכריחים אף אחד להגיש הצעת אי-אמון, אבל אם מגישים הצעת אי-אמון, מן הראוי להתייחס אליה – לפחות מי שהגיש אותה – באופן רציני, אחרת אנחנו לא יכולים לבוא בטענות לממשלה.

יריב לוין: כך הדברים נראים, ואני לא חושב שזה מוסיף כבוד למי מאיתנו.

אלעזר שטרן: בתנאי שגם התשובות של הממשלה תהיינה ביחס למה שהעלו, ולא נאומים שאתה יודע – – –

יריב לוין: אני חושב שעד היום התשובות היו מאוד מפורטות.

יריב לוין: אגב, אני מוכרח לומר לך שגם התשובות על השאילתות ביום רביעי הן מאוד מפורטות ומאוד ענייניות.

יריב לוין: אני דווקא לא חושב שכאן יש בעיה.

יריב לוין: הבעיה היא שהממשלה צריכה לשמוע את הדברים ולא לענות בלי ששמעה את הדוברים.

יריב לוין: אבל אם הדוברים לא מחכים לשמוע את התשובות, סיעות מגישות אי-אמון ולא טורחות אפילו לשלוח נציג אחד שיהיה כאן, אז קשה מאוד להלין על הממשלה.

יריב לוין: רבותיי, אני עובר להצעת – – –

אלעזר שטרן: סליחה, היושב-ראש, שמעת רק את השרה מקריאה.

אלעזר שטרן: היא הקריאה – –

יריב לוין: קודם כול, זאת זכותה להקריא.

אלעזר שטרן: – – את תשובת האוצר שנכתבה מראש.

יריב לוין: נכון.

אלעזר שטרן: זאת אומרת, זה לא ביחס למה שנאמר.

יריב לוין: היא הקריאה, ואם אני הייתי כאן, כמוך – גם ראית שלאחר שהיא הקריאה היא גם הוסיפה לא מעט דברים בעל פה, כולל מענה על בסיס מה שהתרחש עכשיו בישיבת הממשלה, אז אני לא חושב שיש איזה סיבה לבוא באיזושהי טענה על התשובה ששמענו פה.

יריב לוין: היא הייתה גם עניינית, גם מפורטת וגם עדכנית.

יריב לוין: אפשר לא להסכים איתה, כמובן, אבל אני לא חושב שהיא הייתה לא רצינית.

יריב לוין: אני אומר שוב, רבותיי: בואו נעשה אנחנו את המוטל עלינו.

יריב לוין: אם נעשה את זה, נוכל לדרוש גם מהממשלה לעשות את המוטל עליה, אחרת זה כמובן בלתי אפשרי.

יריב לוין: אני עובר להצעה הבאה – הצעת סיעת הרשימה המשותפת, שכותרתה: כישלון הממשלה בטיפול בנגיף הקורונה והתפרצות הגל השני.

יריב לוין: יציג את ההצעה חבר הכנסת ווליד טאהא, בבקשה.

וליד טאהא: כבוד היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, שרים מכובדים, מאז תחילת משבר הקורונה, בגל הראשון שלו, התגאתה ממשלת ישראל שהיא מהווה מודל לחיקוי לכל מדינות העולם בהתמודדות עם הנגיף ובהתוויית אסטרטגיה ליציאה מהמשבר.

וליד טאהא: ראש הממשלה וחברי ממשלתו חזרו שוב ושוב להתפאר שמדינת ישראל נמצאת דרגות ורמות מעל כולם כאשר בפועל הם כשלו כישלון חרוץ בניהול משבר הקורונה.

וליד טאהא: המצב יצא מכלל שליטה, ונתניהו הזניח את הטיפול בנגיף לטובת ענייניו האישיים וצרכיו הפוליטיים.

וליד טאהא: הממשלה הטעתה את כל העולם, אך בעיקר את אזרחי המדינה, שהיא אוחזת בכל הכלים הנדרשים למיגור המחלה, ושידרה לאזרחים תמונה כאילו משבר הקורונה כבר מאחורינו.

וליד טאהא: האמת שעד שלב מסוים הממשלה הצליחה – הממשלה הצליחה להטעות ולרמות את העולם כולו, אך כאמור בעיקר את אזרחי המדינה, שיש לה את הנוסחה האסטרטגית הטובה ביותר בעולם ליציאה מהמשבר.

יריב לוין: השר אקוניס, אנא, פשוט לא שומעים את הנואם.

וליד טאהא: אולם אזרחי המדינה רואים לנגד עיניהם איך מערכת הבריאות, אדוני שר הבריאות, מתפקדת בקושי רב, ומערך הבדיקות קורס תחת הלחץ.

וליד טאהא: הם רואים איך מערכת החינוך לא מסוגלת להתמודד עם האתגרים, איך העסקים פושטים את הרגל, איך אנשים על סף כניסה לסטטיסטיקה העגומה של העניים – והכול תוך כדי שהממשלה מתעלמת שוב ושוב מזעקותיהם של האנשים.

וליד טאהא: הממשלה הזאת דואגת לחלק ג'ובים לעצמה ולמקורבים שלה ומפקירה מאות אלפי אזרחים, יהודים וערבים, שעשויים להפוך בן לילה לרעבים.

וליד טאהא: ואני שואל אתכם: כמה זמן יהיה אפשר לשקר ולרמות את העולם ואת האזרחים שלך?

וליד טאהא: בערבית יש פתגם שאומר: (אומר בערבית ומתרגם:) יעני החבל של השקר הוא קצר.

וליד טאהא: פתאום נחשפת האמת המכוערת של הממשלה.

וליד טאהא: פתאום נחשפים השקרים שלה.

וליד טאהא: פתאום מתגלה התמונה האמיתית המחרידה של התחלואה – מספר הנדבקים חצה שיאים, וכיום מספר הנדבקים ליום הוא הגדול ביותר מאז התחילה התחלואה.

וליד טאהא: לממשלה היו חודשיים שלמים, מאז מאי, שבהם יכלה להיערך לגל השני, אך היא לא נקטה שום צעד לעצור ולהדוף את הגל הזה.

וליד טאהא: מה עשתה הממשלה במקום זאת?

וליד טאהא: היא התעסקה בדיבורים על סיפוח שטחים כבושים, על החזרי מס של נתניהו, על התנגחויות ביועץ המשפטי ובהעלאת הצעות חוק אנטי-דמוקרטיות.

וליד טאהא: במהלך הזמן הזה עסקים רבים מצאו את עצמם על סף קריסה, שכירים רבים נותרו מחוסרי עבודה, מערכת החינוך בכלל ובחברה הערבית בפרט לא תפקדה בכלל – והכול בגלל אווירת חוסר הוודאות השוררת והזיגזגים בקבלת ההחלטות והניהול הכושל.

וליד טאהא: תלמידים רבים לא הצליחו להשתלב בלמידה מרחוק מהסיבה הפשוטה שאין להם את האמצעים לעשות זאת.

וליד טאהא: למעלה משליש מהתלמידים בחברה הערבית בגליל ובמרכז הארץ, למעלה משליש לא זכו ללמוד מרחוק, ולמעלה משני שלישים מהתלמידים הערבים בנגב לא זכו ללמוד מרחוק.

וליד טאהא: ואיך הממשלה הגיבה לזה?

וליד טאהא: לא עשתה שום דבר.

וליד טאהא: מדינת ישראל כיום נמצאת גבוה מאוד, בראש הטבלה מבין המדינות המפותחות במספר הנדבקים היומי בקורונה.

וליד טאהא: אזרחי מדינת ישראל ועוד מספר מועט מאוד של מדינות מנועים מלטוס ליעדים רבים ברחבי העולם שחזרו למעשה לפתוח את שעריהם בפני המבקרים.

וליד טאהא: מדינת ישראל נכנסה עמוק אל תוך הגל השני של הקורונה עם אחוז מובטלים מסחרר, שאף הוא מהגבוהים בעולם.

וליד טאהא: הממשלה הבטיחה להזרים במסגרת תוכנית החילוץ הכלכלית 625 מיליון ש"ח למובטלים כתוכניות להכשרה מקצועית.

וליד טאהא: שאלתם את עצמכם כמה הועבר בפועל?

וליד טאהא: אפס.

וליד טאהא: היא הבטיחה 200 מיליון ש"ח למגזר השלישי.

וליד טאהא: כמה הוזרם בפועל?

וליד טאהא: אפס.

וליד טאהא: היא הבטיחה 4 מיליארד ש"ח לעסקים בסיכון.

וליד טאהא: כמה הוזרם בפועל?

וליד טאהא: רק 11 מיליון ש"ח.

וליד טאהא: הבטחות לחוד ומעשים לחוד.

וליד טאהא: פשוט מאוד, הממשלה הזאת מפקירה את אזרחיה.

וליד טאהא: אז מה באמת קרה כאן?

וליד טאהא: מה שקרה הוא שבמדינת ישראל מתרחשת התופעה המוזרה ביותר עלי אדמות: בשיא המשבר, עם אלפי אזרחים רעבים, עם למעלה ממיליון מובטלים, עם אלפי חולים סובלים, עם מאות ואלפי בתי עסק שקורסים ואינם מצליחים לשרוד, במקום שהממשלה תיתן מענה לסבלם ולמצוקותיהם של מיליוני האזרחים, היא בחרה לרמות אותם שוב ולשקר להם בפנים שוב.

וליד טאהא: במקום לספק להם מענים אמיתיים להתמודדות עם המשבר היא יצרה משבר מקביל אחר שדרכו הממשלה חשבה שהיא יכולה לברוח מהאחריות כלפי אזרחיה.

וליד טאהא: למשבר הזה, שבעיני ראש הממשלה ובעיני ממשלתו הוא מהווה מפלט טוב ויעיל ממשבר הקורונה, הם קראו "סיפוח".

וליד טאהא: ואולם, גם השימוש במונח השקרי "סיפוח" לא ישנה את האמת שעומדת מאחורי הרעיון המטורף והלא-חוקי, שאם אכן ימומש הוא ימיט אסון על עמי האזור.

וליד טאהא: מדובר בהכרזת מלחמה על העם הפלסטיני הכבוש ובניסיון לתת הכשר ולגיטימציה למדיניות האפרטהייד שמנהיגה ישראל בפועל על העם הזה זה עשורים רבים.

וליד טאהא: אי-אפשר לצפות לעתיד טוב יותר לאזרחי המדינה ולעמי האזור באמצעות נטיעת זרעי השנאה והעמקת הדיכוי, הכיבוש והאפרטהייד על העם הפלסטיני.

וליד טאהא: ממשלה ראויה לאמון היא ממשלה שמקדשת חיים וחותרת בכל האמצעים לשלום עם האחר, ולא ממשלת מילוט אישי מהתיקים ומהעבירות שהעומד בראשה מואשם בהם.

וליד טאהא: ממשלה שראויה לאמון תדאג לכך שמערכת החינוך, שממונה על עתיד כל ילדי המדינה, תקבל מענה ברור ומיידי לצרכים הקריטיים שלה, כי מערכת חינוך טובה מבטיחה עתיד טוב יותר לכלל אזרחי המדינה.

וליד טאהא: התלמידים והסטודנטים הם העתיד של כל חברה.

וליד טאהא: ואם בחינוך עסקנן, אזי עשרות המקרים של גילויי גזענות שמתרחשים באופן יום-יומי בשטח נגד אזרחיות ואזרחים ערבים, כלפי ילדים, נשים וגברים, מסבירים היטב את מהותה של מערכת החינוך בארץ.

וליד טאהא: הסרטון שהופץ ברשתות החברתיות בימים האחרונים שבו נראה כוכב ילדים – כוכב ילדים, יא אנטאנס – מתאכזר כלפי ילדים ערבים-בדואים בדרום במחזה גזעני שהיה אמור לזעזע ולהקפיץ את כולם מכעס – מישהו קפץ מכעס?

וליד טאהא: לא שמענו אף אחד – הוא למעשה סרטון שמשקף תמונת מצב בחתך לא מבוטל בתוך החברה היהודית, שמתחילה לגלות גזענות, שנאה וחוסר מעצורים כלפי החברה הערבית.

וליד טאהא: ממשלה שראויה לאמון היא ממשלה שבעת הזאת הייתה ממקמת בראש סולם העדיפויות שלה את בריאות האזרח, ולא הייתה מרשה לעצמה להתנהל בתוך משבר הקורונה עם מאות תקנים חסרים, אדוני השר, של אחיות ואחים ועם מאות רופאים מובטלים, ובכך לסכן את האזרחים ואת הבריאות האישית שלהם.

וליד טאהא: ממשלה שראויה לאמון הייתה חושבת על איך להסתכל בעוד כמה עשורים בעיני דור העתיד של כל אזרחי המדינה, יהודים וערבים, חילונים וחרדים, ועל אופן היחסים בין כולם, ולא רק להסתכל על התיקים האישיים של ראש הממשלה ועל איך לזגזג כדי לשרוד אישית.

וליד טאהא: ממשלה שראויה לאמון הייתה פועלת ליציבות שלטונית, חברתית, כלכלית ופוליטית ולא הייתה מייצרת תעלולים ותרגילים פוליטיים מסריחים, גם בתוך מרכיבי הקואליציה שלה עצמה; לא הייתה משתמשת בהפחדה ובהדרה כלפי אוכלוסיות שלמות מבין אזרחיה ולא הייתה מעמיקה את השסעים הקיימים בחברה.

וליד טאהא: הממשלה הזאת איננה ראויה לאמון, ואני קורא לחברי הכנסת להצביע בעד הצעת האי-אמון בממשלה.

וליד טאהא: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: אני מזמין את שר הבריאות חבר הכנסת יואל יולי אדלשטיין להשיב.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני מודה לחבר הכנסת ווליד טאהא על שנענה לקריאתו של היושב-ראש – פשוט הזכרת לי את הקריאות שלי בזמנו – –

יריב לוין: זה עזר?

יולי יואל אדלשטיין: – – שמי שמציע אי-אמון גם יתכבד וישמע מן התשובה.

וליד טאהא: אנחנו פה כדי לשמוע, אדוני השר.

יולי יואל אדלשטיין: מאה אחוז.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אני אתחיל מעדכון: צודק חבר הכנסת ווליד טאהא – המספרים כרגע בנושא קורונה אינם מספרים סימפטיים.

יולי יואל אדלשטיין: זאת תופעה לא ישראלית.

יולי יואל אדלשטיין: אמרתי כבר בעבר שהווירוס – – –

יריב לוין: אדוני יושב-ראש הקואליציה.

יריב לוין: אנא, אדוני יושב-ראש הקואליציה.

יעקב מרגי: מיקי זוהר.

יריב לוין: אדוני יושב-ראש הקואליציה, תאפשר לשר הבריאות שנשמע אותו.

יריב לוין: בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני היושב-ראש, כפי שאמרתי, הנתונים לא מעודדים, וזאת לא תופעה ישראלית.

יולי יואל אדלשטיין: לצערי הרב, מדינות שכמונו התמודדו לא רע עם הנגיף, פתחו לאחר תקופות שבהרבה מקרים היו יותר ארוכות מבישראל את החיים, את העסקים, את בתי הקפה, את המסעדות, את בתי הספר, והתוצאה בהרבה מאוד מקומות דומה לתוצאה הישראלית – הנגיף לא נעלם.

יולי יואל אדלשטיין: מספיק שנזכיר שבאוסטרליה, מדינה שהתמודדה יפה מאוד עם הנגיף, מדינת ויקטוריה, כולל העיר מלבורן, אוכלוסייה של 6 מיליון איש, בסגר; דרך אגב, עם מספר חולים הרבה יותר קטן משלנו הם בסגר מלא.

יולי יואל אדלשטיין: בספרד מאות אלפי אזרחים בסגר.

יולי יואל אדלשטיין: בבריטניה, אחרי תקופה ארוכה מאוד של חודשים נפתחו העסקים, למשל פאבים.

יולי יואל אדלשטיין: הייתה קריאה אפילו של ראש הממשלה: תצאו לשתות כוס בירה.

יולי יואל אדלשטיין: פאבים רבים נסגרו לאחר שהתגלה שהיו שם שרשראות הדבקה.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא אומר את זה חס ושלום כזלזול במדינות אחרות, אני רק אומר שהתופעה הזאת היא כנראה תופעה די אובייקטיבית.

יולי יואל אדלשטיין: אם חוזרים למדינתנו, אנחנו כרגע עם כ-19,000 חולים פעילים.

יולי יואל אדלשטיין: זה גידול – מה שהיה נכון לאתמול – של 1,154 חולים חדשים; מספרים גבוהים מאוד.

יולי יואל אדלשטיין: נכון שמאוד הגדלנו את מספר הבדיקות, ואם בזמנו אפילו קצת חייכו ולעגו כשאמרתי שאני שם יעד של 30,000 בדיקות, אז אני רוצה לומר לחברי הכנסת:

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו שם – בכל השבוע שעבר היינו עם 27,000–28,000 ביום.

יולי יואל אדלשטיין: אילו הייתי אומר: חברים, בואו נסתער, נוכיח, 30,000, לא הייתה בעיה.

יולי יואל אדלשטיין: אתה צודק – איפה אתה כן צודק?

יולי יואל אדלשטיין: יש עוד מה לשפר במתן תשובה, בזמן למתן תשובה והפניית הרופא.

יולי יואל אדלשטיין: לכן, מה שאנחנו עושים כרגע, לאחר שהוכחנו את היכולת, זה תעדוף נכון של הבדיקות.

יולי יואל אדלשטיין: במה דברים אמורים?

יולי יואל אדלשטיין: מאוד מדאיגה אותנו האוכלוסייה הבוגרת, בייחוד האוכלוסייה במוסדות גריאטריים, בהוסטלים וכן הלאה.

יולי יואל אדלשטיין: שם ברור שהתוצאות של התפרצות הנגיף מאוד קשות, לכן אנחנו מנסים לכוון חלק גדול מהבדיקות לתוכנית "מגן אבות ואימהות".

יולי יואל אדלשטיין: גם הצוותים שעובדים איתם ייבדקו בתדירות גבוהה, ואנחנו מקווים שכך נוכל למנוע שם או לפחות להוריד למינימום את ההתפרצויות.

יולי יואל אדלשטיין: למנוע לאפס כנראה לא ניתן אף פעם.

יולי יואל אדלשטיין: אוכלוסיות באזורי התפרצות – אתמול אני חייב לומר לכם שעשיתי קצת מרתון, ביקרתי בכל הרשויות שיש בהן שכונות בסגר.

יולי יואל אדלשטיין: לא היה פשוט, אבל הספקנו לעשות את כל הערים.

יולי יואל אדלשטיין: גם שם אנחנו מאוד מעוניינים שבשכונות שיש בהן התפרצות תיעשינה בדיקות בכמויות על מנת שאנחנו נוכל להבין אם המחלה התפשטה, וכנראה שסביר שהיא התפשטה הרבה.

אנטאנס שחאדה: כמה חולים קשים יש היום?

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה?

אנטאנס שחאדה: חולים קשים.

יולי יואל אדלשטיין: אם אני לא טועה, 152 היו על הבוקר, 152 היו בבוקר.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא בדקתי את עצמי נכון לעכשיו.

אנטאנס שחאדה: כלומר 160, אבל זה כאילו מספר – – –

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה?

אנטאנס שחאדה: זה כבר 160, אבל המספר נמוך בכל זאת, נכון?

אנטאנס שחאדה: יחסית – – –

יולי יואל אדלשטיין: כמו כל דבר בסטטיסטיקה, אני רוצה לומר לך כך: אני יכול להיות מאוד אופטימי ולומר שאנחנו ב-1.7% במקום 3.4% שהיינו בגל הקודם, זה מספר יותר נמוך של חולים קשים – האוכלוסייה יותר צעירה, מספר יותר נמוך של חולים קשים מכלל הנדבקים.

יולי יואל אדלשטיין: אתה צודק.

יולי יואל אדלשטיין: יחד עם זה אני יכול להראות לך את הצד השני של המטבע: כשהבאתי הגבלות מסוימות לפני כשבועיים לקבינט הקורונה אז כל השרים אמרו: שר הבריאות, מה אתה עושה פניקה?

יולי יואל אדלשטיין: פחות מ-40 חולים קשים.

יולי יואל אדלשטיין: מה, נו, אז יהיו עוד שניים, עוד שלושה.

יולי יואל אדלשטיין: נו, בסדר, מה, נגיע ל-100 – אז נעצור.

יולי יואל אדלשטיין: אמרתי: חברים, זה לא עובד ככה עם הנגיף הזה.

יולי יואל אדלשטיין: עכשיו תהיה הכפלה ואחר כך זה ישליש את עצמו.

יולי יואל אדלשטיין: לצערי הרב – עוד פעם, לא שאני נביא זעם, פשוט זאת ההתנהלות של הנגיף הזה, זו ההתנהגות של הנגיף זה – צריך להבין שהקפיצות כאן זה לא עוד אחד, עוד שניים ליום, אלא מתחילות הכפלות ומגיעים למספרים מדאיגים.

יולי יואל אדלשטיין: עכשיו אני חייב לומר – וזאת גם דרך לומר תודה – לצערי הרב אנחנו יודעים שיש תחלואה מאוד גבוהה במגזר החרדי וגם במגזר הערבי; היינו עם בדואים בדרום.

יולי יואל אדלשטיין: עכשיו, במשפט הזה אין שמץ של התנשאות או גזענות, זה נתון אובייקטיבי, בגלל תנאי מחיה, בהרבה מקרים – משפחות גדולות, מגורים ביחד, אופי החיים הקהילתי.

יולי יואל אדלשטיין: נעזרנו הרבה בהנהגה מקומית, וזאת גם דרך לומר תודה לחברי הכנסת וגם לראשי רשויות.

יולי יואל אדלשטיין: דרך אגב, לראשי הרשויות במגזר שלחתי מכתב מיוחד ממשרד הבריאות על שיתוף הפעולה הטוב והיפה עם המשרד בגל הראשון.

יולי יואל אדלשטיין: גם שם היה שיתוף פעולה טוב – התגייסו, עשו סרטוני הסברה.

יולי יואל אדלשטיין: הבוקר גם קיימנו מפגשים עם ראש הממשלה והשר לביטחון פנים עם נציגי הסיעות החרדיות בכנסת, כי אנחנו מבינים היטב שפעולה נכונה לא יכולה להתבצע בלי שיתוף פעולה של האוכלוסייה, של מנהיגי ציבור וגם של הרשות המקומית.

יולי יואל אדלשטיין: אני מציין שאתמול בכל הערים ישבנו עם הרשויות המקומיות.

יולי יואל אדלשטיין: לא תמיד הם מסכימים איתנו בכל דבר, זה ברור, אבל לשמוע אותם, להבין את מי שעובד באמת בשטח, היה לנו חשוב מאוד.

יולי יואל אדלשטיין: העלית עוד נקודה – ואני אסכם, לא רוצה להאריך מאוד בתשובה – והיא נקודה של תקנים.

יולי יואל אדלשטיין: אכן, אתם צודקים, יש מחסור גם ברופאים וגם באחיות, למרות שהיו תוספות; אני לא לוקח שום קרדיט, זה עוד היה לפני שנכנסתי למשרד.

יולי יואל אדלשטיין: מצד אחד אני שמח לבשר שבקבינט הקורונה אושר התרחיש שלנו להתפרצות נוספת של גל הקורונה.

יולי יואל אדלשטיין: מדובר בתוספת של כ-2,000 מיטות, אדוני סגן שר הבריאות, ופירוש הדבר שזאת תוספת משמעותית של מאות תקנים של רופאים ואחיות.

יולי יואל אדלשטיין: איפה הבעיה שלנו?

יולי יואל אדלשטיין: הבעיה שלנו היא בכך שאנחנו מוגבלים על ידי המספר עצמו.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא הייתי ממהר לומר: יש המון רופאים מובטלים.

יולי יואל אדלשטיין: לפי הערכות שונות יש כמה מאות אנשים עם רישיון לעסוק ברפואה, חלקם בוגרי ישראל, חלקם בוגרי חו"ל – אני מדבר על בוגרי חו"ל שמאושרים, לא מישהו – – –

וליד טאהא: שעברו את המבחן הממשלתי בארץ.

יולי יואל אדלשטיין: למרות מה?

וליד טאהא: הם עברו את המבחן הממשלתי בארץ.

יולי יואל אדלשטיין: הם עברו, נכון, אתה מדייק.

יולי יואל אדלשטיין: בוגרי חו"ל, כמו שאמרתי, עם רישיון לעסוק ברפואה בישראל.

יולי יואל אדלשטיין: אז אנחנו עכשיו נערכים לגיוס רופאים, וכבר עשינו כמה ישיבות במשרד: פיזור על בתי חולים, על קופות חולים – כל מה שאנחנו צריכים.

יולי יואל אדלשטיין: לרוב זה אנשים שיכנסו להתמחויות.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו רוצים לגייס אותם, ודאי.

יולי יואל אדלשטיין: כאן אני אומר את המילה החשובה: לגייס אותם לחורף.

יולי יואל אדלשטיין: לא צריך להיות רופא, ואני – כן, מה רצית שם?

ג'אבר עסאקלה: אולי כמה מילים על שביתת האחיות שממשמשת ובאה.

יולי יואל אדלשטיין: אני בהחלט אתייחס לזה.

יולי יואל אדלשטיין: אז אני אומר, אנחנו נערכים לחורף.

יולי יואל אדלשטיין: לא צריך להיות רופא דגול – ואני באמת לא רופא – על מנת להבין מה המשמעות של שפעת וקורונה במקביל, עם אותם תסמינים, עם תופעות יותר קשות.

יולי יואל אדלשטיין: אם דיברנו על אוכלוסייה מבוגרת או אוכלוסיות מיוחדות או אוכלוסיות עם מחלות רקע, אז אנחנו כאן לקראת תסריט שיכול להיות לא סימפטי אם לא נהיה ערוכים.

יולי יואל אדלשטיין: היום נפגשתי עם מנהלי בתי חולים במשרד.

יולי יואל אדלשטיין: דיברנו איתם על ההיערכות, דיברנו על המצב של בתי חולים, שאחרי הגל הראשון הוא – איך אני אגיד בעדינות?

יולי יואל אדלשטיין: דורש תיקון ושיפור.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מול האוצר בנושא הזה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מגיע לאחיות.

יולי יואל אדלשטיין: התקיים מבחן גדול של סיעוד בתחילת יולי וצפוי עוד מבחן בספטמבר.

יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שנהיה ערוכים לקלוט חלק גדול מהאחים והאחיות שיעברו בהצלחה את המבחן הזה, וזה חלק.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מקיימים דיונים עם הסתדרות האחיות, עם חברת הכנסת לשעבר, יש לומר, אילנה כהן, ועם נציגי האחים והאחיות.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו בהחלט מבינים את המצוקות.

יולי יואל אדלשטיין: חלק מן הפתרון – ודאי יש עניין של תנאי שכר, אני לא נכנס לזה כרגע, ודאי, זה לא אחראי להתחיל להציע פה הצעות, אבל חלק מן העניין – וגם הם מסכימים לזה – הוא שאם אנחנו נביא מספר משמעותי של תקנים נוספים אז זה גם שיפור תנאים.

יולי יואל אדלשטיין: כשאחות לא צריכה להתרוצץ בין 25 מיטות, אלא – עדיין תתרוצץ, אבל בין 15 מיטות – זה כבר איזשהו שיפור.

יולי יואל אדלשטיין: לנו זה עוזר בזיהומים ובאלף ואחד דברים.

יולי יואל אדלשטיין: אגיד לסיכום כך, וצריך לומר את זה ביושר: יש גישה שאומרת שלא צריך לעשות כלום; אה, נגיף.

יולי יואל אדלשטיין: איך אמר מישהו?

יולי יואל אדלשטיין: שפעת עם יחסי ציבור.

יולי יואל אדלשטיין: לא צריך לעשות כלום.

יולי יואל אדלשטיין: אני מקווה שאין אנשים רציניים בבית הזה שחושבים כך.

יולי יואל אדלשטיין: וכאן אני רוצה לשתף אתכם בקושי מסוים: מן היום הראשון שלי במשרד אמרתי – אני, סגן השר שנמצא כאן, המנכ"ל שמינינו, אמרנו: אנחנו מבינים שלמשבר הזה יש שלוש רגליים – הבריאותית, הכלכלית, ונקרא לזה החברתית או האנושית – וכך אנחנו פועלים, הכול על מנת לא להגיע לסגר מלא; מנסים להשתלט על הגל הזה ללא סגר מלא.

יולי יואל אדלשטיין: ואני שואל – היה פה פעם חבר כנסת ושר שאמר:

יולי יואל אדלשטיין: אני צריך ארגז כלים.

יולי יואל אדלשטיין: ואני שואל אתכם, חברי הכנסת: מה בדיוק ארגז הכלים המוצע?

יולי יואל אדלשטיין: כל דבר שמציע משרד הבריאות נתקל בהתנגדות קשה מאוד.

יולי יואל אדלשטיין: לזה יש סיבות.

יולי יואל אדלשטיין: כשאנחנו עושים סגר על שכונה, זה ממש לא טוב ולא סימפתי לתושבי השכונה, אבל זה לא עונש, זה על מנת לעזור להתגבר על התחלואה.

יולי יואל אדלשטיין: כשאנחנו סוגרים –אני מקווה שתוך מתן סיוע – עסקים מסוימים, בלי לפגוע בגדול במשק ובלי להגיע לסגר הכללי, אז רק היום קיבלנו את הדוגמאות כאן, בכנסת, ושמעתם כאן את הצעקות: למה עם זה?

יולי יואל אדלשטיין: למה זה?

יולי יואל אדלשטיין: לא ניתן לסגור את זה ולא ניתן לסגור את זה.

יולי יואל אדלשטיין: אז אני אומר לכם ככה: אנחנו ננצח בסופו של דבר.

יולי יואל אדלשטיין: למה?

יולי יואל אדלשטיין: כי משרד הבריאות עושה את מה שמוטל עליו; כי יש לנו שותפים נהדרים בדמות פיקוד העורף וגורמים נוספים שעובדים יחד איתנו; כי הציבור הרבה יותר ממושמע ומודע – אתם רואים את זה, לא צריך ללכת רחוק, צריך רק להסתכל מסביב; כי יש הנהגה מקומית שעוזרת לנו.

יולי יואל אדלשטיין: אבל אני שואל את עצמי: למה אנחנו צריכים לעשות את הכול בדרך הקשה?

יולי יואל אדלשטיין: למה צריך כל הזמן לקשור את הידיים של משרד הבריאות בכל נושא ולקוות לתוצאות טובות?

יולי יואל אדלשטיין: אני מזכיר לכולנו: נגיף הקורונה זה אויב משותף – לא של הקואליציה, לא של האופוזיציה ולא של משרד הבריאות.

יולי יואל אדלשטיין: בואו נטפל בנושא הזה ביחד, ואז נוכל לנצח בצורה משכנעת הרבה יותר מהר.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה לשר הבריאות.

קרן ברק: נעבור לדיון.

אלי אבידר: תראה כמה מעריכים אותך, יולי.

אלי אבידר: מילה לא הוצאנו.

אלי אבידר: לא קרה דבר כזה.

קרן ברק: אלי אבידר.

יולי יואל אדלשטיין: ממך לא ציפיתי לרשלנות כזאת.

קרן ברק: צריך להגיד לו שאפו.

אלי אבידר: ויש לנו מה להגיד, ולא אמרנו מילה.

יואב קיש: השר, אני מודה, שהוא לא יגיד מילה – אין דברים כאלה.

קרן ברק: כן.

אלי אבידר: ויש מה להגיד.

קרן ברק: זה באמת יוצא דופן.

אלי אבידר: אבל תזכרו את זה, תזכרו.

יולי יואל אדלשטיין: אני רשמתי.

אלי אבידר: אוקיי.

יולי יואל אדלשטיין: אני בלחץ כל הנאום מתי אתה מתחיל לצעוק.

קרן ברק: טוב, נעבור לדיון.

יבגני סובה: – – – שר הבריאות בלחץ.

קרן ברק: ראשון הדוברים – חבר הכנסת יאיר לפיד.

קרן ברק: יש לך שלוש דקות.

יאיר לפיד: תודה רבה.

יאיר לפיד: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, אני רוצה להעביר מפה מסר לבעלי העסקים, את מה שכתוב באתר רשות המיסים, כדי שהם יבינו את זכויותיהם.

יאיר לפיד: אני בטוח שברגע שאני אקריא את זה הם ידעו מייד מה הם צריכים לעשות: כיצד ניתן להגיש בקשה?

יאיר לפיד: הבקשה תוגש על ידי טופס מקוון, תוך מילוי הפרטים לזיהוי העסק והנתונים הכספיים השוטפים המשקפים את פעילות העסק.

יאיר לפיד: הטופס המקוון מופיע באתר רשות המיסים.

יאיר לפיד: סכום המענק מחושב לפי השלבים הבאים: מציאת אחוז הזכאות למענק בהתאם לשיעור הירידה במחזור.

יאיר לפיד: אם שיעור הירידה במחזור נמוך מ-25%, העסק לא יהיה זכאי למענק.

יאיר לפיד: חישוב שיעור הירידה במחזור: ראשית יש לחשב את סכום הירידה במחזורים בחודשים מרץ-אפריל 2020 לעומת חודשים מרץ-אפריל 2019, כלומר סכום מחזורים מרץ-אפריל 2019 פחות סכום מחזורים מרץ-אפריל 2020 – זו הירידה במחזורים.

יאיר לפיד: לאחר מכן, כדי למצוא את שיעור הירידה במחזור, יש לחלק סכום הירידה במחזורים בסכום מחזורים מרץ-אפריל 2019.

יאיר לפיד: אחוז הזכאות למענק בהתאם לירידה בשיעור המחזור נקבע לפי המדרג הבא: שיעור ירידת המחזור; אחוז הזכאות למענק; מ-25% ועד 40%, כולל – 10%; מעל 40% ועד 60%, כולל – 20%; מעל 60% ועד 80%, כולל – 35%; מעל 80% – 50%.

יאיר לפיד: ב.

יאיר לפיד: סכום המענק יחושב באופן הבא: אחוז הזכאות למענק כפול מחזור מרץ-אפריל 2019 – היושבת-ראש עוקבת אחריי, אני שמח – כפול מקדם ההשתתפות בהוצאות הקבועות.

יאיר לפיד: מקדם ההשתתפות בהוצאות הקבועות זה שיעור של סכום העלויות הקבועות בעסק שלא ניתן לחסוך גם כשהפעילות פוחתת או מופסקת, כגון ארנונה ושכירות, כך שהמענק ניתן למעשה על הרווח הנמנע שהיה צפוי לכל עסק.

יאיר לפיד: מקדם ההשתתפות בהוצאות הקבועות לא יעלה על 30%.

יאיר לפיד: הוצאת שכר של עובדים בחל"ת – אם העסק הוציא עובדים לחל"ת בחודשים מרץ-אפריל 2020 – –

קריאה: – – – יותר קל.

יאיר לפיד: – – יש להוסיף לנוסחת החישוב את ממוצע עלות השכר לפי משכורת דצמבר 2019 וינואר-פברואר 2020 כפי שיפורט להלן.

יאיר לפיד: נוסחה לחישוב מקדם ההשתתפות בהוצאות הקבועות: שיעור מקדם ההשתתפות בהוצאות הקבועות יוגבל, כאמור, לשיעור של 30%.

יאיר לפיד: להלן טבלה המסכמת את אופן חישוב סכום המענק בהתאם לשיעור ירידת המחזור: שיעור ירידת המחזור – חישוב המענק: בין 25% ועד, כולל, 40% כפול 10% מהמחזור של מרץ-אפריל 2019 כפול מקדם ההשתתפות בהוצאות הקבועות; מעל 40% ועד, כולל, 60% כפול 20% מחזור מרץ-אפריל 2019 כפול מקדם ההשתתפות בהוצאות הקבועות; מעל 60% ועד, כולל, 80% כפול 35% מחזור מרץ-אפריל 2019 כפול מקדם השתתפות בהוצאות הקבועות; מעל 80% כפול 50% מחזור מרץ-אפריל 2019 כפול מקדם השתתפות בהוצאות הקבועות.

יאיר לפיד: כיצד מחשבים את הוצאות השכר של העובדים בחל"ת?

יאיר לפיד: חבר הכנסת אבידן, אני מבקש להתרכז, אני מרגיש שאתה מאבד ריכוז.

אלעזר שטרן: מתי נגיע לאמיתי?

אלי אבידר: – – –

קרן ברק: מזל שיש לנו תואר בכלכלה.

יאיר לפיד: על העוסק לסכם את עלות השכר של עובדיו שיצאו לחל"ת לפי הממוצע של השכר ברוטו לביטוח לאומי בחודשים דצמבר 2019 וינואר-פברואר 2020, וכן את הימים שבהם שהה כל עובד בחל"ת בחודשים מרץ-אפריל 2020, ולהזין את הנתון לשדה המתאים בטופס המקוון.

יאיר לפיד: האם חובה להגיש בקשה – –

קרן ברק: צריך לסיים.

יאיר לפיד: – – באמצעות מייצג, כגון רואה חשבון או עורך דין?

יאיר לפיד: אין כל חובת הגשה על ידי מייצג.

יאיר לפיד: כל עוסק רשאי להגיש את בקשתו באופן עצמאי.

קרן ברק: תודה.

יאיר לפיד: יצאתם מדעתכם טוטלית.

יאיר לפיד: תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: זה היה שירות לציבור.

אלי אבידר: – – –

אורלי פרומן: צל"ש שהצלחת – – –

עודד פורר: יאיר, אתה יכול לסכם את זה בשתי מילים: חרטא ברטא.

קרן ברק: אחריו – חבר הכנסת סמי אבו שחאדה.

קרן ברק: יש לך שלוש דקות.

סמי אבו שחאדה: גברתי היושבת-ראש, חברות וחברי הכנסת, אדוני שר הבריאות, הממשלה הזאת לא ראויה לאמון לא רק בעניין הכישלון שלה.

קריאה: – – – רפואה שלמה.

סמי אבו שחאדה: שלום.

סמי אבו שחאדה: הממשלה הזאת לא ראויה לאמון לא רק בעניין ההתנהלות הגרועה שלה במגפת הקורונה.

סמי אבו שחאדה: אני חושב שהממשלה הזאת לא ראויה לאמון בגלל שהיא ממציאה מגפות, היא מפיצה מגפות, וזה לא רק בתקופת הקורונה – זה היה הרבה לפני הקורונה.

סמי אבו שחאדה: הממשלה הזאת ממשיכה את מגפת הכיבוש, והממשלה הזאת מביאה וממציאה במכבסת המילים שלה מילים מדהימות, חדשות, כדי להמשיך לתת לגיטימציה או לעשות לגליזציה לכיבוש – והוא אף פעם לא יהפוך ללגיטימי ולא ללגלי.

סמי אבו שחאדה: הפעם זה נקרא סיפוח או טיפוח הכיבוש והפרויקט הקולוניאלי.

אנטאנס שחאדה: החלת ריבונות.

סמי אבו שחאדה: כן, ויש גם עוד מילה מצוינת: החלת ריבונות, שגם זה המשך הפרויקט הקולוניאלי.

סמי אבו שחאדה: יש גם מגפות אחרות שהממשלה הזאת ומי שעומד בראשה, המושחת מבלפור, אחראים עליהן הרבה יותר מכל גורם אחר במדינה.

סמי אבו שחאדה: הרי רוי בוי הוא לא לבד.

סמי אבו שחאדה: כדי שיהיו תופעות מזעזעות כמו רוי בוי צריך חברה מחבקת, צריך מישהו שרואה בגזענות המזעזעת של רוי בוי מעשה נחמד, בדיחה.

סמי אבו שחאדה: הלוא רוי בוי לא הסתיר את הגזענות המזעזעת שלו.

סמי אבו שחאדה: הוא מחנך את הילדים שלו על תפיסת עולם של התנשאות וגזענות כלפי הלא-יהודים, כלפי האוכלוסייה הילידית במדינה, ואז הוא מצלם את זה בווידיאו, מצלם והוא מעביר את זה.

סמי אבו שחאדה: הוא גאה, הוא גאה במה שהוא עושה.

סמי אבו שחאדה: למה דבר כזה קורה?

סמי אבו שחאדה: זה קורה כי יש מי שמנצח על מקהלת הגזענות במדינה הזאת, והוא נקרא ראש ממשלה, שיש נגדו שלושה כתבי אישום, והוא מוביל את התפיסות הגזעניות בחברה, שמאפשרות גם תכנון גזעני.

סמי אבו שחאדה: הרי איך אפשר להבין שיש כל כך הרבה הרס בתים והרס עסקים בחברה הערבית, הרבה יותר מאשר בנייה?

סמי אבו שחאדה: איך אפשר להבין שיש הריסת בתים בנגב בכמה מקומות והריסה בטירה והריסות בנחף והריסות בכל הארץ, הרבה יותר מאשר בנייה?

סמי אבו שחאדה: איך אפשר להבין שמי שמתכנן עובד בעיקר על הריסה?

סמי אבו שחאדה: איך אפשר להבין שמי שמתכנן עובד בעיקר על הפקעות אדמה, על המשך הריסות בתים, על הריסות עסקים?

סמי אבו שחאדה: כל זה קורה בלי שיש באמת שום זרם פוליטי, חוץ מהרשימה המשותפת, שיוצא נגד כל התופעות האלה.

סמי אבו שחאדה: הרי בשביל זה צריך תרבות פוליטית גזענית.

סמי אבו שחאדה: לא מספיק רוי בוי אפס אחד כזה.

סמי אבו שחאדה: יש לו חברים טובים בממשלה; יש לו אנשים שמזינים את תפיסת העולם שלו; יש לו ראש ממשלה שיוצא נגד הציבור הערבי כל הזמן; יש לו שרים שמגבים את ראש הממשלה הזה; יש להם רוב בכנסת – הרי לגזענים האלה יש רוב בכנסת.

סמי אבו שחאדה: האמת שמה שצריך לעשות פה זה לא הצעת אי-אמון.

סמי אבו שחאדה: לממשלה כל כך גזענית ונוראה – –

קרן ברק: טוב, אתה צריך לסיים.

סמי אבו שחאדה: אני מסיים.

סמי אבו שחאדה: – – לא צריך הצעות אי-אמון, צריך בדיוק ההפך.

סמי אבו שחאדה: צריך לבוא כל שבוע לבקש אמון, לא לעשות להם הצעות אי-אמון.

סמי אבו שחאדה: ככה זה אמור להיות בחברה מתוקנת, אבל אנחנו לא נמצאים שם.

סמי אבו שחאדה: בשביל זה אנחנו נמשיך להיאבק למען דמוקרטיה וזכויות אדם לכל האזרחים במדינה.

סמי אבו שחאדה: תודה.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: לדעתי מכל הקשת הפוליטית גינו את האירוע הגזעני שהיה.

קרן ברק: חבר הכנסת יעקב מרגי.

אנטאנס שחאדה: זאת מדיניות ראש הממשלה.

קרן ברק: לא נמצא?

קרן ברק: לא נמצא.

קרן ברק: חבר הכנסת יעקב אשר – נמצא.

גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, אדוני השר, מכובדי, אני רוצה קצת לשתף אתכם בתחושות של הציבור החרדי בתקופה הזאת, ולא להתבכיין.

אנחנו צריכים להפסיק להתבכיין ולהתחיל לדאוג – כולם צריכים לדאוג, אבל אנחנו נדאג לציבור שלנו בכל דרך שאנחנו נוכל ובכל דרך שצריך.

הפכו אותנו לכוכבי הקורונה בגל הראשון ובגל השני, כשאף אחד לא מנסה – מרוב עצים ומרוב טענות ומרוב מענות אף אחד לא רואה את היער עצמו, את השביל שצריך ללכת בו, והפכנו לאט-לאט לאוכלוסייה שבגלל מחדלים של מישהו אחר, או חוסר ניהול נכון של המערכה, בסופו של יום ערינו הופכות למסוגרות, ואנחנו הופכים לאנשים שצריך לבדוק טוב לפני שבאים – ביקור של טכנאי בבני ברק או בשכונה חרדית אחרת.

לוחצים מהר מאוד על המתג של סגרים, ואף יותר מזה – הפכנו להיות כר נרחב לשוטרים בודדים, אבל שוטרים בשטח, שחלקם מתוסכלים ואינם חכמים, שמתייחסים לילדים ולילדות, שתופסים אותם על אי-חבישת מסכה בזמן ששותים ברד, או יהודי שמצאו שהמסכה שלו הייתה על הסנטר, ובסוף הוא גם מקבל אגרוף בסנטר, לא רק דוח.

אנחנו לא יכולים ולא מוכנים לשתוק על כך.

אנחנו אמרנו היום בישיבה שהייתה לנו עם ראש הממשלה ועם שר הבריאות:

מדיניות של סגר לפעמים זה נצרך – –

קרן ברק: צריך להתחיל לסיים.

– – השאלה היא מה עושים בשביל זה; השאלה היא מי ירד לשטח קודם לבדוק ולראות מה צריך לעשות, האם ניתנו התקציבים – –

קרן ברק: צריך לסיים.

– – איפה הפעולות של הממשלה בשטח.

קרן ברק: תודה.

אותו דבר גם במניעת ההתקפות הללו של שוטרים בודדים.

זו לא מדיניות, אבל הענישה וההרתעה צריכה להיות לא כלפי אלה עם המסכה אלא כלפי אלה שמתנהגים ככה לאוכלוסייה.

קרן ברק: תודה רבה.

זה רק על קצה המזלג.

קרן ברק: תודה.

קרן ברק: אני מבקשת להקפיד על זמנים, בבקשה.

קרן ברק: חבר הכנסת יעקב מרגי.

יעקב מרגי: גברתי היושבת בראש, חבריי חברי הכנסת, השרים, אתם יודעים, מדינת ישראל מתמודדת עם הנגיף, יש מי שיגיד בצורה טובה, יש מי שיגיד פחות טובה, כל אחד מזווית ראייתו ועד עומק ידיעתו.

יעקב מרגי: אבל אני רוצה להתחשבן קצת עם החברה הישראלית.

יעקב מרגי: אנחנו כשבועיים ויותר חוזים – יש כאלה שחווים על גופם – אלימות קשה של משטרת ישראל כלפי אוכלוסייה אחת במדינת ישראל.

תמר זנדברג: לא אחת.

יעקב מרגי: רגע, תני לי.

תמר זנדברג: אתה צודק, אבל לא אחת.

יעקב מרגי: בכל אופן, מה אני חווה, סרטונים שמגיעים אליי – אוכלוסייה אחת.

יעקב מרגי: אני מבין, צריך לאכוף הנחיות של הממשלה, צריך לשמור על ההנחיות.

יעקב מרגי: ואני מנסה לשחזר.

יעקב מרגי: אתם יודעים מה?

יעקב מרגי: הביא לנו בורא עולם – אני יהודי מאמין – את האיוולת המטופשת של אותו כוכב, רוי בוי – אני לא יודע מה השם האמיתי שלו – שעשה מעשה שטות.

יעקב מרגי: ואני לא מקבל שזה בא לו ממקום נקי; מעשה שטות, מעשה איוולת.

יעקב מרגי: אם יש לך דבר כזה שחבוי בך, לך תעשה חשבון נפש עמוק.

יעקב מרגי: ואתם יודעים מה?

יעקב מרגי: שמחתי על התגובה של החברה הישראלית.

יעקב מרגי: חלק החרימו הופעות שלו, בתגובה הוא קיבל נאצות וסטטוסים, ישתבח שמו לעד.

יעקב מרגי: רואים עשרות סרטונים איך משפילים אבות מול ילדיהם, אימהות מול בנותיהן, דורכים עליהם, אגרופים של שוטרים לפרצוף – והחברה הישראלית?

יעקב מרגי: אני אזכיר לכם נשכחות קצת.

יעקב מרגי: זוכרים את אותו סגן אלוף – – –

קריאה: – – –

יעקב מרגי: להוריד?

יעקב מרגי: לא, אני יכול, שומעים אותי גם עם זה.

יעקב מרגי: זוכרים את סגן האלוף, או אלוף משנה, אני לא זוכר את הדרגה שלו, שדחף את הפלסטיני עם הקת של הרובה?

יעקב מרגי: הקידום עוכב, יצאו גינויים, אני חושב שהוא אפילו הועמד לדין, אם אני לא טועה – אני רוצה לדייק – עמד לבירור.

סמי אבו שחאדה: – – – זיכרון נכון, ראינו בטלוויזיה.

יעקב מרגי: תן לי רגע.

יעקב מרגי: אני שואל שאלה: מה, דמם של החרדים הותר?

יעקב מרגי: איפה הערכים של החברה הישראלית?

יעקב מרגי: עם המשטרה יבואו חשבון.

יעקב מרגי: תיגמר הקורונה.

יעקב מרגי: ואני כתבתי ציוץ בטוויטר לאותם שוטרים צעירים: אני לא דן אתכם, אני רק מציע לכם לא לשמוע להנחיות של המפקדים שלכם לנהוג באלימות.

יעקב מרגי: למה?

יעקב מרגי: אלי אבידר, תשמע.

יעקב מרגי: הקורונה תעבור פעם, נכון?

אלי אבידר: אתם מצביעים בעד, לא אנחנו.

יעקב מרגי: הקורונה – רגע.

אלי אבידר: מרגי, אתם מצביעים בעד, לא אנחנו.

יעקב מרגי: אני לא דיברתי על הצבעה.

אלי אבידר: אתם מצביעים בעד.

יעקב מרגי: נתתי לך, טעיתי.

יעקב מרגי: טעיתי לתת לך תשומת לב.

קרן ברק: אתה צריך לסיים, חבר הכנסת מרגי.

יעקב מרגי: אני מסיים.

יעקב מרגי: אתה יודע, תקשיב, אמרתי לשוטרים הצעירים – בזה אני מסיים: הקורונה תעבור, תוקם ועדת חקירה על התנהגות, יהיו גם עורכי דין שירצו להתפרנס מזה, ואז מסכן אותו שוטר – ימצא את עצמו יושב לבד, יושב לבד עם ההורים שלו באולם בית המשפט.

יעקב מרגי: אף אחד מהמפקדים שלו לא יהיה לצידו, הוא לא יקבל הוצאות משפט, אבל יהיו לו הרבה הוצאות.

יעקב מרגי: ואני אומר: איפה הערכים הסלקטיביים של החברה הישראלית?

אלי אבידר: מרגי, תעזרו לנו – – – יהיה לכם יותר טוב.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: חבר הכנסת עודד פורר.

עודד פורר: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, איך עסק נולד?

עודד פורר: כמו הצחוק: מתחיל מבפנים ומתגלגל החוצה.

עודד פורר: מי שהקים עסק יודע שעסק נולד כמו תינוק: בהתחלה זה כואב, אחר כך הוא יוצא החוצה וכולם שמחים, ופתאום הוא הולך לבד, איזה יופי, והלקוחות באים ומגייסים עובדים, והעסק נולד והולך לבד, אבל אתה עדיין נלחם בשבילו, ואתה חייב לתת לו יד.

עודד פורר: מי שלא הקים עסק מימיו לא יכול להבין את התחושה, את המלחמה על העסק בזמנים קשים, בלילות טרופים, כשמסביבך אנשים בכלל לא מאמינים, ואתה נלחם ומנצח כל חודש, כל משכורת שאתה משלם, והעסק שורד מלחמות, מבצעים, משברים, עונות.

עודד פורר: כמו תינוק שאתה נלחם בשבילו.

עודד פורר: ופתאום באה הקורונה, והממשלה את העסק סוגרת, והקופה כבר לא רושמת, ואת העובדים שולחים לחל"ת, והממשלה מבטיחה בבל"ת.

עודד פורר: ואחרי תוכנית ועוד תוכנית מגיעה האכזבה כשמוגשת באמת החשבונית, ומבינים שכשהממשלה "סיוע" אומרת זה בעצם ראש הממשלה שמחפש עוד כותרת, כי תמיד זה עד ותמיד הפיצוי הוא כמעט, ואת העסקים סוגרים בהינף יד.

עודד פורר: אז חברים, חבריי בכנסת, חברים שלי שיושבים בממשלה, ככה לא בונים תוכנית.

עודד פורר: בקצרה, כדי להציל את העסק, תזכרו שכל תוכנית, על שתי רגליים היא עומדת: על רגל הסיוע, שצריך להיות פשוט, ברור, בלי אותיות קטנות ואולי כזה שכבר יש בחוק – חוק מס רכוש, קרן הפיצויים.

עודד פורר: כמה פעמים אמרנו את זה כאן?

עודד פורר: כמה פעמים ביקשנו את זה?

עודד פורר: – שנותן לעסק שנפגע מענקים ולא הופך את העסקים לקבצנים.

עודד פורר: הרגל השנייה היא רגל הצמיחה.

עודד פורר: מה יותר פשוט, חברים, מלעשות עכשיו, דווקא במשבר, את כל מה שלא יכולתם לעשות – את הפרויקטים של תשתית, מתעלת הימים ועד העברת בסיסים, את רישיון העסק על פי תצהיר, כדי שאת העסקים תפסיקו להטריד ולהשאיר אותם כל הזמן תלויים באוויר.

עודד פורר: אם יורשה לי לסיום, עוד מילה אחת על אבי אבות הטומאה של מה שקורה כרגע בתוכנית הזאת, וזה החל"ת.

עודד פורר: תוכנית החל"ת הייתה חסם העורקים בהתחלה, כשהממשלה באה ואמרה: אוקיי תוציאו את העובדים לחל"ת כדי שכולנו נירגע.

עודד פורר: אנחנו כבר חמישה חודשים בתוך האירוע, חמישה חודשים, וברור לכולם, לא היה דרג מקצועי אחד, אחד, שהופיע בוועדת הכספים ושלא הופיע בוועדת הכספים, שאמר שהחל"ת היא תוכנית טובה.

עודד פורר: אמרו לכם: תעשו חל"ת גמיש, תעשו את מה שעשו במקומות אחרים בעולם, תהפכו את זה למענק שניתן לעסק, שהעסק יעסיק את העובד ב-20% משרה, ב-30% משרה, ב-50% משרה, כמה שהוא יכול.

עודד פורר: תשמרו את החיבור בין העסקים לבין העובדים שלהם.

עודד פורר: תמיד אנחנו אומרים שהעובדים הם העסק, זה חלק מהעסק.

עודד פורר: אתם גורמים לעסק לאבד את העובדים, ואתם גורמים לעובדים לאבד את מקום העבודה שלהם, ואני עוד לא מדבר על התוכנית ההזויה של המענק להחזרת עובדים שעברה כאן.

עודד פורר: לכן אני קורא לכם:

עודד פורר: תכניסו לתוכנית הזאת צמיחה ותבטלו את החל"ת הזה.

עודד פורר: תהפכו אותו לכזה שמאפשר לעסקים להמשיך לפעול, גם אם בעצימות נמוכה – ובזה אני מסיים, גברתי – כגחלים לוחשות, כדי שכשנצא מהקורונה עם קצת חמצן המשק יחזור לבעור, לשגשג ולצמוח.

עודד פורר: תודה.

קרן ברק: תודה רבה לך.

קרן ברק: חבר הכנסת נפתלי בנט, ואחריו – חברת הכנסת תמר זנדברג.

נפתלי בנט: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, מדינת ישראל נמצאת בנקודת משבר שאני, לפחות בימי חיי, לא זוכר משבר כזה: כמיליון מובטלים, רבבות עסקים שפשטו את הרגל ונרפות מוזרה, תמוהה, של הממשלה מול המגפה.

נפתלי בנט: בעוד הרבה מדינות שחטפו הרבה יותר חזק מאיתנו בגל הראשון כבר מזמן התאוששו והן מדינות ירוקות, אצלנו המגפה משתוללת.

נפתלי בנט: עם כל האכזבה המוצדקת מהמחדלים החמורים של ראשי הממשלה שלנו, של הממשלה, זאת הממשלה הנבחרת של מדינת ישראל.

נפתלי בנט: בגלל שאנחנו באירוע חירום לא פחות ממלחמה, אנחנו נבקר אבל לא נהרוס; נתקן ולא נשבור; נציג פתרונות ולא רק נזעק על עוולות; נתמוך בהחלטות כשהן נכונות ולא נתקע מקלות בגלגלים; נפתח חנויות ולא ננפץ את החלונות שלהן.

נפתלי בנט: אנחנו עומדים פה בכנסת בירושלים ולא בבסטיליה בפריז, כי אין לנו מדינה אחרת.

נפתלי בנט: זאת ההזדמנות של כולם להירתם למערכה.

נפתלי בנט: אזרחי ישראל, אנחנו יכולים להביס את הקורונה בארבעה שבועות.

נפתלי בנט: להביס.

נפתלי בנט: לא כטובה לראש ממשלה שנכשל, או לממשלה שבהלם, אלא כי זה חשוב לנו, למדינה, וכולם צריכים להירתם.

נפתלי בנט: אנחנו במבצע להצלת המדינה, לא פחות.

נפתלי בנט: לכל אחד תפקיד: פקידי הממשלה, פקידי המדינה, שרי הממשלה, תהפכו עולם, תרסקו את הביורוקרטיה, תהפכו עולם למען העסקים.

נפתלי בנט: רשויות, תאפשרו למסעדות לצאת החוצה, גם אם זה עובר על חוקי עזר עירוניים.

נפתלי בנט: כל הרשויות, תפסיקו בחצי השנה הקרובה להטיל קנסות בכל תחום חוץ מקורונה.

נפתלי בנט: תפסיקו, עזבו את זה עכשיו.

נפתלי בנט: עובדי ההוראה, תתחילו לעבוד עכשיו לקראת פתיחת שנת הלימודים.

נפתלי בנט: עם כל הקשיים, זה המצב ועם זה ננצח.

נפתלי בנט: הורים, תטמיעו ביטחון בילדים.

נפתלי בנט: ילדים ונוער, זה הזמן שלכם.

נפתלי בנט: זה לא הזמן לפינוקים – זה הזמן להתנדב, זה הזמן לעזור לאימא ואבא, זה הזמן לעזור בקהילה, בשכונה, לעשות בייביסיטינג כדי שאנשים יוכלו לצאת לעבוד.

נפתלי בנט: בעלי בית, תספגו קצת.

נפתלי בנט: אל תוציאו אנשים מהדירות שלהם, למרות שהחוק מאפשר לכם.

נפתלי בנט: תגלו קצת גמישות.

נפתלי בנט: כל מי שהוא כלכלית מסתדר – צא ותקנה שירותים מבעלי מקצוע שזקוקים לזה.

נפתלי בנט: תפקחו עיניים אחד על השני.

נפתלי בנט: זאת יכולה להיות השעה היפה של אזרחי ישראל.

נפתלי בנט: תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: חברת הכנסת תמר זנדברג – אחרונת הדוברים, ואחריה יסכם השר.

יבגני סובה: אתה מבין?

יבגני סובה: זה הדבר העיקרי – מפחידים אותך: אלפים ימותו, מיליונים יהיו בבתי חולים.

יבגני סובה: אתה מדבר במילים מאוד יפות, אבל זה מתנגש בהפחדה של ראש הממשלה.

תמר זנדברג: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

תמר זנדברג: היום קרה אירוע יוצא דופן בתחום הפרדת הרשויות במדינת ישראל.

תמר זנדברג: הכנסת, שהיא הריבון, שהיא נבחרה על ידי העם, שהשכם והערב מסבירים לנו כאן כמה היא עומדת מעל הכול ואסור בשום פנים ואופן לפגוע בעצמאותה, הכנסת היום נדרסה.

תמר זנדברג: ציפו ממנה להפוך לחותמת גומי מקפצת, להפוך את עצמה לשטיח בפני רשות אחרת.

תמר זנדברג: האם בפני בית המשפט?

תמר זנדברג: לא.

תמר זנדברג: אם היה היום מתבטל חוק בבית המשפט העליון היינו שומעים את יושב-ראש הכנסת קורא למשמר בתי המשפט לבוא לפה ולפתוח את המליאה, היינו שומעים את כל חברי הליכוד, זוטרים כבכירים, מוציאים הודעות שוד ושבר נגד בתי המשפט.

תמר זנדברג: אבל היום הכנסת נרמסה בפני רשות אחרת – בפני הממשלה.

תמר זנדברג: הממשלה באה לכאן ובדריכת רגל גסה ביקשה דריסת רגל בתוך ועדה בכנסת, ועדה שרק בשבוע שעבר השאירו אותנו כאן

תמר זנדברג: עד 05:00 כדי להחליש אותה.

תמר זנדברג: אז הוועדה כבר לא מאשרת חוקים לפני – היא לא מאשרת את הצווים לפני הזמן, היא מאשרת בדיעבד, אבל גם זה לא.

תמר זנדברג: היום ראינו כמה חשוב שיש כנסת חזקה.

תמר זנדברג: היום ראינו מה משמעותו של פיקוח פרלמנטרי.

תמר זנדברג: למה?

תמר זנדברג: כי הדיון בממשלה על פתיחת הבריכות וחדרי הכושר הפך להיות חותמת גומי.

תמר זנדברג: הממשלה נתנה carte blanche.

תמר זנדברג: כשבא איזה שר ושאל שאלות ראש הממשלה נזף בו, הוא אמר לו: אתה שר צעיר, מה אתה מבלבל את המוח?

תמר זנדברג: תסתום, וכולם הרימו את היד פה אחד.

תמר זנדברג: אבל כשהכנסת שאלה שאלות וביקשה נתונים: כמה הדבקה יש בחדרי הכושר?

תמר זנדברג: איפה נתוני משרד הבריאות על הבריכות?

תמר זנדברג: האם זה מוצדק?

תמר זנדברג: אולי צריך להפריד?

תמר זנדברג: אולי כן את בתי הכנסת ולא את הבריכות?

תמר זנדברג: אולי כן את הבריכות הסגורות ולא את הבריכות הפתוחות?

תמר זנדברג: הכנסת עושה את עבודתה, שואלת שאלות, מפעילה פיקוח פרלמנטרי.

תמר זנדברג: הכנסת היא הריבון, לא? איפה זעקות השוד ושבר?

תמר זנדברג: איפה ההודעות הזועמות לעיתונות על זה שלא ניתן לכנסת – נשמור על כבוד הכנסת ולא ניתן לה להתבטל מפני רשות אחרת?

תמר זנדברג: מה קרה, כשזה לא בית המשפט, אז פתאום שכחנו מעקרון הפרדת הרשויות?

תמר זנדברג: פתאום לא צריך כנסת עצמאית?

תמר זנדברג: היום, גברתי היושבת-ראש, אנחנו ראינו מה חשיבותה של כנסת חזקה ועצמאית, שלא מתבטלת בפני אף אחד, בוודאי ובוודאי לא בפני הממשלה, שגם כך שולטת כאן שליטה מאוד חזקה וגדולה.

תמר זנדברג: מי שלא רוצה לשמור על המעמד הזה, מי שלא רוצה לחזק אותו עוד יותר, כנראה שזעקות הבכי והנהי שלו על בית המשפט הן לא יותר מצביעות.

תמר זנדברג: תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: יסכם את הדיון השר אופיר אקוניס, ואחר כך נעבור להצבעה.

אופיר אקוניס: תודה, גברתי היושבת-ראש.

אופיר אקוניס: חברות וחברי הכנסת, אני מבקש לשאול עכשיו את חברי האופוזיציה שאלה אחת, אחת, והיא האם הם יודעים לנקוב – –

קריאה: התשובה היא לא.

אופיר אקוניס: חבל.

אופיר אקוניס: כפי שפעם נאמר בתוכניות הערוץ הראשון, התחלתי ולכן אסיים.

אופיר אקוניס: – – מהי העלות הכוללת, חבר הכנסת אבידר, של התוכנית שאושרה היום במליאת הממשלה ותאושר בקריאה הראשונה בהמשך הערב – אני מקווה מאוד גם בתמיכתכם – בבית הזה?

אופיר אקוניס: מהי העלות?

אלי אבידר: אני מנסה להבין את התוכנית מס' שבע שלכם, ואף אחד לא מבין אותה.

אלי אבידר: אף אחד לא מבין אותה.

אלי אבידר: אתם לא מבינים.

עודד פורר: – – –

אופיר אקוניס: אני אסביר לך, לחבר הכנסת פורר ולחבר הכנסת יבגני סובה.

אלי אבידר: אתם לא רציניים.

אלי אבידר: צריך 100,000 שקל – – – כדי שיבין מה אתם אומרים בכלל.

עודד פורר: אופיר, אופיר, בוא תגיד כמה כסף אושר לתוכניות הקודמות וכמה בוצע – – –

אופיר אקוניס: חבר הכנסת אבידר וחבר הכנסת פורר – – –

אלי אבידר: וכמה עבר, וכמה עבר – – –

עודד פורר: – – –

אופיר אקוניס: בואו נקבע כללים לדיון הזה.

אופיר אקוניס: כיוון שאין לי כוונה, גברתי היושבת-ראש – – –

קריאה: אתה יודע כמה מובטלים יש – – –

עודד פורר: – – –

אופיר אקוניס: גברתי היושבת-ראש, חבר הכנסת פורר – – –

קרן ברק: אתה צריך שאני – – –

אופיר אקוניס: לא, לא צריך.

אופיר אקוניס: אני אקבע את הכלל, אני אקבע את הכלל לדיון הזה.

קרן ברק: זהו, מצוין.

קרן ברק: בדיוק.

קרן ברק: מעולה.

אלי אבידר: שבע תוכניות כלכליות.

אלי אבידר: תבצעו אחת.

אלי אבידר: אנשים – אין להם לאכול.

עודד פורר: הבטחה אחת תקיימו.

עודד פורר: הבטחה אחת.

עודד פורר: הבטחה אחת לא קיימתם.

אופיר אקוניס: גברתי היושבת-ראש, כיוון שאני לא מאמין – – –

אלעזר שטרן: – – –

עודד פורר: שאלת שאלות את האופוזיציה – אתה צריך להיות מוכן גם לתשובות.

יבגני סובה: שאלת אותנו – – –

אופיר אקוניס: חבר הכנסת אבידר וחבר הכנסת פורר, כיוון שאני לא מאמין בפוליטיקה משני סוגים: אחת – –

אלעזר שטרן: השר – – –

אופיר אקוניס: אני אגיד לך, חבר הכנסת שטרן.

אופיר אקוניס: – – אחת – הפוליטיקה של הציוצים, שהיא ריקה מתוכן, מכוערת, אלימה, מיותרת, והפוליטיקה השנייה, והפוליטיקה השנייה – – –

יבגני סובה: מה זה קשור?

אלי אבידר: – – –

אופיר אקוניס: אני אשיב לכם מה זה קשור.

אופיר אקוניס: ואני אומר לך, חבר הכנסת סובה, הפוליטיקה השנייה – פוליטיקה של צווחות.

אלעזר שטרן: אתה שאלת – ענינו לך.

אופיר אקוניס: אני יודע שזה מאוד פופולרי.

אופיר אקוניס: תוכניות הטלוויזיה, תוכניות הטלוויזיה שבהן צווחים הן תוכניות הטלוויזיה שאני סוגר בהן – אגב, זה קורה ברוב התוכניות, לצערי.

קריאה: – – – בוא נדבר.

אופיר אקוניס: דברו, אפשר לדבר.

אופיר אקוניס: אפשר לקיים שיח נוקב, קשה מאוד.

אופיר אקוניס: אני מודה, אני מודה, אני מודה, חבר הכנסת קושניר – – –

קריאות: – – –

אופיר אקוניס: אני יכול לשתף אתכם בשיח.

אופיר אקוניס: כיוון שאני, כעמדתכם, חשבתי שצריך לפתוח את חדרי הכושר ובריכות השחייה, ופעמיים, פעמיים דרשתי את זה בממשלה, אני אומר לכם שאפשר לקיים שיח נוקב גם בדיבור ולא בצעקה.

אלעזר שטרן: למה – – –

קריאות: – – –

אופיר אקוניס: אתם צועקים אז אתם לא מקבלים תשובות.

אופיר אקוניס: מה שמעניין, מה שמעניין – – –

אוסנת הילה מארק: אופיר – – –

אופיר אקוניס: חברת הכנסת מארק, מה שמעניין הוא, חברת הכנסת מארק, שלא קיבלתי תשובה לשאלתי.

אופיר אקוניס: ובכן, ובכן, חבר הכנסת שטרן, גם אתה לא השיבות.

אופיר אקוניס: התשובה היא – – –

סמי אבו שחאדה: אתה יודע למה לא מאמינים לך?

אופיר אקוניס: למה?

סמי אבו שחאדה: כי כבר הובטח כמה פעמים.

סמי אבו שחאדה: בא ראש הממשלה והצהיר שהפעם זה שונה, הפעם – – –

אופיר אקוניס: תודה, חבר הכנסת אבו שחאדה.

אלעזר שטרן: השר אקוניס, למה לך מותר להגיד כשר בממשלה שאתה חשבת שצריך לפתוח את הבריכות – –

אופיר אקוניס: ואת חדרי הכושר.

אלעזר שטרן: – – ואם חברת הכנסת יפעת ביטון, שהיא חברת כנסת, לא חברת ממשלה, פועלת ככה, אז מדיחים אותה?

אלעזר שטרן: מה ההבדל?

אופיר אקוניס: אני אשיב לך.

אופיר אקוניס: אני אשיב לך.

אופיר אקוניס: אני אתן לך תשובה.

קריאה: למה אותך לא מדיחים?

אופיר אקוניס: אני אתן לכם תשובה.

אופיר אקוניס: אתם רק צווחים ולא נותנים להשיב.

אופיר אקוניס: כיוון שאני מאמין בפוליטיקה של הידברות ושיח ובפוליטיקה שבאים אנשים, מעלים ועומדים, עומדים על השקפת עולמם, ובסופו של דבר יש מסגרת, חבר הכנסת שטרן.

קריאות: – – –

אופיר אקוניס: אני מאוד שמח.

אופיר אקוניס: עכשיו אני יכול לעזוב את הבניין שמח וטוב לב.

אופיר אקוניס: אני אומר לך בסוף, חבר הכנסת שטרן – ואתה היית גם בקואליציה, נדמה לי בכנסת התשע-עשרה.

אופיר אקוניס: אתה יודע שיש מסגרת, ומסגרת לא פורצים בקלות, ויש הרבה הצעות חוק שיכול להיות שתיאורטית אני מסכים איתן שמעלה האופוזיציה, ואחרות, ובסופו של דבר מקיימים את המסגרת של ממשלה, של קואליציה.

אלעזר שטרן: הכנסת מעל הממשלה, אתה יודע את זה.

אופיר אקוניס: זה קשה, זה דורש ויתורים, זה דורש פשרות, זה דורש אפילו לא להסכים עם העניין הזה שבסופו של דבר קיבלה את החלטת הרוב.

אלעזר שטרן: אבל זאת הפרדת רשויות.

אלעזר שטרן: השר אקוניס, היא לא חברת ממשלה.

אלעזר שטרן: באמת, מותר לה.

אופיר אקוניס: אבל היא חברת קואליציה.

אלעזר שטרן: מותר לה.

אופיר אקוניס: היא חברת קואליציה.

אלעזר שטרן: לא, היא קודם כול חברת כנסת.

אלעזר שטרן: היא קודם כול חברת כנסת.

אופיר אקוניס: זה ויכוח אחר.

קריאה: – – –

אופיר אקוניס: בסופו של דבר מתקבלת החלטה ברוב קולות ונופלת החלטה במיעוט קולות – זוהי הדמוקרטיה.

אופיר אקוניס: אגב, דמוקרטיה – – –

אלעזר שטרן: הכנסת מעל לממשלה.

אלכס קושניר: – – –

אופיר אקוניס: חבר הכנסת שטרן, חבר הכנסת שטרן, אנחנו לא ניכנס לוויכוח עכשיו על חדרי הכושר ובריכות, למרות שאת עמדתי אני אמרתי.

אלעזר שטרן: לא – – – אתה יודע – – –

יוליה מלינובסקי: – – –

אופיר אקוניס: עדיין לא קיבלתי מכם תשובה, עדיין לא קיבלתי מאיש מהיושבים פה תשובה.

אופיר אקוניס: אולי, אולי חבר הכנסת סגלוביץ', חבר הכנסת סגלוביץ' אולי ידע.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת שלח בטוח ידע – הוא יודע הכול בדרך כלל – מה העלות הכלכלית של התוכנית הזאת.

אופיר אקוניס: הרי – – –

אלכס קושניר: – – – מיליארד שקל, וביצעתם פחות מ-50, ביצעתם פחות מ-50.

אופיר אקוניס: לא, לא.

אופיר אקוניס: ובכן, התשובה היא 60 מיליארד, 60 – – –

עפר שלח: אני אגיד לך מה העלות על הנייר ואתה תגיד לי כמה קיבלו העסקים באמת.

אופיר אקוניס: לא, לא.

אופיר אקוניס: אנחנו עוד לא אישרנו.

אופיר אקוניס: רק רגע, רק רגע, אנחנו בתהליך החקיקה.

אופיר אקוניס: אנחנו הפרדנו את התהליך, ואתה יודע את זה.

אופיר אקוניס: הפרדנו אותו לשניים.

קריאות: – – –

אופיר אקוניס: 60 מיליארד השקלים – זו תוכנית שאין לה תקדים, ואתם יודעים את זה, גם ביחס לאוכלוסייה שאנחנו מאוד תומכים בה – חבר הכנסת לפיד התייחס אליה – ואלה העצמאים.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת לפיד, אתה דיברת על העצמאים.

קריאה: – – –

אופיר אקוניס: המפלגה שאתה, ואבות-אבותיה של המפלגה שלך, וגם מפלגתי, התנועה הלאומית הליברלית, הליכוד – אני מודה ומכה על חטא, אני לא מדבר על הסוציאליסטים; הם אף פעם לא היו בעד העצמאים, היו בעד השכירים, ה-unions, ועדי העובדים – –

יאיר לפיד: כבוד השר – – –

אופיר אקוניס: – – איך זה, אדוני היושב-ראש, שלא דאגנו בבית הזה כולנו, חבר הכנסת שלח, חבר הכנסת לפיד, חבר הכנסת – – –

קריאה: – – – כמה – – –

אופיר אקוניס: עזוב, עזוב, עזוב.

אופיר אקוניס: היית גם בקואליציה, היית בממשלה.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת לפיד היה שר האוצר במשך שנתיים ולא הבאנו דמי אבטלה לעצמאים.

אופיר אקוניס: זה דבר שצריך להשתנות עכשיו.

יאיר לפיד: אני רוצה להזכיר לכבודו.

יאיר לפיד: השר אקוניס, השר אקוניס.

אופיר אקוניס: בבקשה.

יאיר לפיד: אני רק רוצה להזכיר לך: הסוציאליסטים איתך בממשלה, הם לא איתי באופוזיציה.

אופיר אקוניס: אני מודה לך על התזכורת הקשה.

יאיר לפיד: בדיוק.

אופיר אקוניס: אני אכן לא שבע נחת תמיד מהעמדות שלהם ומן ההצעות שלהם, ואני שמח שתפיסת העולם הסוציאליסטית שייצג השר עמיר פרץ – להעלות את המכס, את המכסים, על המלט, דבר שהיה מייקר את יוקר הדיור ובהכרח את יוקר המחיה – נפלה על ידי שר האוצר והשרים התומכים בכלכלת שוק, בכלכלת חופשית, שלה שותפים סיעת ימינה וסיעת יש עתיד, זאת עובדה.

אופיר אקוניס: לכן, אני מצפה מכם, חבר הכנסת שלח, כאשר, אדוני היושב-ראש, באות הצעות שתואמות את השקפת עולמה של האופוזיציה – ואני מקווה שאתם מצביעים היום בעד בקריאה הראשונה על כל החבילה הזאת, ואני אומר לכם מדוע.

אופיר אקוניס: אני מקווה מאוד – – –

אלעזר שטרן: אולי – – –

אופיר אקוניס: סליחה?

אלעזר שטרן: היום תישארו לראות איך אנחנו מצביעים?

אופיר אקוניס: ודאי שנישאר, משום שלמיטב ידיעתי – רוב של 61 חברות וחברי כנסת.

אלעזר שטרן: – – –

אופיר אקוניס: אני אומר לך, אני אומר לך, חבר הכנסת שטרן, מסתכלים היום עלינו, אבל מסתכלים גם עליכם, כיוון שאתם – – –

אלעזר שטרן: אל תאיים.

אלעזר שטרן: תביאו 61 – יהיה בסדר.

אופיר אקוניס: נביא, אל תדאג.

אופיר אקוניס: תסיר דאגה מליבך, נביא את ה-61.

אלעזר שטרן: אז יהיה בסדר.

אלעזר שטרן: בפעם הקודמת לא הבאתם.

אופיר אקוניס: אבל הציבור ששלח אותך, וחלקו הפגין הפגנה – אני אומר לך, אין דבר יותר לגיטימי במשטר דמוקרטי מהפגנה – – –

אלעזר שטרן: וגם הציבור ששלח אותך הפגין.

אופיר אקוניס: אבל דווקא אני רוצה לציין לטובה את התייחסותו של חבר הכנסת בנט.

אלעזר שטרן: וגם הציבור ששלח אותך הפגין.

אופיר אקוניס: לא, לא, תן לי.

אופיר אקוניס: סליחה, גם להתייחס לטובה לדבר של האופוזיציה כבר אסור פה?

אופיר אקוניס: חבר הכנסת בנט, שהיה שותף לרבות מעמדותיי בממשלה הקודמת בעניין הקורונה ובעניין הטיפול בה, אמר, ואני חוזר ואני אומר שזכות ההפגנה היא זכות מוקנית.

אופיר אקוניס: צריך להפגין.

אופיר אקוניס: צריך לשמור על הכללים.

אופיר אקוניס: אסור להיות קרוב מדי אחד לשני.

אופיר אקוניס: מכאן ועד להידרדר למעשי ונדליזם ברחובות תל אביב או ירושלים או חיפה או כל מקום אחר – זה איננו לגיטימי.

אופיר אקוניס: זכות ההפגנה אושרה תמיד בכל תקנות ההגנה לשעת חירום שהבאנו, בכל תקנות ההגנה לשעת חירום שהבאנו גם בימים הקשים ביותר, חבר הכנסת כסיף, של הגל הראשון.

אופיר אקוניס: אפשר לבדוק אותי.

אופיר אקוניס: הדברים ברשומות.

אופיר אקוניס: יש פרוטוקולים של הממשלה, וכולם יודעים את הדברים.

אופיר אקוניס: עכשיו, מכיוון שאיש, אדוני היושב-ראש, לא ענה לי, התשובה, חבר הכנסת אבידר, היא 60 מיליארד שקל.

אופיר אקוניס: אתם רוצים לבחון אותנו במבחן הביצוע, אני מסכים.

אופיר אקוניס: צריך לבחון אותנו במבחן הביצוע ולא במבחן הדברת.

אופיר אקוניס: לצערי, במבחן הדברת, מה לעשות, אתם מנצחים אותנו.

אופיר אקוניס: אתם יותר טובים.

קריאה: אתם אלופים.

קריאה: בלדבר אתם אלופים.

אופיר אקוניס: מה זה מסיבת עיתונאים – – –

אלי אבידר: שבע תוכניות כלכליות.

אופיר אקוניס: מה זה מסיבת העיתונאים לעומת הראיונות הבלתי-נגמרים שאתם נותנים בתקשורת.

אלי אבידר: שבע תוכניות כלכליות.

אלי אבידר: לאנשים אין מה לאכול.

אלי אבידר: אני צועק כי אני לא רוצה לבקש – – –

אופיר אקוניס: קודם כול, זה בסדר גמור שאתה מרים את קולך מדי פעם, אבל לא לצווח, שאני אשמע.

אלי אבידר: שבע תוכניות כלכליות.

אופיר אקוניס: שאני אשמע מרחוק.

אופיר אקוניס: קודם כול, צריך לומר שחלק מן האנשים – לא הייתי אומר כולם, אבל חלק מן האנשים, כולל אותו מרואיין שראיתי בדיעבד את הריאיון שלו בחדשות 13, לשאלתה של העיתונאית איילה חסון – חבר הכנסת הרצנו, שואלת, אדוני היושב-ראש, העיתונאית איילה חסון את אותו בעל קייטרינג: מה קרה עם מנגנון הפיצויים?

אופיר אקוניס: אז הוא אומר: קיבלתי 100,000 שקלים.

אופיר אקוניס: אני חושב שזה סכום לא מבוטל.

אופיר אקוניס: אי-אפשר לזלזל בו.

אופיר אקוניס: האם יש צורך בפיצוי לעוד אוכלוסיות, לעוד עסקים?

אופיר אקוניס: התשובה היא כן.

אופיר אקוניס: מי מתכחש לזה בבית הזה?

אופיר אקוניס: אנחנו מתכחשים?

אופיר אקוניס: הרי אנחנו מביאים לכאן הערב את – – –

אלכס קושניר: – – –

אופיר אקוניס: בוא.

אלכס קושניר: מה בוא?

אופיר אקוניס: בוא.

אלכס קושניר: זה מה שהוא אומר.

אלכס קושניר: בוא.

אופיר אקוניס: אינני יודע.

אופיר אקוניס: אני לא זוכר את התוכנית המדוברת ולכן אני לא אגיב עליה.

יבגני סובה: אל תשקר.

יבגני סובה: אתה יודע מה הוא – – – מה הוא – – – מה הוא – – –

אופיר אקוניס: – – – שאני לא צופה בתוכנית.

יבגני סובה: – – – אתה לא יודע מה הוא עושה?

אופיר אקוניס: מה לעשות?

אופיר אקוניס: מה לעשות?

יבגני סובה: נו, באמת.

אופיר אקוניס: יש לי טעמים אחרים בציפייה בטלוויזיה ובתרבות הפנאי שלי, חבר הכנסת סובה.

יבגני סובה: אתה לא יודע – – – באמת?

אופיר אקוניס: עכשיו, אתם – – –

יבגני סובה: כל המדינה מדברת על זה ואתה לא יודע – – –

אופיר אקוניס: חבר הכנסת סובה, חבר הכנסת פורר, שנמצא כאן ומרבה בדיבור גם באמצעי התקשורת, כשפותחים, אומרים, אדוני היושב-ראש: למה פתחתם?

אופיר אקוניס: למה מיהרתם?

אופיר אקוניס: נחפזתם – נֶחְפַּזְתֶּם, נדמה לי, אומרים – אתם חסרי אחריות.

אופיר אקוניס: כשסוגרים נקודתית – למה סגרתם?

אופיר אקוניס: כי נכשלתם בטיפול בקורונה.

אופיר אקוניס: כך לשיטתכם.

אלי אבידר: אין 22 חולים.

אופיר אקוניס: אני מאוד מקווה, אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אני מאוד מקווה – הינה, זהו הגרף מהיום בצוהריים, אם יורשה לי, של המל"ל.

יריב לוין: לא, לא.

יריב לוין: השר אקוניס, אתה יודע שאסור.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: והוא מצביע – תודה.

אופיר אקוניס: נכון, אדוני היושב-ראש.

אופיר אקוניס: והוא מצביע, כך אני מקווה, על תחילתה של מגמה חיובית, כלומר על ירידה במדדים.

אופיר אקוניס: ואז מה תגידו?

אופיר אקוניס: הצלחתם או נכשלתם?

אופיר אקוניס: אני מבקש, אדוני, מחברות ומחברי הכנסת לדחות את הצעות האי-אמון.

יריב לוין: תודה רבה לשר אקוניס.

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, נא לשבת.

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, נא לשבת.

יריב לוין: בבקשה, לשבת.

יריב לוין: גם למעלה, נא לשבת.

יריב לוין: חבר הכנסת דיין, נא לשבת.

יריב לוין: נא לשבת.

יריב לוין: רבותיי, בבקשה, לשבת.

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, לפני שנעבור להצבעה, אנחנו מבקשים לכבד כעת את זכרו של חבר הכנסת לשעבר יחזקאל פלומין, זיכרונו לברכה, שהלך לעולמו לפני כשנה והוא בן 84.

יריב לוין: נכבד את זכרו בקימה.

יריב לוין: (חברי הכנסת מכבדים בקימה את זכרו של המנוח.

יריב לוין: ) נא לשבת.

יריב לוין: יחזקאל פלומין נולד בשנת 1935 בירושלים – חברות וחברי הכנסת, נא לכבד את חברי הכנסת לשעבר כשאנחנו מזכירים אותם כאן במליאה.

יריב לוין: זה המינימום.

יריב לוין: יחזקאל פלומין נולד בשנת 1935 בירושלים.

יריב לוין: בגיל שנתיים עבר עם משפחתו לתל אביב, ושם למד בבית הספר תיכון עירוני א'.

יריב לוין: לאחר מכן למד פלומין משפטים וכלכלה בשלוחה של האוניברסיטה העברית, שלימים תהפוך לאוניברסיטת תל אביב.

יריב לוין: בשנת 1960 הוא סיים את לימודיו והיה בין היחידים בישראל שהוסמכו לעסוק הן כעורך דין והן כרואה חשבון במקביל.

יריב לוין: בשנת 1953 הצטרף פלומין אל הציונים הכלליים ותמך באיחוד שיצר את המפלגה הליברלית הישראלית בשנת 1961.

יריב לוין: בין השנים 1962 ו-1969 נמנה עם סגל ההוראה באוניברסיטה בתל אביב, ומתחילת שנות השבעים לימד גם באוניברסיטה העברית בירושלים.

יריב לוין: בשנת 1974 נבחר פלומין לכהן כחבר כנסת מטעם רשימת הליכוד וכיהן שתי כנסות מלאות ברצף.

יריב לוין: בין היתר, הוא היה חבר בוועדת הכספים, בוועדת הכלכלה ובוועדת המשנה בנושא החלטת הפרלמנט הגרמני להעניק פיצויים סופיים לניצולי השואה.

יריב לוין: לאחר המהפך של שנת 1977 מונה פלומין לסגן שר האוצר בממשלתו של מנחם בגין ז"ל והיה ממתכנני המהפך הכלכלי.

יריב לוין: בשנת 1979 הוא פרש מתפקיד סגן השר, ובשנת 1981 עזב את החיים הפוליטיים לטובת עיסוק כרואה חשבון ועורך דין במגזר הפרטי.

יריב לוין: לאחר פרישתו מן החיים הפוליטיים הוא ייסד בשנת 1986 את המרכז הליברלי יחד עם ראש עיריית תל אביב לשעבר שלמה להט וחבר הכנסת והשר לשעבר יוסף לפיד, זכרם לברכה.

יריב לוין: בנוסף, פלומין היה פעיל בכמה דירקטוריונים, כגון דירקטוריון בנק לאומי והתעשייה האווירית, ועמד בראש ועדות ציבוריות, ובהן הוועדה לקידום מעמד האישה במס הכנסה, הוועדה המייעצת למבקר המדינה והמועצה לתכנון לאומי וכלכלי.

יריב לוין: יחזקאל פלומין הביא עימו ידע מקצועי מעמיק לכל תפקיד שמילא, ותרומתו לכלכלת ישראל הייתה משמעותית וחשובה.

יריב לוין: יהי זכרו ברוך.

יריב לוין: חברי הכנסת פרידמן ושפע, חברי הכנסת פרידמן ושפע, אי-אפשר שלא להגדיר אלא כבושה את ההתנהגות הזאת.

יריב לוין: חברי הכנסת סעדי וביטן, בכל הכבוד, קצת כבוד, באמת.

יריב לוין: רק קצת, לא הרבה.

יריב לוין: אנא.

יריב לוין: אני מבקש להזמין את חבר הכנסת גדעון סער לשאת דברים לזכרו של חבר הכנסת לשעבר פלומין, זיכרונו לברכה.

יריב לוין: בבקשה.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, יחזקאל פלומין עמד על דעתו מגיל צעיר ובדרכו התמיד בכל מסלול חייו.

גדעון סער: בגיל צעיר מאוד, בגיל 18, הצטרף פלומין לציונים הכלליים, לימים המפלגה הליברלית.

גדעון סער: הוא שימש יושב-ראש הדור הצעיר במפלגה, ולימים הקים תנועת נוער שפעלה לצד המפלגה הליברלית.

גדעון סער: הוא היה בעל תפיסת עולם ליברלית מובהקת, ובדגש על הנושא הכלכלי.

גדעון סער: גם לכנסת הוא נבחר בגיל צעיר – היה בגיל 39 עת נבחר לכנסת השמינית.

גדעון סער: כבר בכנסת הראשונה שלו כפרלמנטר צעיר הוא היה חבר בולט ודומיננטי בוועדת הכספים, גם בוועדת הכלכלה, מטעם סיעת הליכוד, שהייתה אז באופוזיציה לממשלת רבין הראשונה.

גדעון סער: "כינור ראשון", כינו אותו חבריו לוועדה, שבה הוא בלט ברצינות גישתו, ביכולתו ובכישוריו המקצועיים.

גדעון סער: כרואה חשבון ומשפטן בהשכלתו היה לדבריו משקל רב בניסוח חוקים, ולא פעם הסמיכה אותו ועדת הכספים לסגור לבד נושאים מול משרד האוצר.

גדעון סער: הוא זכה להערכה רבה, חוצת מחנות ומפלגות, כפרלמנטר חכם, מוכשר ונעים הליכות.

גדעון סער: פלומין ראה עצמו כאיש מקצוע שמעוניין לתרום לחברה ולהגשים את תפיסת עולמו באמצעות הפוליטיקה, ולא כפוליטיקאי מקצועי.

גדעון סער: לאחר המהפך השלטוני ב-1977 ועליית הליכוד לשלטון כיהן פלומין כסגן שר האוצר בעת כהונתו של שמחר ארליך, שאליו היה מקורב, כשר האוצר.

גדעון סער: כסגן שר האוצר הוא נאבק על דעותיו ואמונותיו, התנגד להגדלת התקציב ולהעלאת שיעורי המס ודגל בשמירה קפדנית על התקציב.

גדעון סער: לימים הובילה אותו נאמנותו להשקפת עולמו להתפטרות מתפקיד סגן שר האוצר, ביולי 1979.

גדעון סער: פלומין העדיף להיות שלם עם עצמו ואמר: הממשלה התחילה עם המהפך הכלכלי בדרך התואמת את השקפת העולם הליברלית, אולם מייד בסמוך נסוגה.

גדעון סער: התקציב הוגדל, הופסקה מכירת חברות ממשלתיות ועוד.

גדעון סער: גם לא השכלנו לממש דברים שהם בבחינת ציפור נפשנו, כמו חוק בריאות ממלכתי וחוק פנסיה ממלכתי.

גדעון סער: לאחר סיום הפרק הפוליטי בחייו המשיך פלומין לתרום לציבור, בין היתר בוועדות ציבוריות רבות שבהן היה חבר, ובהן הוועדה המייעצת ליד בנק ישראל, הוועדה המייעצת למבקר המדינה ועוד.

גדעון סער: הוא היה אדם ערכי, מוערך ומקצועי.

גדעון סער: הוא נשאר חבר בתנועת הליכוד עד לפטירתו לפני כתשעה חודשים.

גדעון סער: הוא ייזכר כמשרת ציבור למופת, שבא לבית הזה ולחיים הציבוריים בכלל כדי לתת מעצמו ומכישוריו לעם ולמדינה.

גדעון סער: יהי זכרו ברוך.

יריב לוין: תודה רבה על הדברים לחבר הכנסת גדעון סער.

יריב לוין: עד כאן הדברים לזכרו של יחזקאל פלומין, זכרונו לברכה.

בממשלה בשל: << נושא >> 1.

בממשלה בשל: כישלון ממשלת הקורונה בהתמודדות הרפואית והכלכלית שלה מול נגיף הקורונה; << נושא >>

בממשלה בשל: << נושא >> 3.

בממשלה בשל: כישלון הממשלה בטיפול בנגיף הקורונה והתפרצות הגל השני << נושא >>

יריב לוין: ומכאן, אנחנו עוברים, חברות וחברי הכנסת, להצבעות על הצעות האי-אמון.

יריב לוין: נא לשבת.

יריב לוין: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת האי-אמון הראשונה של סיעות יש עתיד-תל"ם, שכותרתה: כישלון ממשלת הקורונה בהתמודדות הרפואית והכלכלית שלה מול נגיף הקורונה.

יריב לוין: הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 1 בעד הצעת סיעות יש עתיד-תל"ם להביע אי-אמון בממשלה – 34 נגד – 52 נמנעים – אין הצעת סיעות יש עתיד-תל"ם להביע אי-אמון בממשלה לא נתקבלה.

יריב לוין: בעד – 34, נגד – 52, אין נמנעים.

יריב לוין: אני קובע שהצעת האי-אמון נדחתה.

יריב לוין: אני עובר להצעת האי-אמון של סיעות ישראל ביתנו וימינה, שכותרתה: כישלון הממשלה בניהול משבר הקורונה והרס הכלכלה הישראלית.

יריב לוין: הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 2 בעד הצעת סיעות ישראל ביתנו וימינה להביע אי-אמון בממשלה – 31 נגד – 54 נמנעים – אין הצעת סיעות ישראל ביתנו וימינה להביע אי-אמון בממשלה לא נתקבלה.

יריב לוין: בעד – 31, נגד – 54, אין נמנעים.

יריב לוין: לפיכך אני קובע שהצעת האי-אמון נדחתה.

יריב לוין: אנחנו עוברים להצעת האי-אמון השלישית, הצעת סיעת הרשימה המשותפת, שכותרתה: כישלון הממשלה בטיפול בנגיף הקורונה והתפרצות הגל השני.

יריב לוין: הצבעה מס' 3 בעד הצעת סיעת הרשימה המשותפת להביע אי-אמון בממשלה – 26 נגד – 54 נמנעים – אין הצעת סיעת הרשימה המשותפת להביע אי-אמון בממשלה לא נתקבלה.

יריב לוין: בעד – 26, נגד – 54, אין נמנעים.

יריב לוין: לפיכך אני קובע שהצעת האי-אמון הזאת גם היא לא התקבלה.

יריב לוין: לפיכך, הכנסת דחתה את כל הצעות האי-אמון בממשלה.

יריב לוין: [מס' מ/1333; דברי הכנסת, חוב' ט"ז, ישיבה 47; נספחות.

יריב לוין: ]

יריב לוין: אנחנו עוברים לנושא הבא שעל סדר-היום – הצעת חוק איסור התערבות גנטית (שיבוט אדם ושינוי גנטי בתאי רבייה) (תיקון מס' 4), התש"ף

יריב לוין: –2020, לקריאה השנייה והשלישית.

יריב לוין: תציג את החוק יושבת-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה חברת הכנסת עינב קאבלה, שנמצאת בדרך אלינו לכאן, אז אנחנו נחכה לה עוד רגע.

יריב לוין: בבקשה, חברת הכנסת קאבלה, וגם ברכות על החוק הראשון שאת מסיימת להוביל כיושבת-ראש הוועדה.

עינב קאבלה: תודה רבה.

יריב לוין: גם את זה אפשר לומר: בזמן שיא.

עינב קאבלה: תודה רבה.

יריב לוין: בבקשה.

יריב לוין: רבותיי, מי שלא מעוניין לשמוע את הדברים יכול לצאת החוצה.

יריב לוין: אני מבקש.

יריב לוין: מכובדי שר החוץ.

יריב לוין: שר החוץ.

יריב לוין: שר החוץ, מכובדי, אפשר לצאת החוצה, מי שלא מעוניין לשמוע.

יריב לוין: בבקשה.

עינב קאבלה: תודה, אדוני היושב-ראש.

עינב קאבלה: כנסת נכבדה, אני מתכבדת להביא בפני הכנסת לקריאה השנייה ולקריאה השלישית את הצעת חוק איסור התערבות גנטית (שיבוט אדם ושינוי גנטי בתאי רבייה) (תיקון מס' 4), התש"ף

עינב קאבלה: –2020, שהיא הצעת חוק ממשלתית.

עינב קאבלה: חוק איסור התערבות גנטית, שיבוט אדם ושינוי גנטי בתאי רבייה עוסק באיסור על שימוש בטכנולוגיה של שיבוט והתערבות גנטית בתאי רבייה על מנת להביא ליצירת אדם.

עינב קאבלה: החוק חוקק לראשונה ב-1999 לתקופה של חמש שנים, ומאז הוארך תוקפו כמה פעמים לתקופות שונות של חמש, שבע וארבע שנים.

עינב קאבלה: החוק מוארך בכל פעם לכמה שנים על מנת לאפשר גמישות נוכח ההתפתחויות המדעיות, כך שהכנסת תידרש לדיון על הוראותיו מדי כמה שנים ותבחן את נחיצותו ושינויים הנדרשים בו.

עינב קאבלה: עם זאת, איסור שיבוט לשם יצירת אדם ממשיך להיות בתוקף כל עוד החוק נמצא בתוקף, מתוך החלטה ערכית של הממשלה והמחוקק ולאור המלצות הוועדה העליונה לניסויים בבני אדם – שהיא הערכאה המקצועית לעניין זה – המייעצת לשר.

עינב קאבלה: הוועדה דנה בנושאים שעלו בהצעת החוק וכן בסוגיות החוק שהעלתה מיוזמתה, והצעת החוק מייצגת את ההסדרים הבאים: מוצע להאריך את תוקפו של החוק בארבע שנים, ולא בחמש כפי שהתבקש בתחילה; בדיון הוצגו העמדות המדעיות לגבי הסוגיות שמעלה הטכנולוגיה הקיימת, לרבות בעניין שימוש בה שלא למטרת יצירת אדם אלא לצורכי מתן מענה רפואי בתחום הגנטיקה.

עינב קאבלה: עמדות אנשי המקצוע על תקופת ההארכה נחלקו, והיו שסברו כי יש להאריכו בתקופה קצרה מהמוצע בהצעת החוק.

עינב קאבלה: הוועדה הגיעה למסקנה שאכן יש מקום לקיצור תקופת ההארכה מחמש שנים, על מנת לאפשר גמישות רבה יותר בדיון על שיטות מדעיות וטכנולוגיות.

עינב קאבלה: הוועדה סברה כי יש לקיים את הדיונים המקצועיים ראשית בתוך הקהילה המדעית ועל ידי הוועדה העליונה המוסמכת לפקח על הנושא – פעולות שנדרש להן זמן סביר.

עינב קאבלה: לפיכך, על דעת גורמי המקצוע במשרד הבריאות, החליטה הוועדה כי החוק יוארך בארבע שנים נוספות.

עינב קאבלה: בהמשך לנאמר על הצורך לדון בהתפתחויות המדעיות, מוצע בהצעת החוק כי בסעיף בחוק שלפיו הוועדה העליונה מחויבת להגיש מדי שנה לשר ולוועדת המדע והטכנולוגיה דוח שנתי על התפתחויות מדעיות וטכנולוגיות בתחום בארץ ובעולם וסקירה על עבודתה, יצוין בנוסף כי הוועדה תקיים דיון על חוק זה – סליחה, על הדוח המוגש, כלומר החוק יקבע כי יש לקיים בוועדת המדע דיון על הדוח המוגש על ידי הוועדה העליונה.

עינב קאבלה: הוועדה הורידה מהצעת החוק, בהסכמת הממשלה, את הסמכת השר להאריך ללא אישור הכנסת את תוקף הצעת החוק בחצי שנה.

עינב קאבלה: פיקוח הכנסת על הארכת תוקף החוק הוא חשוב, וזו דרך המלך שיש לנקוט.

עינב קאבלה: בנוסף, הוועדה תיקנה חוסר טכני שהיה קיים והחליטה לציין באופן ברור בחוק שתקנות לפי החוק יובאו לאישורה של ועדת המדע והטכנולוגיה, כחלק מהפיקוח שהכנסת עורכת על עבודת הממשלה.

עינב קאבלה: לבסוף, נוכח העובדה שתוקפו של החוק פקע ב-16 ביוני 2020 – לאחר שהוארך בתקופת ממשלת המעבר – הוא יחול רטרואקטיבית, והאיסורים הקבועים בו יחולו ברצף ממועד פקיעתו.

עינב קאבלה: יחד עם זאת, לא יועמד לדין אדם שעשה מעשה בניגוד להוראות החוק בתקופה שמיום 17 ביוני 2020 ועד מועד פרסומו של חוק זה.

עינב קאבלה: הוראה זהה הופיעה גם בשני החוקים הקודמים שהאריכו את תוקפו של החוק.

עינב קאבלה: ההצעה אושרה בוועדה פה אחד.

עינב קאבלה: אין לה הסתייגויות והוגשו לגביה בקשות רשות דיבור.

עינב קאבלה: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מבקשת מהכנסת לאשר את הצעת החוק בקריאה השנייה והשלישית בנוסח שאישרה הוועדה.

עינב קאבלה: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: כאמור, אין הסתייגויות להצעת החוק אבל ישנן בקשות רשות דיבור.

יריב לוין: חבר הכנסת אביגדור ליברמן – איננו; חבר הכנסת עודד פורר – איננו; חבר הכנסת יבגני סובה – איננו.

יריב לוין: חבר הכנסת אלי אבידר נמצא גם נמצא ומוזמן.

אלי אבידר: סובה אחריי.

יריב לוין: אה, אתה רוצה להיות אחריו?

יריב לוין: זה בסדר.

יריב לוין: אין שום בעיה.

יריב לוין: חמש דקות, בבקשה, חבר הכנסת אלי אבידר.

אלי אבידר: תודה רבה, אדוני.

אלי אבידר: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, בסוף השבוע האחרון אחד הח"כים הבכירים בליכוד סיפר לאומה שאיש חכם אמר לו שישנם שלושה דברים שאליהם אדם יכול לשאוף: כוח, כבוד וכסף.

אלי אבידר: מדהים.

יריב לוין: אני חשבתי שהשאיפה הכי גדולה זה להיות במקום ריאלי ברשימת הליכוד.

יריב לוין: אתה רואה?

יריב לוין: גיליתי משהו חדש.

אלי אבידר: כן, כן.

אלי אבידר: ויש רק איש אחד שאני יכול לחשוב עליו שמשקיע את זמנו בצבירת עוד כוח, בהאדרה מטורפת של עצמו ובדרישה לכסף גם כשזה בזמן לא מתאים, כשלאזרחים במדינה אין מה לאכול.

אלי אבידר: כן, למי שחושד או חושב, לא טעיתם: נתניהו.

אלי אבידר: אבל מדהים אותי שמאז סוף השבוע, אדוני היושב-ראש, לא שמעתי מילה אחת של גינוי מהחוגים האידיאולוגיים בליכוד.

אלי אבידר: אני, למשל, לא מצפה מאומה משני האחים לבית אחימאיר – הם גדלו על מורשת הערצה עיוורת למנהיג.

אלי אבידר: הדוצ'ה שלנו, קרא אב"א אחימאיר לז'בוטינסקי, וז'בוטינסקי לא פחות מהתחלחל.

אלי אבידר: זכור לי אפילו מכתב שכתב ז'בוטינסקי לאשתו יוהנה על המצב של הערצה וההאדרה כלפיו, שהדאיג אותו מאוד.

אלי אבידר: הוא כתב לה שערב קודם הוא התקשה לעלות לבמה לדבר בפני קהל של בית"רים צעירים בארצות הברית, ולמוחרת הוא קרא בעלון שפורסם: ראש בית"ר עלה לבמה בצעדים קלילים כמנהיג השועט לקרב.

אלי אבידר: זה הדאיג אותי מאוד, הוא כתב לה.

אלי אבידר: והיום חבר הכנסת מיקי זוהר מחפש כבוד וכוח, והוא גם לא מתבייש להגיד את זה.

אלי אבידר: ואיפה אנשי בית"ר?

אלי אבידר: איפה אנשי תגר?

אלי אבידר: איפה אנשי מסדר ז'בוטינסקי?

אלי אבידר: איפה נאמני חרות?

אלי אבידר: עד מתי הם יחרישו בזמן שעולם הערכים שלהם נדרס מול עיניהם?

אלי אבידר: עד מתי הם ישתקו בשם ערך הציות שהם גזרו על עצמם?

אלי אבידר: ראש בית"ר הנחיל לנו את חשיבות סדר-היום על פני המנהיג, את הצורך להתנגד להאדרת המנהיג, את חמשת המ"מים, ומיקי זוהר ונתניהו מנחילים לנו את שלושת הכ"פים: כוח, כבוד וכסף.

אלי אבידר: אלה לא כ"פים – אלה שלוש כאפות.

אלי אבידר: בעבר שרו את שיר בית"ר בישיבות המרכז של הליכוד, וכיום יש רק שיר אחד: ביבי מלך ישראל.

אלי אבידר: אחיי ואחיותיי הבית"רים, אני יודע שלא תצאו לכיכרות, אני יודע שלא תצאו לגשרים, אבל לפחות תשמיעו קול – שידע העולם שערכיו של ראש בית"ר לא נעלמו לעד.

אלי אבידר: אבל אל דאגה, אנחנו כן נצא לכיכרות, אנחנו כן נצא לגשרים ואנחנו לא נרים ידיים, כי נתניהו ינצח כשאנחנו נרים ידיים, ואנחנו לא נרים ידיים עד שהוא לא יתפטר.

אלי אבידר: תודה רבה, אדוני.

יריב לוין: תודה.

יריב לוין: חברת הכנסת יוליה מלינובסקי – איננה.

יריב לוין: חבר הכנסת חמד עמאר, בבקשה.

חמד עמאר: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, היום החליטו הפקחים ברשות שמורות הטבע לעשות מעשה אמיץ ולהגיע לקרקעות החקלאים מתושבי בית ג'ן ולחלק צווי הריסה למחסנים חקלאיים שנבנו לפני יותר מ-20 שנה ו-30 שנה ו-40 שנה – הכול בזכות חוק קמיניץ, חוק התכנון והבנייה, שאני כל הזמן אמרתי שזה חוק ההרס והקנסות.

חמד עמאר: לא מספיק שהגיעו היום לחלק צווי הריסה, הם כבר קנסו אותם במאות אלפי שקלים על מחסנים חקלאיים שנבנו לפני החוק, לפני הרבה זמן, ועל קרקע חקלאית פרטית.

חמד עמאר: אני לא מבין מה הם רוצים שם.

חמד עמאר: אנחנו לא מדברים על קרקע מדינה, אנחנו מדברים על קרקע חקלאית, ואנשים מעבדים את הקרקע.

חמד עמאר: אנשים רוצים להשאיר את הציוד שלהם במחסן קטן ליד הקרקע שלהם.

חמד עמאר: מה קורה כאן, במדינת ישראל?

חמד עמאר: אני אומר לך, אדוני היושב-ראש, גם כחברי כנסת, גם כהנהגה של העדה הדרוזית, לא נאפשר שיהפכו את העדה הדרוזית לשק חבטות עם חוק כזה וחוק אחר.

חמד עמאר: יושבים כאן בכנסת אנשים ממפלגת כחול לבן, שקיבלה אלפי קולות בזכות ההבטחה השקרית שלהם שיבטלו את חוק קמיניץ.

חמד עמאר: אני רואה אותם יושבים כאן – לא מזכירים את חוק קמיניץ, לא מדברים על חוק קמיניץ; מדברים על כל מה שהם רוצים כאן, אבל על חוק קמיניץ לא מדברים.

חמד עמאר: הגיע הזמן שהחוק הזה יבוטל.

חמד עמאר: לא נאפשר את הרס הבתים בישובים הדרוזיים.

חמד עמאר: לא ניתן לאף אחד, כי אנחנו לא בונים על קרקע של המדינה, אנחנו בונים על הקרקע שלנו.

חמד עמאר: המדינה נכשלה בתכנון ביישובים הדרוזיים.

חמד עמאר: מבקר המדינה אמר את זה בדוח שלו – שלא היה תכנון, ומדינת ישראל נכשלה בנושא התכנון במגזר הדרוזי וביישובים הדרוזיים.

חמד עמאר: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חבר הכנסת אלכס קושניר – איננו.

יריב לוין: אם כך, חברות וחברי הכנסת, אנחנו יכולים לעבור להצבעה, מאחר שאין הסתייגויות.

יריב לוין: מי שנמצא כאן יישאר ואנחנו נוסיף את קולו, אין שום בעיה.

יריב לוין: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק איסור התערבות גנטית (שיבוט אדם ושינוי גנטי בתאי רבייה) (תיקון מס' 4), התש"ף–2020.

יריב לוין: הצבעה על החוק בקריאה השנייה, כנוסח הוועדה.

יריב לוין: הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 4 בעד סעיפים 1–4 – 14 נגד – 1 נמנעים – אין סעיפים 1–4 נתקבלו.

יריב לוין: אני מוסיף את חברת הכנסת קאבלה, את חברת הכנסת ברק – בעד, אני מבין; חבר הכנסת מרגי – בעד.

יריב לוין: לדעתי אתם הגעתם למקומותיכם אחרי הזמן.

גבריאל (גבי) אשכנזי: 24 שניות.

יריב לוין: כן, טוב.

יריב לוין: אני מוסיף אותך, חבר הכנסת השר אשכנזי.

קטי קטרין שטרית: יריב, היינו צריכים לעשות ככה הרבה פעמים עד שנלחץ.

יריב לוין: זה עבד או לא עבד?

קטי קטרין שטרית: לא עבד.

יריב לוין: אז אני מוסיף אותך, חברת הכנסת שטרית, בעד; חברת הכנסת מיכל שיר סגמן – בעד; חברת הכנסת מיכל וונש – בעד.

יפעת שאשא ביטון: אני בעד, לחצתי בטעות נגד.

יריב לוין: זה – אני לא יכול לעשות עם זה כלום.

יריב לוין: לפרוטוקול, חברת הכנסת יפעת שאשא ביטון הצביעה בטעות נגד, למרות שהתכוונה להצביע בעד, אבל זה לא משנה את תוצאות ההצבעה; חברת הכנסת פלוסקוב, היית במקומך ולא נלחץ; חברת כנסת מאי גולן – אותו דבר, אני מבין.

מרב מיכאלי: לא הספקתי.

יריב לוין: לא, באמת.

מרב מיכאלי: רק לפרוטוקול.

יריב לוין: חבר הכנסת אלחרומי, אתה נכנסת אחרי הזמן, אני חושב, נכון?

מרב מיכאלי: אני נכנסתי בתוך הזמן.

יריב לוין: רבותיי, אתם הייתם צריכים להיות למעלה.

יריב לוין: זה לא הולך ככה.

יריב לוין: חבר הכנסת חמד עמאר, אני אישרתי לך לא לעלות ואני מוסיף אותך; חבר הכנסת סגלוביץ' היה פה קודם.

קריאה: תעשה הצבעה מחדש.

יריב לוין: חבר הכנסת קוז'ינוב, לדעתי, נכנסת אחר כך.

יריב לוין: היית פה לפני שההצבעה התחילה?

אנדרי קוז'ינוב: לא.

יריב לוין: לא.

יריב לוין: אז אני לא יכול.

יריב לוין: חברת הכנסת פרומן – אותו דבר.

יריב לוין: אם כך, אני מוסיף 11 קולות, כך שיש לנו 25 בעד, אחד נגד ואין נמנעים.

יריב לוין: אני קובע שהצעת החוק אושרה בקריאה השנייה.

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, נא לשבת, כדי שמי שרוצה להצביע יוכל.

יריב לוין: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה השלישית.

קריאות: – – –

יריב לוין: אני אוסיף אתכם עכשיו.

יריב לוין: הצעת חוק איסור התערבות גנטית (שיבוט אדם ושינוי גנטי בתאי רבייה) (תיקון מס' 4), התש"ף

יריב לוין: –2020 – הצבעה בקריאה השלישית.

יריב לוין: הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 5 בעד החוק – 31 נגד – אין נמנעים – אין חוק איסור התערבות גנטית (שיבוט אדם ושינוי גנטי בתאי רבייה) (תיקון מס' 4), התש"ף–2020, נתקבל.

יריב לוין: אני מוסיף את חברי הכנסת קאבלה, ברק ומרגי.

יריב לוין: חברת הכנסת מיכאלי, להוסיף אותך בעד?

יריב לוין: אני מוסיף אותך בעד.

יריב לוין: חבר הכנסת אלחרומי, חבר הכנסת סגלוביץ', חברת הכנסת פרומן, חבר הכנסת קוז'ינוב.

יריב לוין: עוד מישהו לא הצביע?

יריב לוין: אז אנחנו עם עוד שמונה קולות.

יריב לוין: בסך הכול 39 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יריב לוין: לפיכך אני קובע שהצעת חוק איסור התערבות גנטית (שיבוט אדם ושינוי גנטי בתאי רבייה) (תיקון מס' 4), התש"ף

יריב לוין: –2020, התקבלה בקריאה השלישית, ונכנסה לספר החוקים.

יריב לוין: [מס' מ/1300; דברי הכנסת, חוב' י"ב, ישיבה 35; נספחות.

יריב לוין: ]

יריב לוין: ומכאן, אנחנו עוברים לסעיף הבא – הצעת חוק שירותי תעופה (פיצוי וסיוע בשל ביטול טיסה או שינוי בתנאיה) (נגיף הקורונה החדש – הוראת שעה – תיקון), התש"ף–2020.

יריב לוין: יציג את ההצעה יושב-ראש ועדת הכלכלה חבר הכנסת יעקב מרגי.

יריב לוין: בבקשה.

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, מכובדיי השרים, אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת חוק שירותי תעופה (פיצוי וסיוע בשל ביטול טיסה או שינוי בתנאיה) (נגיף הקורונה החדש – הוראת שעה – תיקון), התש"ף

יעקב מרגי: –2020, לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

יעקב מרגי: הצעת החוק, שהיא הצעת חוק ממשלתית, נועדה להתאים את ההסדרים הקבועים בחוק שירותי תעופה (פיצוי וסיוע בשל ביטול טיסה או שינוי בתנאיה), התשע"ב–2012, באופן זמני, למשבר החמור וחסר התקדים שאליו נקלע ענף התעופה עקב התפשטות נגיף הקורונה.

יעקב מרגי: בטרם אציג את ההסדר המוצע – כמה מילים על חוק שירותי תעופה.

יעקב מרגי: מדובר בחוק צרכני שנחקק בשנת 2012 בהתבסס על תקנות של האיחוד האירופי, תקנות המקנות לנוסע שהונפק לו כרטיס טיסה זכות לקבל הטבות שונות מחברת התעופה – החוק הזה ידוע בשם "חוק טיבי" – במקרים של ביטול טיסה או שינוי בתנאיה מסיבות שאינן תלויות בנוסע.

יעקב מרגי: לפי החוק, המקרים שבהם קמה לנוסע זכות לקבל הטבות הם ביטול טיסה, הקדמה או איחור במועד הטיסה, סירוב להטיס נוסע בטיסה או העברת הנוסע למחלקת שירות ברמה נמוכה יותר מזו הנקובה בכרטיס הטיסה שהונפק לו.

יעקב מרגי: לגבי כל אחד מהמקרים קובע החוק את ההטבות שהנוסע זכאי להן: שירותי סיוע הכוללים מזון ומשקאות, שירותי תקשורת, אירוח בבית מלון והסעה לבית המלון, השבת התמורה, כלומר החזר כספי בסכום ששולם בעד כרטיס הטיסה או מתן כרטיס טיסה חלופי, וכן פיצוי כספי לנוסע.

יעקב מרגי: יצוין כי החוק חל על כל חברות התעופה המפעילות טיסות לישראל וממנה, ולא רק על חברות התעופה הישראליות, וכן על טיסות פנים-ארציות ומארגני טיסות שכר, מה שנקרא "צ'רטר".

יעקב מרגי: כפי שציינתי, מטרתה של הצעת החוק היא לסייע לענף התעופה, ובפרט לחברות התעופה הישראליות, שנפגעו קשות עקב משבר הקורונה, להתמודד עם המשבר, שהביא להשבתה כמעט מוחלטת של התעבורה האווירית מישראל ואליה.

יעקב מרגי: אודה ואומר כי לא היה לי קל לפתוח את כהונתי כיושב-ראש ועדת הכלכלה של הכנסת – "ועדת הבית" של הגנת הצרכן בישראל – בדיונים על הצעת חוק שפוגעת בזכויות הצרכנים שרכשו כרטיסי טיסה במיטב כספם ולא קיבלו תמורה.

יעקב מרגי: ואולם, כולנו עדים למצוקה המשמעותית שאליה נקלע ענף התעופה, ובפרט חברות התעופה הישראליות.

יעקב מרגי: ברור כי הדבר מצדיק צעדים בלתי שגרתיים, ובכלל זה קביעת הוראות בחקיקה שלא היו נקבעות אלמלא המשבר החמור שנקלענו אליו.

יעקב מרגי: אני חייב לומר בין השורות, כיושב-ראש ועדת הכלכלה, בגלל שזה חוק שפוגע צרכנית בעת הזאת, קיבלנו החלטה שמייד אחרי החזרה מפגרת הקיץ הקצרה תוקם ועדה, ועדת משנה של ועדת הכלכלה, שתתמקד כל-כולה בסוגיות צרכניות.

יעקב מרגי: אל תגישו מועמדות, כי המועמד או המועמדת סגורים ומוחלטים.

יעקב מרגי: חבר הכנסת טיבי, אני הזכרתי בהקדמה על החוק שהחוק היה ידוע כ"חוק טיבי".

יעקב מרגי: ועדת הכלכלה דנה בהצעת החוק מתוך תחושת אחריות כבדה, בשל הדאגה לכספי הציבור המוחזקים בידי חברות התעופה, כמו גם הדאגה למצבן של חברות התעופה, הסובלות ממצוקה תזרימית.

יעקב מרגי: חתרנו להביא להסדר מאוזן ככל הניתן בנסיבות חריגות אלה, כפי שאפרט מייד.

יעקב מרגי: הצעת החוק, שהיא הוראת שעה, תחול על כל טיסה מישראל ואליה שמועד המראתה הוא מ-1 במרץ 2020 – אז חלו שינויים משמעותיים בלוח הטיסות בכל העולם – ועד ל-31 באוגוסט 2020.

יעקב מרגי: נוסף על כך מוצע להחיל את הוראת השעה על טיסות שמועד המראתן המתוכנן היה לפני 1 במרץ 2020 אם הן היו ליעדים או מיעדים שחלה לגביהם חובת בידוד בשל נגיף הקורונה.

יעקב מרגי: כעת, ברשותכם, אסקור בקצרה את ההוראות שיחולו בתקופת הוראת השעה: לגבי כל המקרים שבהם נוסע זכאי לפי החוק להשבת תמורה, כלומר להחזר כספי, מוצע לקבוע כי חברות התעופה יוכלו להחזיר לנוסעים את כספם בתוך 90 ימים ממועד ההמראה המתוכנן, ולא בתוך 21 ימים מיום פניית הנוסע בכתב לחברת התעופה כפי שקובע החוק היום.

יעקב מרגי: עם זאת, הוועדה קבעה, בניגוד להצעת הממשלה – ואני מדגיש: בניגוד להצעת הממשלה – ובניגוד למצב הקיים, כי ההחזר יהיה ביוזמת חברת התעופה, והנוסע לא יידרש לפנות אל חברה בכתב כדי לקבל את כספו חזרה.

יעקב מרגי: לגבי חלק מהטיסות שהוראת השעה חלה עליהן, תקופת 90 הימים להשבת התמורה כבר חלפה.

יעקב מרגי: לפיכך, מוצע לקבוע כי נוסעים שרכשו כרטיסי טיסה לטיסות האלה יקבלו את כספם בחזרה בתוך 30 ימים מיום כניסתה לתוקף של הוראת השעה.

יעקב מרגי: לגבי טיסה שבוטלה, המוגדרת לפי החוק גם כטיסה שהמריאה באיחור של שמונה שעות לפחות, מוצעים כמה תיקונים: לפי החוק היום זכאי נוסע שטיסתו בוטלה הן להשבת תמורה או לכרטיס טיסה חלופי והן לפיצוי כספי.

יעקב מרגי: בעוד חובת השבת התמורה נותרה על כנה, תוך דחיית המועד להעברתה, כפי שציינתי קודם לכן, מוצע לפטור את חברות התעופה מהחובה להעניק לנוסעים פיצוי כספי בשל הביטול.

יעקב מרגי: נוסף על כך, מוצע לצמצם את זכאותם של הנוסעים לשירותי לינה בבית מלון, שאינה מוגבלת לפי החוק כנוסחו היום.

יעקב מרגי: לפי המוצע, הזכאות לשירותי לינה תוגבל לשני לילות לכל היותר.

יעקב מרגי: הוועדה השתכנעה כי יש הצדקה להגביל הטבה זו, שכן עקב משבר הקורונה אין לחברת התעופה אפשרות מעשית לדאוג להגעת הנוסע ליעדו בזמן סביר, ולכן עלול להיווצר מצב שבו חברת התעופה תידרש לספק פתרונות לינה לנוסע ללא הגבלת זמן, עד לחידוש הטיסות ליעדו של הנוסע במועד לא ידוע.

יעקב מרגי: עם זאת, הוועדה דחתה את הצעת הממשלה להגביל את שירותי הלינה למחיר מקסימלי של 100 דולר ללילה.

יעקב מרגי: כמו כן, בהתבסס על המלצות האיחוד האירופי, הוועדה החליטה לאפשר לחברות התעופה להציע לנוסע שטיסתו בוטלה לבחור לקבל שובר זיכוי במקום החזר כספי, או כרטיס טיסה חלופי בכפוף להגנות משמעותיות על זכויות הנוסע שיעוגנו בחוק.

יעקב מרגי: בין ההגנות שנקבעו, חברת התעופה תהיה חייבת להודיע לנוסע באופן ברור על זכותו לבחור בין האפשרויות האמורות ולקבל את הסכמתו של הנוסע בכתב לקבלת שובר זיכוי.

יעקב מרגי: שובר הזיכוי יהיה תקף לשנה לפחות, ויהיה ניתן למימוש לרכישת כל שירות שמציעה חברת התעופה, דוגמת שדרוג מקום, תוספת מטען וזכות הנוסע להעביר את השובר לאדם אחר ללא תנאים או תוספת תשלום.

יעקב מרגי: כפי שציינתי בראשית דבריי, הוראת השעה אמורה להיות בתוקף עד ל-31 באוגוסט 2020, אך שר התחבורה והבטיחות בדרכים, בהתייעצות עם שר הכלכלה והתעשייה ובאישור ועדת הכלכלה, רשאי להאריכה בתקופות נוספות שכולן יחד לא יעלו על תשעה חודשים – גם כאן הוועדה דחתה את הבקשה שלא להעביר את זה לאישור ועדת הכלכלה; אנחנו התעקשנו שזה יהיה באישור ועדת הכלכלה – כפי שאמרתי, שכולן יחד לא יעלו על תשעה חודשים, אם קיימות הגבלות עקב נגיף הקורונה המשפיעות באופן משמעותי על תנועת נוסעים מישראל ואליה.

יעקב מרגי: חבריי חברי הכנסת, כולנו שותפים לתקווה שמשבר הקורונה יחלוף במהרה ונשוב ונראה את ענף התעופה חוזר לפעילות מלאה.

יעקב מרגי: על אף תחושת האי-נוחות מצמצום זכויות הנוסעים, שאותה לא הסתרנו, השתכנענו נוכח הנסיבות כי הצעת החוק היא בבחינת צו השעה.

יעקב מרגי: אני מקווה שהנוסעים אכן יקבלו את כספם בחזרה במועד שנקבע בחוק וכי חברות התעופה הישראליות, שהן בעלות חשיבות לאומית ואסטרטגית במדינת אי כמו מדינת ישראל, יתאוששו מהמשבר.

יעקב מרגי: להצעת החוק הוגשו שתי הסתייגויות, שאחת מהן היא ההסתייגות התקציבית, ולפיכך נדרש רוב מיוחד של 50 חברי כנסת כדי לאשרה.

יעקב מרגי: אני מבקש מכם לדחות את כל ההסתייגויות ולאשר את הצעת החוק בקריאה השנייה ובקריאה השלישית בנוסח שאישרה הוועדה.

יעקב מרגי: למרות שאיתי עצמון, היועץ המשפטי של הוועדה, וחברתי, שטרחה – אני לא זוכר את שמה, היא תסלח לי בתחילת הקדנציה; יועצת משפטית, גם היא מהמחלקה המשפטית – שטרחה וצללה למציאות האירופית, תודה רבה על המקצועיות הרבה – – –

ינון אזולאי: נעמה דניאל.

יעקב מרגי: גב' נעמה דניאל.

יעקב מרגי: הן באמת עשו עבודה מקצועית.

יעקב מרגי: אני אומר לכם בנימה אישית, הרבה פעמים קראתי הצעות חוק בקריאה השנייה והשלישית כיו"ר ועדה.

יעקב מרגי: כשמכתיבים לך טקסטים זה לא כל כך זורם, אבל זה זרם מתוך זה שאני חושב שכל חברי הוועדה התמצאו בחומר.

יעקב מרגי: ירדנו, צללנו, נגענו וטובת הצרכן הייתה לנגד עינינו.

יעקב מרגי: אני רוצה להודות למנהלת הוועדה המיתולוגית של ועדת הכלכלה גב' לאה ורון, לצוות הוועדה, לצוות לשכתי ולכל מי שסייע בהצעת החוק הזאת.

קרן ברק: חברי הוועדה.

יעקב מרגי: אמרתי, חברי הוועדה, ודאי.

יעקב מרגי: בלעדיהם – – –

יבגני סובה: איך שכחת?

יבגני סובה: איך שכחת?

יעקב מרגי: פרגנתי שכולם ירדו וצללו והבינו ותמכו בהצעת החוק מתוך צו השעה.

יעקב מרגי: כפי שאמרתי, זה לא מובן מאליו.

יעקב מרגי: זה צו השעה, ואני מקווה שמייד בתום המשבר – או תוך כדי המשבר הזה – חברות התעופה באמת יתאוששו ויקבלו כמובן את הסיוע הנדרש.

יעקב מרגי: תודה רבה לכולם.

יעקב מרגי: לא לשכוח – אמרתי כבר – לא לשכוח להצביע בעד בקריאה השנייה והשלישית.

עודד פורר: רגע, תחכי שנעלה למעלה.

קרן ברק: לא, יש הסתייגויות, זה עוד ארוך.

קרן ברק: להצעת החוק שירותי התעופה (פיצוי וסיוע בשל ביטול טיסה או שינוי בתנאיה) (נגיף הקורונה החדש – הוראת שעה – תיקון) הוגשו הסתייגויות.

קרן ברק: ראשון הדוברים – חבר הכנסת בועז טופורובסקי.

קרן ברק: אתה מוותר?

קרן ברק: יש לך שתי הסתייגויות.

קרן ברק: אתה מוותר על – – –

בועז טופורובסקי: לא, אני מצביע על ההסתייגויות.

קרן ברק: כן, אתה לא מנמק את שתיהן.

קרן ברק: בסדר.

קרן ברק: חבר הכנסת איימן עודה – אינו נוכח; חבר הכנסת אנטאנס שחאדה, אתה הגשת הסתייגות – מוותר.

קרן ברק: חבר הכנסת אחמד טיבי, יש לך חמש דקות.

קרן ברק: אתה לא חייב – – –

אחמד טיבי: אני לא יודע למה היה לך חשוב להגיד שחברי הוועדה השתתפו בהכנת החוק, בהצבעה.

אחמד טיבי: זה חוק שצריך להצביע נגדו.

אחמד טיבי: זה חוק שמבטל את החוק הצרכני ביותר שהיה בכנסת – חוק שמפצה על ביטול טיסה, על עיכוב.

אחמד טיבי: לפי הגדרת כל כתבי הצרכנות, זה החוק הצרכני ביותר שהכנסת חוקקה בשנים האחרונות.

אחמד טיבי: אני גאה שקוראים לו "חוק טיבי", ואני גאה שהוא מאלץ את חברות התעופה, א.

אחמד טיבי: לדייק בזמנים; ב.

אחמד טיבי: להתחשב בטעויות, בעיכובים, בביטולים ולהחזיר ולפצות את הנוסעים.

אחמד טיבי: אני ראיתי איך יושב-ראש ועדת הכלכלה חבר הכנסת מרגי מתלבט, מתקשה להעביר את החוק הזה, כי הוא חבר קואליציה בכיר.

אחמד טיבי: אבל האמת היא שדעתי הייתה שצריך לתת סיוע ישיר לחברות התעופה, וצריך לתת סיוע כי חברות התעופה במצוקה.

אחמד טיבי: אבל אני מכיר חברת תעופה אחת, ישראייר, שבתקופת הקורונה עשתה מעשים מצוינים – הביאה אנשים.

אחמד טיבי: בכל פעם שהייתי מתקשר לאורי סירקיס או לאחרים בהנהלה: תשלחו מטוס ל-x להביא סטודנטים, חילוץ – היו מעלים טיסה.

אחמד טיבי: כל הכבוד.

אחמד טיבי: בגלל משבר הקורונה חברות התעופה כמעט קורסות, ולכן המדינה מחויבת להזרים סיוע ישיר, נדיב, לחברות התעופה.

אחמד טיבי: במקום זה, מה הם עשו?

אחמד טיבי: יש חוק צרכני שמיטיב עם האזרח, עם הצרכן – מבטלים אותו; אומנם בהוראת שעה, אומנם ל-90 יום, באופן זמני, אבל זאת אמירה, והאמירה הזאת היא שלילית, היא אנטי-אזרחית.

אחמד טיבי: היא מקפחת את האזרח.

אחמד טיבי: אתה אזרח, מרגי.

אחמד טיבי: חבר הכנסת מרגי היקר, אתה אזרח.

אחמד טיבי: לא קל להיות חבר קואליציה לפעמים.

יעקב מרגי: בדרך כלל לא.

משה ארבל: מה נעשה אם החברות יפשטו רגל?

משה ארבל: אם החברות יפשטו רגל – – –

אחמד טיבי: לכן צריך לעזור לפני שנגיע לנקודה הזאת.

אחמד טיבי: לפני.

אחמד טיבי: אני לא רוצה שאף אחד יפשוט את הרגל.

אחמד טיבי: אבל למה שהאזרח יפשוט את הרגל?

אחמד טיבי: הממשלה הזאת היא ממשלה אטומה לצרכים של האזרח בתקופת משבר הקורונה.

אחמד טיבי: עסקים קטנים – כל הזמן אומרים: בשבוע הבא נתחיל להזרים לחשבונות הבנקים של האזרח 7,500.

אחמד טיבי: בסוף בודקים – זה 1,500, 2,000 שקל.

אלי אבידר: 6,000 לחודשיים.

אחמד טיבי: 6,000 לחודשיים.

אחמד טיבי: והשיווק הוא לא מי יודע מה.

אחמד טיבי: גם לתוכנית הזאת שיווק גרוע, עם הרבה אי-אמירת אמת.

אחמד טיבי: אתה יודע כמה זמן לקח לי לעבוד על החוק הזה, חבר הכנסת מרגי?

אחמד טיבי: שנים.

אחמד טיבי: הבאתי אותו מהתקינה האירופית.

אחמד טיבי: שנים.

יעקב מרגי: לכן עשינו את זה רק בצו שעה.

אחמד טיבי: אמרתי הוראת שעה.

יעקב מרגי: אני מכיר חברי כנסת אחרים שבגלל שזה "חוק טיבי" לא היו עושים את זה בהוראת שעה.

אחמד טיבי: אתה יודע שבמקור היה יושב-ראש ועדה אחר שאמר:

אחמד טיבי: אני בדקתי עם גורמי הביטחון המוסמכים ולכן אני מעכב את החוק.

אחמד טיבי: הוא ניסה לעכב אותו בטענה שהוא דיבר עם גורמי ביטחון, לא לקדם את חוק פיצוי עיכוב.

אחמד טיבי: היום הוא שר בממשלה.

אחמד טיבי: הוא משתף את המזרח התיכון בעניינים אזוריים.

יעקב מרגי: הבנתי.

אחמד טיבי: עוד רמז?

יעקב מרגי: לא לא, שהוא לא יבקש הודעה אישית.

אחמד טיבי: אוקיי.

אחמד טיבי: ולכן, כמה חבל שזה היה הפתרון.

אחמד טיבי: כמה חבל.

אחמד טיבי: גברתי היושבת-ראש, לפעמים חבר כנסת עושה מאמצים, עוזר לציבור, מקבל הרבה דיבידנדים ופידבק חיובי מהציבור על חוק שהוא אזרחי, לכלל הציבור, ובמחי יד – זה היה בתקופת השר סמוטריץ', נדמה לי, כשר תחבורה.

אחמד טיבי: הוא שלח את התזכיר הראשון.

קרן ברק: אתה צריך להתחיל לסיים.

אחמד טיבי: ואז – את מתכוונת שבעוד חצי דקה אני צריך לסיים.

קרן ברק: נכון.

אחמד טיבי: וזה יפה שאת מכינה אותי נפשית.

קרן ברק: אתה צריך להתחיל לסיים.

קרן ברק: כן, כי אני רוצה שתסיים.

קרן ברק: זה יפה מאוד, קרן, גברתי היושבת-ראש.

קרן ברק: ולכן אני אומר, צריך לסייע ישירות.

קרן ברק: לא צריך לפגוע באזרח; לא צריך לבטל, ולו בהוראת שעה, חוק צרכני ממדרגה ראשונה, ואני קורא לכם להצביע נגד.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה לחבר הכנסת טיבי.

קרן ברק: זה באמת, בזמנו, היה חוק מצוין.

קרן ברק: נעבור לחבר הכנסת מנסור עבאס – אינו נוכח; חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן – אינה נוכחת; חבר הכנסת ווליד טאהא – מוותר.

קרן ברק: חבר הכנסת עפר כסיף, מוותר?

עופר כסיף: לא.

עופר כסיף: למה?

קרן ברק: לא.

עופר כסיף: אני אדבר מפה?

יעקב מרגי: תהיה בריא, אתה יכול גם בלי מיקרופון.

עופר כסיף: מה?

יעקב מרגי: אתה יכול גם בלי מיקרופון.

קריאות: אתה יכול גם בלי מיקרופון, עופר.

קריאות: עופר, אתה יכול גם בלי מיקרופון.

קריאות: עופר, אתה גם יכול בלי המיקרופון.

עופר כסיף: כן, אמרו.

עופר כסיף: אני אומר, אני משאיר את המונופול למיקי.

עופר כסיף: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני שואל את עצמי בשביל מה להכניס שינויים בחוק; מעבר לכך שהחוק טוב – בשביל מה להכניס שינויים בחוק.

עופר כסיף: בדיוק שוחחתי פה עם חברתי סונדוס: בשביל מה לתקן חוק שעוסק בתעופה כשאין תעופה במקום להתעסק בשאלות הרבה יותר משמעותיות?

עופר כסיף: היום, בתקופה של המחלה, אנחנו יודעים, יש טיסות פה ושם, אבל אנחנו לא יכולים לדבר כמו על ימים מתוקנים שבהם יש באמת תעופה וכל החברות פועלות וכן הלאה.

עופר כסיף: מה ההיגיון מאחורי זה?

עופר כסיף: אני אגיד לכם מה יותר הגיוני.

עופר כסיף: אני חזרתי יחד עם חבריי חברי הכנסת ג'אבר עסאקלה וחברת הכנסת עאידה תומא סלימאן לפני זמן קצר מההפגנה של העובדות הסוציאליות.

עופר כסיף: אולי תיתנו את הדעת על זה?

עופר כסיף: העובדות הסוציאליות שובתות כבר יום שמיני כאשר ואנחנו יודעים שאנשים בחברה שלנו קורסים.

עופר כסיף: הם מוצאים עצמם ללא פת לחם, פשוטו כמשמעו.

עופר כסיף: לאנשים לא רק אין מה לאכול ואין עבודה ופרנסה ולא יודעים איך הם יסיימו לא את החודש או את השבוע אלא את היום, ועולה בזחיחות אחד מהשרים של הממשלה המנופחת וקורא לזה חרטא.

עופר כסיף: הוא החרטא.

עופר כסיף: אנשים במדינה הזאת, בגלל הזנחה וההפקרה של שנים – כי לא מדובר רק במה שקורה בעקבות המגפה.

עופר כסיף: צריך לתת את הדעת על זה שבמשך שנים הימין הכלכלי הקיצוני, שנתניהו מובילו, הרס והקריס בכוונה כל שריד של רווחה.

עופר כסיף: ייבשו את מערכת הבריאות.

עופר כסיף: הרסו את הדיור הציבורי ובכלל את האפשרות של בני אדם להשיג דיור במהלך חייהם ללא שעבוד למשכנתה, למשל, למשך עשרות שנים.

עופר כסיף: אחרי שהרסו את כל המנגנונים שהיו יכולים לספק קצת רווחה, עכשיו, גם כשיש את העובדות הסוציאליות, שבשכר רעב ובתנאים מופרעים, מטורללים, משפילים, עובדות בכל זאת למען החברה, מתוך שליחות – ואמרו לי את זה לא מעט עובדות ועובדים סוציאליים; מתוך שליחות, לא מתוך פרנסה של 5,000 שקל לחודש למי שמתחילה לעבוד במקצוע הזה – גם אותם משפילים עוד יותר, מונעים מהם תנאי העסקה, לא רק שכר אלא גם הנושא של ביטחון אישי.

עופר כסיף: עכשיו, כשבחברה יש צורך יותר מאי פעם בעזרתן של העובדות הסוציאליות, אף אחד לא מדבר איתן, אף אחד לא מתייחס אליהן.

עופר כסיף: ממשיכים לייבש.

עופר כסיף: שמונה ימים בשביתה בלי תשומת לב ובלי שמץ של התייחסות משר האוצר המביש, שאני בספק אם יש לו בכלל מושג בתחום שעליו הוא מופקד.

עופר כסיף: בושה וחרפה.

עופר כסיף: במקום לתת את הדעת על השביתה המוצדקת, במקום לתת את הדעת על הקריסה המוחלטת של החברה בארץ, של רוב מוחלט של האנשים שחיים פה, מדברים איתי על חוק שהולך לפגוע עוד יותר, לפגוע בחוק טוב שקשור למשהו שכרגע בכלל לא רלוונטי.

עופר כסיף: תתעוררו כבר.

עופר כסיף: תודה.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: חברת הכנסת היבה יזבק – אינה נוכחת; חבר הכנסת אוסאמה סעדי – אינו נוכח; חבר הכנסת יוסף ג'בארין – אינו נוכח.

קרן ברק: חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

סעיד אלחרומי: תודה, גברתי היושבת-ראש.

סעיד אלחרומי: אני לא מצליח להבין מה אתם רוצים מהאזרחים.

סעיד אלחרומי: ישנו חוק שמיטיב עם האזרח הפשוט, עם אדם שהוא נמצא עכשיו במצוקה, ואני לא שמעתי – ועברתי ליד נמל התעופה.

סעיד אלחרומי: לא ראיתי מטוסים שיורדים לשדה התעופה ויוצאים משדה התעופה, זאת אומרת אין, אין עכשיו טיסות.

סעיד אלחרומי: הכול סגור.

סעיד אלחרומי: גבולות המדינה סגורים.

סעיד אלחרומי: מה פתאום דווקא עכשיו לחוק הזה הממשלה רוצה – זה בהוראת שעה, אבל בעצם מי יבטיח לנו, אחמד, שהוראת השעה הזאת לא תהפוך למשהו קבוע?

סעיד אלחרומי: אז לכן אנחנו מתנגדים.

סעיד אלחרומי: אבל רק לפני כמה ימים, רק לפני כמה ימים, יא חביבי, יא מרגי – – –

יעקב מרגי: אתה מאשר עכשיו אותה ל-30 – – –

סעיד אלחרומי: רק לפני ימים, יא זלמה, בחודש אפריל, הממשלה הכניסה לחשבונות של הילדים 500 שקל כל אחד.

סעיד אלחרומי: כמה אירוני שהקנס על המסכה הוא 500 שקל.

סעיד אלחרומי: כאילו נתנו לכם 500 שקל – עכשיו אנחנו רוצים לקחת את זה בחזרה.

סעיד אלחרומי: למה לא 400?

סעיד אלחרומי: למה לא 300?

סעיד אלחרומי: דווקא 500 שקל.

סעיד אלחרומי: ועכשיו מגיעים לחוק חברתי, חוק שמיטיב עם האזרח הפשוט ממדרגה ראשונה, ומחליטים לבטל.

סעיד אלחרומי: אני חושב שכל חברי הכנסת חייבים וצריכים להתנגד לגזרה הזאת, להוראת השעה הזאת.

סעיד אלחרומי: כולי תקווה שכפי שאמרת, אדוני יושב-ראש הוועדה, אכן בסוף אוגוסט הסיפור הזה יסתיים.

סעיד אלחרומי: אבל מי מבטיח לנו שאכן הקורונה תעבור?

סעיד אלחרומי: אנחנו יודעים שאנחנו נחיה עם הקורונה תקופה לא מבוטלת.

סעיד אלחרומי: אבל אני רוצה לקחת אתכם להפגנה של העובדים הסוציאליים מחוץ לכנסת, מול משרד האוצר.

סעיד אלחרומי: חברים, האוכלוסייה הזאת, אוכלוסיית העובדים הסוציאליים, מאז פרוץ המגפה עוברים תקופה מהכי קשות, מהקשות ביותר.

סעיד אלחרומי: הם נמצאים מול האזרח, בשורה הראשונה מול האזרחים; בשורה הראשונה מול האנשים החלשים; בשורה הראשונה מול המצוקות; בשורה הראשונה מול האימהות החד-הוריות; בשורה הראשונה מול הילדים הרעבים.

סעיד אלחרומי: כבר תשעה ימים הם בשביתה.

סעיד אלחרומי: מחלקות הרווחה סגורות, המצב הולך ומחמיר, והם מפגינים בכל מיני מקומות בארץ.

סעיד אלחרומי: עכשיו הם נמצאים מול משרד האוצר, ועדיין לא שמענו מישהו שקם ואומר: אנחנו בתקופת חירום.

סעיד אלחרומי: כמו שמזרימים מיליארדים וכמו שמדברים על תוכניות – כבר דיברנו על 80 מיליארד, עכשיו מדברים על 25 מיליארד ואני לא יודע על כמה מיליארדים נדבר ונאשר אותם, אבל לך תדע אם הם בוצעו לא.

סעיד אלחרומי: ביצוע – אני לא כל כך בטוח בו.

סעיד אלחרומי: אבל מתוך כל המיליארדים האלה אי-אפשר לסגור את הנושא של העובדים הסוציאליים?

סעיד אלחרומי: זה צו השעה, אדוני יושב-ראש הוועדה וחבריי חברי הכנסת.

סעיד אלחרומי: תודה, גברתי.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה.

קרן ברק: חברת הכנסת שטרית, יש שם כיסא, יותר נוח.

קטי קטרין שטרית: – – –

ג'אבר עסאקלה: (אומר בערבית ומתרגם:) לחברינו שלא יודעים ערבית: היום בבוקר הגיעו פקחים של הרשות לאכיפה ארצית כדי לחלק צווי הריסה על מבנים חקלאיים בבית ג'ן.

ג'אבר עסאקלה: אנשי בית ג'ן מנעו מהם להדביק את צווי ההריסה.

ג'אבר עסאקלה: אנשי בית ג'ן הגנו בגופם על אדמתם ועל המבנים שלהם.

ג'אבר עסאקלה: הגיע הזמן שהממשלה הזאת תביא בחשבון שאם אתם לא מבטלים את החוקים – חוק קמיניץ בעיקר – אנשים, אין להם ברירה אלא להגן בגופם על אדמתם ועל בתיהם ועל מבניהם החקלאיים.

ג'אבר עסאקלה: לכן, הגיע הזמן שתיקחו אחריות.

ג'אבר עסאקלה: אתם מובילים לעימות עם כלל האוכלוסייה הערבית.

ג'אבר עסאקלה: והאוכלוסייה הערבית, אין לה ברירה, היא עם הגב לקיר.

ג'אבר עסאקלה: נישלתם אותם מאדמותיהם, הפקעתם את רוב האדמות והפכתם את האדמות סביב הכפרים לשמורות טבע.

ג'אבר עסאקלה: הגיע הזמן שתיתנו לכפרים הערביים, ובתוכם כמובן היישובים הערביים הדרוזיים, לתכנן ולהתרחב ולקיים חקלאות נורמלית, לקיים מבנים נורמליים, ולא שבכל בוקר וערב אנחנו נצטרך לעמוד בפני השוטרים והפקחים של הרשות לאכיפה ארצית.

קרן ברק: חבר הכנסת סמי אבו שחאדה – מוותר; חברת הכנסת סונדוס סאלח – לא נוכחת; חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין – אינה נוכחת.

קרן ברק: נעבור עכשיו לבקשות הדיבור.

קרן ברק: חבר הכנסת אביגדור ליברמן – אינו נוכח.

קרן ברק: חבר הכנסת עודד פורר.

עודד פורר: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, החוק הזה עניינו בסופו של דבר במשבר של הענף שאולי נפגע הכי קשה מאירועי הקורונה, אני חושב, וזה ענף התיירות.

עודד פורר: ענף התיירות מתחלק להרבה הרבה מאוד ענפי משנה, ואת יודעת את זה היטב.

עודד פורר: פה אנחנו עוסקים ממש בנושא תעופה, אבל סביב התעופה יש שורה ארוכה של בעלי עסקים, של עצמאים, של עסקים קטנים, שעולמם חרב עליהם, החל בחברות שמספקות את המזון לחברות התעופה – איפה האיתנות והיכולת שלהן להמשיך ולהתקיים ביום שאחרי כדי שלחברת התעופה יהיה מזון ביום שאחרי, כשהיא תרצה לצאת לטיסה, אם החברות האלה יקרסו – וכלה במורה הדרך ולחוויה שאותה מקבל התייר בישראל.

עודד פורר: ופה אני חייב לומר לכם משהו, חבריי חברי הכנסת, ואולי להעביר את המסר מכאן לממשלה.

עודד פורר: התייר שמגיע למדינת ישראל – וברוך השם, שנת 2019 הייתה שנה מצוינת לתיירות.

עודד פורר: הגיעו לכאן מעל ארבעה מיליון תיירים, הענפים שגשגו – –

קריאה: שיא.

עודד פורר: – – אנשים השקיעו בעסקים שלהם בתחום התיירות.

עודד פורר: הוא לא מגיע לכאן בגלל חברת התעופה, הוא לא מגיע לכאן בגלל שהחוויה שלו זה הטיסה.

עודד פורר: הוא מגיע לכאן בגלל החוויה שיודעים לייצר לו במדינת ישראל כל מי שעוסק בנושא הזה מרגע שהמטוס נוחת ועד שהמטוס ממריא חזרה: בתי המלון ומורי הדרך והאטרקציות והאתרים הארכיאולוגיים ושמורות הטבע וכל החוויה שאותה מדינת ישראל יודעת להעביר לתייר.

עודד פורר: ודווקא אלה, העסקים הקטנים, 5,000 מורי דרך, שזה מה שהם ידעו לעשות – לייצר את הקשר עם הקבוצות האלה ולהביא אותן – האטרקציות שמסביב, בתי מלון בוטיק או צימרים – אלה נפגעו בלי לקבל שום פיצוי כזה או אחר מהמדינה.

עודד פורר: ומה שהממשלה צריכה להבין, שלא מספיק לייצר את מתווה הפיצויים, אלא צריך לנצל את הזמן הזה דווקא להשקעה ליום שאחרי הקורונה.

עודד פורר: אותם 5,000 מורי דרך, למשל, יכולים להיות מורים.

עודד פורר: אנחנו רוצים לפתוח את שנת הלימודים הבאה בקפסולות; מדברים על זה שהכיתות יהיו כיתות קטנות; יידרשו יותר מורים; יידרש יותר כוח אדם במערכת החינוך.

עודד פורר: אפשר לנצל אותם לטובת הנושא הזה.

עודד פורר: אפשר לקחת את התקציבים שמופנים ולהגיד להם: אוקיי, אנחנו ניתן לכם תקציב מחיה, ובלבד שתעשו השתלמות.

עודד פורר: מורי הדרך האלה יכולים להכין את עצמם לאירועים שאחרי הקורונה.

עודד פורר: בשביל זה, גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, צריך דבר אחד שאותו הממשלה לא באמת עשתה, וזה תוכנית.

עודד פורר: תוכנית זה לא שליפה של כותרות איך אנחנו שמים פלסטר כדי לסתום מהר מאוד את הפה לאנשים שיוצאים לרחובות כי אין להם מה לאכול.

עודד פורר: תוכנית זה גם איך אנחנו מאפשרים לאנשים שאין להם מה לאכול לשרוד את התקופה הזאת, אבל איך אנחנו מנצלים את התקופה הזאת כדי שמהתקופה הזאת הם יצאו טובים יותר, יעילים יותר, חזקים יותר ליום שאחרי הקורונה.

עודד פורר: ואת זה הממשלה לא עושה, וזה אולי החטא הכי גדול, כי בתקופה הזאת של המשבר יש גם הזדמנות גדולה.

עודד פורר: אז הינה עומד פה שר הכלכלה ונמצאים פה חברי כנסת מהקואליציה.

עודד פורר: אני אומר לכם: קחו את המשבר הזה, נצלו אותו להזדמנות.

עודד פורר: תיקחו את הזמן הזה שאנשים צריכים לעשות refresh לביזנס שלהם והפכו אותו להזדמנות.

עודד פורר: תאפשרו להם להפוך את העסק שלהם ליום שאחרי הקורונה לטוב יותר, יעיל יותר, מתאים יותר.

עודד פורר: זה מה שצריך לעשות כשעושים תוכנית, ולא רק להגיד איך נסתום לאנשים את הפה.

עודד פורר: תודה, גברתי.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: חבר הכנסת יבגני סובה.

קרן ברק: אחריו – אלי אבידר.

יבגני סובה: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, למרות דבריו של חבר הכנסת אחמד טיבי, אני חייב להגיד שהחוק הזה, התקנה הזאת, הוא דוגמה כיצד קואליציה ואופוזיציה יכולות לשתף פעולה בוועדת הכלכלה.

יבגני סובה: ואני חייב לציין פה את חבר הכנסת מרגי – כמה?

יבגני סובה: שלושה או ארבעה ימים אנחנו הקדשנו לחוק הזה, ותאמינו לי, גם לי היה קשה להצביע ולדבר על 90 יום, וחשבנו שזה נכון.

יבגני סובה: באמת, חשבנו, אולי נכון למצוא איזשהו מנגנון שיאפשר מייד להחזיר את הכסף.

יבגני סובה: אבל כשאתה נחשף לבעיה העצומה הזאת – וזו באמת בעיה, לא רק לצרכנים, גם לחברות תעופה, וזה לא רק שלוש חברות ישראליות – אתה מבין שאתה חייב כמחוקק למצוא את האיזון הנכון.

יבגני סובה: בזה ניסינו למצוא את האיזון הנכון, כך ששמרנו על כבודם של הצרכנים, ומצד שני גם נתנו הזדמנות לחברות תעופה להיערך לתקופה לא פשוטה.

יבגני סובה: אני לא יודע מה יהיה לאחר 31 באוגוסט, כשכנראה – אני אומר את זה בזהירות – הטיסות לא יחודשו.

יבגני סובה: אבל אני רוצה להגיד עוד משהו.

יבגני סובה: לפני כשעה דיברו פה – השר אופיר אקוניס דיבר על ההתנהגות של האופוזיציה.

יבגני סובה: אז הינה הבאתי לכם דוגמה של ההתנהגות של האופוזיציה כשרוצים לפתור את הבעיות של הקורונה.

יבגני סובה: אבל כששרים מהממשלה מתייחסים בזלזול לבעיות ולמצוקות של אנשים, אין לי מילה אחרת חוץ מלהגיד: תתביישו, פשוט תתביישו.

יבגני סובה: כולנו פה בבית הזה נהנים מהמזנון שנמצא מאחורי אולם המליאה.

יבגני סובה: יש פה אישה נחמדה בשם ציונה שעובדת פה שנים שכולנו אוהבים אותה.

יבגני סובה: אז אני אספר לכם סיפור קצר.

יבגני סובה: כשאני נבחרתי לכנסת לפני שנה וכמעט ארבעה חודשים, בפעם הראשונה היא שאלה אותי עם פתק קטן ועט איזה קפה אני אוהב לשתות.

יבגני סובה: שאלתי: למה, למה את רושמת?

יבגני סובה: אז היא רשמה בשביל לדעת מה כל אחד הוא אוהב לשתות, כל חבר כנסת, וככה היא למדה את הח"כים החדשים.

יבגני סובה: ואז אמרתי לה: ציונה יקרה, עליתי לישראל לפני 23 שנה עם 100 דולר בכיס.

יבגני סובה: את הכסף הזה שלחתי לאחותי, שעלתה אחר כך, אחרי שנה, שסיימה בית ספר למוזיקה, בשביל שהיא תקנה שמלה.

יבגני סובה: בן אדם שעולה לארץ עם 100 דולר בכיס לא יכול להתלונן אף פעם.

יבגני סובה: לא משנה איזה קפה תכיני – אני לא אתלונן, כי אנחנו יודעים את המצוקה של האנשים; כי אנחנו לא גדלנו עם כפית זהב בפה, ואנחנו יודעים מה זה להיות במינוס ומה זה לעבוד כשאתה סטודנט, כשאתה חייל, ולעבוד קשה, 250 שעות בחודש.

יבגני סובה: וכשאני שומע את שרי ממשלת ישראל אומרים "חרטא" כשאין לאנשים מה לאכול, לא רק שאני נזכר בתקופה שהייתי סטודנט – אני פשוט מתבייש.

יבגני סובה: חברים, יש פה אנשים בבית הזה שלא חוו את הבעיות הכלכליות, שלא יודעים מה זה לעבוד 280 שעות בחודש, למרות שהם יגידו: אנחנו, חברי הכנסת, עובדים קשה.

יבגני סובה: לא, זו לא עבודה קשה.

יבגני סובה: זה נכון שכולנו פה מעבירים לילות וימים ועובדים, אבל כשחברי כנסת עובדים קשה הם גם מתוגמלים בצורה מתאימה.

יבגני סובה: אבל כשבן אדם עובד 200 שעות בחודש ומגיע לשכר של 7,000 שקל – זה עבודה קשה.

יבגני סובה: זה עבודה קשה.

יבגני סובה: ולכן אני קורא לממשלת ישראל: תחשבו טוב טוב לפני שאתם קוראים לאנשים שהשתתפו בהפגנה "שמאל רדיקלי".

יבגני סובה: תחשבו כשאתם מוציאים את המילים מהפה שלכם ומעליבים את האנשים שדורשים, בצדק, את הסיוע של המדינה, כי לפעמים מילה אחת שאתם מוציאים ואומרים לכיוון האנשים האלה יכולה גם להרוג, תרתי משמע.

יבגני סובה: ולבוא ולהגיד "חרטא" לבן אדם ששלושה חודשים אין לו מה לאכול והוא מקבל 2,000 שקל כשזה מספיק לו בקושי לכסות את החשמל – אין לי מילה אחרת חוץ מלהגיד: תתביישו.

יבגני סובה: ולכן אני קורא לכל החברים שלי פה, במשכן הזה: כשאתם משתמשים במושגים האלה, פשוט תיזכרו בימים הקשים, אם עברתם ימים קשים בחיים שלכם ואם היה לכם קשה פעם כלכלית; פשוט תחשבו מה אנחנו עברנו, מה אתם עברתם, לפני שאתם פונים ככה לאנשים ומעליבים אותם בגלל שהם דורשים, בצדק, את הסיוע מהמדינה.

יבגני סובה: תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: חבר הכנסת אלי אבידר.

קריאה: – – –

קרן ברק: לא מהציבור?

קרן ברק: מה, הציבור לא – – –

אלי אבידר: מהציבור מקבלים אהבה.

אלי אבידר: כבוד – – –

קרן ברק: וכוח וכסף.

אלי אבידר: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, לפני כמה ימים התבשרנו שפעילויות ארגוני ותנועות הנוער אסורות גם בסניפים וגם במחנות הקיץ, וזאת לאחר שהמועצה לביטחון לאומי והמשרד להשכלה משלימה בראשות השר זאב אלקין לא אישרו את ההארכה שנתנו לפעילות הקיץ של תנועות הנוער גם לאחר שתנועות וארגוני הנוער הציגו מתווה פעילות ששומר על הנחיות משרד הבריאות.

אלי אבידר: נוסף על הכול קיצצו בתקציבן.

אלי אבידר: לא היה חבר אחד או חברה אחת שהילדים שלהם חניכים בתנועות הנוער השונות שלא פנו אליי בדאגה וביקשו התערבות מהירה כדי לעצור את הטירוף.

אלי אבידר: כשל הניהול של הקורונה ממשיך לחרב כל חלקה טובה: את אמון הציבור, הכלכלה, החוסן הלאומי, החברה הישראלית וכעת גם את החינוך הבלתי-פורמלי לערכים.

אלי אבידר: אני כבר לא מציין שהאלטרנטיבה לפעילותם של מאות אלפי חניכי תנועות הנוער יכולה להיות מסיבות לא מפוקחות.

אלי אבידר: כחניך ומדריך בתנועת הנוער בית"ר איני יכול להבין את ההנחיה הזאת.

אלי אבידר: תנועות הנוער הן קו ההגנה האחרון של החברה הישראלית בפני מציאות האין-ערכים שמקיפה את החברה הישראלית, והממשלה הכושלת הזאת הורסת אותו ללא כל היסוס.

אלי אבידר: המציאות הבלתי-נתפסת היא ששני השרים שאחראים לתחום – השר זאב אלקין, שהיה לא פחות ממזכ"ל בני עקיבא בברית המועצות, והשר יואב גלנט, שר החינוך, שהיה רשג"ד בצופי רמת גן, ותמיד התגאה שרק כשהגיע לתפקיד של מפקד אוגדה הוא ניהל יותר אנשים מאשר בשבט צופי רמת גן – שניהם יושבים בשקט אל מול הטירוף מבלפור, שמתוכלל ביעילות על ידי המל"ל.

קטי קטרין שטרית: אלי, אתה לא – – –

אלי אבידר: אבל השעה היא שעת מעשה.

אלי אבידר: אני קורא לחניכי השכבות הבוגרות של תנועת הצופים, השומר הצעיר, מחנות העולים, בית"ר, מכבי הצעיר, הנוער הלאומי, תל"ם, חוגי סיור, הנוער העובד והלומד ובני המושבים להצטרף למחאה.

אלי אבידר: אתם, הבוגרים, שספגתם ערכים למנהיגות ועשייה, צריכים כעת להצטרף למחאה.

אלי אבידר: אל תחכו שיארגנו אתכם; אל תחכו שיגידו לכם מה לעשות.

אלי אבידר: זה קטן עליכם.

אלי אבידר: שימו חולצת תנועה, צאו לגשרים, צאו לצמתים, צאו לכיכרות ותילחמו על העתיד שלכם ועל העתיד שלנו, כי נתניהו ינצח כשאנחנו נרים ידיים, ואנחנו לא נרים ידיים, כי אין לנו ארץ אחרת.

אלי אבידר: תודה רבה, גברתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה, חבר הכנסת אלי אבידר.

חמד עמאר: שכחת את תנועת הנוער הדרוזי.

קטי קטרין שטרית: – – –

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הדוברת הבאה, חברת הכנסת יוליה מלינובסקי – לא נוכחת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת אלכס קושניר, אתה רשום מקודם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

אלי אבידר: – – – השמש העולה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לך על זה.

אלי אבידר: גם תנועת הצופים הדרוזים, קטרין.

קטי קטרין שטרית: בבקשה.

קטי קטרין שטרית: אתה רואה?

קטי קטרין שטרית: אם הוא היה בא לוועדת חינוך הוא היה – – –

קריאות: – – –

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את צופי ים הזכרת?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את צופי ים הזכרת?

אלי אבידר: אני אחזור עוד פעם.

חמד עמאר: צופי ים – ברגע שהוא אמר הצופים העבריים – זהו.

קריאות: – – –

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת אלכס קושניר, רק רגע, אני רק אאפס את זה.

אלכס קושניר: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני הולך להציג לפניכם עכשיו את תוכנית הפטפוטים של נתניהו.

אלכס קושניר: זה התחיל בהכרזות דרמטיות על תוכניות הסיוע שנפרסו על אין-ספור מסיבות עיתונאים מלאות סיפוק עצמי ויוהרה.

אלכס קושניר: הוא דיבר על פעימות ועל קרן הלוואות ועל מענקים מיוחדים ועל סיוע לעסקים בסיכון, אבל בהפגנת הענק בכיכר הוא לא דיבר.

אלכס קושניר: אני שמעתי את חברי הכת של נתניהו שטוענים שזו הייתה הפגנה של שמאל רדיקלי.

אלכס קושניר: אז חברי הכת היקרים, אני הייתי שם וראיתי את עם ישראל כולו – שמאל, ימין, שכירים, סטודנטים, חיילים משוחררים, דתיים, חילונים, צברים, עולים – וכולם זעקו את זעקתם.

אלכס קושניר: לכולם כאב אחד: הממשלה, ראש הממשלה, ראש הממשלה האלטרנטיבי, הפקירו אותם לדמם בשטח.

אלכס קושניר: היום בוועדת הכספים שמענו את ההוכחה לצדקתם.

אלכס קושניר: נציג החשב הכללי הציג את נתוני הביצוע של תוכניות הסיוע של הממשלה עד כה: מתוך 102 מיליארד השקלים בוצעו רק 50.4 מיליארד.

אלכס קושניר: חברים, זה בקושי מגרד את החצי.

אלכס קושניר: בואו נצלול לפרטים.

אלכס קושניר: קודם כול, משרד הבריאות, שהיה אמור להכין את מערכי הבדיקות והחקירות האפידמיולוגיות, מתוך 10 מיליארד שקלים הביצוע עומד על 6.5 מיליארד שקלים.

אלכס קושניר: אתם זוכרים את מענק ההוצאות הקבועות לעסקים, אותה פעימה שלישית מפורסמת?

אלכס קושניר: אז הביצוע עומד על 40%, זאת אומרת, יש עוד 2 מיליארד שקלים ששוכבים להם בבוידעם של משרד האוצר, ואף אחד לא מתכוון לשלם אותם בזמן הקרוב.

אלכס קושניר: בעלי העסקים ממתינים, והממשלה עוסקת בהטבות מס של ראש הממשלה.

אלכס קושניר: בתוכניות הסיוע לענפי המשק במשבר של משרד התחבורה ומשרד התיירות, לאותם מורי דרך ששובתים כאן רעב בחוץ הביצוע עומד על 21%.

אלכס קושניר: למה אתם מחכים?

אלכס קושניר: הלוואות בערבות המדינה לעסקים גדולים – 18% ביצוע.

אלכס קושניר: כששאלנו למה כל כך נמוך, אמרו לנו: אין ביקוש.

אלכס קושניר: אז אם אין ביקוש תעבירו את הכסף למקום שיש בו ביקוש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

אלכס קושניר: ועוד סעיף מעניין: דיגיטציה ולמידה מרחוק, סטודנטים ותלמידים, אדוני השר – 7% ביצוע.

אלכס קושניר: זאת אומרת, לשנה הבאה, אם הקורונה נמשכת, המדינה והממשלה לא מוכנות.

אלכס קושניר: ואתם זוכרים את חוק עידוד המעסיקים להחזרה לעבודה?

אלכס קושניר: אתם זוכרים את הלחץ שהיה פה בממשלה להעביר את זה?

אלכס קושניר: זה עבר ב-16 ביוני.

אלכס קושניר: טופס הגשת הבקשה עוד לא מוכן.

אלכס קושניר: עד שתכינו את הטופס אתם שוב תסגרו את המשק, ועוד חוק סיוע ילך לו לאבדון.

אלכס קושניר: אם זה לא מספיק, אני אמשיך: קרן סיוע לעסקים בסיכון – הביצוע עומד על 1%; סיוע לעמותות עומד על 0%, 0%, חברים.

אלכס קושניר: הרגתם את המגזר השלישי בישראל, אותו מגזר שמחליף אתכם במקומות שאתם נכשלים בהם.

אלכס קושניר: בעצם אתם נכשלתם בכל דבר שקשור לכושר ביצוע.

אלכס קושניר: התוכנית החדשה שאתם הולכים לאשר היום כאן בכנסת מלאת חורים וחוסרים, אבל זה בכלל לא משנה – אתם פשוט לא מסוגלים לבצע שום דבר, חוץ מלהכריח את חברי הקואליציה להצביע בעד הטבות המס של ראש הממשלה, אותו ראש ממשלה שאיבד את הצפון ולא יודע להבדיל בין טובתו האישית לטובתה של המדינה; אותו ראש ממשלה שאיבד שליטה; אותו ראש ממשלה שמאשים את הביורוקרטיה, כאילו רק עכשיו נכנס לתפקיד.

אלכס קושניר: איך הוא יכול לבוא בטענות למנגנון שהוא עצמו יצר?

אלכס קושניר: אותו ראש ממשלה שפשוט לא מסוגל.

אלכס קושניר: הוא חלש.

אלכס קושניר: הוא לא יכול לספק את הסחורה.

אלכס קושניר: הוא לא מסוגל לעמוד בשום הבטחה.

אלכס קושניר: אותו ראש ממשלה צריך להניח את המפתחות, ויפה שעה אחת קודם.

אלכס קושניר: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה, חבר הכנסת אלכס קושניר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת חמד עמאר, בבקשה.

חמד עמאר: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, קודם כול אני רוצה לחזק את ידה של חברת הכנסת יפעת שאשא ביטון על המעשה האמיץ שהיא עשתה היום בוועדת קורונה, עם כל האיומים שהפעילו עליה – והפעילו עליה הרבה איומים, ולא רק איומים, גם מעשים: נשלח מכתב להדיח אותה בשביל מעשה שהיא עשתה לפי חוק.

חמד עמאר: רק בשבוע שעבר, גברתי היושבת-ראש, חוקקנו כאן חוק שאנחנו התנגדנו אליו בישראל ביתנו, ואני התנגדתי ודיברתי כאן, והשר שעלה וענה כאן וסיכם את הדיון אמר: תהיה סמכות וזכות לכנסת לבטל את הצווים של הממשלה.

חמד עמאר: יפעת שאשא ביטון עשתה מעשה לפי החוק.

חמד עמאר: זו סמכותה של הכנסת.

חמד עמאר: אנחנו הריבון.

חמד עמאר: חברי הכנסת הם המחליטים.

חמד עמאר: חברי הכנסת החליטו על הממשלה, חברי הכנסת החליטו שהם יכולים לבטל חוק, ומה שהיא עשתה היום – פעלה לפי החוק.

חמד עמאר: הצווים הגיעו אליה והיא החליטה עם חברי הכנסת, שזה בסמכותם, לבטל את הצווים נגד חדרי כושר ובריכות.

חמד עמאר: אני ראיתי את המצגת של משרד הבריאות שהוצגה בוועדה.

חמד עמאר: מדובר על 35 נדבקים בחדרי כושר ואפס נדבקים בבריכה, כי לא היו להם נתונים.

חמד עמאר: האם בגלל 35 נדבקים צריכים לסגור 100,000 משרות?

חמד עמאר: זה מה שנאמר לנו היום.

חמד עמאר: 100,000 עובדים בחדרי כושר ובריכות – רוצים לסגור אותם, לסגור את הפרנסה שלהם, בגלל שנדבקו 35 איש, כאשר נכנסים מיליוני אנשים בחודש לחדרי כושר.

חמד עמאר: האם הממשלה עשתה עבודה לפני שהחליטה?

חמד עמאר: האם בדקה אם מותר, וכמה אנשים מתאמנים בחדרי כושר?

חמד עמאר: אני אומר לכם, אני עצמי, פעם היה לי חדר כושר, הייתי בעלים של חדר כושר לפני הרבה שנים, ואני יודע איך מתאמנים בחדר כושר.

חמד עמאר: אני אומר לכם, על מכשיר בחדר כושר לא יכול להתאמן יותר מבן אדם אחד.

חמד עמאר: איך בן אדם ידביק את עצמו?

חמד עמאר: לא מתאמנים שני אנשים על מכשיר אחד בחדר כושר.

חמד עמאר: בן אדם אחד מתאמן, וכשהוא מסיים מחליף אותו בן אדם אחר, ותמיד כולם מסתובבים עם מגבת, מנקים אחריהם, והיום בגלל הקורונה מנקים אחרי האימון שלהם על המכשיר.

חמד עמאר: לכן, ממשלה של שלוף – זה מה שאמרתי בשבוע שעבר – ממשלה של שלוף, ושלפה צווים כשהיא מבינה שלא נעשתה עבודה מקצועית בנושא.

חמד עמאר: חבל מאוד שנגיע למצב כזה שמחוקק במדינת ישראל צריך לחשוש לתפקיד שלו בגלל שהקואליציה וממשלת השלוף מחליטות שהן רוצות להעביר אותו מתפקידו.

חמד עמאר: בושה לכל חבר כנסת בקואליציה.

חמד עמאר: אני מקווה שכחול לבן, שהודיעה שלא תתמוך בהדחתה של חברת הכנסת יפעת שאשא ביטון, תעמוד בהבטחה שלה.

חמד עמאר: אנחנו רגילים שאתם לא עומדים בשום הבטחה.

חמד עמאר: אני מקווה שהפעם תעמדו בהבטחה שלכם.

חמד עמאר: אני מקווה שש"ס, חברי הכנסת מש"ס, ייתנו את הגיבוי לחברת הכנסת יפעת שאשא ביטון ולא יאפשרו את הדחתה.

משה ארבל: אנחנו מגבים את אבוטבול.

ינון אזולאי: משה אבוטבול.

חמד עמאר: אני אעשה את הכול בוועדת הכנסת כדי שהנושא הזה לא יעבור.

חמד עמאר: אסור שנגיע למצב כזה, אנחנו כחברי הכנסת – לאפשר לממשלה לשלוט בכנסת ישראל בצורה אבסולוטית.

חמד עמאר: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה, חבר הכנסת חמד עמאר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יגיב על הדברים שנאמרו כאן מטעם הממשלה השר יזהר שי, בבקשה, ואחר כך יסכם יושב-ראש הוועדה יעקב מרגי.

עודד פורר: גם ככה אין משמעות למה שהממשלה אומרת.

יזהר שי: תודה, גברתי היושבת-ראש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוא יכול והרשות ניתנה לו על ידי.

יעקב מרגי: מותר לו.

יזהר שי: אה, היה למישהו ספק?

יזהר שי: תודה, גברתי היושבת-ראש.

יזהר שי: ברצוני להתייחס לדבריו של ידידי חבר הכנסת אלי אבידר, חבר הכנסת אלי אבידר – תנועות הנוער.

יזהר שי: קודם כול תודה לך על שהעלית את הנושא החשוב הזה.

יזהר שי: תנועות הנוער בראש מעיינינו ובטח בראש מעייניי אישית, וחשוב שצעירי וצעירות תנועות הנוער ידעו: לא נשארתם מאחור, וכולנו חושבים עליכם.

יזהר שי: הנושא של תנועת הנוער – והזכרת רבות מהן, ולכן אני לא אזכיר כאן את כולן, כדי לא לחטוא בלא להזכיר אחת מתנועות הנוער וארגוני הנוער – הנושא הזה עלה היום בישיבת הממשלה, וחשוב שתדעו, בני ובנות הנוער: אתם דור העתיד של מדינת ישראל.

יזהר שי: אתם הגאווה של כולנו.

יזהר שי: הפעילויות המקסימות שלכם במחנות הקיץ, בקהילה – קרוב ל-40,000 מכם התנדבו בשיאו של משבר קורונה כדי לסייע למדינת ישראל, כדי לסייע לראשי המועצות, לסייע למגן דוד אדום, לסייע בפעילויות חינוכיות עם צעירים וצעירות ובכלל לכלל לאוכלוסייה.

יזהר שי: הלכתם לבתי אבות, עזרתם לקשישים.

יזהר שי: אתם נפלאים, בנות ובני הנוער של מדינת ישראל.

יזהר שי: הבוקר היה לי הכבוד להיות חלק ממכתב שהגשנו בכחול לבן לאוצר, ונענינו בחיוב לגבי המכתב הזה.

יזהר שי: כל ממשלת ישראל אימצה אותו.

יזהר שי: אנחנו נטפל בכם.

יזהר שי: במסגרת החוק, שתחילתו תועבר כאן כבר הערב בכנסת, יש התייחסות מיוחדת לקרן נפרדת של כ-3 מיליארד שקל שבמסגרתה נטפל גם בנזקים הכלכליים לתנועות וארגוני הנוער.

יזהר שי: אנחנו נעבור עם נציגי הארגונים ותנועות הנוער על הנזקים הכלכליים שנגרמו עקב משבר הקורונה לארגונים ולתנועות.

יזהר שי: יש פה התחייבות שמתחילה מראש ממשלת ישראל ועוברת דרך כל שרי הממשלה, במפורש לפרוטוקול, במהלך ישיבת ממשלה היום.

יזהר שי: אתם, בנות ובני הנוער של מדינת ישראל, אתם נמצאים בראש מעיינינו.

יזהר שי: אני מצדיע לכם.

יזהר שי: אני מודה לכם.

יזהר שי: רבים מכם יצאו לרחובות, וכל הכבוד על כך.

יזהר שי: רבים מכם הביעו את מחאתם.

יזהר שי: אתם כתבתם לכולנו, לחברי וחברות הכנסת, לשרות ושרים בממשלה, והקריאה שלכם נשמעה היטב, צלולה ומשכנעת.

יזהר שי: כל הכבוד לכם על המעורבות.

יזהר שי: כל הכבוד לכם על כך שאתם יוצאים מגדרכם ואתם הולכים לעשות למען הקהילה.

יזהר שי: אתם דור העתיד שלנו, ואני בטוח שכל הבית הזה מצטרף לקריאתו של אלי אבידר, ובטח לדברים שלי.

יזהר שי: מעריכים אתכם, מודים לכם, ונעבוד בשבילכם הכי קשה שאפשר.

יזהר שי: תודה רבה.

אורלי פרומן: השר שי, השאלה – מה הממשלה עושה?

חמד עמאר: דיברת מאוד יפה על תנועות הנוער.

חמד עמאר: האם תאפשרו להם פעילות קיץ?

חמד עמאר: יעצרו להם את פעילות הקיץ.

חמד עמאר: חבל מאוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת יעקב מרגי, יושב-ראש ועדת הכלכלה, בבקשה, יסכם לפני ההצבעה.

יעקב מרגי: חבריי חברי הכנסת, מכובדיי השרים, גברתי היושבת בראש, אני אתחיל מהסוף להתחלה.

יעקב מרגי: מכובדי השר, השר יזהר שי, זכיתי להיות יו"ר ועדת החינוך בכנסת העשרים וגם בכנסת העשרים-ואחת וזכיתי שבתקופה הזאת דאגנו, יחד עם שר החינוך דאז, להעצים את תנועות הנוער ואת ארגוני הנוער.

יעקב מרגי: מי שיבדוק, בשנים האלה גדלה השקעת הממשלה בתנועות הנוער וארגוני הנוער בעשרות אחוזים.

יעקב מרגי: הם קיבלו מקום בוועדת החינוך, הם היו אורחים קבועים של ועדת החינוך.

יעקב מרגי: איך אומרים בלשון העם?

יעקב מרגי: פינקנו אותם.

יעקב מרגי: כמו כל חברי הכנסת, אני מאמין שקיבלתי כ-500 הודעות מכל מיני בוגרים וחניכים.

יעקב מרגי: באחת מהפעמים אמרתי: רבותיי, מאחר שאני מייחס חשיבות להודעות, אז צריך לקרוא אותן; יש כאלה שעושים "מחק".

יעקב מרגי: אמרתי: בסוף אתם תאבדו אותי, כבר קיבלתי 500 הודעות, מספיק.

יעקב מרגי: אני מקווה שהם העבירו את זה ביניהם, או שנבהלו.

יעקב מרגי: לי לא היה ספק שבסוף זה לא ייפגע.

יעקב מרגי: תראו, יש בעיה אמיתית.

יעקב מרגי: אנחנו עדיין בלי תקציב.

יעקב מרגי: חלק מהתוספות שהם קיבלו היו לא בבסיס התקציב.

יעקב מרגי: מדברים על קיצוצים.

יעקב מרגי: צריך להבין, לפעמים אנחנו – ואני אומר לחברי הכנסת: לא הכול זה סיסמאות או פופוליזם, נקרא לזה; לפעמים צריך גם לרדת לעומקם של דברים, ואני שמח שעלית והרגעת.

יעקב מרגי: גם צריך לדעת – כי הציבור מקבל את זה בלי מסננים, ובאמת חניכי תנועות הנוער ותנועות הנוער חששו.

יעקב מרגי: גם ככה ההורים נאלצים לשלם סכומים לא מבוטלים.

יעקב מרגי: אני שמח שזה ייפתר, נפתר – נדייק: נפתר וייפתר, כי זה תהליך, כמו הרבה נושאים.

יעקב מרגי: מן הסתם יהיו כאלה נושאים שייפגעו, אבל הרבה נושאים שאנחנו חוששים להם, בסוף בסוף הממשלה תמצא את המימון.

יעקב מרגי: לפני שאגע בהצעת החוק שאני רוצה לסכם, אני גם רוצה לברך את הממשלה על התוכנית הכלכלית, הפעימה השנייה של התוכנית הכלכלית; מגלה רצינות.

יעקב מרגי: חלק מהטענות שהיו בתוכנית הראשונה הופנמו והוטמעו בשנייה; לא מספיק – כבר עולות לנו בדיוני ועדת הכלכלה בעיות ייחודיות למגזרים כאלה ואחרים, יש הצעות כאלה ואחרות, אבל אני שוב רוצה לומר לחברי הכנסת: משבר הקורונה הזה לימד אותנו, מעבר ללהתנהל תוך כדי תנועה, שיש אנשים שמבינים בכול ויודעים הכול.

יוראי להב-הרצנו: הנושא של תנועות הנוער נפתר?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם הקשבת למה – – –

יעקב מרגי: שמעת מה שהשר יזהר שי אמר?

יוראי להב-הרצנו: שמעתי גם מה שאתה אמרת.

אלעזר שטרן: אני לא שמעתי.

אלעזר שטרן: מה הוא אמר?

יעקב מרגי: הוא אמר שהסוגיה הזאת עלתה על שולחן הממשלה, ואני אומר לך, אני מאמין ובטוח שהתקציבים יועברו כדבעי.

יעקב מרגי: יש מצוקות.

יעקב מרגי: אתה יודע, הכי טוב – – –

יוראי להב-הרצנו: אמן ואמן.

יעקב מרגי: יוראי, הכי קל זה לשבת ביציע – – –

אלעזר שטרן: לא, הושיבו אותנו.

אלעזר שטרן: אתה רואה את השר יזהר שי?

יעקב מרגי: כן, הושיבו אותו שם.

אלעזר שטרן: אני מכיר אותו, הוא מתבייש לשבת ליד שולחן הממשלה.

אלעזר שטרן: תראה, השולחן ריק.

אלעזר שטרן: אף שר לא מוכן לשבת שם.

יעקב מרגי: ידידי חבר הכנסת אלעזר שטרן, הוא אמר לך.

יעקב מרגי: אם היית מקשיב לדברים של יזהר שי – – –

יזהר שי: לא הקשבת לי.

יעקב מרגי: יוראי, בוא, אולי לא הקשבת לי.

יעקב מרגי: אמרתי בתחילת דבריי.

יעקב מרגי: אני אמרתי – – –

אלעזר שטרן: לא, רגע – – –

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סליחה, חבר הכנסת אלעזר שטרן, אנחנו לא מנהלים פה דו-שיח.

אלעזר שטרן: למה לא?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כי לא.

אלעזר שטרן: זה פרלמנט.

יעקב מרגי: לא בעמידה.

אלעזר שטרן: לא, אי-אפשר, בישיבה לא רואים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מה שחשוב – שיראו, נכון?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם לא רואים לא קיימים.

אלעזר שטרן: הושיבו אותנו כאן.

אלעזר שטרן: השר מרגי מקשיב.

אלעזר שטרן: אני אגיד לך מה הבעיה – – –

יעקב מרגי: אבל היא מנהלת את הישיבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מציע שתיקחו את השר יזהר שי לפרסה ותשמעו ממנו את הפרטים שהוא פירט פה קודם.

יעקב מרגי: אני יכול להרגיע אותך – – –

אלעזר שטרן: אני רוצה להגיד לך משפט אחד: כל הדיון על תנועות הנוער, כל הכסף שהשר יזהר שי אמר שיעביר, זה חלק קטן.

אלעזר שטרן: אתה יודע שהמקום הטבעי של תנועות הנוער הוא לא במשרד המים אלא איפה שהוא היה כל השנים: במשרד החינוך.

אלעזר שטרן: הבעיה מתחילה מזה שבגלל – להעלים את – – –

יעקב מרגי: כל מה שעניתי ואמרתי: יש פרוצדורות.

אלעזר שטרן: זה לא כסף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת שטרן, אני חושבת שיש לנו דרך לתת פה זכות דיבור בכנסת, ומה שאתה עושה עכשיו זה קצת מעבר לקריאת ביניים או משהו דומה לזה, אז אני מבקשת לסיים בזה ולתת ליושב-ראש הוועדה לדבר.

אלעזר שטרן: אני לא חושב – – –

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מצטערת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לנאומים יש דרך לתת.

יעקב מרגי: החשש היה במקומו, המצוקה הייתה אמיתית.

יעקב מרגי: מרגע שזה עלה לשולחן הממשלה נאמרו שם דברים ברורים: תנועות הנוער לא ייפגעו.

יעקב מרגי: אתה יודע מה, בעת הזאת יש עוד הרבה דברים לבקר את הממשלה.

יעקב מרגי: תמצאו נושא אחר.

יעקב מרגי: אני יכול להרגיע שבסוף בסוף תנועות הנוער לא ייפגעו, ולא לחינם.

יעקב מרגי: אני לא רוצה לשאול, אבל אני תוהה למה קיבלתי הודעות רק מבוגרי וחניכי תנועות הצופים.

אלעזר שטרן: תשאל את סגן השר איציק כהן למה – – –

יעקב מרגי: אני לא עונה, אני מדבר לחלל החדר, למקום שכנראה אחרי משבר הקורונה יהיה תפוס, החלל שלו.

יעקב מרגי: אני בא ואומר, אני רק שואל: למה קיבלתי 500 הודעות סמ"ס, ווטסאפ, רק מחניכי ובוגרי תנועות הצופים ולא משאר תנועות הנוער וארגוני הנוער?

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אני עכשיו אעבור לענייני החוק.

יעקב מרגי: אני חושב – רבותיי, אני רוצה לסכם לגבי החוק בכל זאת.

יעקב מרגי: נכבד את הכלי הזה של דברי סיכום.

יעקב מרגי: אמרתי בתחילת דבריי: לא היה לי קל בתחילת כהונתי כיו"ר ועדת הכלכלה של הכנסת לקבל חוק שהוא לכאורה פגיעה בצרכנים.

יעקב מרגי: למה אני אומר לכאורה?

יעקב מרגי: כי האלטרנטיבה הייתה קשה יותר – שחברות התעופה היו מורידות מסך, פושטות רגל, וגם הכסף לא היה מושב לרוכשים.

יעקב מרגי: לבוא ולומר: סיוע ישיר של הממשלה – זה מה שהממשלה עשתה.

יעקב מרגי: ברגע שנתנה והעמידה את האשראי לחברות התעופה, בזה היא הצילה את כספי רוכשי הכרטיסים.

יעקב מרגי: אני מבין, אחמד טיבי, שהחוק שחוקקת הוא חוק טוב, וצריך לשמור אותו.

יעקב מרגי: לכן, אם זה לא היה מגיע לוועדת הכלכלה בהוראת שעה, הוא לא היה נדון; לא שהוא לא היה עובר – הוא לא היה נדון.

יעקב מרגי: ומה אני מוכיח לך?

יעקב מרגי: כי החוק נכנס בצורה מסוימת לוועדה – והיית שותף לדיונים – והוא יוצא אחרת, עם כמה תיקונים.

יעקב מרגי: בניגוד לדעתה של הממשלה שינינו בכמה תחומים.

יעקב מרגי: אני חושב שזה חוק שאין מה לעשות, בעת הזאת הוא הכרח שלא יגונה.

יעקב מרגי: צריך להעביר את הוראת השעה הזאת כדי שממחר, מהרגע שהחוק הזה יועבר, חברות התעופה כבר יתחילו לטפל בהשבת הכספים לרוכשי הכרטיסים – מה שלא נעשה היום.

יעקב מרגי: כפי שידוע, חברות התעופה, אפילו פקידות, מנגנון למתן מענה, לא מפעילות בגלל המצוקה הכספית.

יעקב מרגי: מצד אחד, איך אומרים?

יעקב מרגי: יש מושג, אצלנו אומרים בתפילות ראש השנה: עין במר בוכה ולב שמח.

יעקב מרגי: מצד אחד זאת פגיעה בצרכנים, זה חוק שפוגע בצרכנים, אבל מצד שני הוא חוק שבא לסייע לצרכן לקבל את כספו, ולכן הוא בא בהוראת שעה.

יעקב מרגי: ואני באמת מקווה שחברי הכנסת שהגישו הסתייגויות – אחמד טיבי, אני מתכוון אליך, להסתייגות שלך.

יעקב מרגי: לאחר דברי השכנוע הרמים שלי והדברים שיצאו מהלב, אני מבקש שתסיר את ההסתייגות ולא תצביע עליה, כי זה לא במקום.

יעקב מרגי: אנחנו לא יכולים – – –

סמי אבו שחאדה: – – –

יעקב מרגי: סמי אבו שחאדה, ברוך הבא.

יעקב מרגי: סמי אבו שחאדה, חבר כנסת סמי אבו שחאדה, שהשתתף בדיון בזום, אני מאוד מודה לך ומברך אותך בברכת ברוך הבא וברוך רופא חולים.

סמי אבו שחאדה: תודה, אדוני.

יעקב מרגי: אני בא ואומר לחבר הכנסת טיבי וחברי סיעתו: אני חושב שלבוא להפלות את חברות התעופה הזרות לעומת חברות התעופה הישראליות – זה לא נכון לעשות את זה.

יעקב מרגי: החוק הזה חל על כל חברות התעופה, הישראליות והבין-לאומיות, הזרות.

יעקב מרגי: לכן, אני חושב שצריך להוריד את ההסתייגות.

יעקב מרגי: בועז טופורובסקי – – –

בועז טופורובסקי: איזו להוריד?

בועז טופורובסקי: אני בעד ההסתייגות.

יעקב מרגי: אתה בעד?

יעקב מרגי: תמשיך איתה, אבל אני חושב שזה לא נכון לעשות.

יעקב מרגי: זו פגיעה בחוק, בתיקון הזה.

יעקב מרגי: אני חושב שצריך בעת הזאת להתגמש, כמו שאנחנו קוראים לממשלה.

יעקב מרגי: אנחנו לא אחת בדיוני ועדת הכלכלה קוראים לממשלה בעת הזאת לייצר מנגנון של הסרת חסמים טוטלית, באמת לא לתת לעסקים להתמודד עם כל מיני ביורוקרטיות כאלה ואחרות או קריטריונים שמכבידים.

יעקב מרגי: גם אנחנו מצד שני צריכים לבוא.

יעקב מרגי: איך אומרים?

יעקב מרגי: נאה דורש נאה מקיים.

יעקב מרגי: מצד אחד אנחנו דורשים מהממשלה להסיר חסמים, להיות גמישים, ומעסקים אנחנו מבקשים לגלות אורך רוח, מהרשויות המקומיות אנחנו מבקשים אורך רוח, מחברות הגבייה בעת הזאת אנחנו מבקשים אורך רוח – עליזה, סגן השר, אתה יודע איך זה עובד, אתה משיב יותר ממני.

יעקב מרגי: אומנם – אני אתייחס גם למה שאמר חמד עמאר – אומנם יש עקרון הפרדת הרשויות, ואנחנו לא עובדים אצל הממשלה, אבל אני חוזר – אחרי שאני אסיים את הדברים שרציתי לומר לגבי החוק, אני אומר לגבי ועדת הקורונה.

עפר שלח: יעקב, על עיכוב כזה צריך לשלם.

בועז טופורובסקי: יש לכם רוב.

יעקב מרגי: איפה חמד עמאר?

יעקב מרגי: יפה.

יעקב מרגי: אני אומר לך בעיקרון, בעיקרון אני אומר לך: הכנסת חייבת לעמוד על עצמאותה, להיאבק ולעמוד בתוקף על עצמאותה.

יעקב מרגי: אין מציאות כזאת להלך אימים על יושבי-ראש ועדות או על חברי הכנסת, לכן אני מזדהה עם מה שאתה אומר.

יעקב מרגי: אני מקווה שזה לא יבוא לידי מבחן המציאות.

יעקב מרגי: אני מקווה בשביל הממשלה והקואליציה שהסוגיה הזאת של חברת הכנסת יפעת שאשא ביטון לא תבוא למבחן בכלל, כי זה לא יאה ולא נאה לכבודה של הכנסת.

יעקב מרגי: אני מאוד מודה לכל החברים.

יעקב מרגי: אני שוב קורא לכם להצביע בעד החוק בקריאה שנייה ושלישית ולהתנגד להסתייגויות.

יעקב מרגי: תודה.

בועז טופורובסקי: בעד ההסתייגויות.

בועז טופורובסקי: מרגי, למה אתה לא בעד ההסתייגויות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לחבר הכנסת יעקב מרגי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נצביע כעת על ההסתייגויות לחוק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבקשת מכל חברי הכנסת לשבת במקומותיהם ולהתכונן להצבעה.

עודד פורר: אין למעלה טפסים עם ההסתייגויות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מטפלים בזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם הסדרנים יכולים לדאוג לחלוקת הצעות החוק?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש עוד מישהו שמבקש לקבל?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את החוק עצמו – אם אפשר להעביר למעלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי עוד מחברי הכנסת מבקש שיביאו לו?

עפר שלח: לכולם יש.

עפר שלח: יאללה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לכולם יש?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם כך, אנחנו עוברים להצבעה, קודם כול על ההסתייגויות שהגישו חברי הכנסת בועז טופורובסקי, איימן עודה, אנטאנס שחאדה, אחמד טיבי, מנסור עבאס, עאידה תומא סלימאן, ווליד טאהא, עופר כסיף, היבה יזבק, אוסאמה סעדי, יוסף ג'בארין, סעיד אלחרומי, ג'אבר עסאקלה, סמי אבו שחאדה, סונדוס סאלח ואימאן ח'טיב יאסין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו כעת נעבור להסתייגות מס' 1, לסעיף 1.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצבעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצבעה מס' 6 בעד ההסתייגות – 19 נגד – 45 נמנעים – אין ההסתייגות (1) של חברי הכנסת בועז טופורובסקי, איימן עודה, אנטאנס שחאדה, אחמד טיבי, מנסור עבאס, עאידה תומא סלימאן, ווליד טאהא, עופר כסיף, היבה יזבק, אוסאמה סעדי, יוסף ג'בארין, סעיד אלחרומי, ג'אבר עסאקלה, סמי אבו שחאדה, סונדוס סאלח ואימאן ח'טיב יאסין לסעיף 1 לא נתקבלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בעד – 19, נגד – 45, אין נמנעים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם כך, ההסתייגות לא התקבלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו עוברים להצביע על ההסתייגות השנייה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הסתייגות זו היא הסתייגות תקציבית כהגדרתה בסעיף 3ג לחוק-יסוד: משק המדינה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מצביעים כעת על ההסתייגות הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצבעה מס' 7 בעד ההסתייגות – 24 נגד – 48 נמנעים – אין ההסתייגות (2) של חבר הכנסת בועז טופורובסקי לסעיף 1 לא נתקבלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': 48 נגד, 24 בעד, אין נמנעים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ההסתייגות לא התקבלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לסעיפים 2 ו-3 אין הסתייגויות, ולכן אנחנו נצביע על סעיף 1–3, כולל, כנוסח הוועדה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצבעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצבעה מס' 8 בעד סעיפים 1–3, כהצעת הוועדה – 54 נגד – 19 נמנעים – אין סעיפים 1–3, כהצעת הוועדה, נתקבלו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בעד – 54, נגד – 19, ולכן הסעיפים האלה עוברים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תמה הקריאה השנייה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת אחמד טיבי, בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ביקשת להציע הצבעת אי-אמון, בבקשה.

אחמד טיבי: כבוד היושבת-ראש, החוק הוא כל כך אנטי-צרכני, ולכן אני מבקש לראות בהצעת החוק הזאת נגד הצרכנים, שהיא הוראת שעה לביטול ושינוי של חוק פיצוי על עיכוב טיסה, אי-אמון בממשלה.

אחמד טיבי: ראש הממשלה החליפי, בשל חזרתו – אני מברך אותו על חזרתו – שוב יהיה חבר הכנסת סמי אבו שחאדה.

אחמד טיבי: המועמד הוודאי המתאים ביותר הוא חבר הכנסת סמי אבו שחאדה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נקיים הצבעה אחת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה רק להסביר שמי שמצביע בעד מצביע בעד החוק ונגד הצעת האי-אמון, ומי שמצביע נגד מצביע בעצם נגד החוק ובעד הצעת האי-אמון.

אחמד טיבי: הם לא הבינו, תסבירי עוד פעם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שימו לב: מי שמצביע בעד מצביע בעד החוק ונגד הצעת האי-אמון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם זה ברור?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי שמצביע נגד מצביע נגד החוק ובעד האי-אמון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נעבור להצבעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצבעה מס' 9 בעד החוק – 49 נגד – 17 נמנעים – 2 חוק שירותי תעופה (פיצוי וסיוע בשל ביטול טיסה או שינוי בתנאיה) (נגיף הקורונה החדש – הוראת שעה – תיקון), התש"ף–2020, נתקבל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': 49 בעד, 17 נגד, שני נמנעים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם כן, הצעת חוק שירותי תעופה (פיצוי וסיוע בשל ביטול טיסה או שינוי בתנאיה) (נגיף הקורונה החדש – הוראת שעה – תיקון), התש"ף

מיכל (מיקי) חיימוביץ': –2020, התקבלה בקריאה שלישית, ונדחתה הצעת האי-אמון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לכל חברי הכנסת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/1339).

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ]

מיכל (מיקי) חיימוביץ': << הצח >> הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון – העדפת תוצרת הארץ במכרזי מערכת הביטחון והמשרד לביטחון הפנים) (הוראת שעה), התש"ף

מיכל (מיקי) חיימוביץ': –2020 << הצח >> [הצעת חוק פ/1429/23; נספחות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ]

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הנושא הבא על סדר-היום שלנו – הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון מס' 24 – הוראת שעה) (תיקון), התש"ף

מיכל (מיקי) חיימוביץ': –2020, לקריאה ראשונה; קיבלה פטור מחובת הנחה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יציג את הצעת החוק סגן שר האוצר חבר הכנסת יצחק כהן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שימו לב, להצעת החוק הזאת מוצמדת הצעת חוק פרטית של חבר הכנסת מיקי לוי.

יצחק כהן: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון מס' 24 – הוראת שעה) (תיקון), התש"ף–2020.

יצחק כהן: סעיף 3א לחוק חובת המכרזים התשנ"ב–1992, מסמיך את הממשלה לקבוע, באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, תקנות בעניין מתן העדפה במסגרת מכרזי רכש ממשלתיים לספקים המציעים טובין מתוצרת הארץ.

יצחק כהן: שלום, חבר הכנסת מאיר כהן.

יצחק כהן: בשנת 2010 תוקן סעיף 3א(א)(1) לחוק באופן שהסמיך את הממשלה לקבוע בתקנות הוראות לעניין העדפה של תוצרת הארץ ברכישת טקסטיל בעבור מערכת הביטחון והמשרד לביטחון פנים.

יצחק כהן: התיקון נקבע כהוראת שעה לשנתיים, ומכוחו הותקנו תקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת הארץ) (הוראת שעה), התשע"א–2011.

יצחק כהן: הוראת השעה הוארכה מאז כמה פעמים, עד ליום כ"ג בתמוז התש"ף, 15 ביולי 2020.

יצחק כהן: כעת, על מנת להאריך את האפשרות למתן העדפת תוצרת הארץ במכרזי רכש טקסטיל שעורכים מערכת הביטחון והמשרד לביטחון פנים טרם פקיעתה של הוראה זו, מוצע להאריך את הוראת השעה בשלוש שנים נוספות, עד ליום כ"ו בתמוז התשפ"ג, 15 ביולי 2023.

יצחק כהן: כמו כן, מוצע להסמיך את שר האוצר להאריך בצו את הוראת השעה בשנתיים נוספות.

יצחק כהן: המטרה של הצעת החוק היא להמשיך ולאפשר מתן העדפה ליצרני טקסטיל במסגרת מכרזים של משרד הביטחון והמשרד לביטחון פנים באופן שייתן לאותם ישראלים יתרון אל מול יצרנים זרים.

יצחק כהן: אבקש מחבריי חברי הכנסת לאשר את הצעת החוק בקריאה ראשונה ולהעבירה לוועדת הכספים של הכנסת להכנה לקריאה שנייה ושלישית.

יצחק כהן: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך, אדוני סגן השר.

יצחק כהן: ההצעה הממשלתית מצטרפת להצעת החוק של ידידי מיקי לוי.

יצחק כהן: בכבוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ועכשיו, חבר הכנסת מיקי לוי, אנא נמק את הצעת החוק שלך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שלוש דקות.

מיקי לוי: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, אנחנו נמצאים במשבר כלכלי חמור שלא ידענו כמותו.

מיקי לוי: אחוזי האבטלה מטפסים כלפי מעלה – מעל 20% – והמצב רק מחמיר מיום ליום.

מיקי לוי: בתוך כל ההמולה הזאת ביקשתי להביא את הצעת החוק שלפנינו כדי להציל מעל 1,600 עובדים בשורה של מפעלי טקסטיל בכל רחבי הארץ.

מיקי לוי: תוקף החוק הקיים עומד לפוג השבוע, אחרי שלוש הארכות בעשור האחרון, ואנחנו מבקשים להאריך את הצו בשלוש שנים נוספות.

מיקי לוי: ההצעה פשוטה: לחייב את מערכת הביטחון לרכוש מדים במפעלי טקסטיל כחול-לבן כל עוד הצעת המכרז לא עולה על 15% מעל ההצעה שמנגד.

מיקי לוי: חבריי חברי הכנסת, זו פרקטיקה שנוהגת במדינות רבות בעולם, ובהן ארצות הברית.

מיקי לוי: יש בכך את הסמליות שלפחות את המדים של מערכת הביטחון, שמגינה עלינו, ייצרו האזרחים שלנו והם לא יהיו תוצרת חוץ.

מיקי לוי: זה הגיוני ומוצדק, וכולל גם את מדי משטרת ישראל ואת מדי שירות בתי הסוהר.

מיקי לוי: אבל מעבר לכך, אנחנו לא נמצאים בימים כתיקונם.

מיקי לוי: בימים שבהם האבטלה מרקיעה שחקים, לא יכול להיות שנביא בעצמנו לסגירת מפעלים ונשלח הביתה מעל 1,600 עובדים בענף הטקסטיל, שאין להם פרנסה אחרת, והם משתכרים גם כך שכר נמוך.

מיקי לוי: זה לא מוסרי ולא כלכלי בימים שבהם המדינה מתבקשת להתגייס ולעזור לענפים שונים במשק.

מיקי לוי: צריך לחשוב בהיגיון ולהמשיך לסייע לעובדים בפריפריה ולהשאיר את המפעלים הללו בחיים.

מיקי לוי: אני מבקש להודות לשורה ארוכה של גורמים שעזרו לקדם את ההצעה הזאת.

מיקי לוי: אז תרשו לי לפתוח בתודה לשותפה שלי, למציעת החוק, חברתי חברת הכנסת ע'דיר מריח, שלצערי נמצאת בסגר כרגע, שפתחה את עיניי והסבירה על הנושא מהזווית – –

אלעזר שטרן: בבידוד, בבידוד.

מיקי לוי: בבידוד.

מיקי לוי: – – מהזווית של העובדות במתפרות הדרוזיות.

מיקי לוי: זה נולד משם, היא הביאה את זה, ויחד בנינו את החוק הזה.

מיקי לוי: בסוף תמיד צריך לזכור שמדובר באנשים בשר ודם שאנחנו מטפלים בהם ודואגים להם.

מיקי לוי: תודה גדולה גם להתאחדות התעשיינים, שהציפה את הנושא בפניי והביאה את זה לפתחנו, לצד המצוקות הגדולות שהם מתמודדים איתן.

מיקי לוי: אני מודה לשר עמיר פרץ, ליו"ר ועדת הכספים הרב גפני וליו"ר ועדת החוקה חבר הכנסת יעקב אשר, שבעזרת התמיכה והדחיפה שלהם הצלחנו להביא את החוק הזה לסיום.

מיקי לוי: בהזדמנות הזאת אני רוצה להודות גם לעו"ד גור בליי מהמחלקה המשפטית ולמתמחה שלהם מאיה, שעשו מאמץ מיוחד כדי שנוכל, לפנים משורת הדין, להביא את החוק להצבעה.

מיקי לוי: אני מבקש מחברי הכנסת להצביע בעד התעשייה הישראלית ולתמוך בהצעת החוק החשוב הזה, שייתן עבודה ל-1,600 עובדים נוספים במדינת ישראל, רובם נשים.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך, חבר הכנסת מיקי לוי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נעבור לדיון המשולב על שתי הצעות החוק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ראשון הדוברים, חבר הכנסת עופר כסיף – אינו נוכח; אחריו – חבר הכנסת אדרי קוז'ינוב – אינו נוכח; חבר הכנסת יצחק פינדרוס – אינו נוכח; חבר הכנסת אליהו – – –

קריאה: קוז'ינוב למעלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה בא?

אנדרי קוז'ינוב: תרשי לי רק לרדת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז אתה – כרצונך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם אתה מעדיף לרדת למטה אנחנו נמתין לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אחריו יהיה חבר הכנסת אליהו חסיד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא רואה גם אותו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז חבר הכנסת אליהו חסיד, אתה תנאם כעת, ואנדרי קוז'ינוב – אחריך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רק עוד אציין שרשימת הדוברים סגורה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה, שלוש דקות.

אליהו חסיד: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, המאבק בקורונה מאבד שליטה.

אליהו חסיד: הקורונה חזקה מכולנו.

אליהו חסיד: יחד עם איבוד השליטה אבד גם האמון – האזרחים מאבדים אמון בממשלה ובניהול המערכה.

אליהו חסיד: יותר מכולם, האמון של הציבור החרדי בממשלה או בניהול המאבק קרס לחלוטין, אבל כאמור, לא רק הם; הציבור כולו מרגיש שלא נעשה מספיק.

אליהו חסיד: אני לא אוהב להתלונן, אני איש מעשים.

אליהו חסיד: אני רוצה להציע הצעה: לצד כל ההגבלות – לעסוק גם בפעילות מונעת; לא רק סור מרע אלא עשה טוב.

אליהו חסיד: אגב, אם הזכרתי את הציבור החרדי, הצעתי הבוקר לראש הממשלה להקים קבינט קורונה חרדי שיכלול ארבעה חברי כנסת חרדים שינהלו את משבר הקורונה במגזר, אבל זה דרך אגב.

אליהו חסיד: חבריי חברי הכנסת, אני רוצה להתייחס לתחבורה הציבורית בעידן הקורונה.

אליהו חסיד: לפי נתוני משרד הבריאות יש בתחבורה הציבורית נתוני חשיפה גבוהים.

אליהו חסיד: מצד שני, אין מצב לסגור או למעט, למנוע מאזרחים תחבורה ציבורית.

אליהו חסיד: התחבורה היא המנוע של המשק והכלכלה, אבל אנחנו צריכים לשאול את עצמנו אם עשינו משהו בשביל להפחית את החשיפה וההדבקה בתחבורה הציבורית.

אליהו חסיד: אני מציע להפעיל תו סגלגל לתחבורה, תו סגול שיגדיר נוהל מחייב לחיטוי קבוע ותכוף של חללי האוטובוסים, המושבים ומתקני האחיזה.

אליהו חסיד: יש היום פתרונות לחיטוי מהיר וקל שאפשר ליישם בתוך דקות.

אליהו חסיד: התו יחייב גם הצבת מתקנים ואמצעי חיטוי בכל אוטובוס.

אליהו חסיד: אולי זה יעלה כמה שקלים, אולי יצטרכו לגייס עובדי חיטוי.

אליהו חסיד: על הדרך נוריד כמה אנשים ממעגל האבטלה.

אליהו חסיד: החיטוי חייב להתבצע לכל הפחות בסיום כל מסלול של אוטובוס, לא רק פעם ביום.

אליהו חסיד: יוקם מנגנון פיקוח שיעקוב אחר ביצוע התו הסגול ויוודא קיום התו הסגול בכל אוטובוס.

אליהו חסיד: גברתי היושבת-ראש, לא ייתכן שנעסוק כל היום רק בגזרות על הציבור, בהגבלות ובסגרים.

אליהו חסיד: חייבים לעשות צעדי מנע חיוביים, שהציבור יראה שאנחנו באמת דואגים לבריאותו.

אליהו חסיד: ניתן וצריך ליצור תו סגול לתחבורה שיניע את גלגלי התחבורה הציבורית כשהיא יותר נקייה, היגיינית ומונעת הדבקה.

אליהו חסיד: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת אנדרי קוז'ינוב, בבקשה.

אנדרי קוז'ינוב: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

אנדרי קוז'ינוב: חברי הכנסת, שרים נכבדים, אני לא אתייחס ישירות לחוק שבו אנחנו דנים, אני יותר רוצה לדבר על המדיניות של הממשלה, גם במובן הכלכלי, בהקשר של התוכנית שהוצגה ואתם הולכים לדון בה היום.

אנדרי קוז'ינוב: קודם אולי נושא טיפה לא קשור, אבל הוא קשור.

אנדרי קוז'ינוב: תרשו לי לצטט כתבה מ-ynet מלפני כשבוע, ואני מצטט: "עולים חדשים המבקשים למסד את הזוגיות שלהם, מגלים כי התנאי להבאת משפחתם לארץ בעידן הקורונה – הוא אישור כי הזוג נרשם לנישואים ברבנות.

אנדרי קוז'ינוב: א' ומ' שביקשו להינשא בחופה פרטית נאלצו להירשם כדי שההורים יורשו להיכנס לארץ, אבל בוריס ולנה, פסולי חיתון, גילו שהם כלואים בין הפטיש לקורונה" – לא יכולים להינשא בארץ – "לא יכולים להינשא ברבנות וגם לא להינשא בחו"ל".

אנדרי קוז'ינוב: ואתם חושבים שא' ומ' ובוריס ולנה הם לבד בסיפור?

אנדרי קוז'ינוב: לא.

אנדרי קוז'ינוב: יש כ-10,000 איש שלא מסוגלים לממש ולמסד את הזוגיות שלהם היום.

אנדרי קוז'ינוב: אין, התירוץ הזה של "תינשאו בחו"ל" כבר לא עובד.

אנדרי קוז'ינוב: ולמה?

אנדרי קוז'ינוב: למה לעשות משהו?

אנדרי קוז'ינוב: למה למצוא פתרון לדבר הזה כשאפשר להמשיך במדיניות של השליפות מהמותן?

אנדרי קוז'ינוב: וזאת מדיניות שרירותית, מדיניות של איסור הבאת קרובי משפחה מדרגה ראשונה מחו"ל רק כי הנישואים לא רשומים ברבנות, כלומר זה טקס אחר.

אנדרי קוז'ינוב: זאת מדיניות שרירותית, כי קיים נוהל במרשם האוכלוסין שאוסר הבאת ההורים לארץ.

אנדרי קוז'ינוב: היום בוועדת הקליטה, כשדנו בזה, פניתי ליושב-ראש רשות האוכלוסין, והוא אמר שאנחנו כרגע, כדי להביא לארץ את ההורים האלה של פסולי חיתון שמתכוונים לעשות פה סוג של חופה פרטית, צריכים להגדיר מה זה בכלל נישואים ומה זה בכלל חתונה, כלומר 70 שנה לא הגדרנו – עכשיו צריכים להגדיר את זה.

אנדרי קוז'ינוב: אגב, כששאלתי ישירות אם נישואים רפורמיים תופסים לעניין הזה הוא אמר שמבחינתו זה תופס.

אנדרי קוז'ינוב: סביר להניח שזה לא מבטא את המדיניות של המשרד, אבל מבחינתו זה תופס.

אנדרי קוז'ינוב: אם כבר אנחנו מדברים על מדיניות שרירותית, אנחנו לפני כשבוע אישרנו פה הצעת חוק ממשלתית לגבי חיילים משוחררים, פיקדון של החיילים המשוחררים.

אנדרי קוז'ינוב: עמדנו ודיברנו, אישרנו 5,300 שקל שחרור מהפיקדון לכל מטרה בדיוק לתקופת הקורונה.

אנדרי קוז'ינוב: עכשיו באה הממשלה ואומרת בהינף יד: אנחנו נשחרר 50% מהכסף, 50% מהפיקדון של אותם חיילים משוחררים.

אנדרי קוז'ינוב: לפני שבוע משרד האוצר טען שאין כסף לזה, שהדלתא בין 5,300 שקל ל-10,000 שקל זה מיליארד וחצי.

אנדרי קוז'ינוב: לא היה כסף לפני שבוע, עכשיו יש כסף, ומה עושים?

אנדרי קוז'ינוב: שוב מדיניות שרירותית של פלסטר: לוקחים לחייל משוחרר מכיס שמאל, מעבירים כסף לכיס ימין ואומרים: הבעיה נפתרה, או שנפתור לך את הבעיה הזאת.

אנדרי קוז'ינוב: אז אולי לחשוב צעד אחד קדימה ולא לקחת את הכסף הזה, שגם ככה הוא שלהם ומיועד ללימודים, לחתונה, לפתיחת עסק בעתיד, אלא לתת להם פשוט אבטלה; לפטור את החיילים האלה מתקופת האכשרה של שישה חודשים ולרשום אותם לאבטלה.

אנדרי קוז'ינוב: ממילא נותנים עכשיו דמי אבטלה לכל השכירים לשנה קדימה, או מתכוונים, לפחות, אז בואו נחריג את החיילים ונכניס אותם לשם.

אנדרי קוז'ינוב: וכנ"ל, אגב, לעולים חדשים.

אנדרי קוז'ינוב: יש כרגע 8,000 עולים חדשים שהגיעו לארץ החל מתחילת השנה.

אנדרי קוז'ינוב: סל הקליטה שלהם נגמר עכשיו, ביוני.

אנדרי קוז'ינוב: הסבירות שהם ימצאו עבודה שואפת לאפס, פשוט שואפת לאפס.

אנדרי קוז'ינוב: הם התקיימו מהתמיכה של משרד הקליטה, שזה בערך 2,400 שקל למשפחה לחודש.

אנדרי קוז'ינוב: זה הרבה פחות מאבטלה, זה הרבה פחות מכל מיני דברים אחרים.

אנדרי קוז'ינוב: אי-אפשר להתקיים מהכסף הזה, אז גם אותם, באותה הזדמנות, אם כבר יש 50 מיליארד שקל אז תכללו אותם בתוכנית, כי יש כרגע רושם ששכחו אותם.

אנדרי קוז'ינוב: ופה כל הדברים האלה מתחברים לי – גם הזוגות שלא יכולים למסד את החתונה שלהם כי אין להם פתרון ואי-אפשר להביא הורים, גם חיילים משוחררים וגם עולים חדשים.

אנדרי קוז'ינוב: למה?

אנדרי קוז'ינוב: כי יש פה מדיניות שרירותית של פלסטרים – כל פעם לסגור איזה פינה ולסגור איזו בעיה.

אנדרי קוז'ינוב: תודה רבה.

אנדרי קוז'ינוב: אני מבקש מהשרים שידונו בזה היום להביא את זה בחשבון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה, חבר הכנסת קוז'ינוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הדובר הבא – חבר הכנסת יצחק פינדרוס, בבקשה.

יצחק פינדרוס: גברתי היושבת-ראש, חברי הכנסת, התיקון הקטן הזה שבא כאן בהוראת שעה הוא מעט מהסולידריות שאנחנו צריכים לגלות אחד כלפי השני.

יצחק פינדרוס: בארצות הברית כל סיוע ממשלתי, כל מערכת ציבורית – עושים הכול כדי לרכוש תוצרת מקומית ולהעדיף תעסוקה מקומית.

יצחק פינדרוס: מדינות אחרות בעולם, עם קצת גאווה לאומית, שומרות לפחות את הכסף שלהן פנימה לתוך המערכת.

יצחק פינדרוס: כולנו גם מכירים את הסיוע של ארצות הברית, שדואגת שחלק גדול מהסיוע, ירכשו בו דברים מארצות הברית, כדי להביא תעסוקה ולהביא כסף לארצות הברית.

יצחק פינדרוס: ואני חייב להגיד לך, מיקי, כל הכבוד, אבל אני מצטער מאוד שזה בא במנה כל כך קטנה, לשני משרדים.

יצחק פינדרוס: היה צריך להביא לכאן היום חוק שיעדיף תוצרת ישראלית בכל מכרז, בכל מערכת, לפחות כאפשרות לאותה ועדת מכרזים לקבל החלטה כזאת.

יצחק פינדרוס: כמי שהיה בשלטון המקומי, אני חייב להגיד לכם שגם העיריות סובלות מאותו דבר.

יצחק פינדרוס: עיריית ירושלים מוציאה מאות מיליוני שקלים בשנה והם בורחים מהעיר.

יצחק פינדרוס: ואין שום סיבה בעולם.

יצחק פינדרוס: המושג היהודי של עניי עירך קודמים הוא מושג פשוט מאוד.

יצחק פינדרוס: הוא לא נוגד את המושג של שמירת הכסף הציבורי, שגם עליו יש בהלכה, אבל עניי עירך קודמים.

יצחק פינדרוס: אנחנו צריכים לדאוג לעצמנו, מינימום לדאוג לעצמנו לפרנסה לאנשים, למקומות תעסוקה לאנשים, ולדאוג למעט סולידריות בין אחד לשני.

יצחק פינדרוס: גברתי היושבת-ראש, תרשי לי בדקה שנשארה לי לומר משפט אחד.

יצחק פינדרוס: בשבוע שעבר נחשפתי למשהו שזעזע אותי.

יצחק פינדרוס: היה סגר בביתר עילית.

יצחק פינדרוס: יש עובדות שיוצאות מביתר למועצות אזוריות ומקומיות שכנות.

יצחק פינדרוס: חלק מהעובדות עובדות במועצה אזורית גוש עציון.

יצחק פינדרוס: ראש המועצה הגיש בקשה לרשות חירום לאומית לעובדות חיוניות.

יצחק פינדרוס: לקח לו בדיוק שתי דקות, הוא קיבל תשובה, והעובדות יצאו.

יצחק פינדרוס: ראש העיר השכן שלו – אני הייתי ראש העיר בביתר הרבה מאוד שנים, אני זוכר מה היו יחסי השכנות שלנו עם אפרת – התקשר לצעוק על רשות החירום הלאומית: מה פתאום אתם נותנים אישורים כאלה?

יצחק פינדרוס: אני לא רוצה את עובדות ביתר אצלי בעיר.

יצחק פינדרוס: צר לי שאנשי ימינה לא נמצאים כאן.

יצחק פינדרוס: הם רצו כולם, רצו כולם – בנץ, סמוטריץ', כולם רצו לבקר שם בביתר עילית לסולידריות.

יצחק פינדרוס: תלכו לשכן שם למעלה שהתקשר לרשות החירום הלאומית והתלונן: למה אתם נותנים אישורים לעובדות חיוניות לצאת מהבית?

יצחק פינדרוס: בושה וחרפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה הזמן להגיד שלה

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עדיף כחול-לבן אפשר תמיד, לא חייבים בחוק, ואפילו רצוי, בכל עניין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת יבגני סובה.

יבגני סובה: אני מוותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מוותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת ישראל אייכלר – אינו נמצא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת מתן כהנא, בבקשה.

מתן כהנא: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, אתמול פנתה אליי דרך הטוויטר גברת אחת ותיארה את המצב הבא: בשנת 2018 היא יצאה לחופשת לידה ומאיזשהן סיבות נוספות היא בחרה לצמצם מאוד את העבודות שלה ב-2018, ואז ב-2019 חזרה לעבוד.

מתן כהנא: הגברת עבדה ב-2017, עבדה קצת ב-2019, שנים על גבי שנים הייתה בעלת עסק קטן, התפרנסה בכבוד, שילמה מיסים – הכול בסדר.

מתן כהנא: כמו שאמרתי, ב-2018 קצת פחות.

מתן כהנא: אז עכשיו מה, עם התקנות של הפיצויים?

מתן כהנא: עכשיו לא מקבלת כמעט כלום.

מתן כהנא: עכשיו אני שואל את שר האוצר: מה, אנחנו לא יכולים למצוא דרך שבה אנשים שב-2018 העסק שלהם היה קצת יותר מצומצם יקבלו פיצויים הולמים?

מתן כהנא: שנים על גבי שנים הם עובדים ומשלמים מיסים וב-2018 קצת פחות.

מתן כהנא: זו סיבה לא לתת להם כסף?

מתן כהנא: אנשים מראים לי תלושים: 1,200 שקל, 830 שקל.

מתן כהנא: חייבים למצוא פתרון לאלה שב-2018 העסק שלהם היה קצת יותר מצומצם.

מתן כהנא: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה, חבר הכנסת מתן כהנא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת חמד עמאר, בבקשה.

חמד עמאר: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני תומך בהצעת החוק הזאת.

חמד עמאר: הצעת חוק מאוד טובה.

חמד עמאר: תמכנו בה בעבר.

חמד עמאר: גם השרים שלנו – אביגדור ליברמן בתור שר ביטחון תמך בנושא, קידם את הנושא, דאג לרכש טקסטיל מקומי.

חמד עמאר: גם חבר הכנסת והשר לביטחון פנים לשעבר איציק אהרונוביץ' תמך בנושא בהיותו השר לביטחון פנים, וגם ביצע את הרכש של המשטרה – טקסטיל – דרך מערכת ישראלית, דרך מתפרות ישראליות.

חמד עמאר: במגזר הדרוזי אבטלת נשים היא מכה.

חמד עמאר: קודם כול אבטלת נשים היא מכה לא בגלל חוסר השכלה של הנשים במגזר הדרוזי – אחוז הנשים הלומדות לתואר אקדמי ומסיימות תואר אקדמי הוא הכי גבוה במדינת ישראל מבחינת אחוז נשים שהולכות להשכלה הגבוהה ולומדות באוניברסיטה; יותר גבוה מהמגזר היהודי.

חמד עמאר: אנחנו יכולים להגיד שכמעט כל ילדה – וכולן ילדות שלי – שמסיימת את כיתה י"ב הולכת ללמוד באוניברסיטה; ילדות שלי – בשבילי כל ילדה דרוזית היא הילדה שלי, לכן אני אומר.

חמד עמאר: הולכות, לומדות, מסיימות תואר, חוזרות ליישוב, חוזרות לכפר – אין עבודה, ואחוז האבטלה מאוד מאוד גבוה בקרב הנשים, כי קודם כול אין אזורי תעשייה, אין משרדי ממשלה באזור, אין חברות ממשלתיות, אין עסקים פרטיים.

חמד עמאר: מערכת החינוך יכולה לקלוט – כמה?

חמד עמאר: אחוז נמוך מאותן נשים שמסיימות את התואר.

חמד עמאר: תחבורה ציבורית – להגיע לתל אביב, להגיע לירושלים, להגיע לחיפה – כמעט אין.

חמד עמאר: לכן, יש הרבה הסתמכות על הנושא של המתפרות.

חמד עמאר: יש לנו בכמה יישובים, כמו בבית ג'ן, מתפרה גדולה שעובדת עם מערכת הביטחון.

חמד עמאר: יש לנו בירכא, ג'וליס – בכמה יישובים.

חמד עמאר: לכן החוק הזה, ברגע שהוא עובר בקריאה שנייה ושלישית – ואני מקווה שיובא כאן לכנסת כבר השבוע לאישורו בקריאה שנייה ושלישית – יכול לתת עוד פרנסה לעוד כמה משפחות.

חמד עמאר: וזה לא רק במגזר הדרוזי – טיפלנו גם בהרבה מתפרות בפריפריה, בהרבה מקומות, כמו קריית שמונה ואזורים אחרים.

חמד עמאר: לכן אנחנו תומכים בהצעת החוק, ישראל ביתנו תומכת בהצעת החוק הזאת, ואני מקווה שתעבור כמה שיותר מהר בקריאה שנייה ושלישית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך, חבר הכנסת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת אחמד טיבי – אינו נוכח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת שלמה קרעי, בבקשה.

מיקי לוי: שלמה, על מה אתה נואם?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מייד תדע.

שלמה קרעי: הפעם הזאת לא עליך, מיקי.

מיקי לוי: הפעם זה ניטרלי.

מיקי לוי: אין בעיה.

שלמה קרעי: ניטרלי זה לא.

שלמה קרעי: גברתי היושבת בראש, חבריי חברי הכנסת, אני אפתח דווקא בנושא שקשור אלייך, גברתי היושבת-ראש.

שלמה קרעי: שוב שמעתי אותך היום מדברת על כך שתכנסי את ועדת הפנים לדון על הפגנת השמאל מול בלפור, מול נתניהו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא על ההפגנה, על הפינוי.

שלמה קרעי: כן, בסדר.

שלמה קרעי: כבר היה דיון אצלך על נושא הפינוי של אותו שמאלן שחסם את הכביש, ועל זה היה מאוד מאוד חשוב – – –

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מעצר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תדייק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היו מעצרים.

שלמה קרעי: היה מעצר, הוא חסם את הכביש ועצרו אותו, והכול היה בסדר, וגם קיימנו דיון.

שלמה קרעי: מאז היו עוד כמה אירועים גם כן מאוד חמורים, אחרים, של המשטרה – ברוטליות ואכיפה בררנית כלפי הציבור החרדי, שאפילו יצא לנו לדבר בשיחת מסדרון קצרה ואמרת: כבר קיימנו דיון על זה.

שלמה קרעי: אבל הנושא של האכיפה – –

קריאה: – – –

שלמה קרעי: – – והברוטליות מול החרדים, אני חושב שזה דבר הרבה יותר חשוב מזה שפינו מפגינים לא באלימות.

שלמה קרעי: אז אחד נחתך – ראינו את הפציעה; טיפונת דם שירדה מהמצח.

שלמה קרעי: אני בטוח שזה לא היה מכוון ולא הייתה שם אלימות.

שלמה קרעי: הרי אם הייתה היינו רואים את זה בסרטונים מפה עד להודעה חדשה, ולא ראינו דבר כזה.

שלמה קרעי: אני חושב, גברתי, שוועדת הפנים והגנת הסביבה – אני יודע שהנושא של הגנת הסביבה קרוב לליבך, אני יודע שהוא מאוד חשוב לך, אבל בתקופה הזאת של הקורונה חשוב פי כמה הנושא של הפיקוח של הוועדה בכובעה כוועדת הפנים – הפיקוח על הרשויות המקומיות, על המשטרה.

שלמה קרעי: הרי היציבות הכלכלית מתערערת, האזרחים מרגישים שהם מאבדים את השליטה לפעמים, והפיקוח על זרועות האכיפה, על המשטרה, על הרשויות המקומיות, שצריכות לדאוג לאזרחים דווקא בעת הזאת, אני חושב שהיא חשובה פי כמה וכמה מנושאים חשובים לא פחות של הגנת הסביבה.

שלמה קרעי: אבל אזרחי ישראל מצפים מאיתנו לעמוד לצידם וכן לפקח, ואנחנו רואים שכשאנחנו מקיימים דיון בכנסת – למשל קיימנו דיון רק בשבוע שעבר על ניגודי העניינים של השופטים, ולמרות שזה לא עבר, רק הדיון במליאה, וכבר נודע שבימים האחרונים שופטים התחילו להגיד שהם לא יכולים לשבת ולדון כי יש להם ניגודי עניינים.

שלמה קרעי: האמירות שלנו כאן בונות חומות, משנות סדרי דיון, משנות סדרי אכיפה.

שלמה קרעי: יש לזה משמעות מאוד חשובה בעיני הציבור כשאנחנו באים – למרות שלפעמים לא סופרים אותנו ואומרים לנו כן ומתווכחים ולא מסכימים לכל מילה שלנו, ההבאה של אותם גורמים לדיונים – ואת כיושבת-ראש ועדה יש לך הכוח ויש לך הסמכות ואת מנהלת את הוועדה ביד רמה.

שלמה קרעי: אם תעשי את אותם דיונים בעוד נושאים רחבים אחרים, שחסרים, לטעמי – בנושאים של רשויות מקומיות, בנושאים של האסירים, בנושאים של המשטרה – אני חושב שהציבור יודה לנו על כך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חוששת שאדוני לא מבקר מספיק בוועדה שלי.

שלמה קרעי: לא, לא.

שלמה קרעי: אני יודע שעשית ארבעה דיונים על אסירים, דיון אחד על האכיפה של אותו מפגין שנעצר.

שלמה קרעי: מעבר לזה רוב הדיונים אצלך, אני חושב, יותר קשורים להגנת הסביבה, פחות בכובע של ועדת הפנים.

שלמה קרעי: חשובה הגנת הסביבה; בתקופה הזאת חשוב עוד יותר הכובע של ועדת הפנים.

שלמה קרעי: היו לי עוד הרבה דברים שלא קשורים, אבל אני רואה שתם הזמן.

שלמה קרעי: אני אשאיר את זה להצעת החוק הבאה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה, ואיזה מזל שאני יושבת-ראש הוועדה ואני מחליטה.

שלמה קרעי: כן, ניצלתי את ההזדמנות.

שלמה קרעי: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הדובר הבא יהיה חבר הכנסת אחמד טיבי – לא נמצא; חברת הכנסת תמר זנדברג – אינה נוכחת; חבר הכנסת אלי אבידר – גם הוא אינו נוכח; חבר הכנסת רם בן ברק – אינו נוכח; חבר הכנסת עוזי דיין – אינו נוכח; חברת הכנסת מרב מיכאלי – אינה נוכחת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת יואב סגלוביץ', בבקשה.

יואב סגלוביץ': גברתי היושבת-ראש, מצב החירום שאנחנו נמצאים בו מייצר מתח.

יואב סגלוביץ': לכאורה, הכנסת מול הממשלה.

יואב סגלוביץ': אני אומר לכאורה כי ראש הממשלה דיבר על זה שהכנסת מפריעה – מפריעה לפעולות הממשלה.

יואב סגלוביץ': ואכן, צריך גמישות, הממשלה צריכה גמישות בפעולותיה, אבל גם צריך פיקוח ובקרה על פעולות הממשלה.

יואב סגלוביץ': רצף החקיקה שאנחנו מקבלים אותו כאן לכנסת, חלקו איננו מידתי בכל קנה מידה.

יואב סגלוביץ': חוק ההסמכה שניתן לשב"כ וקריסתו העובדתית אל מול המציאות הוא רק הוכחה לכך – חוק שעבר בכמה שעות בודדות, תוך הקריאה של חירום, חירום וחירום, בלי שום הקשר ענייני, מקצועי, מהותי וערכי, פגע בזכויות, בזכויות של כולנו.

יואב סגלוביץ': חוק המסכות והסמכת הפקחים – אני שמעתי פה את חבריי מהסיעות החרדיות שצועקים.

יואב סגלוביץ': אגב, הם גם התנגדו לעניין של העלאה ל-500 שקל בוועדה, אבל הם הצביעו בעד, כמו יתר הכבשים.

יואב סגלוביץ': אבל דבר אחד פה נשמט, וזה ההסמכה שנתנו לפקחי הרשויות המקומיות לאכוף, שמעולם לא היה כך.

יואב סגלוביץ': אבל גם זה – כי הממשלה ביקשה; לא כי יש היגיון, לא כי יש שכל.

יואב סגלוביץ': הממשלה ביקשה.

יואב סגלוביץ': אנחנו עכשיו בעיצומה של חקיקת "חוק הקורונה הגדול", כפי שהוא נקרא.

יואב סגלוביץ': במהלך החקיקה הזה, שעדיין נמצא בעיצומו, יש שאלה אחת מרכזית: היכן יהיה המתג?

יואב סגלוביץ': מתג ההפעלה יהיה בכנסת או בממשלה?

יואב סגלוביץ': הממשלה הביאה הצעת חוק שבה המתג, כל המתג כולו, כולל כל השלטרים, נמצא בממשלה.

יואב סגלוביץ': אנחנו סבורים, אני סבור, שהמתג חייב להיות בכנסת.

יואב סגלוביץ': היא הריבון.

יואב סגלוביץ': זה לא טילים שנופלים וצריך מייד לקבל החלטה.

יואב סגלוביץ': אנחנו רואים את הדיונים בממשלה.

יואב סגלוביץ': את אותו זמן שאפשר לקבל בממשלה – אפשר לעשות אותו בכנסת, אם באמת רואים את חשיבותה.

יואב סגלוביץ': ולא רואים כאן את חשיבותה של הכנסת.

יואב סגלוביץ': לא רואים.

יואב סגלוביץ': אם רצינו לראות את הדוגמה הטובה ביותר, זה מה שהיה היום עם אותו חוק זמני, שאמרו שיביאו לאחר מכן את החקיקה ואת הצווים לכנסת.

יואב סגלוביץ': מה קרה?

יואב סגלוביץ': הכנסת מילאה את תפקידה, ומה אמרו?

יואב סגלוביץ': נזיז את היושבת-ראש, היא לא ממלאת פקודות.

יואב סגלוביץ': פקודות של מי?

יואב סגלוביץ': פקודות של מה ועל מה?

יואב סגלוביץ': אז כשאנחנו מדברים על האיזון, אין פה שום איזון.

יואב סגלוביץ': לכן אני רוצה להגיד כמה דברים שמטרידים אותי, כי הבעיה היא לעולם לא קבלת החלטות בנקודת זמן אלא הרצף שבו אנחנו נמצאים.

יואב סגלוביץ': באפריל פורסם בהארץ כי המל"ל וצה"ל נערכים לתרחיש של מרי אזרחי.

יואב סגלוביץ': אני אומר פה במפגיע: אין סמכות למל"ל, זה לא נמצא בחוק המל"ל; אין סמכות לשב"כ, זה לא נמצא בחוק השב"כ.

יואב סגלוביץ': היחידים, היחידים שעוסקים בתחום הפרות הסדר שאינן על רקע לאומני הם אך ורק משטרת ישראל, אותה משטרה שלעיתים עושה טעויות – והיא עושה טעויות, ולעיתים היא נוהגת שלא כדין.

יואב סגלוביץ': מי שנוהג שלא כדין צריך לטפל בו משמעתית ואחרת.

יואב סגלוביץ': אבל כן, זו אותה משטרה שאחד התפקידים המרכזיים שלה במשטר דמוקרטי הוא לא רק להגיד מה לא אלא לשמור על זכויותיו של החלש, על זכויותיו של מי שמוחה.

יואב סגלוביץ': במקרה הזה, מי שאחראי לסדר בציבור והציבור בכלל הוא משטרת ישראל; בחברה דמוקרטית רק היא, לא אף אחד אחר.

יואב סגלוביץ': הסיפור מתעצם יותר על רקע המניעות וניגוד העניינים המובהק של ראש ממשלה עם כתב אישום של שוחד מרמה והפרת אמונים.

יואב סגלוביץ': אני לא אומר את זה בגלל כתב האישום – בגלל הסכם ניגוד העניינים או המניעות שקבע היועץ המשפטי לממשלה רק עכשיו, לפני כמה ימים.

יואב סגלוביץ': ראש המערכת הביצועית מנוע לכאורה מלתת הנחיות למשטרת ישראל על מינויים ודברים נוספים, אבל רק לכאורה, כי אנחנו יודעים מיהו השר לביטחון פנים, יודעים מהו, יודעים מיהו ומה כוונתו ביום שהוא עמד עם המסכה על פניו מאחורי ראש הממשלה בפתח משפטו בבית המשפט המחוזי בירושלים.

יואב סגלוביץ': על מפקדי המשטרה ועל ממלא מקום המפכ"ל בראשם לזכור טוב מה תפקידם, ועל השר לביטחון פנים לזכור בדיוק מה לא תפקידו.

יאיר גולן: זה ראש ממשלה שבאופן שיטתי לועג למשטרה – – – לועג למשטרה.

יואב סגלוביץ': אז אני הפעם בוחר שלא לדבר על ראש הממשלה; בוחר לדבר אל מקום שבו אני שירתי שנים רבות, אל מפקדי המשטרה: עשו את חובתכם; היו נאמנים לדרככם; תנו את האפשרות למדינת ישראל להתנהל.

יואב סגלוביץ': אני חוזר למה שאמרתי קודם: טשטוש הגבולות – שממציאים פה סיפורי מל"ל וסיפורי שב"כ – זה לא הסיפור.

יואב סגלוביץ': במשטר דמוקרטי יש רק גוף אכיפתי אחד בתוך מדינת ישראל, ושמו "משטרת ישראל".

יואב סגלוביץ': צריך לפקח עליה אבל גן לתת לה את הכבוד הראוי.

יואב סגלוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה, חבר הכנסת סגלוביץ'.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הדובר הבא – חבר הכנסת אלכס קושניר, בבקשה.

אלכס קושניר: "שחור הלילה הולך כובש / מרכיב צל על צל וכופל; / דומם אל ים המחשכים / כוכב אחר כוכב נופל", כתב חיים נחמן ביאליק.

אלכס קושניר: ביום ראשון, 20 ביולי 2014, נפגע הנגמ"ש של סמל ראשון אורון שאול מירי טיל נ"ט בשג'אעיה.

אלכס קושניר: הפגיעה הקטלנית הביאה למותם של שישה לוחמים.

אלכס קושניר: סמל ראשון אורון שאול נחטף.

אלכס קושניר: ביום שישי, 1 באוגוסט 2014, כוח של סיירת גבעתי עסק בפעילות מבצעית לאיתור מנהרות באזור רפיח.

אלכס קושניר: בשעה 09:05 בבוקר נתקל הכוח במחבלים שיצאו מהמנהרה.

אלכס קושניר: מפקד הסיירת רב-סרן בניה שראל וסמל ראשון ליאל גדעוני נהרגו.

אלכס קושניר: סגן הדר גולדין נחטף.

אלכס קושניר: בעבור משפחות החיילים שעון החיים נעצר, נאלם דום.

אלכס קושניר: בעבור חלקנו מדובר בחיילים שנחטפו במהלך קרב, אבל בעבור המשפחות שלהם הם הרבה יותר מחיילים; הם הילדים שלהם, הבנים שלהם, הם חלק מהלב שלהם.

אלכס קושניר: אין אדם בעולם שמסוגל לחיות כאשר חסרה לו חתיכה מהלב.

אלכס קושניר: מיום החטיפה אין למשפחת שאול ולמשפחת גולדין רגע אחד של מנוחה נפשית.

אלכס קושניר: חוסר הידיעה על גורל ילדיהן מדיר שינה מעיניהם ושוחק את נפשן.

אלכס קושניר: חוסר הידיעה הוא העינוי הנפשי הכי קשה שאפשר לאחל לאדם, והעינוי הזה לא מגיע למשפחות היקרות האלה.

אלכס קושניר: אני פונה לראש הממשלה ושר הביטחון: בבקשה, תחזירו את הילדים הביתה.

אלכס קושניר: תחזירו את אורון והדר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה – אינו נמצא; חבר הכנסת עודד פורר – מוותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברת הכנסת אורלי פרומן, בבקשה.

אורלי פרומן: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, המשבר במעונות היום ובגני הילדים הפרטיים לא הסתיים.

אורלי פרומן: רבים מהמוסדות החינוכיים האלה נסגרו עקב אי-פיצוי כספי הולם של הממשלה על התקופה הארוכה שבה נאלצו להיות סגורים.

אורלי פרומן: חלקם אף לא ייפתחו בשנת הלימודים הקרובה.

אורלי פרומן: נוסף לכך, הורים רבים נכנסו למעגל האבטלה, ואין בידם לממן חינוך בסיסי לפעוטות.

אורלי פרומן: אני אומרת, לא רק בגלל הקורונה, שפה דרושה התערבות ממשלתית ממוסדת, רפורמה בחינוך בגיל הרך, מגיל לידה עד שלוש.

אורלי פרומן: הצעתי: חוק שיאפשר חינוך חינם לכל הפעוטות במדינת ישראל החל מתום חופשת הלידה.

אורלי פרומן: כך נאפשר שוויון הזדמנויות אמיתי לכל ילדי ישראל בכל רחבי הארץ, נסייע להורים הצעירים בהתמודדות עם יוקר המחיה ונאפשר, בעיקר לנשים, להצטרף למעגל העבודה.

אורלי פרומן: אני מדברת על הקמת יחידה לגיל הרך במשרד החינוך, יחידה שתוביל את כל מסגרות החינוך לגילים האלה בפיקוח ראוי, השמת אנשי חינוך וטיפול מקצועיים והטמעת תוכניות לימוד מותאמות.

אורלי פרומן: כחלק מחינוך מיטבי, אני רוצה לקשר את דבריי אלו על הגיל הרך ועל אנשי החינוך הראויים למקומם של העובדים הסוציאליים ולמחאה הצודקת שלהם.

אורלי פרומן: חברים, בחוץ פה אלפי עובדים ועובדות סוציאליים מפגינים מזה כחודש.

אורלי פרומן: אדוני ראש הממשלה, אינני יודעת עד כמה אתה ואתם מודעים לחשיבות עבודתם של העובדים הסוציאליים לילדים בגיל הרך.

אורלי פרומן: נחיצותם מתחדדת כשמדובר באוכלוסיות נזקקות, שם העובד או העובדת הסוציאליים הם לעיתים ממש מצילי חיים.

אורלי פרומן: בעבור פעוטות במשפחות כאלה מדובר באפשרות לחיים נורמטיביים לעומת חיים של תלות במוסדות הרווחה, במקרה הטוב.

אורלי פרומן: והעובדים הסוציאליים עצמם, הם כמובן היו רוצים להעניק את הטוב ביותר, רק שהמדינה לא מאפשרת להם.

אורלי פרומן: לדוגמה, במדור דרושים, תחת הכותרת:

אורלי פרומן: דרוש או דרושה עובד או עובדת סוציאלית במרכז לגיל הרך, תמצאו את דרישות התפקיד – ואני מציינת רק חלק מהן: טיפול רגשי בילדים בגיל הרך המופנים למרכז, עבודה טיפולית, הנחיית קבוצות הורים, גיוס הורים לתהליך הטיפולי, עבודה שוטפת עם אגף הרווחה העירוני, סיוע במיצוי זכויות בנושא התפתחות הילד, עבודה משותפת עם המטפלים, המטופלים ואנשי המקצוע, יוזמה ושותפות בפיתוח עבודת המרכז ועוד ועוד ועוד משימות שהמאושר או המאושרת שיזכו בעבודה אמורים לעשות את זה בהיקף של 50% משרה.

אורלי פרומן: כדי להתקבל לעבודה הסיזיפית הזאת אבל המאוד-חשובה הוא צריך לעמוד בתנאי סף רבים: לימודים, ניסיון בטיפול, בהנחיה, בהדרכה.

אורלי פרומן: הוא צריך להיות מאורגן, מסודר, ממוחשב, אמין, מסודר, לעבוד בשעות לא קונבנציונליות, ותנאי עיקרי: עמידה בתנאי עומס ולחץ.

אורלי פרומן: והשכר?

אורלי פרומן: הייתם מצפים לשכר גבוה או לפחות ראוי.

אורלי פרומן: ובכן, חברים, הקשיבו: שכר היסוד למשרה מלאה של עובד או עובדת סוציאלית הוא כ-3,300 שקל.

אורלי פרומן: שכר היסוד.

אורלי פרומן: הייתם מאמינים?

אורלי פרומן: יש לי את תלושי השכר אצלי.

אורלי פרומן: הינה לכם שכר מביש.

אורלי פרומן: הינה סיבה מוצדקת למחאה, לזעקה, לשביתה, להקמת מאהל, קרוב לחודש, ועדיין איש מהממשלה או מהאוצר לא מדבר איתם.

אורלי פרומן: משפט אחרון: בממשלה מוצבים אנשים שכנראה מעולם לא נזקקו לעובד סוציאלי, שלא מבינים כמה הוא נחוץ כשהוא נחוץ.

אורלי פרומן: אנה אנו באים?

אורלי פרומן: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הדובר הבא, ווליד טאהא – אינו נוכח; חבר הכנסת יוסף ג'בארין – גם הוא אינו נוכח; חבר הכנסת איימן עודה – גם הוא אינו נוכח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת סעיד אלחרומי, בבקשה.

יוראי להב-הרצנו: גברתי היושבת-ראש, מנקים – – –

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מנקים, בוודאי, בוודאי, בין דובר לדובר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הסדרנים, לא ניקיתם אחרי – חכה רק שנייה, חבר הכנסת אלחרומי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רק שנייה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה לחבר הכנסת יוראי הרצנו על תשומת הלב, אבל הם מנקים ממש בין כל דובר לדובר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

סעיד אלחרומי: תודה, גברתי היושבת-ראש.

סעיד אלחרומי: חבריי חברי הכנסת, כחלק ממאבקן של העובדות הסוציאליות והעובדים הסוציאליים אני אקרא מכתב של עובדת סוציאלית מרהט בשם עאביר: חבר הכנסת סעיד אלחרומי, שלום רב.

סעיד אלחרומי: אני עאביר, עובדת סוציאלית באגף הרווחה בעיריית רהט, בעלת תואר שני בעבודה סוציאלית, עם ותק של 20 שנות ניסיון בתחום ועם משכורת שבקושי סוגרת את החודש.

סעיד אלחרומי: התפקיד שלי הוא ראש צוות.

סעיד אלחרומי: כאשר אני אומרת אותו אני חייבת לפרט מה זה אומר:

סעיד אלחרומי: זה אומר להדריך לפחות 20 עובדים במחלקה, כאשר כל עובד מטפל בשתי שכונות בעיר, וכל שכונה יש בה לפחות 1,000 בתי אב, וכל בית אב יש בו לפחות זוג הורים ושמונה ילדים, בממוצע.

סעיד אלחרומי: באחריות שלי להתמודד עם תפקידים רבים ומרובים ולטפל בסוגיות קשות במיוחד שמאפיינות את אוכלוסיית הרווחה בחברה הערבית בדרום, סוגיות רגישות ומסובכות ואפילו מסוכנות.

סעיד אלחרומי: אני והצוות שבאחריותי מטפלים בנערים ונערות על רצף הסיכון; מטפלים בנשים נפגעות אלימות ונשים מנודות חברתית; משפחות שלמות שהן נפגעות אלימות, הן ילדים והן נשים; מטפלות באוכלוסיית הזקנים שנשלחה לשולי החברה ונרמסה מבני המשפחה הצעירים כתוצאה מהתרחקות מהמסורת ומהנורמות החברתיות בטענה שעברנו לתנאי עיר ולחיים מודרניים.

סעיד אלחרומי: אנחנו מטפלות בילדים בסיכון בסוגיות רגישות עד אש כמו הוצאתם מהבית כתוצאה מהזנחה וחוסר טיפול מצד ההורים.

סעיד אלחרומי: אנחנו מטפלות באוכלוסייה בעלת צרכים מיוחדים שעדיין החברה מאשימה את המשפחה בהבאתם לעולם ומתביישת בהם.

סעיד אלחרומי: אנחנו מטפלות בגברים ונשים מכורים לסמים ולאלכוהול – כן, אדוני, גם נשים בחברה שלנו הגיעו לשם כתוצאה מאבטלה מתמשכת, מחוסר תעסוקה, מחוסר הכשרה ומעוני קוטל; מתמודדות עם האלימות המתפשטת בחברה, שהופכת אותה לחברה חסרת רחמים ועם יד קלה על ההדק.

סעיד אלחרומי: מאחורי כל מקרה רצח כזה יש משפחה שמתמודדת עם שכול ועצב שאין לו סוף.

סעיד אלחרומי: כל זה דורש מאיתנו להיות תמיד זמינות, זאת אומרת, גם אחרי השעה 16:00 אני חייבת לתת מענה למשטרה, לבתי החולים, לבתי המשפט, ועם אפס תגמול.

סעיד אלחרומי: היום אני וכל חברותיי יצאנו במאבק צודק בתקווה למצוא אוזן קשבת, אוזן נאמנה, בדיוק כמו זו שאנחנו נותנות למטופלים שלנו.

סעיד אלחרומי: סוף ציטוט.

סעיד אלחרומי: תתמכו בהן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברת הכנסת היבה יזבק, בבקשה, את הבאה בתור.

היבה יזבק: כבוד היושבת-ראש, אתמול במשך שעות הסתובב ברשתות החברתיות סרטון מאוד מזעזע, מאוד פוגעני, מאוד גזעני, של משפחה באוטו שהאבא אומר לילדים שלו: מי רוצה להאכיל בדואי?

היבה יזבק: אני באופן אישי ראיתי פעם אחת ולא יכולתי להסתכל שוב, גם כבן אדם וגם כאימא, לפני היותי חברת כנסת ולפני היותי גם אזרחית ערבייה בתוך המדינה.

היבה יזבק: זה היה מזעזע.

היבה יזבק: רק לחשוב על זה שאולי הבן שלי יכול היה להיות במקומו, או כל ילד אחר היה יכול להיות במקומו.

היבה יזבק: מה הייתי מרגישה?

היבה יזבק: איך האימא, איך ההורים האלה מרגישים ברגעים אלה, כאשר מתייחסים לבנים שלהם, לילדים שלהם, כאילו הם לא בני אדם?

היבה יזבק: איך זה שכוכב ילדים גזען בנפשו מתייחס לילדים ערבים בנגב כאל מופע בידור?

היבה יזבק: זה עוד יותר מקומם כשידענו שמדובר בכוכב ילדים, שלא מגיע לו לא התואר כוכב וגם לא לעבוד עם ילדים, לנצח.

היבה יזבק: אבל ברור לי באותה מידה שהסרטון הזה, שעורר הרבה זעם וקומם הרבה אנשים בתוך המדינה – ברור לי שאם היינו מדברים על הרס בתים בנגב זה לא היה מקומם אף אחד.

היבה יזבק: ברור לי שאם היינו מדברים על המעמד של האנשים הערבים שגרים בכפרים הלא-מוכרים זה היה גם פחות מעורר אנשים, מעורר זעם ומקומם את האנשים.

היבה יזבק: ברור לי עוד יותר שהמקרה הזה הוא רק מקרה אחד שנחשפנו אליו, ואני יודעת שיש עוד הרבה מקרים שאנחנו לא יודעים עליהם, שהם בסוף תוצר של מדיניות מתמשכת של הסתה, של גזענות.

היבה יזבק: זה מה שהאזרחים, לצערנו, מקבלים כאן:

היבה יזבק: הרבה הסתה נגד ערבים, הרבה הסתה נגד המנהיגות הערבית, הרבה הסתה ועליונות נגד הערבים, שנותנת להם הרבה פעמים הרגשה שאפשר להשפיל.

היבה יזבק: לצערנו, זה מזכיר לנו – אני, ישירות, כשהסתכלתי על זה, נזכרתי בשיעורי האנתרופולוגיה שלימדתי את הסטודנטים שלי על התקופות של הקולוניאליזם ושל האוריינטליזם, ואיך הלבנים התייחסו לשחורים ואיך הקולוניאליסטיים התייחסו למה שהם קראו "חברות פרימיטיביות" – אותו יחס, אותה השפלה.

היבה יזבק: אבל מאוד ציער אותי גם לראות את הילדים של הכוכב הזה, שמבחינתי הם עוד קורבנות, לצערנו, של חינוך לגזענות כלפי האחר.

היבה יזבק: אני חושבת שכדי שהמסר יעבור, לא מספיק שאנחנו רק נתנגד למעשה הפרטני, האישי, של כוכב הרשת, כוכב הילדים הזה – צריך גם לזעוק נגד כל מדיניות מפלה וגזענית נגד הערבים בכלל, ובמיוחד נגד הערבים בנגב.

היבה יזבק: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן – אינה נוכחת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הדובר הבא – חבר הכנסת יוראי להב הרצנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

יוראי להב-הרצנו: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, התקבלה אי שם לפני כמה חודשים אצל מקבלי ההחלטות נתניהו את גנץ החלטה להקים ממשלה גדולה.

יוראי להב-הרצנו: אני משוכנע שאת זוכרת.

יוראי להב-הרצנו: מה זה גדולה?

יוראי להב-הרצנו: היסטורית, ולא רק היסטורית, גם היסטרית.

יוראי להב-הרצנו: זמן קורונה, אמרו לנו; תקופת מגפה, הם אמרו.

יוראי להב-הרצנו: היכנסו תחת האלונקה והצילו את העם.

יוראי להב-הרצנו: ומה עשו בזמן שכולנו היינו בסגר?

יוראי להב-הרצנו: לא ברור.

יוראי להב-הרצנו: והינה גל שני.

יוראי להב-הרצנו: אבל מה שכן ברור הוא שהם הצליחו להקים את הממשלה הכי גדולה בהיסטוריה של מדינת ישראל.

יוראי להב-הרצנו: כך, בריחוק חברתי סביב שולחן גדול ובפנים חתומות, חתמו בנימין ובנימין על ההסכם להקמת הממשלה הגדולה ביותר בתולדות המדינה, עם 36 שרים ו-12 סגני שרים.

יוראי להב-הרצנו: מה לעשות?

יוראי להב-הרצנו: אלונקה כבדה.

יוראי להב-הרצנו: אבל מה, אין 36 משרדים ממשלתיים.

יוראי להב-הרצנו: איך נחלק את הג'ובים לכל השרים שצפויים להיות?

יוראי להב-הרצנו: כמה שרים בלי תיק כבר אפשר להנפיץ?

יוראי להב-הרצנו: אז חשבו וחשבו והגיעו לפתרון: להמציא משרדים.

יוראי להב-הרצנו: אז עכשיו יש משרד למים ושרה לאיומים אסטרטגיים, שיושבת כאן במליאה לצידנו.

יוראי להב-הרצנו: פירקו והפרידו ואמרו: יהיה בסדר.

יוראי להב-הרצנו: אז הינה, עכשיו לא בסדר.

יוראי להב-הרצנו: עכשיו לבלגן יש תוצאות.

יוראי להב-הרצנו: הינה, גילינו להפתעתנו הרבה שאת האחריות לתנועות וארגוני הנוער העבירו ממשרד החינוך למשרד להשכלה גבוהה ומשלימה ומים, ובמעבר הזה, כמה מפתיע, קוצצו עשרות מיליוני שקלים מתקציב תנועות הנוער.

יוראי להב-הרצנו: ככה נפלו בין הכיסאות מאות אלפי בני נוער בישראל.

יוראי להב-הרצנו: וכבר אמרנו, הרבה כיסאות יש בממשלה הזאת, כי המנהיגים שלהם, צריך להבין, לא רק קיצצו בטעות מתקציב התנועות שלהם, הם גם החליטו באופן שרירותי לגמרי לסגור לגמרי את פעילות תנועות הנוער בישראל בקיץ.

יוראי להב-הרצנו: ואני שואל את חברי הממשלה הזאת – אותך חבר הכנסת השר יזהר שי, אותך חברת הכנסת השרה אורית פרקש הכהן: איפה אתם רוצים שבני הנוער ישוטטו, ברחובות?

יוראי להב-הרצנו: השתגעתם?

יוראי להב-הרצנו: איפה לדעתכם הקיצוץ יפגע הכי קשה, בערים המבוססות או באזורים המוחלשים ביותר בחברה הישראלית?

יוראי להב-הרצנו: ומה בעצם – אני שואל את עצמי וגם אחרי זה אתכם – הבעיה בפעילות מפוקחת בקבוצות קטנות שמתקיימת בשטח פתוח תחת התנאים של התו הסגול?

יוראי להב-הרצנו: זה לא הזמן לסגור את תנועות הנוער, זה הזמן לחזק אותן.

יוראי להב-הרצנו: אם כבר לסגור משהו, אז את המשרד למל"ג ולהשכלה משלימה ומים ואיתו עוד כמה משרדים מיותרים.

יוראי להב-הרצנו: החינוך הבלתי-פורמלי, ובתוכו הפעילות של תנועות וארגוני הנוער, הוא חלק בלתי נפרד מהחינוך, ואם תשאלו אותי – החלק החשוב ביותר ברצף החינוכי, ודאי בתקופות משבר וחוסר ודאות.

יוראי להב-הרצנו: מחר אני אגיע להפגין יחד עם תנועות וארגוני הנוער ב-19:00 בכיכר רבין, כדי לצעוק איתם: תנו לגדול בשבט.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אגב, יש שמונה סגני שרים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כדאי שתפנימו את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שמונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא 12, לא 16 – שמונה.

קריאה: צריך את כל השמונה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש – בוא נגיד, בוא נדייק, בסדר?

קריאה: – – –

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לפחות, לפחות, דייקו.

אלעזר שטרן: – – –

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם חוזרים הרבה פעמים זה לא הופך את זה לנכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

קריאה: שמרו לך שם מקום.

יוראי להב-הרצנו: ויתרתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת יאיר גולן, אתה הבא בתור, בבקשה.

אלעזר שטרן: אבל היושבת בראש, השאלה היא באמת לכמה הסכימו, לכמה עשו חוק.

אלעזר שטרן: זאת שאלה.

אלעזר שטרן: זה שלא איישו את הכול בינתיים זה בסדר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר, אבל כשאומרים משהו אז כדאי להגיד אמת.

אלעזר שטרן: את צודקת, בסדר, אבל נלחמנו בחוק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': צריך לדייק, זה הכול.

אלעזר שטרן: כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בעיקר למי שנורא דורש.

יאיר גולן: שטרן, לא צריך להתמקח, זה מנופח מספיק גם ככה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר, אבל בוא – – –

אלעזר שטרן: כן.

אלעזר שטרן: גם שמונה, אתה אומר.

אלעזר שטרן: לא הייתי מזכיר את זה עוד פעם.

יאיר גולן: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה – –

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עוד שנייה, בבקשה.

יאיר גולן: – – אני נאלץ לומר שביום הזה ובתקופה הזאת מה שאני רואה בעיקר הוא עליבות במיטבה.

יאיר גולן: ואני אומר לכל חבריי מהקואליציה: הקמתם ממשלה מנופחת עם שפע משרדים מיותרים, שרים מיותרים, סגני שרים מיותרים, ואז נזכרתם שאין ברירה וחייבים חוק נורבגי מורחב, כי לולא חוק שכזה לא יהיו מספיק חברי כנסת מהקואליציה בוועדות, ועל כן ניפחתם את המנגנון הממשלתי ואת מנגנון עובדי הכנסת במאות עובדים מיותרים.

יאיר גולן: השקעתם בכך מיליונים – מיליונים שצריכים להגיע לכיסם של העצמאים, לכיסם של אלה שעוד רגע מוצאים את עצמם ברחוב, לכיסם של אלה שמפגינים בכיכרות, אלה שכרגע הם עדיין יחסית שקטים, לכן אני אומר: עליבות במיטבה.

יאיר גולן: פירקתם את משרד החינוך והעברתם את האחריות לחינוך הגבוה והמשלים – איך לא – למשרד לתשתיות מים, חיבור שערורייתי של שני תחומים חסרי כל קשר ביניהם.

יאיר גולן: עכשיו נוצרה בעיה, וחברי חבר הכנסת יוראי דיבר על זה: המשרד המעביר מוסר את הנדוניה ללא התקציב המתאים, ותנועות הנוער עומדות בפני קריסה.

יאיר גולן: מתי הן עומדות בפני קריסה?

יאיר גולן: דווקא כשהן נדרשות לפעילות יותר מתמיד.

יאיר גולן: במקום שבני הנוער יהיו במקומות בלתי מוגנים, עדיף שיהיו בפעילות מוסדרת, נשלטת, בקפסולות, עם ציוד מיגון, תחת איזשהו פיקוח.

יאיר גולן: עליבות במיטבה.

יאיר גולן: מערך הבדיקות לקורונה תלוי בעובדי המעבדות, אחד המקצועות הנדרשים ביותר בעת הזאת.

יאיר גולן: האם מישהו דואג לתגמול הולם?

יאיר גולן: להכשרה מזורזת לעוד ועוד עובדים?

יאיר גולן: האם מישהו מביט קדימה ואומר לעצמו: נידרש לעוד כך וכך עובדים ועובדות למשך השנתיים-שלוש הקרובות, ובהתאם משקיע את הכסף בתגמול ובהכשרה מזורזת?

יאיר גולן: ושוב אני אומר: עליבות במיטבה.

יאיר גולן: מאהל מחאה של חבורה לא צעירה אך מסורה מאוד סמוך לרחוב בלפור מפוזרת הבוקר במפתיע בכוח ללא שום ניסיון הידברות איתם, סתם כך.

יאיר גולן: מישהו דיבר איתם?

יאיר גולן: מישהו ביקש מהם?

יאיר גולן: מישהו הנחה אותם?

יאיר גולן: לא. ישר באלימות.

יאיר גולן: אזרחים משלמי מיסים, ששירתו בעצמם במקומות הכי קשים, ששולחים את הילדים שלהם ליחידות הכי טובות – זה היחס שהם מקבלים ממוסדותיה של מדינת ישראל.

יאיר גולן: הם עדיין שם.

יאיר גולן: הם ימשיכו ויהיו שם.

יאיר גולן: הם ימשיכו ויהיו שם כי הם כל כך צודקים במאבקם, כי ברור לחלוטין שלא יכול להיות שנאשם בפלילים ישלוט בישראל, כי לא יכול להיות שנאשם בפלילים ישלוט בישראל בעת חירום וכי לא יכול להיות שהממשלה הזאת תאריך ימים.

יאיר גולן: אזרחי ישראל צריכים להיפטר מהממשלה הזאת, להיפטר מהנורמות הקלוקלות האלה ששולטות בחיינו.

יאיר גולן: כיום, מעל הכול, אזרחי ישראל צריכים להיפטר מהשחיתות ומהציניות שמושלות בחיינו ממש ברגע זה.

יאיר גולן: וכל העליבות הזאת היא משלל עבודה של יום, יום וקצת, פה, בירושלים.

יאיר גולן: זה מדאיג, זה מפחיד, וזה חייב להשתנות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברת הכנסת שרן השכל – אינה נוכחת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הדובר האחרון יהיה חבר הכנסת אלעזר שטרן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

אלעזר שטרן: גברתי היושבת בראש, עמיתיי השרים, באתי לבקש סעד.

אלעזר שטרן: את יכולה – תנסי לעזור לי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': – – – אתה תבקש.

יזהר שי: לבקש מה?

אלעזר שטרן: סעד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סעד.

יזהר שי: סעד.

אלעזר שטרן: אתה שר – איזה?

אלעזר שטרן: המדע?

אלעזר שטרן: אבל אולי גם אתה יכול לעזור לי.

יזהר שי: – – –

אלעזר שטרן: תראו, יש פה קצת אווירה בכנסת – איך יושבת-ראש ועדה החליטה למלא את תפקידה ולבקר את החלטות הממשלה, בייחוד כשהממשלה ביקשה את זה, אבל השאלה שלי היא אחרת.

אלעזר שטרן: יש ממשלה – אל תתפסי אותי במספרים, 33, 34, 36 שרים, זה כבר לא משנה; כשאנחנו מגיעים לרמות האלה זה לא משנה.

אלעזר שטרן: הינה, השולחן ממילא ריק.

אלעזר שטרן: איך יכול להיות ששאלה בסיסית כל כך כמו ששאלו בוועדה של חברת הכנסת שאשא ביטון, יפעת: תגידו, למה סוגרים את הבריכות?

אלעזר שטרן: תביאו נתון אחד לפני שמשביתים מיליונים במדינת ישראל לא רק מחדרי כושר – מהבילוי הכי בסיסי בבית.

אלעזר שטרן: מה הנתון?

אלעזר שטרן: תגידו למה.

אלעזר שטרן: אין תשובה.

אלעזר שטרן: יומיים מחפשים תשובה – אין תשובה.

אלעזר שטרן: אבל השאלה שעליה אני באמת מבקש סעד – אמרתי: אוקיי, עושים ממשלה מנופחת, שמונה סגני שרים, 16 סגני שרים, 34 שרים, 36, לא משנה.

אלעזר שטרן: אין שם אחד שישאל את השאלה הזאת לפני שמפרפרים פה מדינה שלמה?

אלעזר שטרן: הרי גם לפני שבוע הממשלה הזאת פרפרה את החתנים ואת הכלות כשב-16:00 הודיעו: אין היום חתונות.

אלעזר שטרן: ב-20:00 כבר הודיעו שזה טעות ושאולי ממחר בבוקר, אולי ממחר ב-18:00, כאילו לא מבינים שבקצה של ההחלטות ההיסטריות האלה ישנם בסוף זוגות, בעלי אולמות, מזמינים מזון; כאילו לא מבינים שלפני שבוע מקבלים החלטה שסוגרים את הבריכות כשלא צריך לסגור אותן בכלל, שסוגרים את חדרי הכושר כשלא צריך לסגור, כאילו אין בקצה של הבריכות מצילים, מנקים, אנשים שיש להם מינויים, בעלי בריכות ומדריכים בחדרי כושר שיום אחד קמים בבוקר ואומרים להם: היום אתם לא הולכים לעבודה, מוחרתיים אתם כן הולכים לעבודה.

אלעזר שטרן: אבל מי אשם?

אלעזר שטרן: אנחנו, חברי הכנסת, ששואלים שאלות כשהשרים מתרשלים בתפקידם בגלל שהם עוד לא הספיקו לרפד את הכיסאות שלהם, לתלות תמונות במשרדים שלהם, לשכור עובדים, לא משנה כמה, והם לא שואלים את השאלה הבסיסית הזאת.

אלעזר שטרן: השר יושב פה, יושבת שם השרה אורית, ואני שואל באמת: איך לא שאלתם את השאלה הזאת?

אלעזר שטרן: זאת שאלה מאוד פשוטה.

אלעזר שטרן: אני יודע שאתה ניהלת עסקים, היו לך סטרטאפים.

אלעזר שטרן: זה לא יכול להיות.

אלעזר שטרן: לא יכול להיות שהיית מקבל החלטה בלי שאתה שם ממול את מה שאנחנו קוראים לו בצבא נגיד "הטייסת האדומה", את הדפ"א של האויב.

אלעזר שטרן: על סמך מה מקבלים החלטה כזאת?

אלעזר שטרן: ולכן באמת בכאב גדול אני אומר – אני אזרח במדינה הזאת, הקורונה מפריעה גם לי: האמון הוא כלי מלחמה בקורונה, וחוסר האמון שאתם יוצרים אצל אזרחי מדינת ישראל – לא בגלל הממשלה המנופחת, לא בגלל העריקים שסיפחתם וששכנעתם להצטרף; בגלל הרשלנות של העבודה שלכם.

אלעזר שטרן: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סגן השר יצחק כהן, האם אתה רוצה לומר כמה מילים לפני הצבעה או לסכם?

יצחק כהן: חבריי חברי הכנסת, אני מבין שכל סיעות הבית תומכות בחוק הזה.

יצחק כהן: אני רואה שהאולם מלא מפה לפה, אז אבקש שהפעם תהיה הצבעה פה אחד.

יצחק כהן: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך, אדוני.

עודד פורר: ישר כוח.

עודד פורר: אותי שכנעת, איציק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם כן, אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון מס' 4 – הוראת שעה) (תיקון), התש"ף–2020, בקריאה ראשונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם מוכנים להצבעה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כבר אנחנו מצביעים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצבעה מס' 10 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 18 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון מס' 4 – הוראת שעה) (תיקון), התש"ף–2020, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': 18 בעד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם יש מישהו שלא הספיק להצביע ורוצה שאני אוסיף אותו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי מחברי הכנסת לא הספיק להצביע?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אלכס קושניר, אורלי פרומן, יוראי.

קריאה: משולם נהרי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ארבעה.

בועז טופורובסקי: סגלוביץ'.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חמישה, שישה, שבעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': 25 בעד, אין מתנגדים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ההצעה עברה פה אחד, והיא תעבור לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט להכנה לקריאה שנייה ושלישית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו עוברים להצבעה על ההצעה המוצמדת של חבר הכנסת מיקי לוי – הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון – העדפת תוצרת הארץ במכרזי מערכת הביטחון והמשרד לביטחון הפנים) (הוראת שעה), התש"ף–2020, של חבר הכנסת מיקי לוי וקבוצת חברי הכנסת, שהוצמדה להצעת החוק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מקיימים את ההצבעה עכשיו, בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצבעה מס' 11 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 22 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון – העדפת תוצרת הארץ במכרזי מערכת הביטחון והמשרד לביטחון הפנים) (הוראת שעה), התש"ף–2020, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': 22 בעד, אין מתנגדים, וגם ההצעה הזאת עוברת לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': 24.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': התוצאה הסופית, אם כך: 24 בעד, אין מתנגדים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עברה לוועדת החוקה, חוק ומשפט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ההצעה התקבלה פה אחד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/842).

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ]

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו עוברים להצעת החוק הבאה – הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 66) (החרגת ביטוח רפואי מעיקול בידי צד שלישי), התש"ף

מיכל (מיקי) חיימוביץ': –2020, לקריאה ראשונה, של חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי, שגם יציג את הצעת החוק לפניכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

מיכאל מלכיאלי: תודה רבה, גברתי היושבת בראש.

מיכאל מלכיאלי: אדוני השר, חבריי חברי הכנסת, כתוב בחז"ל "חביב אדם שנברא בצלם".

מיכאל מלכיאלי: אני חושב שהצעת החוק הזאת היא הצעת חוק חברתית ממדרגה ראשונה, הצעת חוק שעוזרת לאנשים באמת המושפלים ביותר, אנשים שגם ככה כל חייהם מעוקלים – חשבון הבנק שלהם, אנשים שאין להם כסף בחשבון כי הכול מעוקל.

מיכאל מלכיאלי: אני גיליתי פרצה שנותנת אפשרות לעקל גם את הביטוח הרפואי שלהם.

מיכאל מלכיאלי: הדבר הזה הוא דבר לא מובן.

מיכאל מלכיאלי: אי-אפשר להבין איך אדם שגם ככה כל חייו קרסו מול עיניו – העסקים שלו, חשבון הבנק שלו, המשכורת שלו; אין לו כלום – כשהוא צריך להגיע לרגעים האחרונים, כשהוא צריך ניתוח או צנתור או תרופות מעבר לסל, גם זה מעוקל לו.

מיכאל מלכיאלי: הצעת החוק הזאת היא הצעת חוק שעושה סדר בעניין הזה ותומכת בדעה שצריך להחריג את הביטוח הרפואי.

מיכאל מלכיאלי: אני רוצה להודות לכמה חברים טובים שעזרו לי להעביר את הצעת החוק הזאת, שבאמת עוזרת לאנשים החלשים ביותר בחברה.

מיכאל מלכיאלי: אני רוצה להודות לשר המשפטים ידידי השר אבי ניסנקורן, שמהרגע הראשון שבאתי אליו עם הצעת החוק הזאת הוא קידם אותה והבין את החשיבות של הצעת החוק.

מיכאל מלכיאלי: אני רוצה להודות לידידי סגן שר האוצר הרב איציק כהן, שתמיד מאיר פנים לי ולהצעות חוק חשובות כאלה ולא נח ולא נרגע עד שההצעות האלה עוברות.

מיכאל מלכיאלי: אני רוצה להודות לך, הרב איציק, ולהודות ליושב-ראש ועדת החוקה הרב יעקב אשר, שמנהל את הוועדה בחוכמה ובכישרון רב, ונתן גז על הצעת החוק החשובה הזאת שתעבור, לידידי ראש רשות האכיפה תומר מוסקוביץ, שעזר בניסוח של הצעת החוק הזאת, לעו"ד אלעזר שטרן מהייעוץ המשפטי של ועדת החוקה על החוכמה והעזרה בניסוח ולעו"ד עקיבא חופי על העזרה בהצעת החוק.

מיכאל מלכיאלי: אני קורא לחבריי להצביע ולתמוך בהצעת החוק החשובה הזאת.

מיכאל מלכיאלי: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נעבור לדוברים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ראשונה, חברת הכנסת תמר זנדברג – אינה נוכחת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת אליהו חסיד, בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אחריו – חבר הכנסת אלי אבידר.

אליהו חסיד: גברתי היושבת בראש, חבריי חברי הכנסת.

אליהו חסיד: אני וחבריי החרדים הפכנו לשק האגרוף של מגפת הקורונה.

אליהו חסיד: אני חרדי, חבריי חרדים, אנחנו לא מתביישים בזהותנו, לא מתנצלים על המשפחות הברוכות שלנו.

אליהו חסיד: בלי עין הרע, אני אבא לתשעה ילדים, יש לי שני חתנים ונכד, כן ירבו.

אליהו חסיד: אנחנו העתיד הדמוגרפי של עם ישראל בארץ ישראל ובעולם כולו.

אליהו חסיד: אנחנו משלמים מחיר על החרדיות שלנו.

אליהו חסיד: התרגלנו לזה, לצערנו וגם לגאוותנו.

אליהו חסיד: אבל יש גבול שאסור לחצות.

אליהו חסיד: יש אירועים שאסור לעבור עליהם לסדר-היום.

אליהו חסיד: אם נשתוק אנו עלולים למצוא את עצמנו בסכנת חיים.

אליהו חסיד: שלשום קיבלנו אגרוף אחד יותר מדי.

אליהו חסיד: זה לא היה אגרוף בפניו של יצחק – זה היה אגרוף בפניו של המגזר החרדי כולו.

אליהו חסיד: זאת הייתה חבטה של השוטר במגזר כולו.

אליהו חסיד: דמם של החרדים מופקר, החופש של החרדים נשלל.

אליהו חסיד: הסגרים והגבלות שמופנים כלפי המגזר החרדי הפכו להפקר.

אליהו חסיד: סגר זה לא סגר, סגר זה סבל.

אליהו חסיד: ציבור שנמצא תחת סגר נמצא תחת סבל.

אליהו חסיד: בלי לתת דין וחשבון, בלי שקיפות, בלי לתת הסבר לראשי הקהילה, לראשי הערים, כופים סגר באזורים מסוימים, במגזר מסוים.

אליהו חסיד: הציבור איבד את האמון בהחלטות, במקבלי ההחלטות.

אליהו חסיד: רבותיי, צריכים להחזיר את האמון לציבור.

אליהו חסיד: הציבור חש שלא באמת מחפשים פתרונות.

אליהו חסיד: הכי קל זה לברוח מאחריות, להטיל סגר ולהגיד: תיסגרו בתוכו.

אליהו חסיד: אין היום בין מנהלי הקורונה אפילו נציג חרדי אחד שמכיר את המערכת החרדית על כל רגשותיה ונמצא בין מקבלי ההחלטות.

אליהו חסיד: הצעתי הבוקר לראש הממשלה להקים קבינט קורונה חרדי, כמו שהזכרתי קודם.

אליהו חסיד: זאת קריאה דחופה שחייבת להיעשות לפני שיהיה מאוחר.

אליהו חסיד: רבותיי, לפני שמטילים סגר על אזור צריכים לחפש את הפתרונות לפני זה, שלא נצטרך להגיע לסגר.

אליהו חסיד: הפתרונות נמצאים אצל ראשי הערים, ראשי הקהילה, אצל ראשי העם, שמבינים את העם המדובר, שמבינים את המגזר.

אליהו חסיד: בשביל זה חייב להיות שבין מקבלי ההחלטות ישבו אנשים מהציבור החרדי, שהם יהיו מקבלי ההחלטות.

אליהו חסיד: הצעתי שייקחו שני נציגים מסיעת ש"ס, שני נציגים מסיעת יהדות התורה, שיהיו שותפים באמת בקבלת החלטות, שתהיה להם זכות וטו, שהם יוכלו למנוע את הסגר ושהם ייקחו את האחריות כשצריך לעשות את הסגר.

אליהו חסיד: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת אלי אבידר – מוותר; חבר הכנסת ישראל אייכלר – אינו נוכח; חבר הכנסת עופר כסיף – אינו נוכח; חבר הכנסת אנטאנס שחאדה – אינו נוכח; חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין – אינה נוכחת; חבר הכנסת ניצן הורוביץ – אינו נוכח; חבר הכנסת יצחק פינדרוס – אינו נוכח; חבר הכנסת מיקי לוי, מוותר?

מיקי לוי: כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יום היסטורי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת רם בן ברק – אינו נוכח; חבר הכנסת עודד פורר – מוותר; חבר הכנסת מתן כהנא – אינו נוכח; חבר הכנסת סעיד אלחרומי – מוותר; חבר הכנסת אוריאל בוסו – אינו נוכח; חבר הכנסת ינון אזולאי – אינו נוכח; חבר הכנסת אחמד טיבי – אינו נוכח; חברת הכנסת מרב מיכאלי – מוותרת; חברת הכנסת קרן ברק – אינה נוכחת; חבר הכנסת אנדרי קוז'ינוב – מוותר; חבר הכנסת יבגני סובה – מוותר; חבר הכנסת שלמה קרעי – אינו נוכח; חבר הכנסת עוזי דיין – אינו נוכח; חבר הכנסת יואב סגלוביץ' – מוותר; חבר הכנסת אלכס קושניר – אינו נוכח; חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה – אינו נוכח; חברת הכנסת סונדוס סאלח – אינה נוכחת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברת הכנסת פרומן, בבקשה.

אורלי פרומן: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני מקווה שהתעוררתם הבוקר בשלווה כמו שאתם מתעוררים כל בוקר.

אורלי פרומן: בשונה מכם, מרובנו, קבוצה של אזרחים במדינת ישראל התעוררו הבוקר לקול של שוטרי יס"מ ופקחים שהחליטו לסגור את המחאה סמוך למעון ראש הממשלה.

אורלי פרומן: הם החרימו להם את הציוד, לקחו את דבריהם האישיים של המפגינים, ולצערי העימות גם הגיע לידי אלימות.

אורלי פרומן: הדמוקרטיה שמתפארת להיות היחידה במזרח התיכון הופכת לאט-לאט את המחאות להיות כלי לא לגיטימי.

אורלי פרומן: אם אתה מפגין נגד כהונת ראש הממשלה, המואשם בשוחד, מרמה והפרת אמונים, אתה לא לגיטימי.

אורלי פרומן: אם אתה עצמאי או מובטל שאיבד את כל עולמו במשבר הכלכלי ויצאת להפגין, אתה לא לגיטימי.

אורלי פרומן: אם אתם מורי דרך, עובדים סוציאליים או חירשים וכבדי שמיעה, תנועות הנוער – אחיות בתי החולים בדרך – כל אלה בהפגנות, חלק מההפגנות ברחבי הארץ, אתם לא לגיטימיים.

אורלי פרומן: כך ממשיך ראש הממשלה לחולל עוד ריב ועוד שסע בין אזרחי מדינת ישראל למען מטרותיו האישיות.

אורלי פרומן: שלא תהיה לכם טעות, הכול מכוון למטרה אחת:

אורלי פרומן: הכול למען עצמך, ראש הממשלה – למען הימלטותו מאימת הדין ואולי למען סגירת בתי המשפט ביום שבו יתקיים דיון נוסף במשפטו.

אורלי פרומן: לא באמת מעניינים אותו בעלי חדרי הכושר ובעלי בריכות השחייה, אחרת היה עוזר להם כבר מזמן, או מכניס אותם לתוכנית של העסקים.

אורלי פרומן: להבטחות של הממשלה הזאת אין כיסוי.

אורלי פרומן: היא תספר לכם על מענקים של עד 7,500 שקלים וזה יסתכם אולי ב-1,500, 2,000 מקסימום.

אורלי פרומן: אומרים ושוכחים, זורקים לאוויר ומאיידים, בין שמדובר בניתוק מוחלט של השלטון מהעם או באי-הבנה של המציאות.

אורלי פרומן: וככל שהזמן חולף כך מתמעטת הבושה, מתפוגגים הבלמים והאיזונים ונשרפים הברקסים.

אורלי פרומן: השליט אינו מעל החוק.

אורלי פרומן: אזרחי ישראל לא בחרו בשינוי שיטת המשטר ובכך שאחד, נאשם בפלילים, ידרוס באופן גס את הכנסת, כנסת ישראל.

אורלי פרומן: הדמוקרטיה לא סיימה את תפקידה במדינת ישראל, ובאחריות כולנו לדאוג לכך.

אורלי פרומן: אסיים את דבריי באמרתו של דוד בן-גוריון: "אני לא מתיימר שהעם בכיסי ואני לא יודע מה רוצה ומה לא רוצה העם.

אורלי פרומן: אני יודע רק, כך נדמה לי, מה רצוי לעם, ועל זה אני נלחם, נלחמתי כל חיי ואילחם כל חיי".

אורלי פרומן: הלוואי.

אורלי פרומן: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך, חברת הכנסת פרומן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת ווליד טאהא – אינו נוכח; חבר הכנסת יוסף ג'בארין – אינו נוכח; חבר הכנסת איימן עודה – אינו נוכח; חברת הכנסת היבה יזבק – אינה נוכחת; חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן – אינה נוכחת; חבר הכנסת יאיר גולן – אינו נוכח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברת הכנסת שרן השכל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברת הכנסת שרן השכל.

מיקי לוי: מה קורה במליאה?

קריאה: שרן מדברת – – –

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, היא עולה לנאום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איתן, יש הודעה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

שרן השכל: גברתי היושבת בראש, חבריי חברי הכנסת, אנחנו חיים בתקופה קשה ומאתגרת.

שרן השכל: מאות אלפי אזרחים כבר איבדו או בדרך לאבד את מקור פרנסתם – שכירים, עצמאים, פרילנסרים, בעלי עסקים קטנים ובינוניים, שחוששים לעתידם, שלא יודעים מה יהיה איתם בעוד חודש ואפילו לא בעוד שבוע.

שרן השכל: בשבוע שעבר ביקרתי בכמה רשויות מקומיות בארץ, גם בצפון וגם בדרום, ואני חייבת לומר שליבי פשוט נשבר.

שרן השכל: כמות הפניות למחלקות הרווחה נמצאת בשיא.

שרן השכל: בעלי משפחות שמעולם לא חשבו שיגיעו למצב קשה כל כך, שמעולם לא ביקשו סיוע אלא תמיד היו אלה שנתנו מכל הלב, מוצאים את עצמם פתאום בצד השני, מתקשרים לראשי הערים ומבקשים חבילות מזון ועזרה כדי לשרוד את החודש.

שרן השכל: כנבחרי ציבור עלינו לשמש דוגמה, לא רק בשמירת ההנחיות לבריאות הציבור אלא גם מבחינה כלכלית.

שרן השכל: אני שמה בצד את התוכניות הכלכליות ואת המתווים לסיוע לעסקים ולעובדים – אלה דברים שקשורים לחובתה של המדינה לדאוג לאזרחיה, וטוב ששר האוצר וראש הממשלה לקחו על עצמם את האחריות להוביל בעצמם תוכנית סיוע משמעותית, תוכנית שנותנת תקווה וסיבה לאופטימיות לכל אותם מאות אלפי משפחות.

שרן השכל: אני גם בטוחה שמדינת ישראל תשרוד את המשבר הזה.

שרן השכל: אנחנו מדינה חזקה, והעם הזה כבר הוכיח את עצמו לא פעם.

שרן השכל: הדבר הזה שאני מדברת עליו הוא הפן האישי, הסולידרי.

שרן השכל: אין כמעט מדינה בעולם שבה נבחרי הציבור לא לקחו על עצמם חלק בנטל.

שרן השכל: אין כמעט מדינה שבה השרים, חברי הפרלמנט – כן, גם המנכ"לים של משרדי ממשלה ובכירים במגזר הציבורי, לא קיבלו על עצמם, לעיתים ביוזמתם – קיצוץ בשכר לאות סולידריות עם כלל האזרחים, כמו באים לומר: אנחנו לא יותר טובים מכם, אנחנו שווים לכם.

שרן השכל: לא ייתכן שבזמן שקרוב למיליון אזרחים חיים בחרדה קיומית אמיתית אנו, חברי הכנסת, לא נעשה אפילו צעד סמלי אחד שמשמעותו: אנחנו איתכם.

שרן השכל: איך נוכל לבוא לאזרחים בדרישות, להטיל עליהם הגבלות, לפגוע בפרנסתם ולא לקחת בכך חלק?

שרן השכל: איך נסתכל להם בעיניים?

שרן השכל: חברי הכנסת, הייתי הראשונה לבקש מוועדת הכספים בתחילת המשבר הוראת שעה להפחתה של 20% בשכר חברי הכנסת והשרים לתקופה של שלושה חודשים עם פרוץ המשבר, עם אופציה להארכה בהתאם לצורך.

שרן השכל: היום הגשתי הצעת חוק המבקשת בדיוק את זה.

שרן השכל: אני בטוחה שאם נעשה כך בעצמנו יהיה לנו קל יותר וצודק יותר לדרוש גם מבכירים במגזר הציבורי, שמרוויחים 40,000 או 50,000 ש"ח בחודש ונהנים מפנסיות תקציביות של עשרות אלפי שקלים בחודש, להשתתף במאמץ ובנטל.

שרן השכל: אבל לפני שאנחנו באים בדרישות, אנחנו חייבים קודם כול לבוא אלינו בדרישות לעצמנו.

שרן השכל: אין פה עניין של קואליציה ואופוזיציה, אין פה עניין של ימין ושמאל.

שרן השכל: יש פה אחריות ציבורית שלנו, נבחרי העם, לתת דוגמה אישית ולהראות, אפילו במעשה הסמלי הזה, שאנחנו לא עיוורים לנעשה ושאיננו קהים למצוקה.

שרן השכל: אני קוראת לכל חברי הכנסת מכל הסיעות להצטרף אליי, לחתום על ההצעה הזאת ולהוות דוגמה אישית לציבור.

שרן השכל: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יסכם את הצעת החוק הזאת המציע, חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא צריך, הוא מוותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם כך, אנחנו נעבור להצבעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מצביעים על הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 66) (החרגת ביטוח רפואי מעיקול בידי צד שלישי), התש"ף–2020.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצבעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצבעה מס' 12 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 22 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 66) (החרגת ביטוח רפואי מעיקול בידי צד שלישי), התש"ף

מיכל (מיקי) חיימוביץ': –2020, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': 22 בעד, אין מתנגדים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי שלא היה לא יכול להצטרף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברת הכנסת שרן השכל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם כך – 25 בעד, אין מתנגדים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ההצעה התקבלה פה אחד ותועבר לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כעת הודעה ליושב-ראש ועדת הכנסת חבר הכנסת איתן גינזבורג, בבקשה, ובעקבותיה הצבעה.

): תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

): חבריי חברי הכנסת, אני מתכבד להודיע על חילופי אישים מטעם סיעת יש עתיד-תל"ם: בוועדה המיוחדת לפניות הציבור, במקום חבר הכנסת יואל רזבוזוב יכהן חבר הכנסת יוראי להב הרצנו.

עודד פורר: תתקיים הצבעה?

): לא.

): תכף.

): הודעה נוספת, ברשותכם.

): שלושת החוקים הבאים מסמיכים את ועדת הכנסת לקבוע את הוועדה המוסמכת לעניין חקיקת משנה ודיווחים מכוח החוק לוועדה: 1.

): חוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות, התשע"ט–2018; 2.

): חוק התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות במעונות יום לפעוטות, התשע"ט–2018; 3.

): חוק סיוע לקטינים נפגעי עבירות מין או אלימות, התשס"ח–2008.

): ועדת הכנסת קבעה כי הוועדה המוסמכת לעניין שלושת החוקים היא הוועדה המיוחדת לזכויות הילד.

): אין צורך בהצבעה.

): עוד ברצוני להודיע כי ועדת הכנסת קבעה בישיבתה היום את הוועדות הבאות לדיון בהצעות חוק ובהצעה לסדר-היום: ועדת העבודה, הרווחה והבריאות תדון בהצעת חוק למניעת אלימות במשפחה (תיקון – פיקוח אלקטרוני על אדם שהוצא כנגדו צו הגנה), התש"ף

): –2020, פ/85/23, של חבר הכנסת יואב סגלוביץ', בהצעת חוק למניעת אלימות במשפחה (תיקון – פיקוח אלקטרוני על אדם שהוצא כנגדו צו הגנה), התש"ף

): –2020, פ/542/23, של חברת הכנסת קרן ברק, ובהצעת חוק שכר שווה לעובדת ולעובד (תיקון – חובת פרסום דוח שנתי), התש"ף

): –2020, פ/661/23, של חברת הכנסת חוה אתי עטייה, לשם הכנתן לקריאה הראשונה.

): ועדת הפנים והגנת הסביבה תדון בהצעה לסדר-היום של חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי בנושא: מדיניות הביקורים הבלתי-אפשרית של השב"ס: רק חמש משפחות ליום ביקורים; רק ילד אחד; "כל הקודם זוכה".

): אין צורך בהצבעה על הודעה זו.

): הודעה אחרונה, שעליה צריך להצביע: הכנסת החליטה בישיבתה מיום ט' בתמוז התש"ף, 1 ביולי 2020, להעביר את הצעת חוק למניעת אלימות במשפחה (תיקון – פיקוח אלקטרוני על אדם שהוצא כלפיו צו הגנה), התש"ף

): –2020, פ/1097/23, של חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט.

): ועדת הכנסת ממליצה לכנסת לשנות את החלטתה ולהעביר את הצעת החוק האמורה מוועדת החוקה, חוק ומשפט לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, לשם הכנתה לקריאה הראשונה.

): אבקש את אישורה של הכנסת להצעה זו.

): תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נערוך הצבעה על כך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצבעה מס' 13 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 14 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק למניעת אלימות במשפחה (תיקון – פיקוח אלקטרוני על אדם שהוצא כלפיו צו הגנה), התש"ף

מיכל (מיקי) חיימוביץ': –2020, מוועדת החוקה, חוק ומשפט, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': 14 בעד, אין מתנגדים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם כך, הצעתו של יושב-ראש ועדת הכנסת התקבלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גבירותיי ורבותיי, תם סדר-היום שלנו היום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הישיבה הבאה תתקיים מחר, יום שלישי, כ"ב בתמוז התש"ף, 14 ביולי 2020.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ישיבה זו נעולה.