ישיבת מליאה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 52, 2020-07-08 00:00

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, היום יום רביעי, ט"ז בתמוז התש"ף, 8 ביולי 2020.

יריב לוין: אני פותח את הישיבה.

יריב לוין: אנחנו פותחים, כמנהגנו ביום רביעי, בשאילתות דחופות.

יריב לוין: הראשונה שבהן – שאילתה דחופה מס' 29.

יריב לוין: אני מזמין את סגן השר לביטחון פנים, דסטה גדי יברקן, לעלות לדוכן ולהשיב על שאילתה של חברת הכנסת סונדוס סאלח בנושא: איתור נשים במצוקה ומערכות יחסים אלימות.

יריב לוין: חברת הכנסת סאלח, את יכולה לגשת למיקרופון על מנת להקריא את השאילתה.

יריב לוין: לאחר שהיא תקריא את השאילתה, אדוני סגן השר, נשמע את התשובה.

יריב לוין: בבקשה.

סונדוס סאלח: כבוד היושב-ראש, חברי וחברות הכנסת, כבוד סגן השר, מתחילת השנה 15 גברים רצחו 14 נשים ותינוקת.

סונדוס סאלח: הערכות אומרות שכ-200,000 נשים נמצאות במערכות יחסים אלימות.

סונדוס סאלח: ארגונים שעוסקים בנושא מעריכים שהמספר קרוב יותר ל-800,000.

סונדוס סאלח: חשוב לי לציין שלצערי, מרגע שנכתבה השאילתה, התווספו עוד שתי נשים.

יריב לוין: לא לא לא, חברת הכנסת סאלח, אי-אפשר להוסיף, צריך להקריא מה שכתוב.

יריב לוין: אחר כך, בשאלה הנוספת, תוכלי להוסיף.

יריב לוין: בבקשה, רק תקריאי את השאלות.

סונדוס סאלח: מה המשטרה עושה על מנת לזהות ולסייע לנשים במצוקה ובמערכת יחסים אלימה?

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: אדוני סגן השר, בבקשה.

דסטה גדי יברקן: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אכן, ראשית, נושא חשוב מאוד.

דסטה גדי יברקן: תודה רבה על השאילתה החשובה.

דסטה גדי יברקן: בשנים האחרונות הושקעו משאבים רבים על מנת להיאבק בתופעה של עבירות אלימות במשפחה במגוון מאמצים שנעשו על ידי המשטרה, שב"ס ובתיקוני חקיקה.

דסטה גדי יברקן: האחרונים שבהם אושרו רק לפני כשבועיים כהצעות חוק פרטיות לשימוש בכלי פיקוח טכנולוגי אשר יוצמדו להצעת החוק הממשלתית.

דסטה גדי יברקן: לפי נוסח ההצעה הממשלתית, בעת שחרור בערובה של חשוד בעבירת אלימות בבן משפחה בתנאים מגבילים, בית המשפט יהיה רשאי במצבים מסוימים, ולאחר קבלת חוות דעת מקצין משטרה, להורות על שימוש באמצעי פיקוח טכנולוגי על מנת לוודא כי החשוד אינו מפר את תנאי ההגבלה שהוטלו עליו לצורך הרחקתו מבן מהמשפחה המאוים.

דסטה גדי יברקן: הכלי המוצע יאפשר לבית המשפט לשחרר ממעצר חשוד בעבירת אלימות במשפחה כשלא נשקפת ממנו מסוכנות ברמה גבוהה המצדיקה מעצר אך ישנה רמת מסוכנות מסוימת המצדיקה פיקוח מעין זה.

דסטה גדי יברקן: באופן זה יתאפשר שחרור של החשוד בלי לפגוע בשגרת חייהם של בני המשפחה המתלוננים על אלימות מצידו.

דסטה גדי יברקן: זהו כלי שונה בתכלית מהכלי המשמש כיום במערך האיזוק האלקטרוני המופעל על ידי שירות בתי הסוהר במסגרת מעצר עד תום ההליכים.

דסטה גדי יברקן: האיזוק האלקטרוני השב"סי הוא כלי מעצר של ממש שבו נאסר על האדם להתרחק ממקום מוגדר מסוים, והוא נועד לנאשמים במסגרת מעצרם עד תום ההליכים.

דסטה גדי יברקן: ככלל, עבירות אלימות במשפחה מוחרגות בחוק ממסלול זה.

דסטה גדי יברקן: לעומת זאת, כלי הפיקוח הטכנולוגי המוצע שיופעל על ידי משטרת ישראל אינו כלי מעצר אלא נועד להבטיח, כאמור, את קיומם של תנאי השחרור בערובה, תוך שהוא מאפשר הן למפוקח והן למאוים להמשיך בשגרת חייהם תוך איכונם, איתור מיקומם והתרעה על התקרבות המפוקח למקום או לאדם שאסור לו להתקרב אליו.

דסטה גדי יברקן: כך יתאפשר למשטרה לבחון אם המפוקח בדרכו להפר את תנאי השחרור ולהורות לו להימנע מכך או לפעול למניעת הפרתם.

דסטה גדי יברקן: היות שמדובר באמצעי חדש וראשון מסוגו במדינת ישראל, מוצע ההסדר כהוראת שעה לתקופה של 30 חודשים.

דסטה גדי יברקן: עוד מוצע שהחוק ייכנס לתוקפו בתחולה מאוחרת שתאפשר למשטרת ישראל להיערך ליישומו.

דסטה גדי יברקן: נוסח התיקון אושר בוועדת השרים לענייני חקיקה בדצמבר 2018, אולם בטרם העלאת טיוטת החוק לקריאה ראשונה במליאה פוזרה הכנסת.

דסטה גדי יברקן: במקביל, משטרת ישראל ביצעה פיילוט לבחינת השימוש בטכנולוגיה זו ובחינת הכלים הקיימים בשוק, וכעת פועלת להתאמת התפיסה המבצעית לכלי הקיים לאור הלקחים שהופקו מהפיילוט.

דסטה גדי יברקן: לצד קידום הכלי הטכנולוגי, ונוכח מורכבותה ורגישותה של עבירת האלימות במשפחה, משקיעה משטרת ישראל מאמצים רבים בטיפול בעבירה, בשיתוף פעולה עם גורמים טיפוליים, תוך פיקוח ובקרה שוטפים והדוקים המבוצעים באופן סדור על ידי גורמי פיקוד מקצועיים.

דסטה גדי יברקן: לטובת חקירה מקצועית ומהירה של עבירות האלימות במשפחה, הכשירה משטרת ישראל מערך קצינים וחוקרים ייעודי שהוסמך לעסוק רק בתחום זה, ברגישות הנדרשת ובנגישות הנדרשת, לכלל האוכלוסיות בחברה.

דסטה גדי יברקן: יש להדגיש בהקשר זה כי הכשרות בנושא אלימות במשפחה מועברות לכל החוקרים במשטרת ישראל החל מהכשרתם הבסיסית עם גיוסם, וכן בקורסים מתקדמים.

דסטה גדי יברקן: מערך החקירות הייעודי לעבירות האלימות במשפחה ממשיך את הכשרתו בהשתלמות מקצועית נפרדת ובאופן שוטף בשגרה.

דסטה גדי יברקן: במסגרת ההכשרות למערך הייעודי ניתן דגש בין היתר לנושאים האלה: א.

דסטה גדי יברקן: מניעה וצמצום של הסיכון הנשקף לקורבן; ב.

דסטה גדי יברקן: הבנת הקושי הכרוך בהגשת תלונה כנגד בן משפחה; ג.

דסטה גדי יברקן: אימוץ שיח רגיש עם קורבנות העבירה ועדים חסרי ישע, תוך כיבוד זכויותיהם, הכרה בצורכיהם ושמירת כבודם ופרטיותם.

דסטה גדי יברקן: לצורך מאבק מערכתי באלימות במשפחה פותח במהלך השנים האחרונות נוהל טיוב התיאום בין המשטרה למשרד הרווחה.

דסטה גדי יברקן: מטרתו של הנוהל: תיאום ושיתוף פעולה מיטבי בין המשטרה לבין רשויות הרווחה ברמה המחוזית והארצית במקום שבו יש בן או בת הזוג בסיכון גבוה מפני בן משפחה אחר.

דסטה גדי יברקן: הנוהל, שהוסדר בשנת 2016, מגדיר את אופן העברת המידע בין רשויות הרווחה לבין המשטרה, את אופן ניהול מערך הישיבות המשותפות, תדירותן ורמות הפיקוד המעורבות; כל זאת – במטרה לוודא תיאום מרבי בין הגורמים לטובת שמירת שלומה וביטחונה של המאוימת.

דסטה גדי יברקן: לצד ביסוס מומחיות חוקרים בטיפול המשטרתי בעבירות האלימות במשפחה, ובמסגרת ההבנה כי יש לטפל בתופעה באופן מקיף ובראייה רחבה, הוקמו ברבעון האחרון של שנת 2019 מחלקי משפחה ב-16 תחנות משטרה.

דסטה גדי יברקן: מחלקי המשפחה מטפלים באופן אחוד ומרוכז במגוון עבירות אלימות המבוצעות במשפחה, ובכלל זה עבירות מין כנגד חסרי ישע.

דסטה גדי יברקן: ריכוז כל עבירות המין והאלימות בתוך המשפחה במחלק אחד מאפשר להבחין או לקשר במהירות בין כמה אירועים פליליים ולקדם באופן יזום טיפול אכיפתי או רווחתי למשפחה.

דסטה גדי יברקן: מחלקי המשפחה כוללים ראש מחלק, חוקרים ועובדים סוציאליים.

דסטה גדי יברקן: שילוב תקן של עובד סוציאלי הינו חדש וייחודי.

דסטה גדי יברקן: מדובר בקצין משטרה שמטרתו בין היתר להנגיש את הטיפול הרווחתי בתוך המשטרה ולסייע בהיבט הטיפולי למשפחות הנפגעים והפוגעים.

דסטה גדי יברקן: כדי להדק את שיתוף הפעולה במענה הראשוני הניתן על ידי המשטרה והרווחה, בימים אלו עתיד משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים לקדם עבודה משותפת עם משטרת ישראל לחיבור ממשק טכנולוגי בין מוקד 118 למוקד 100.

דסטה גדי יברקן: בנוסף, בימים אלה קורמת עור וגידים יוזמה בין-משרדית להקמת מרכז חירום לנפגעי אלימות במשפחה אשר תאפשר שהייה מוגנת, כלים טיפוליים ראשוניים וייעוץ משטרתי לנפגעי אלימות במשפחה שנתונים בסכנה ומסרבים להגיש תלונה למשטרה או מתנגדים לעזרת המחלקה לשירותים חברתיים באזור מגוריהם.

דסטה גדי יברקן: מרכז חירום זה יאפשר פסק זמן לאדם שבסכנה ויספק לו מידע מקצועי והכוונה לגיבוש הפתרון המתאים ביותר.

יריב לוין: תודה על התשובה המפורטת.

יריב לוין: שאלה נוספת לחברת הכנסת סאלח, בבקשה.

סונדוס סאלח: כבוד סגן השר, כידוע לך, בשנים האחרונות כ-50% מהנשים שנרצחו היו ידועות למשטרה ולרשויות הרווחה, וחלק גדול מהן כבר הגישו תלונה במשטרה שהחיים שלהן בסכנה ומאיימים על החיים שלהן.

סונדוס סאלח: מה התהליכים שנעשים על מנת שהתלונה שנמצאת במשטרה לא תהפוך למקרה רצח – האישה שהגישה תלונה לא תהפוך לעוד מקרה רצח?

סונדוס סאלח: האם יש הנחיות חדשות, לנוכח המשבר שכולנו חווים והמצוקה האחת הגדולה שהמשפחות נקלעות אליה?

סונדוס סאלח: תודה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: אדוני סגן השר, בבקשה.

דסטה גדי יברקן: ראשית, משטרת ישראל עושה את המיטב על מנת להגן על נשים שמתלוננות במשטרה על אלימות במשפחה.

דסטה גדי יברקן: אני חושב שבשנים האחרונות הטיפול במקרי אלימות, בעיקר נגד נשים, זה משהו שהמשטרה שמה עליו דגש יחסית בשנים האחרונות.

דסטה גדי יברקן: גם האחוזים – לצערנו הרב, בתקופה הזאת עכשיו, בימי הקורונה, אחוז הנשים שמתלוננות על אלימות במשפחה, הבנתי שעולה ב-20%-25% בתקופת הקורונה.

דסטה גדי יברקן: המשטרה ערה לכך וגם נותנת את מלוא המשאבים ותשומת הלב הנדרשים על מנת שכל אישה שתגיש תלונה תקבל מענה, ובוודאי לסייע בכל מה שאנחנו יכולים.

דסטה גדי יברקן: אם יש נקודות שתרצי שאבדוק ואגיש לך תשובה מפורטת, אשמח לתת לך את זה בהמשך.

דסטה גדי יברקן: אבדוק את הנתונים.

סונדוס סאלח: כשאתה אומר תשומת לב, זו תוכנית עבודה?

סונדוס סאלח: היא נותנת תשומת לב לעניין – – –

דסטה גדי יברקן: יש אכן תוכנית עבודה במשטרה בנושא הזה, והם עוסקים בה, ואם תרצי תשובה מפורטת על העניין הזה אני מוכן להעביר לך את זה בהמשך.

סונדוס סאלח: אשמח, כן.

יריב לוין: תודה.

יריב לוין: שאלה נוספת – לחברת הכנסת תמר זנדברג, בבקשה.

תמר זנדברג: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

תמר זנדברג: אדוני סגן השר, אני שמחה לשמוע שאתה לא מאשים בתופעה את השמאל.

תמר זנדברג: לגופו של עניין, כידוע, יש צוות רב-משרדי לתוכנית לאומית למניעת רצח נשים.

תמר זנדברג: הצוות הזה היה אמור להיות מתוקצב ב-250 מיליון שקלים באופן מצטבר על פני חמש שנים.

תמר זנדברג: בשבוע שעבר בוועדה לקידום מעמד האישה התגלה שמדובר לא בתקצוב של 50 מיליון בכל שנה, אלא ב-50 מיליון נוסף, מצטבר, כל שנה, עד להגעה של 250 מיליון לשנה בתום חמש השנים.

תמר זנדברג: רצוני לשאול: האם המשרד מודע לתוספת התקציבית הזאת?

תמר זנדברג: האם המשרד נערך – המתכלל זה משרד הרווחה, אבל המשרד לביטחון פנים, האם הוא נערך לתוספת תקציבית מטעמו שגם תיתן תוספת מענים מדי שנה?

תמר זנדברג: מה המענים המצטברים כל שנה לאורך חמש השנים עד לתוכנית מלאה כעבור חמש שנים?

תמר זנדברג: תודה.

דסטה גדי יברקן: תודה רבה.

דסטה גדי יברקן: בנושא הזה – יש כרגע דיוני תקציב, כמו שאת יודעת, והמשרד לביטחון לפנים בעובי הקורה גם בנושא זה.

דסטה גדי יברקן: אנחנו ערים לזה, וגם מנכ"ל המשרד לביטחון פנים.

דסטה גדי יברקן: גם בדיונים התקציביים הנושא הזה עולה.

דסטה גדי יברקן: אני באופן אישי ממונה על הנושא הזה, ואני מתחיל לקיים דיונים גם לגבי התקציב וגם לגבי הנושא בכלל, הנושא של שיח וארגוני נשים, ואני אשמח לשתף איתך פעולה, לפחות בנושא הזה.

דסטה גדי יברקן: זו נקודה מאוד חשובה.

דסטה גדי יברקן: אני חושב שאלימות נגד נשים זה משהו לאומי שלא אמור להיות של משרד או של פוליטיקאי כזה או אחר.

דסטה גדי יברקן: זו זעקה אמיתית.

דסטה גדי יברקן: יש כאן בעיה קשה כנגד נשים במדינת ישראל.

דסטה גדי יברקן: ואני – גם כמשפחה שכולה, שאחותי נרצחה בידי בעלה – לקחתי את הנושא הזה על אחריותי.

דסטה גדי יברקן: כל חבר כנסת, כל שר וכל איש ציבור שירצה להיות שותף בשולחן עגול, בשיח, הן תקציבית, הן רעיונות והן תוכניות – אני מזמין אותו להצטרף אלינו.

יריב לוין: תודה.

תמר זנדברג: העניין הוא התוספת.

דסטה גדי יברקן: כן, כן, ברור לי.

דסטה גדי יברקן: אנחנו מדברים על זה בדיוק.

דסטה גדי יברקן: תודה רבה על השאלה.

דסטה גדי יברקן: שאלה במקומה.

יריב לוין: שאלה נוספת – לחברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין, בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: נוסף לשאלה ששאלה חברתי תמר, אני רוצה להוסיף שאלה שיכולה להוביל אולי לפתרון מעשי.

אימאן ח'טיב יאסין: עכשיו היינו בוועדה למיגור פשיעה ואלימות בתוך החברה הערבית, אבל אני מתארת לעצמי שזה יכול להיות רלוונטי גם לכלל החברה הישראלית, בכל הנושא של הטיפול ושל המניעה.

אימאן ח'טיב יאסין: דיברת קצת על האמצעים הטכנולוגיים.

אימאן ח'טיב יאסין: השאלה שלי היא: אם ידוע למשטרה שבכל רגע נתון יש 1,000 נשים, אנשים, בסיכון גבוה, מה האפשרויות לתת לאוכלוסייה הזאת, שנמצאת בסיכון גבוה, לחצני מצוקה, שיוכלו במיידי להתריע ולבקש עזרה?

דסטה גדי יברקן: תודה רבה.

דסטה גדי יברקן: אני לא מכיר את הנתון שחברת הכנסת ציינה – 1,000 נשים במצוקה בכל רגע נתון – אבל אני לא חושב שזה רחוק מן המציאות.

דסטה גדי יברקן: לא צריך להיות מומחה גדול בשביל להביא את הנתון הזה, ואת צודקת בהחלט.

דסטה גדי יברקן: אני שוב אומר:

דסטה גדי יברקן: הנושא הזה חוצה מגזרים, קהילות, עדות.

דסטה גדי יברקן: אלימות במשפחה, בוודאי במגזר הערבי – ואני רואה גם את יושב-ראש הוועדה בנושא האלימות במגזר הערבי.

דסטה גדי יברקן: אני גם ממונה על הנושא הזה במשרד לביטחון פנים.

דסטה גדי יברקן: אנחנו כבר מתכוונים להיפגש עם יושב-ראש הוועדה ועם כל מי שחפץ בכך, לשתף פעולה.

דסטה גדי יברקן: הנושא הזה יהיה בעדיפות גבוהה במשרד לביטחון הפנים, וגם במינהלת שקיימת בתוך המשרד לביטחון פנים, במשטרת ישראל.

דסטה גדי יברקן: אנחנו הולכים לעבוד על זה, ואשמח לכל שיתוף פעולה.

דסטה גדי יברקן: כן, המצוקה שציינת, חברתי חברת הכנסת, זה במקום.

דסטה גדי יברקן: אני אומר: זו משימה לאומית.

דסטה גדי יברקן: לא צריך להיות שאישה תתלונן במשטרה כדי שנטפל בבעיה.

דסטה גדי יברקן: אנחנו צריכים להשקיע במניעה, בחינוך ובכלל בכל השיח הזה בתוך החברה הישראלית, כי הנושא הזה, לדעתי, אסור לו להתגלגל הלאה.

דסטה גדי יברקן: ככל שזה יתגלגל, זה כמו כדור שלג שיהרוס את החברה שלנו, ואסור לנו לתת לזה יד.

קרן ברק: חבר הכנסת עודד פורר, נמשיך בשאילתה שלך – שאילתה דחופה מס' 30, בנושא מסירת מידע למרכז המחקר והמידע של הכנסת.

קרן ברק: תודה.

עודד פורר: תודה, גברתי.

עודד פורר: אדוני סגן השר, מרכז המחקר והמידע בכנסת הוא כלי עבודה חיוני עבורי כיושב-ראש ועדה.

עודד פורר: בקשות מידע שנשלחו למשרדכם לאחרונה בנושאים הקשורים לתחומי העיסוק של הוועדה קיבלו מענה חלקי ביותר או שלא נענו כלל, וזאת בניגוד לסעיף 64 לחוק הכנסת.

עודד פורר: רצוני לשאול: מדוע משרדך אינו מקיים את הוראות החוק?

דסטה גדי יברקן: חבר הכנסת עודד פורר, חברי, תודה על השאילתה.

דסטה גדי יברקן: מה שחשוב לי לציין בנושא הזה הוא שהמענה החלקי המדובר ניתן בתקופת ממשלת המעבר, בטרם הוקמה הממשלה השלושים-וחמש.

דסטה גדי יברקן: המשרד לביטחון הפנים פעל ופועל בימים אלו על מנת להשלימו בהקדם האפשרי, ויצוין כי חלקו כבר הועבר אליכם.

דסטה גדי יברקן: מתוך הכרתנו בחשיבות עבודתו של מרכז המידע והמחקר של הכנסת ככלי חיוני, ועל מנת להימנע מהישנות הטענות העולות בשאילתה, המשרד לביטחון הפנים מוודא כי הנתונים המועברים עונים באופן מלא ככל הניתן על הבקשה שהועברה, ובהתאם להוראות החוק.

דסטה גדי יברקן: הנושא הזה, בוודאי כל מה שדיברנו עליו – בשנה החולפת לא הייתה ממשלה.

דסטה גדי יברקן: אני מקווה שהממשלה הזאת תחזיק יותר זמן, אלא אם כן תחליט להצטרף אליה, אדוני.

עודד פורר: – – –

דסטה גדי יברקן: רוצה להצטרף אליה?

קרן ברק: אתה – שאלה נוספת לסגן השר.

עודד פורר: אדוני סגן השר, ממשלה של 36 שרים ואני לא יודע עוד כמה סגני שרים היא בוודאי לא ממשלה שיכולה לטפל במשבר, לא ראויה לטפל במשבר, ואין לי שום כוונה לקחת חלק בניתוק הפוליטי ובסיאוב הזה.

עודד פורר: אבל לעניין השאילתה שהגשתי, העובדה שלא הייתה ממשלה – הייתה ממשלת מעבר, וכפי שהיא מוסמכת לעשות הרבה מאוד דברים, היא מוסמכת גם לענות על שאילתות שמופנות אליה על ידי הממ"מ.

עודד פורר: צריך להבין שהאבסורד הוא, אדוני סגן השר – ואני מבקש שתיקח את זה את לתשומת ליבך – אם אתם אומרים שמהיום אתם מתחילים דף חדש בנושא המענה על פניות מרכז המחקר והמידע בנושאים שמעבירה לכם הוועדה לקידום מעמד האישה ושוויון מגדרי, אז אתה יודע, ימים יגידו.

עודד פורר: אני אשמח לקבל מענים.

עודד פורר: האבסורד הוא שלמענים על שאילתות כמעט זהות לחלוטין שמוגשות על ידי גורמים מחוץ לכנסת, שאתם מחויבים למשל מכוח חוק חופש המידע, נענות על ידי הגורמים הרלוונטיים, אם זה שב"ס ואם זה משטרה.

עודד פורר: מה שמרכז המחקר והמידע עושה דרך לשכת השר, בצינורות הרשמיים, ממתין לחתימת השר.

עודד פורר: אף שאנחנו יודעים שכבר יש תשובות מהגורמים המקצועיים, נראה כאילו מישהו מעכב את המידע מלהגיע לכנסת.

עודד פורר: אז אני חושב שגם – אני שמח שבע

עודד פורר: קבות הגשת השאילתה, מהר מהר פתאום הועברו תשובות על ידי המשרד, תשובות שנחו הרבה מאוד זמן על שולחנו של השר לביטחון פנים.

עודד פורר: אני מקווה שמהיום והלאה בקשות מרכז המחקר והמידע של הכנסת ייענו במהרה.

עודד פורר: צריך להבין שהבקשות האלה, מטרתן לטייב לא רק את עבודת הכנסת אלא את עבודת המשרד, ובסוף זה מסייע גם לשר וגם לך, אדוני סגן השר, להגשים את הייעוד שלכם כמי שממונים על ביטחון הפנים במדינת ישראל.

דסטה גדי יברקן: חבר הכנסת פורר, אני חושב שאתה בעצמך ענית על כך – שתשובות על שאלות שהופנו כבר הועברו אליכם.

דסטה גדי יברקן: אנחנו – – –

עודד פורר: זה נכון, אבל פתאום הפקק נפתח.

עודד פורר: לפתע הפקק נפתח, עם הגשת השאילתה.

עודד פורר: טוב שכך.

קרן ברק: לפעמים אלה כלים פרלמנטריים חשובים.

קרן ברק: בשביל זה אנחנו כאן.

דסטה גדי יברקן: חבר הכנסת פורר – – –

עודד פורר: התחושה שלי היא שלא ניתן – – – שאילתה דחופה במליאה – – – ממ"מ.

דסטה גדי יברקן: חבר הכנסת פורר, אנחנו נכנסנו למשרד לפני חודשיים, ואתה לא יכול להגיד לי שאנחנו היינו שם שנה.

דסטה גדי יברקן: שנה הייתה ממשלת מעבר, וכל העיכובים היו לא רק במשרד שלנו אלא בכל המשרדים, והנושא הזה ברור.

קריאה: לא, לא.

דסטה גדי יברקן: לעניין הממשלה הגדולה, יכולת למנוע את זה בכנסת העשרים-ואחת, אבל בחרתם לעשות את הפוליטיקה שלכם ודרדרתם את המדינה לשלוש מערכות בחירות.

דסטה גדי יברקן: לשון המאזניים של הפוליטיקה הישראלית הפכה לפחות רלוונטית.

עודד פורר: – – –

דסטה גדי יברקן: ואתה עוד מנסה להטיף לנו על הממשלה הגדולה, כשאתה יכולת למנוע את הקמת הממשלה – – – איזו עזות מצח, באמת.

עודד פורר: זאת אומרת, אני מבין שאנחנו אשמים בהקמת 36 משרדים, משרדים לא נחוצים, ובחוסר היכולת של הממשלה לעבוד.

קרן ברק: זו כבר לא שאילתה.

עודד פורר: באמת.

עודד פורר: אדוני סגן השר, תיקחו אחריות.

קרן ברק: חבר הכנסת פורר, זו כבר לא שאילתה – – – נגמר.

עודד פורר: החלטתם להיות חלק מממשלה מנופחת, מנותקת ומסואבת, אז תפסיקו להטיל את האחריות על אחרים.

עודד פורר: אתם הקמתם את הממשלה הזאת.

דסטה גדי יברקן: – – –

עודד פורר: הייתם יכולים להיענות לחמשת התנאים שהגשנו לכם.

עודד פורר: אגב, אף אחד מהם לא – – –

קרן ברק: חבר הכנסת פורר, תחזור למקומך.

קרן ברק: תדבר ממקומך, לא מהמיקרופון.

דסטה גדי יברקן: אם יש פה מישהו שאחראי לזה שיש ממשלה גדולה ושלוש מערכות בחירות זה ישראל ביתנו.

עודד פורר: מה שאומר – –

דסטה גדי יברקן: אז לפחות – – –

עודד פורר: – – שאתה בתור סגן שר לא אחראי לכלום, שום דבר, חוץ מלהעלות את המשכורת של ראש הממשלה החליפי – –

דסטה גדי יברקן: לפחות קח אחריות על הדבר.

עודד פורר: – – ולתת לו את תנאי המיסוי המיטיבים עשר שנים אחורה.

דסטה גדי יברקן: תודה.

עודד פורר: לזה אתם כן אחראים.

דסטה גדי יברקן: לא זוכר שהייתה ממשלה בעשר השנים האחרונות שליברמן לא היה בה.

דסטה גדי יברקן: מה קרה?

עודד פורר: אז כדאי שתבדוק את עצמך טוב טוב גם לגבי הנתונים.

עודד פורר: מה לעשות?

קרן ברק: בואו נעבור הלאה.

קרן ברק: שאלה נוספת – לחבר הכנסת מנסור עבאס.

קרן ברק: תישאר פה, יש לך עוד שתי שאלות.

קרן ברק: אחריו – חבר הכנסת בועז טופורובסקי.

מנסור עבאס: תודה לחבר הכנסת עודד פורר על שהעלה את הנושא.

מנסור עבאס: גם אני כיושב-ראש ועדה נתקלתי בבעיה הזאת, ואכן, מהממ"מ התלוננו שלא קיבלו נתונים שביקשו.

מנסור עבאס: אני יודע שאחד הנתונים על פשיעה ואלימות בחברה הערבית נמצא על שולחנו של השר, והוא עדיין לא אישר את העברת המידע.

מנסור עבאס: אבל יש עוד נדבך בנושא הזה.

מנסור עבאס: בסטטיסטיקה שאנחנו מקבלים מפרטים על יהודים ולא יהודים.

מנסור עבאס: כידוע לך, אדוני סגן השר, לא יהודים זה קבוצה לא מוגדרת.

מנסור עבאס: הסטטיסטיקה מאוד חשובה כדי ללמוד על הנושא, כדי לנתח את הסיבות ואת האזורים שיש בהם תופעה מסוימת זו או אחרת ברמת יישוב, ברמת דת, ברמת עדה וגם ברמה מגדרית, ולכן חשוב לנו לקבל גם את הנתונים האלה.

מנסור עבאס: התשובה שקיבלנו מהמשטרה היא שהם לא רוצים לתייג חברה מסוימת בנושא של פשיעה.

קרן ברק: והשאלה?

מנסור עבאס: אנחנו מוותרים על התיוג הזה.

מנסור עבאס: אנחנו מבקשים לקבל נתונים מלאים ברמת פירוט של מגדר, לאום, דת וגם אזור גיאוגרפי.

מנסור עבאס: תודה.

דסטה גדי יברקן: תודה רבה.

דסטה גדי יברקן: אני אשמח – – –

מנסור עבאס: – – – שיתוף פעולה יחד עם הוועדה, אדוני סגן השר.

מנסור עבאס: אנחנו כן נפגשים וניפגש בנושא הזה.

דסטה גדי יברקן: בשמחה רבה.

דסטה גדי יברקן: זו חובה הציבורית שעלינו לעשות למען כלל אזרחי מדינת ישראל.

דסטה גדי יברקן: כל מי שבמדינה הזאת הוא שותף מלא, גם כשיש צרות כאלה.

דסטה גדי יברקן: לבטח האלימות היא לא רק במגזר הערבי או במגזר היהודי או החרדי.

דסטה גדי יברקן: בכלל, כל המגזרים-מגזרים הזה – אני לא יודע, אני לא אוהב את ההגדרות האלה.

דסטה גדי יברקן: יחד עם זאת, לגבי הנתונים שאתה מבקש, אנחנו נעביר.

דסטה גדי יברקן: כל שאלה שתשאל אותנו – נעביר לכם נתונים.

דסטה גדי יברקן: אדרבה, הפוך, אנחנו נשמח מאוד לשיתוף פעולה.

דסטה גדי יברקן: הנושא הזה של האלימות במגזר הערבי הוא בעדיפות עליונה אצלי באופן אישי, ואני גם אחראי לו, וכך גם השר.

דסטה גדי יברקן: אני כבר מתכוון לעשות סיורים עם ראשי הרשויות, להגיע לכל המנהיגים עם הציבור ועם חברי הכנסת.

דסטה גדי יברקן: הנושא הזה הוא נושא לאומי ממדרגה ראשונה, ויפה שעה אחת קודם לטפל בו.

דסטה גדי יברקן: כל שיתוף פעולה שתבקשו ואנחנו נבקש – זו משימה של כולנו יחד, ונעשה אותה.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: שאלה נוספת – לחבר הכנסת בועז טופורובסקי.

בועז טופורובסקי: אדוני סגן השר, קודם כול אני רוצה לתמוך בשאילתה, כי גם אני ביקשתי כל מיני מחקרים מהממ"מ, ובאופן קונסיסטנטי הם לא מקבלים מידע מהמשרד שאתה ממונה עליו, אתה או השר.

קרן ברק: אני רוצה להעיר: גם אני.

בועז טופורובסקי: דבר נוסף, לא רק זה, גם במסגרת עבודתי הפרלמנטרית – למשל, אני מנסה מאז שנבחרתי כבר לפני יותר משנה ומשהו בכנסת התשע-עשרה, העשרים-ואחת – –

דסטה גדי יברקן: אתה ותיק.

דסטה גדי יברקן: אתה כבר הספקת לספור.

בועז טופורובסקי: כן.

בועז טופורובסקי: – – להיפגש עם ראש אגף התנועה.

בועז טופורובסקי: במשטרה אומרים לי: אנחנו צריכים אישור של המשרד של השר, ועד עכשיו אני לא מקבל אישור.

בועז טופורובסקי: אני מקבל רק: כן, עוד מעט, עוד מעט, עוד מעט, וזה קריטי לעבודתי הפרלמנטרית.

בועז טופורובסקי: אני אשמח מאוד שישתנה הנוהל.

בועז טופורובסקי: הרי לא יכול להיות שמונעים מאיתנו לעבוד.

דסטה גדי יברקן: קודם כול, לגבי הנוהל, זה לא נוהל שהשר קבע.

דסטה גדי יברקן: זה נוהל בכל המשרדים היום.

דסטה גדי יברקן: אם כל אזרח ירצה להיפגש עם ראש אגף, ראש האגף לא יעשה את עבודתו אלא יהיה עסוק רק בפגישות.

בועז טופורובסקי: אבל אנחנו חברי הכנסת.

דסטה גדי יברקן: כן, פגישה עם חבר כנסת – על אחת כמה וכמה שזו חובתו וזכותו להיפגש עם פקיד כזה או אחר.

דסטה גדי יברקן: אנחנו נבדוק את זה, מה הסיבה שזה לא אושר.

דסטה גדי יברקן: זה ברור לכולנו – הבחירות.

דסטה גדי יברקן: גם אני כחבר כנסת ניסיתי להיפגש עם ראש מח"ש עוד כשהייתי פה כדי להציע חוק, ואמרו לי: אדוני, אנחנו בזמן – – –

בועז טופורובסקי: נכון, אבל אני מניח שאתה נבחרת בשביל לשנות דברים שהיו רעים, לתקן עוולות.

דסטה גדי יברקן: אני מבין, אני מסכים, וכל מה שבשינוי – אנחנו נעשה את זה ביחד, ואני אשמח לברר גם את הסוגיה הזאת שהעלית.

דסטה גדי יברקן: תקבל ממני תשובה ובשמחה רבה.

בועז טופורובסקי: תודה.

קרן ברק: תודה רבה לסגן השר גדי יברקן.

קרן ברק: תודה רבה על שיתוף הפעולה.

דסטה גדי יברקן: יש שאלות שרצית לשאול?

קרן ברק: מה?

קרן ברק: לא.

דסטה גדי יברקן: גם לך יש איזו שאילתה?

קרן ברק: מרכז המידע זה חשוב מאוד – להעביר את הנתונים.

קרן ברק: רק לכם יש את הנתונים.

קרן ברק: רק לכם יש.

קרן ברק: אין עוד מישהו שיכול להעביר.

דסטה גדי יברקן: אגב, מרכז המידע הוא כלי חיוני לכל חבר הכנסת לעשות את עבודתו, וכל שאלה שמרכז המידע מגיש, לא רק למשרד לביטחון פנים אלא לכל משרד ממשלתי, אני חושב שחשוב – – –

קרן ברק: אבל הבעיה היא במשרד לביטחון פנים.

קרן ברק: אתה צודק, השאר מעבירים – –

דסטה גדי יברקן: אנחנו נעביר את זה.

דסטה גדי יברקן: אמרנו שהייתה פה בעיה.

קרן ברק: – – ביטחון הפנים – לא.

דסטה גדי יברקן: הבעיה ברובה טופלה.

דסטה גדי יברקן: כל השאר יטופל, וכל שאלה שחבר כנסת או איש ציבור יבקש – יקבל מאיתנו מהר ככל הניתן את תשובתנו.

דסטה גדי יברקן: תודה רבה, גברתי.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: השר במשרד הביטחון, השר מיכאל ביטון, ישיב על שאילתה דחופה מס' 32, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג, בנושא: הפרדה גזענית במלונות הקורונה.

קרן ברק: ישאל שאלה נוספת מהצד חבר הכנסת אחמד טיבי.

קרן ברק: בבקשה, גברתי.

תמר זנדברג: תודה, גברתי היושבת-ראש.

תמר זנדברג: אדוני השר, בשבוע שעבר פורסם כי במלונות הקורונה בירושלים הנהיגו הפרדה גזעית, כך שחולים יהודים הולנו במלון אחד וחולים ערבים וחסרי מעמד – במלון אחר.

תמר זנדברג: ברצוני לשאול: 1.

תמר זנדברג: האם הדבר הנכון?

תמר זנדברג: 2.

תמר זנדברג: אם כן – מדוע?

תמר זנדברג: מה ייעשה למניעת הישנות מהלכים גזעניים בהוראת הבאות שבדרך?

תמר זנדברג: תודה.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: גברתי סגנית יושבת-ראש הכנסת, חברת הכנסת תמר זנדברג, מגישת השאילתה, חברי כנסת נכבדים, בטרם אתייחס לגופם של דברים – ואני מבטיח לך התייחסות מפורטת ויסודית – אני חושב שזה המקום להסיר את הכובע בפני חיילי צה"ל ואנשי משרד הביטחון שלקחו על עצמם משימות אזרחיות מדהימות, והם מטפלים בסוגיות שבכלל לא מובן שזה תפקידם – כולל הפרק הסופי שנפרט עליו, עניין המלונות.

מיכאל ביטון: זו משימה אזרחית נטו; ביצוע מעולה של אנשי משרד הביטחון ופיקוד העורף.

מיכאל ביטון: אבל כדי לקבל מבט כללי על העשייה של אנשי משרד הביטחון – שלום, סגן שר הבריאות – אני רוצה לסקור בפניכם כמה נקודות, כי לצערי לא יודעים מספיק מה אנשים עושים בחודשים האחרונים, באופן דרמטי, למען המאבק בקורונה: קודם כול – פרק שלם ומסווג של פיתוח יכולות רפואיות עד לתוצאה של מענים לסוגיית הקורונה; דבר שני – להכין את מערך מכונות ההנשמה: גם תיקון, גם השמשה, גם רכש מהיר; דבר שלישי – יצירת מאגר חמצן ושימוש בחמצן שמשרד הביטחון מוביל; מתן מענה לפער בציוד רפואי; צוות רסקיו שלנו – צוות דאטה – עבד ופיתח, כולל אמ"ן, את כל מאגרי המידע.

מיכאל ביטון: אנחנו מעמידים עכשיו בכל רשות מקומית, מתוך 257 רשויות, מערכת שליטה ובקרה של משרד הביטחון ופיקוד העורף.

מיכאל ביטון: חברת הכנסת זנדברג, 100 רשויות קיבלו תוכנה שבה מפת היישוב, כל אחד איפה הוא נמצא, מה מצבו, מהו שיעור ההדבקה ביישוב – כל ראש עירייה, כל צוות חירום מקומי.

מיכאל ביטון: 100 רשויות כבר קיבלו, ותוך שבועיים כל הרשויות בישראל – ביוזמת משרד הביטחון ופיקוד העורף יהיה מכשיר בקרה ושליטה וניהול המשבר בקהילה.

מיכאל ביטון: זה דבר שהובלנו.

מיכאל ביטון: צוות בדיקות; צוות ניטור מדדים מרחוק; צוות מענה לעורף; רכש עצום של מכשירי הנשמה ושל ציוד הגנה במיליונים.

מיכאל ביטון: כל מספר כזה שאני אומר זה רכישות של מיליונים: חלוקים, מסכות, מגיני מסך פלסטיים, מטושים, מבחנות.

מיכאל ביטון: כל זה בוצע ברכש מהיר של משרד הביטחון.

מיכאל ביטון: רכש פרטים עבור צה"ל ופיקוד העורף; התקשרות עם בתי מלון ואכסניות; מעבדות בדיקה – שינוע של בדיקות, עזרה למד"א, כולל כוח אדם, כולל רכבים של משרד הביטחון; חלוקת מנות מזון, כ-40,000 מנות מזון על בסיס יום-יומי – עובדי משרד הביטחון; הסבת חניון תת-קרקעי בבית חולים בילינסון לחולי קורונה; מתחם חולים קלים שהקמנו; סיוע לבית חולים רמב"ם – מיגון הצוות, חדר אוכל; שיפוץ והתאמת בית חולים 10 לחיילי צה"ל; כל הניהול של היתרי הגבלה – אנחנו מאשרים מי חריג, מי יוצא מיישוב בסגר; זה מגיע אלינו, זה החלק שלנו.

מיכאל ביטון: פיקוד העורף עושה עבודה מדהימה.

מיכאל ביטון: ראיתם את זה, מי שפגש אותם ברחובות, חבר הכנסת אייכלר, באיזה לב חפץ, באיזה כבוד הדדי התקבלו בקהילות חרדיות ובעבודה משותפת.

מיכאל ביטון: גם אלופים בצה"ל הקדישו עצמם חודשים לקהילות.

מיכאל ביטון: אחוות ישראל – –

ישראל אייכלר: ישבתי איתם השבוע, שמעתי איך עבדו כל הלילה ועבדו על העניין הזה – – –

מיכאל ביטון: – – ערבות הדדית, לא מבדילים בין אדם לאדם, שזה עיקר עניינה של הפנייה, ואני תכף מגיע אליה.

מיכאל ביטון: פיקוד העורף סייע לבתי חולים, לקח את המוסדות הסיעודיים ועשה תהליך של הגנה ושל מניעת שרשרת ההדבקה שם, יחד עם משרד הבריאות.

מיכאל ביטון: כל צורך שמשרד הבריאות ביקש, במשרד הביטחון ביצענו.

מיכאל ביטון: אתמול שר הבריאות היה איתנו בפיקוד העורף וקבענו לשדרג את העבודה ביחד.

מיכאל ביטון: הסברה לחברה הישראלית – יש לנו מרכז הסברה עם מאות טלפנים של פיקוד העורף לכל שאלה, מסונכרן עם משרד הבריאות, מסונכרן עם הרשויות.

מיכאל ביטון: כל פנייה של אזרח שלא קיבל מענה, הוא פונה אלינו, ואנחנו מפנים לרשויות, למשרד הבריאות.

מיכאל ביטון: חברת הכנסת זנדברג, עשינו משל"ט קדמי בדרום תל אביב עם עיריית תל אביב, ביוזמתנו, כי ראינו שהעובדים הזרים לא מטופלים כראוי, לא מאובחנים, לא מלווים, לא מודרכים.

מיכאל ביטון: לקחנו עובדים דוברי אריתריאית וסודנית, שידעו להסביר.

מיכאל ביטון: בנינו שם מערך מיידי של שליטה ובקרה בלב דרום תל אביב ביוזמת משרד הביטחון.

מיכאל ביטון: יש לנו עוד המלצות להמשך, ואת זה נעשה בפעם אחרת.

מיכאל ביטון: בעניין המלוניות, משרד הביטחון חתם על הסכמים עם 16 בתי מלון לבידוד וטיפול בחולים מחלימים.

מיכאל ביטון: רק ביממה האחרונה הוספנו שניים-שלושה בתי מלון.

מיכאל ביטון: כל בית מלון כזה זה הסכם של 7 מיליון שקל כי אתה סוגר אותו לחודש.

מיכאל ביטון: הוא מאבד הכנסה, ואתה מלאים אותו.

מיכאל ביטון: אנחנו עכשיו משקיעים שם מאות מיליונים.

מיכאל ביטון: האוצר מגבה אותנו, והאגף להתגוננות שלנו מבצע את זה על בסיס יום-יומי.

מיכאל ביטון: ברגע הזה שאני מדבר איתכם אנחנו מטפלים ב-2,700 אנשים בבתי המלון, לפי פירוט של 16 בתי מלון.

ג'אבר עסאקלה: אתמול בוועדת הקורונה אמרו שיש לכם 1,200 מקומות בלבד.

מיכאל ביטון: יש לנו הרבה יותר מקומות.

מיכאל ביטון: הוספנו רק ב-24 השעות הללו שלושה בתי מלון.

מיכאל ביטון: אנחנו מגדילים את התפוקה.

מיכאל ביטון: לשאלתך, חבר הכנסת, התפוסה היא כרגע 50%.

מיכאל ביטון: אנחנו צופים את הנולד ויוצרים עתודות, וכל אדם שההגדרה חלה עליו, שמסיבות שונות אינו יכול להיות בבית בבידוד והוא מהווה סיכון, או שהתנאים לא ראויים, או שהוא מבקש ממש לצאת מהבית מסיבות מיוחדות – אנחנו מוציאים.

מיכאל ביטון: הכול בהסכמה.

מיכאל ביטון: זה חשוב לדעת, חברת הכנסת זנדברג – אנחנו לא כופים על אף אדם, רק על פי רצונו.

מיכאל ביטון: כדי להיות מדויק, אני רוצה להקריא לך את התשובה הספציפית לדברים שלך.

מיכאל ביטון: מחודש דצמבר 2019 מספר מקרי התחלואה מנגיף הקורונה נמצאת במגמת עלייה בכמה מוקדים ברחבי העולם, ובהם מדינת ישראל.

מיכאל ביטון: כחלק מהצעדים הוחלט על הפעלת מלונות קורונה, ופונו אליהם אזרחים שאובחנו כחולים בנגיף.

מיכאל ביטון: המטרה – לסייע בקטיעת שרשרת ההדבקה בקהילה.

מיכאל ביטון: הפעלת המלונות נעשית על ידי פיקוד העורף, אשר פועל בשיתוף פעולה מלא עם משרד הבריאות ועם הנהלת בתי המלון על בסיס מדיניות קבינט הקורונה שהקמנו, ותוך הכוונה מקצועית של כל הגופים וקופות החולים.

מיכאל ביטון: נכון להיום פועלים 16 מלונות.

מיכאל ביטון: פה כתוב לי עשרה, אבל כבר הוספנו שישה מאז.

תמר זנדברג: מתי כתבו את זה?

מיכאל ביטון: לפני יומיים.

תמר זנדברג: לפני יומיים ונוספו שישה?

מיכאל ביטון: כן, הוספנו בתי מלון.

מיכאל ביטון: אנחנו עובדים, ממש – אבל מה שחשוב לי שתביני, חברת הכנסת זנדברג, שזו לא משימה רשמית שלנו.

מיכאל ביטון: אנחנו חיילים של המשבר.

מיכאל ביטון: משרד הבריאות אומר: תעשו, ואנחנו עושים.

מיכאל ביטון: מאות מיליונים.

מיכאל ביטון: לא מתווכחים.

תמר זנדברג: כל הכבוד, אבל לא בהפרדה גזעית.

מיכאל ביטון: ודאי.

מיכאל ביטון: שימי לב שאין הפרדה גזעית, ואני מגיע לזה.

מיכאל ביטון: כמו כן, כיום פועלים שני מלונות בידוד עבור החוזרים שאין באפשרותם יכולת לקיים בידוד בביתם.

מיכאל ביטון: במלונות הקורונה שוהים משפחות ואורחים מקבוצות אוכלוסייה שונות ומגוונות.

מיכאל ביטון: אכלוס המלונות נעשה על פי שיקול דעת מקצועי-רפואי ובהתאם לצרכים ייחודיים של אוכלוסיות שונות.

מיכאל ביטון: למשל, לאוכלוסייה החרדית נדרשת התאמה ייחודית של המלון לתנאי כשרות.

מיכאל ביטון: אחד הדברים היחידים שעשינו הבדלה בין אוכלוסיות זו רמת הכשרות של בית המלון, כדי שחרדי ירגיש בבית ויבוא לבית מלון גלאט-כשר מהדרין.

מיכאל ביטון: בעבור אוכלוסיית החיילים שאינם מטופלים על ידי קופות החולים – הם נופלים בין הכיסאות כי הם בצה"ל, החיילים – אין לצה"ל פתרון בידודי, אז אנחנו לוקחים אותם למלון ייחודי רק לחיילים.

מיכאל ביטון: נדרש לרכזם ככל הניתן יחד, כי הצבא פועל בקפסולות, הוא מבודד את עצמו מפני הדבקה, ובסך הכול הצבא מנהל את עניין ההדבקה אצלו בבית בצורה סבירה, בנתונים.

מיכאל ביטון: אני רוצה להדגיש כי הטיפול על ידי פיקוד העורף בנושא המלונות נעשה באופן מקצועי וענייני גם תחת תנאי לחץ, במטרה לאפשר בידוד והחלמה מיטביים.

מיכאל ביטון: אין ולא תהיה אפליה בביצוע משימות פיקוד העורף על בסיס גזעני או אחר.

מיכאל ביטון: לא תהיה אפליה ואין כזאת.

מיכאל ביטון: אשר לפרסום שהוזכר בשאילתה בנוגע למעבר האורחים ממלון גולד למלון שערי ירושלים, במלון גולד שהו אוכלוסיות מגוונות, לרבות חיילים, עובדים זרים וחסרי מעמד קבע במדינה, ערבים ויהודים באותו מלון.

מיכאל ביטון: המלון הגיע לתפוסה מלאה.

מיכאל ביטון: בעקבות המשך העלייה במספר החולים הוחלט על פתיחת מלון חדש – שערי ירושלים – במטרה לאפשר לחולים נוספים מאוכלוסיית העובדים הזרים להתפנות – כי הקמנו את המשל"ט, אז הצלחנו לאתר יותר, הצלחנו לתקשר יותר; המשל"ט היא פעולה בקרב דרום תל אביב, פעולה של שבועיים, אז אנחנו פתאום יכולים בכלל לטפל בעובדים זרים – מוצאים ומתקשרים ועושים.

מיכאל ביטון: מתוך מטרה לאפשר לחולים נוספים מאוכלוסיות העובדים הזרים להתפנות בהתאם לבקשתם האישית למלון גולד, ששם שהו חבריהם, הוחלט לפנות מקום במלון זה על ידי העברת אוכלוסיות החיילים ואוכלוסיות נוספות שהביעו את הסכמתן.

מיכאל ביטון: עובדים זרים ביקשו להיות עם החברים שלהם, ואנחנו כיבדנו את הבקשה.

מיכאל ביטון: מראש, המלון הזה, היו בו ערבים, יהודים, חרדים, עובדים זרים וחיילים – באותו מלון.

מיכאל ביטון: זה המצב האופטימלי – כולם ביחד.

מיכאל ביטון: יובהר כי כל האורחים אשר ביקשו לעבור למלון החדש נענו בחיוב, כשם שהיו אורחים שהעדיפו להישאר במלון גולד, וגם הם נענו בחיוב.

מיכאל ביטון: על כן, כל טענה על הפרדה בין סוגי האוכלוסייה איננה נכונה.

מיכאל ביטון: לסיכום, אציין כי אנשי פיקוד העורף הפועלים במלונות הקורונה עושים כל שביכולתם על מנת לסייע לשוהים במלונות.

מיכאל ביטון: פנה אלי בפנייה רשמית חבר הכנסת אייכלר ואמר: בסדר, שמתם אותם, נתתם להם אוכל וקורת גג וטיפול רפואי, אבל לפעמים הם צריכים גם סעד נפשי ומישהו שיקשיב להם.

מיכאל ביטון: אז אנחנו עושים עבודה עכשיו, ואני קורא גם למשרד הרווחה לסייע – כי עוד פעם, זו משימה שלקחנו על עצמנו לא לפי הדין אלא לפי הצדק והמוסר – ולהעמיד שם עובדים סוציאליים.

מיכאל ביטון: אנחנו נביא לשם חיילים באוריינטציה של מש"קיות ת"ש, של אנשים שלנו שמבינים סוגיות אנושיות.

מיכאל ביטון: בכל מקום כזה יש מנהל מוקד, ואליו נצמיד חייל או שניים שיהיה רגיש, שידבר עם האנשים.

מיכאל ביטון: עובדי פיקוד העורף ואנשי פיקוד העורף עושים כל שביכולתם לסייע לשוהים במלונות ולהעניק להם את התנאים הטובים ביותר לשהייה, במגבלות האמצעים והמשאבים העומדים לרשות הפיקוד.

מיכאל ביטון: משהו ששר הביטחון אמר אתמול לשר הבריאות בביקור בפיקוד העורף: אנחנו קודם אומרים לך "כן", אחרי זה הולכים לחפש את הכסף ואחרי זה בודקים איך מיישמים הכי מהר.

מיכאל ביטון: ועוד דבר אחד, חברת הכנסת תמר זנדברג – כל אירוע כזה שאת מזהה כאפליה על בסיס גזעי, נא להביא אותו אליי, אישית, לטיפולי.

מיכאל ביטון: עשיתי חקירה, ואם הייתי רואה שהיה דבר כזה, הייתי אומר לך בכנות שהיה וטיפלנו.

מיכאל ביטון: אבל דעי לך שלא רק שהעובדים הזרים לא הופלו, הם קיבלו עדיפות וקיבלו מרכז שליטה מיוחד בעבורם.

מיכאל ביטון: הייתה מציאות אמיתית ויפה של מדינת ישראל שבאותו מלון היו כולם – יהודים וערבים, חרדים וחילונים, ואני מוסיף מסורתיים, עובדים זרים וחיילים, כולם באותו מלון.

מיכאל ביטון: זאת האמת.

מיכאל ביטון: אז יכול להיות שקיבלת איזה מסר, כי כן הייתה בקשה של עובדים זרים מסוימים לבוא להיות עם החברים שלהם.

מיכאל ביטון: עד כאן.

קרן ברק: שאלה נוספת לחברת הכנסת זנדברג.

תמר זנדברג: אדוני השר, אני מאוד מודה לך עת התשובה, שאני מזהה בה כוונה כנה ואמיתית שלא יקרו דברים כאלה.

תמר זנדברג: אני רוצה להעיר את תשומת ליבך גם באותה כתבה שהתייחסת – ואני בטוחה, באמת, אני רואה את הכנות של דבריך, אבל גם מהתשובה שלך וגם מהכתבה שפורסמה עולה מצב שבו הרבה פעמים הרצון הזה, המוצדק, להיענות לבקשות ולצורכי האוכלוסייה לפעמים – אז אם אנשים רוצים להיות עם חברים שלהם או עם קרובי משפחה שלהם – ואמרת שזה וולונטרי – אז אנחנו כמובן רוצים לעודד את זה, אבל צריך לשים לב שהרבה פעמים, כביכול הרצון הזה – וראינו מה קרה עם הסיפור שהיה במחלקות יולדות.

תמר זנדברג: אנשים רוצים, וגם בכתבה הייתה תשובה מפיקוד העורף שאנשים רוצים להיות עם אנשים כמוהם.

תמר זנדברג: זה הרבה פעמים השער, הפתח, שדרכו נכנסת אותה הפרדה גזעית.

תמר זנדברג: בכתבה עצמה מתואר – – –

קרן ברק: שאלה, תמר.

תמר זנדברג: אני רוצה שהוא יתייחס, פשוט, וזה באמת גם להבא.

מיכאל ביטון: בסדר גמור.

תמר זנדברג: בכתבה עצמה תואר מקרה של ארבעה אנשים – מוסלמי, שני נוצרים ויהודייה.

תמר זנדברג: היהודייה הייתה היחידה שהתקשרו ואמרו לה להתארגן כי היא מתפנה למקום אחר.

תמר זנדברג: כשהיא שאלה את המוקדנית אם המוסלמי יכול לעבור גם הוא, ברקע אמרו: אין אישור.

תמר זנדברג: הסיבה שאני אומרת את זה – יכול להיות שנפלה שגגה; יכול להיות שאני לא יודעת מה, ואני מאמינה לכנות שלך שאתה רוצה למנוע מצבים כאלה.

תמר זנדברג: אני רוצה להפנות את תשומת ליבך שהמצבים האלה, שבהם כביכול אנשים רוצים להיות עם אנשים כמוהם וכו' – יש גבול דק בין המקום הטבעי והמובן של אנשים שרוצים להיות עם חברים או כשרות או דברים כאלה ובין הגלישה במדרון החלקלק להפרדה גזעית, ואת זה אסור בשום פנים ואופן לאפשר ואסור להשלים עם זה, ואני מעמידה לפתחך שזה לא יקרה.

מיכאל ביטון: ראשית, צריך להשגיח ולראות שאנחנו פועלים על פי הערכים שאנחנו מחויבים אליהם.

מיכאל ביטון: חברת הכנסת תמר זנדברג, הינה הדף שלנו.

מיכאל ביטון: הינה, הוא שקוף.

קרן ברק: אסור להראות מסמכים.

מיכאל ביטון: מה אסור?

קרן ברק: אסור, אסור.

קרן ברק: שום עזר טכני.

קריאה: גם בממשלה חליפית?

קרן ברק: אבל אתה יכול אחרי – – –

מיכאל ביטון: אני יכול להגיד לך מה כתוב בדף, מזכירת הכנסת?

מיכאל ביטון: בגלל שקיפות עשיתי את זה, אבל בסדר.

מיכאל ביטון: חברת הכנסת זנדברג, יש לי פה 16 בתי מלון שיש להם רק כותרת אחת: או כללי או כשרות חרדית.

מיכאל ביטון: בתוך מלון של כשרות חרדית יש חילונים – נוח להם, לפי המיקום, כי אנחנו הולכים דרום, צפון, מרכז, הוא אומר: טוב לי פה.

מיכאל ביטון: אתה רוצה להיות בכשרות חרדית?

מיכאל ביטון: בבקשה, תיהנה.

מיכאל ביטון: ההפרדה היחידה שהייתה – כשרות.

מיכאל ביטון: המלונות שלנו מעורבבים – כל הזהויות, כל השייכויות.

מיכאל ביטון: נקפיד על הגישה הזאת.

מיכאל ביטון: זאת הגישה, זאת הרוח שלנו בעת הזאת.

מיכאל ביטון: זו הרוח שהקורונה מחייבת את המדינה הזאת – להיות אכפתי כלפי כל אדם, לא משנה מוצאו וזהותו.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: שאלה נוספת – לחבר הכנסת אחמד טיבי.

קרן ברק: אחריו – חבר הכנסת אייכלר.

אחמד טיבי: רוצה לשתק את הכנסת.

אחמד טיבי: מכובדי היושב-ראש, מכובדי השר, גברתי היושבת-ראש – אגב, זו הצעה לדיון מהיר שהפכה לשאילתה מהירה – מלונות הקורונה הוקמו על מנת לבודד את נשאי הנגיף מיתר האוכלוסייה ובכך למנוע התפרצות.

אחמד טיבי: פורסם שמלון גולד בירושלים הפך מוקד לגזענות וליחס משפיל, כפי שנחשף בכתבה שפורסמה באתר החדשות ynet, כאשר השוהים היהודים הועברו לבית מלון אחר בשם שערי ירושלים בעוד במלון גולד נותרו ערבים וחסרי מעמד בלבד, רובם ממוצא אריתריאי.

אחמד טיבי: אדוני, אתה ענית, אבל גם אני אשמח לשמוע התייחסות.

אחמד טיבי: נוסף לכך אני רוצה לשאול על התנאים.

אחמד טיבי: פורסם בפוסט – קיבלתי פנייה מנג'את והאג'ר זועבי, שתי צעירות, מורות גננות שעובדות ברהט, שנדבקו ונשלחו למלון הרלינגטון באשקלון.

אחמד טיבי: ראיתי את התמונות, את התנאים – מביך, לא אנושי; אי-אפשר להתגורר שם, במיוחד בבידוד.

אחמד טיבי: פניתי גם למשרד הבריאות בעניין זה.

אחמד טיבי: יש לעשות כדי להקל על האנשים שנמצאים בבידוד, ולא לשים אותם בתנאים לא אנושיים, מכובדי השר לעניינים אזרחיים במשרד הביטחון.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת טיבי, לגבי הכתבה הזאת, איפה שמגיע לנו לחטוף נבוטים בראש, אני מקבל את הנבוטים באהבה.

מיכאל ביטון: אם מישהו אומר לי: לא טיפלתם מספיק טוב בנכי צה"ל – אני בא מוועדת העבודה והרווחה – אני עונה לו: אתה צודק.

מיכאל ביטון: אנחנו צריכים לעשות בדק בית, ואנחנו הולכים לעבוד על זה.

מיכאל ביטון: הכתבה הזאת שמה לנו נבוט בראש לא בצדק ולא בהוגנות.

מיכאל ביטון: איך תדע את זה?

מיכאל ביטון: כי המלון הזה התחיל מעורב ומשולב.

מיכאל ביטון: ביום פתיחתו היו בו חיילים, ערבים, יהודים – כולם היו בו.

מיכאל ביטון: הייתה דינמיקה של רצון של אנשים להיות עם החברים שלהם.

מיכאל ביטון: תזכרו את הדבר הזה – אתה לא יכול לקחת מישהו למלון אם זה לא רצונו והוא לא חפץ בכך.

מיכאל ביטון: אתה לא כופה עליו.

מיכאל ביטון: אז אנחנו השתדלנו להשיב לכל הרצונות.

מיכאל ביטון: כשביקשו להיות עם חבריהם ניסינו לפנות מקום עבורם; בקשה הומניטרית – להיות עם החברים.

מיכאל ביטון: התחלנו מעורב ומשולב.

מיכאל ביטון: לגבי התנאים במלון הרלינגטון, כפי שאתה תמיד יודע לעשות, אתה תכתוב לי בווטסאפ ואני אבדוק ואשיבך באופן אישי.

קרן ברק: חבר הכנסת אייכלר.

ישראל אייכלר: כבוד היושבת-ראש, כבוד השר, ברוך אומר ועושה.

ישראל אייכלר: אני פניתי רק לפני שבוע לכבוד השר על תופעה במלוניות שאין עם מי לדבר, וזה טבעי.

ישראל אייכלר: אמרתי: בוא נעשה איש פניות ציבור, שישמע גם את הדברים הקטנים שאנשים צריכים, לשמוע אותם.

ישראל אייכלר: ועכשיו שמענו פה בשורה מפי השר, וכבר שמעתי ממנו קודם על העניין, שזה בוצע.

ישראל אייכלר: ישבתי גם עם אנשי פיקוד העורף באשדוד ועם אנשי הרשות לחירום לאומי – אני מכיר אותם מוועדת המשנה של ועדת החוץ והביטחון, שישבתי בה במשך שנים, והתכוננו לכל מיני מצבים; אף אחד לא חשב על קורונה.

ישראל אייכלר: אז קודם כול יישר כוח, שבאמת יהיה בכל מלונית אדם שכל אחד יוכל לגשת ולהגיד: יש לי בעיה, ולפתור אותה.

ישראל אייכלר: אבל, אדוני היושב-ראש, אני רוצה לדבר על משהו הרבה יותר יסודי.

ישראל אייכלר: סגר על אזרחים חפים מקורונה זאת ענישה סביבתית, ענישה קבוצתית.

ישראל אייכלר: דברים כאלה, סגר, עושים רק למניעת טרור.

ישראל אייכלר: חולי קורונה אינם טרוריסטים.

ישראל אייכלר: צריך להוציא אותם למלוניות, ואשריכם שאתם מקימים את המלוניות – טוב מאוחר מאף פעם לא – אבל לא זאת הדרך.

ישראל אייכלר: להוציא אנשים למלוניות.

ישראל אייכלר: סגרתם היום את בית"ר.

ישראל אייכלר: בית"ר היא עיר שבה ראש העיר מתחנן שיוציאו אנשים למלוניות, אנשים מוכנים, אז עשו איזה קריטריון שיש בו – אם מדברים על אפליה גזענית, זאת אפליה מסוג אחר.

ישראל אייכלר: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, כבוד השר.

קרן ברק: הוא מציג שאלה.

ישראל אייכלר: בעצם הקביעה של משרד הבריאות ש-50% מהמשפחה חייבים להיות חולים זאת אפליה של משפחות ברוכות ילדים, כי אין דומה משפחה שיש להם ילד אחד והוא חולה והאימא חולה והם יוצאים יחד כל המשפחה למשפחה שחצי המשפחה או 40% מהמשפחה חולים – סך הכול 8-7 ילדים זה 40% לפעמים – וכל השאר חייבים לקבל או להידבק מהם כדי שהם יזכו למלונית.

ישראל אייכלר: חייבים להוריד את הרף.

ישראל אייכלר: הובטח לנו שיהיה בזה גמישות, ואני לא רואה גמישות בבית"ר.

ישראל אייכלר: אני מבקש להסיר את כל הסגרים.

ישראל אייכלר: זאת לא שיטה.

ישראל אייכלר: סגירה לא מרפאה.

ישראל אייכלר: להוציא את האנשים – כן, למלוניות – כן, מלוניות לפי בקשת כל אוכלוסייה שהיא תרגיש שם טוב – כן.

ישראל אייכלר: אבל צריך לעשות את זה כמו שעושים עם חולים, ולא כמו שעושים סגר על טרוריסטים.

ישראל אייכלר: תודה.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת אייכלר, תודה רבה.

מיכאל ביטון: באמת, אתה שליח ציבור שעושה את העבודה השקטה, לא רק את העבודה הפורמלית פה אלא בא ומטפל בבעיות אחד על אחד, ועל זה אני מודה לך.

מיכאל ביטון: לגבי הסגר, זאת אולי ההחלטה הכי קשה במדיניות הקורונה.

מיכאל ביטון: החלטה כזאת מכבידה על חופש החיים בקהילות ופוגעת באיכות החיים, והיא החלטה אחרונה.

מיכאל ביטון: עכשיו, אפשר להתווכח מתי נכון לקבל אותה.

מיכאל ביטון: זה בסוף נדון בממשלה ובקבינט, וכלל השרים אמרו כן על ההחלטה.

מיכאל ביטון: אבל עדיין אפשר למזער נזקים.

מיכאל ביטון: כשאתה רואה מקרה מיוחד של לשחרר מסגר, של פגיעה חמורה, יש לנו ועדה מיוחדת שההובלה שלה היא של רח"ל – רשות החירום הלאומית – ושם אנחנו בעלי סמכות להתיר לאדם מסוים ספציפי שנפגע מהסגר להוציא אותו, לשחרר אותו.

מיכאל ביטון: אם אתה מכיר מקרה כזה, בבקשה.

מיכאל ביטון: לגבי אחוז החולים במשפחה – כן, הטיעון שלך נכון ואמיתי, ואני מוסיף מי החולים.

מיכאל ביטון: אם אבא ואימא חולים ותשעה ילדים, ודאי שניקח אותם, כי מי יטפל בילדים?

מיכאל ביטון: אז מה שאני מבקש ממך – כי בסוף מדובר בסיפורים בודדים, שלוש-ארבע משפחות שאתה מכיר שם, נכון?

מיכאל ביטון: אנחנו לא מדברים פה על תופעה של אלפים אלא על מקרים מיוחדים.

ישראל אייכלר: רוב המשפחות ברוכות ילדים.

מיכאל ביטון: ברוך השם, אבל לא רוב המשפחות חולות ולא רוב המשפחות נופלות תחת ההגדרה הזאת.

מיכאל ביטון: יש בטח חמש עד עשר משפחות שזה הקושי.

מיכאל ביטון: אתה תגיש לי את המקרים שאתה מאמין שנכון להוציא, שאימא ואבא חולים או שיש קושי תפקודי פנימי במשפחה, ואנחנו נפעל להגמיש ספציפית בעבורם.

ישראל אייכלר: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

קרן ברק: נעבור לשאילתה הבאה.

קרן ברק: ישיב עליה סגן שר האוצר יצחק כהן – שאילתה דחופה מס' 33, מאת חבר הכנסת בועז טופורובסקי, בנושא: העברה אוטומטית של מענקים.

משה אבוטבול: מדלגים על היציע?

משה אבוטבול: שאני אבין.

משה אבוטבול: אני לא מבין, מדלגים על היציע?

משה אבוטבול: אז אנחנו נתעלם.

קרן ברק: אתה רשום לשאלה נוספת אחרי.

קרן ברק: זו שאילתה של חבר הכנסת טופורובסקי, ומשיב עליה סגן השר, ואז יש מקום לשאלות נוספות, ואז אתה מגיע.

משה אבוטבול: שהוא ישיב – מיכאל, השר מיכאל.

קריאה: הוא רצה – – –

קרן ברק: אבל לא יכולת.

קריאה: היו לפניך, אתה רשום לפה.

משה אבוטבול: טוב – – –

קרן ברק: רצית לקודם, לא לזה?

משה אבוטבול: ודאי.

משה אבוטבול: לא משנה.

קרן ברק: האם על זה אתה מוותר, על סגן שר האוצר?

קרן ברק: רוצה להירשם להבא?

מיכאל ביטון: אין לי בעיה להשיב.

קרן ברק: אז אני יכולה למחוק אותך מסגן שר האוצר?

משה אבוטבול: לא – – –

מיכאל ביטון: אני מוכן להשיב, מזכירת הכנסת.

משה אבוטבול: – – – מי שישמע ישמע.

קרן ברק: זו שאלה.

קרן ברק: זה לא ישמע.

קרן ברק: זה לא נאום.

מיכאל ביטון: אני מוכן להשיב.

קרן ברק: קדימה, חבר הכנסת טופורובסקי.

יצחק כהן: בועז.

בועז טופורובסקי: אדוני סגן השר, למדינה יש את פרטי ההכנסות וחשבונות הבנק של אזרחי המדינה.

בועז טופורובסקי: לרשויות ידוע מה היו ההכנסות של העצמאים והשכירים בשנת 2019 בתקופה המקבילה ומה גודל ההפסד.

בועז טופורובסקי: רצוני לשאול: מדוע במקום הביורוקרטיה המענקים לא מועברים אוטומטית לידי הזכאים לכך ישירות לחשבון הבנק, בלי למלא טפסים?

יצחק כהן: תודה, גברתי היושבת-ראש.

יצחק כהן: חברי בועז טופורובסקי, יש פה הרבה חוסר מידע לציבור.

קרן ברק: בשביל זה אתה פה.

יצחק כהן: פקידי רשות המיסים עובדים לילות כימים כדי לזרז את התהליכים.

יצחק כהן: לרשות המיסים נתונים רבים, אך מועד חלוקת המענקים היה טרם הגשת הדוחות הרלוונטיים המלמדים על גודל הנזק שנגרם להם בעקבות משבר הקורונה, דוחות של מע"מ של חודשים מרץ-אפריל המוגשים בחודש מאי.

יצחק כהן: על כן, ועל מנת שלא לעכב את חלוקת המענקים לזקוקים לכך, ביקשה רשות המיסים הצהרה של מבקש המענק; במקום לחכות לכל הבדיקות, ביקשה בסך הכול תצהיר.

יצחק כהן: בדומה, הנושא של מספר חשבון הבנק של מבקשי המענק הינו נושא שבו יש להימנע מחוסר ודאות – אתה יודע שמשנים חשבונות בנקים – גם ברמה הנמוכה.

יצחק כהן: כל טעות בנושא הזה – העברת המענק לחשבון שגוי – גורמת עומס על המערכת, שנכון למנוע אותו, ועל כן גם גורמת צער ונזק לאדם שהיה אמור לקבל אותו ועוגמת נפש.

יצחק כהן: על כן התבקש הנתון ממבקשי המענק.

יצחק כהן: סך הכול ביקשו מהם לאיזה חשבון להעביר בבנק.

יצחק כהן: הליך חלוקת המענקים נבנה בלוח זמנים קצר ביותר ותוך עבודה מאומצת של כלל עובדי המערכת ברשות המיסים.

יצחק כהן: ופה הזמן, אגב, בועז, להודות ליושב-ראש רשות המיסים, שהותקף אתמול, יעקב ערן, לעובדי הרשות, שעושים לילות כימים – לילות כימים הם עושים כדי לענות על כל הבקשות ולעשות את המקסימום.

יצחק כהן: אפילו הפיצו אפליקציה און-ליין לראות את המצב הנכון, את מספר המענקים ואת קצב ההגשה – –

קרן ברק: סליחה, איזו אפליקציה?

יצחק כהן: אני אעביר לך אותה.

יצחק כהן: – – בהסתמך על הצעת המבקש – הכול על מנת להקל על מבקשי המענק ולזרז את התהליך ככל שניתן.

יצחק כהן: משתדלים מאוד ומשפרים תוך כדי תנועה.

יצחק כהן: כמובן, בכזה מצב, כל כך הרבה עומס עם כל כך הרבה – משתדלים לעשות הכול שלא יהיו עיכובים, אפס ביורוקרטיה, ועושים הכול למען העניין הזה.

בועז טופורובסקי: אדוני השר, ברשותך, שאלה נוספת, שאלת המשך.

בועז טופורובסקי: יש לי עוזר, הוא גם אזרח אמריקאי.

בועז טופורובסקי: הוא קיבל לחשבון הבנק 1,500 דולר.

בועז טופורובסקי: אחר כך הוא היה צריך למלא דברים.

בועז טופורובסקי: אותו דבר – הרי לרשות המיסים וגם לביטוח הלאומי יש כל הנתונים.

בועז טופורובסקי: למה בן אדם בן 70 צריך למלא טפסים ולהגיש לביטוח לאומי?

בועז טופורובסקי: למה עסק צריך למלא טפסים ולהגיש לרשות המיסים?

בועז טופורובסקי: כל הדברים האלה גורמים לכך – שהרי לא סתם רק 40% מהכספים מנוצלים, במקרה הטוב.

בועז טופורובסקי: במקום שהמדינה – אם היא באמת רוצה להקל על האזרחים ועל בעלי העסקים, מן הראוי שהיא תראה לבד את הנתונים.

בועז טופורובסקי: היא יכולה לשלוח סמ"ס: האם זה חשבון הבנק שלך, ולהביא את הכסף לחשבון הבנק.

בועז טופורובסקי: אחר כך היא תדע להתקזז עם האזרחים.

יצחק כהן: הרשות, בועז, לא מבקשת שום נתון שיש לה, רק נתון שאין לה, כפי שאמרתי לך קודם, ועושים הכול – אגב, גם משפרים תוך כדי תנועה – שהדברים יהיו באפס ביורוקרטיה, וזה קורה וזה יקרה, ונקווה שנעבור את המשבר הזה, בעזרת השם.

בועז טופורובסקי: לצערי, זה לא המרגש כרגע מהאזרחים.

בועז טופורובסקי: הלוואי שזה השתנה.

יצחק כהן: אז אני מזמין אותך אלינו לראות את זה מקרוב.

יצחק כהן: אינו דומה מראה עיניים למשמע אוזניים.

בועז טופורובסקי: תודה.

יצחק כהן: לא שאין בעיות – יש פה ושם בעיות.

יצחק כהן: אבל אנחנו שואפים לאפס ביורוקרטיה.

קרן ברק: שאלה נוספת, עידן רול – לא נמצא.

קרן ברק: שאלה נוספת – לחבר הכנסת – – –

יצחק כהן: נמצא.

קרן ברק: אה, נמצא.

קרן ברק: סליחה, חבר הכנסת עידן רול.

קרן ברק: אחריו – חבר הכנסת משה אבוטבול ואחריו – סגלוביץ'.

משה אבוטבול: – – –

עידן רול: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

קרן ברק: אבל השאלה היא לא אליו.

משה ארבל: שישמע גם את זה.

מיכאל ביטון: אני אשמע.

יצחק כהן: רב מוישה, הדוכן כולו שלך, אבל תן לו לעלות קודם.

עידן רול: אדוני סגן השר, זו שאילתה שגם הגשתי בעבר.

עידן רול: ב-30 במרץ משרדך פרסם תוכנית להחזרת מקדמות מס בגין פברואר-מרץ בעלות של כ-3 מיליארד ש"ח.

עידן רול: רציתי לשאול אם המקדמות יוחזרו ומתי, כי עד כה הן לא הוחזרו, ונאמר לי מגורמים רבים בשטח שהם לא מצליחים לקבל אותן חזרה.

יצחק כהן: אני אבדוק את הנתונים, את הפרטים, ואני אעביר אליך את התוצאות.

עידן רול: אוקיי.

יצחק כהן: כל מה שהתחייבו – מבוצע.

עידן רול: התחייבו, פורסם, הכול עבר – זה ב-30 במרץ.

עידן רול: וגם, האם יש כוונה לדחות מקדמות של החודשים הקרובים?

עידן רול: המשבר נמשך, לא הייתה דחייה מאז מרץ-אפריל.

עידן רול: מה – – –

יצחק כהן: אני מציע שתעקוב אחרי התוכנית החדשה שתתפרסם היום.

עידן רול: עקבתי, לכן אני שואל.

יצחק כהן: תמצא שם הרבה הרבה דברים טובים שבאים לסייע לאזרחי ישראל, לעצמאים, לשכירים, לאורך כל השדרה, וגם לתקופה של חצי שנה, כמעט שנה, עד יולי בשנה הבאה.

יצחק כהן: בעזרת השם, אני מקווה שהמגפה תעבור הרבה לפני זה, ואז כבר נוכל לחזור לשגרה המבורכת.

עידן רול: אמן.

עידן רול: אז משרדך יחזיר לי תשובה בכתב על הנושא הראשון?

יצחק כהן: אתה רוצה בכתב?

יצחק כהן: בכתב.

יצחק כהן: תגיש לי שאלה בכתב – תקבל בכתב.

יצחק כהן: מה שתרצה.

קרן ברק: אתה צריך להגיש בכתב.

עידן רול: תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: חבר הכנסת משה אבוטבול, ואחריו – חבר הכנסת סגלוביץ'.

משה אבוטבול: אני מבקש, ברשותך, אדוני סגן השר, אני קצת, טיפה אולי חורג ממה שהיה מקובל, כי באמת השאלה האמיתית שלי הייתה יותר כלפי השר ביטון, שגם הוא נמצא פה.

קרן ברק: זו שאלה עכשיו.

משה אבוטבול: אז אנחנו נשלב את זה.

קרן ברק: זו שאלה נוספת.

קרן ברק: קדימה.

משה אבוטבול: השאלה הנוספת תתקשר בסופו של דבר גם לאוצר.

משה אבוטבול: מה שאני אומר זה שבסך הכול, דיברו על הנושא של מלונות הקורונה, שזה דבר חשוב, ועושים עבודת קודש-קודשים; אני מסכים, אדוני השר, נעשתה עבודה נהדרת.

משה אבוטבול: אבל עם כל זה צריכים גם לחשוב איך אנחנו עוזרים בכל מיני מקרים ספציפיים.

משה אבוטבול: ואני אומר בצורה הטובה ביותר, כל מה שיש לנו כוח לשכנע אנשים לבוא למלונות, זה רק על ידי זה שאנחנו מסבירים להם: זה לטובתכם, וכמובן תקבלו שם את כל הדברים.

משה אבוטבול: אבל ברגע שפונים אליי, לדוגמה, קבוצה של 70 בחורי ישיבות שנמצאים במלון תבור משהו בצפון, ואומרים לי שרמת האוכל ירודה והם מתקשים – אני יודע שכשרות, עושים את כל המאמצים – אנא, תחשבו גם על הנושא הזה, אפילו על דברים שצריכים לתת להם – משחקים, דברים מהסוג הזה, לכל מיני אנשים שנמצאים במלונות.

משה אבוטבול: זה דבר חשוב.

משה אבוטבול: ואם האוצר יוכל לתקצב, אז גם בנושא הזה נשמח מאוד מאוד.

משה אבוטבול: תודה רבה.

יצחק כהן: והשאלה היא – האומנם?

משה אבוטבול: תמיד תמיד – – –

קרן ברק: חבר הכנסת יואב סגלוביץ'.

יואב סגלוביץ': אדוני סגן השר, אין מענה – לפחות כך נטען – מרשות המיסים לגבי עסקים שקורסים.

יואב סגלוביץ': אלפי אזרחים לא מבינים מה קורה עם המענק.

יואב סגלוביץ': ברשות המיסים לא נותנים מענה הולם.

יואב סגלוביץ': לכאורה, שאלה טכנית, אבל השאלה היא מדוע לא עונים במוקד הטלפוני כמו שצריך, איפה תקועים המענקים, ואם תוכל גם לעדכן כמה ממתינים כיום לקבלת מענק וכמה חולקו עד היום.

יואב סגלוביץ': תודה.

יצחק כהן: אין לי הנתונים כרגע מולי.

יצחק כהן: זה משתנה כל שנייה, כל דקה זה משתנה.

יצחק כהן: לגבי המענה, עושים את המקסימום.

יצחק כהן: יתגברו את זה, יענו לכולם בזמן קצר.

יצחק כהן: יש עומס על המערכת, אבל משתדלים להתגבר.

יצחק כהן: משתדלים להתגבר.

יצחק כהן: באמת, יואב, זה הזמן גם ממך לתת יישר כוח גדול לעובדים במערכת, שעושים לילות כימים כדי לענות על כל הבקשות במהירות הבזק.

יצחק כהן: לפעמים יש עומס – בסדר, אבל בסופו של יום הם עונים לכולם.

יואב סגלוביץ': – – –

יצחק כהן: לגבי הנתונים – אני אעביר לך.

יצחק כהן: זה משתנה כל רגע.

יואב סגלוביץ': אני אומר, מאחר שאני מכיר את אדוני ואני יודע שהוא עושה משהו – בעניין המוקד הטלפוני במקרה שלך – – –

יצחק כהן: עושים את זה.

יצחק כהן: עושים ונעשה.

קרן ברק: יש תוכנית לזה?

יצחק כהן: כל הזמן.

יצחק כהן: זה משתפר תוך כדי תנועה, כל הזמן.

יצחק כהן: לגבי האפליקציה – – –

קרן ברק: אני מציעה רק שאת האפליקציה – תשדרו לציבור אם יש אפליקציה.

יצחק כהן: זה לציבור, זה לציבור.

יצחק כהן: אני אעביר לך.

קרן ברק: אנחנו גם לא יודעים על האפליקציה, אז גם הציבור כנראה לא.

יצחק כהן: הינה, עכשיו את יודעת.

קרן ברק: גם הציבור צריך לדעת.

יצחק כהן: בסדר.

יצחק כהן: לגבי המלוניות, הרב משה אבוטבול, הוא יענה לך.

יצחק כהן: הוא הבטיח לי שהוא יענה לך עוד מעט.

משה אבוטבול: אני מתכתב איתו על השאילתה גם בווטסאפ.

יצחק כהן: זהו?

יצחק כהן: תודה.

קרן ברק: תודה רבה לסגן השר.

קרן ברק: נעבור לשאילתה דחופה מס' 31.

קרן ברק: ישיב עליה סגן שר הבריאות יואב קיש.

קרן ברק: שאילתה מס' 31, מאת חבר הכנסת אליהו חסיד, בנושא זמינות קו החירום במשרד הבריאות.

קרן ברק: כבוד סגן השר יצחק כהן, אולי הוא יענה על מוקד החירום בבריאות ויהיה אפשר לעשות התאמה גם לרשות המיסים, ששם לא עונים בכלל.

אליהו חסיד: כבוד היושבת-ראש, כבוד סגן השר, מוקד קול הבריאות, 5400*, אינו זמין בין השעות 22:00 ו-08:00.

אליהו חסיד: זמן ההמתנה בקו הוא בין 20 דקות לשעתיים.

אליהו חסיד: ממתינים בו זמנית בין 100 איש למאות אנשים.

אליהו חסיד: רצוני לשאול: איך ייתכן שבמוקד חירום למגפת קורונה לא קיים מענה זמין 24 שעות ביממה?

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: כבוד היושבת בראש, חברות וחברי הכנסת, השרים, קודם כול אני רוצה להודות לחבר הכנסת אליהו חסיד על שאלתו.

יואב קיש: הנושא הוא במקומו, ואנחנו מודעים לבעיה.

יואב קיש: עכשיו אני אתייחס ספציפית לעניין.

יואב קיש: אנחנו נמצאים בהתפרצות גל שני משמעותי ביותר של המגפה, במספרים שגם לא הכרנו בגל הראשון.

יואב קיש: כולם רואים את זה כל יום.

יואב קיש: אנחנו שוברים שיאים שליליים בעניין הזה; אתמול – מעל 1,300 נדבקים חדשים.

יואב קיש: את כל מערכות משרד הבריאות אנחנו צריכים להכפיל בערך בקצב של כל שבוע-שבועיים בגלל העניין הזה, וזה אתגר לא פשוט.

יואב קיש: כך גם בנושא המוקד, ועכשיו אני אתאר לך רגע מה קורה במוקד.

יואב קיש: העומס הגדול על המוקד נובע, כפי שאתה כמובן יודע, מנושא הבידודים ואיכוני השב"כ.

יואב קיש: הרי לפני כן לא היה לנו האירוע הזה, אבל לנוכח האירוע הזה, שהתחיל רק ביום חמישי בשבוע שעבר, נוצר העומס הבלתי-ייאמן, והמוקד בקריסה.

יואב קיש: אני לא מסתיר את זה, אני רק אתאר מה הדברים שאנחנו עושים בשביל לפתור את זה.

יואב קיש: ראשית, בימים הקרובים, שהיו ומה שעבר מאז – פנינו לעובדי משרד הבריאות בתפקידים אחרים, כל התפקידים במשרד, וחייבנו מחלקות להעביר אנשים למוקד, זאת אומרת, אנשים שאמורים לעשות תפקידים אחרים במשרד הבריאות יושבים ועונים היום לטלפונים.

יואב קיש: חד וחלק, אירוע לא פשוט גם במשרד.

יואב קיש: מעבר לזה, היום אחרי הצוהריים ייפתח מוקד של פיקוד העורף שיטויב אך ורק לאיכון נושא איכון השב"כ.

יואב קיש: שם יהיו 100 עמדות לכל משמרת, בוקר וערב.

יואב קיש: אני תכף אעבור על זה בתשובה, אבל אני מניח שהחל מהיום אחרי הצוהריים נתחיל לראות ירידה בלחץ של הדבר הזה.

יואב קיש: אני עובר רגע – אני אגיד לך עוד דברים שנמצאים פה בתשובה ואחרי זה אני אסכם.

יואב קיש: מוקד הקורונה במוקד קול הבריאות אחראי למתן מענה לאזרחי המדינה בנושא קורונה.

יואב קיש: המוקד נמצא בגיוס מסיבי של נציגי שירות החל מתחילת חודש יוני, לנוכח העלייה המשמעותית בהיקף החולים, שמביאה לעלייה משמעותית בהיקף השיחות למוקד.

יואב קיש: הנושא של המסרונים החל ב-2 ביולי, והחוק עבר ב-1 ביולי בשעה 22:00.

יואב קיש: קצת מספרים.

יואב קיש: בארבעת הימים הראשונים של הפעילות נשלחו מעל 40,000 מסרונים, שזה כמחצית מהמסרונים שנשלחו בכל הגל הראשון – תבינו את התופעה.

יואב קיש: כל יום להערכתי עוד כ-10,000 מסרונים נשלחים, כדי לתמוך באירוע של הבידוד, שהוא אירוע מאוד מרכזי.

יואב קיש: יש צורך בלמעלה מ-250 נציגי שירות רק עבור נושא זה כדי לעמוד בעומס.

יואב קיש: חשוב לי רגע לציין גם – ופה אני פונה במידה מסוימת גם לציבור – ולהסביר במילה איך מתמודדים עם הנושא הזה.

יואב קיש: מי שקיבל מסרון שאומר שעליו להיכנס לבידוד, עליו להיכנס לבידוד.

יואב קיש: הוא יכול וצריך ליצור קשר עם מוקד משרד הבריאות, שעל זה אנחנו מדברים.

יואב קיש: שם יעשו שתי בדיקות: בדיקה אחת – בודקים שאכן המסרון אמיתי ולא נעשתה טעות בהליך.

יואב קיש: זאת בדיקה פורמלית.

יואב קיש: אם זה אכן נכון, השלב השני הוא שחרור מבידוד.

יואב קיש: השיחות מוקלטות, כמובן.

יואב קיש: שחרור מבידוד ניתן אך ורק לאדם שמצהיר – אתה מקבל את השעה שבה היית מאוכן – שבאותה שעה בוודאות אתה יודע לומר שהיית לבד בבית, ברכב, במשרד.

יואב קיש: לבד.

יואב קיש: פנו אליי כל מיני אנשים עם כל מיני סיפורים: אני שמתי את האוטו במוסך, יצאתי החוצה, ולא ראיתי אף אחד.

יואב קיש: זה לא יכול להיות קריטריון של שחרור מבידוד.

יואב קיש: מי שקיבל שעה שהוא יכול להצהיר בוודאות שהיה לבד – למוקד יש אפשרות לשחרר אותו מאותו אירוע.

יואב קיש: בכל מקרה, אני חייב לציין שאנחנו משתמשים בכלי הזה, שאנחנו חושבים שהוא מאוד חשוב, לנוכח הגידול בהיקף התחלואה בשבועות האחרונים ובצורך הדחוף בקטיעת שרשראות ההדבקה באמצעות איתור מהיר של אנשים שהיו במגע עם אנשים מאומתים.

יואב קיש: החוק עבר בדחיפות, ולא היה מספיק זמן להיערך בהקדם להיקף הפניות.

יואב קיש: יש גיוס מסיבי של נציגים, הכפלה של כוח האדם במוקד, וכאמור – בפניות שהן לאין שיעור בהקיף גדול מהיקף הפניות בגל הקודם.

יואב קיש: היום אנחנו עם כ-200 נציגים שעונים לשיחות בנושא קורונה, ומגדילים את ה-capacity גם בתגבור חוץ.

יואב קיש: החל מהיום, כפי שאמרתי, פיקוד העורף יסייע במתן מענה לאזרחים באמצעות חיילי מילואים שגיוסו למשימה.

יואב קיש: בכל משמרת יתווספו 100 עמדות שיאוישו על ידי חיילים אלה, שייתנו מענה טלפוני במשך 24 שעות ביממה – לשאלתך לגבי השעות.

יואב קיש: אם אני אסכם, אני מקווה וצופה ומאמין כי תגבור מסיבי זה של עובדים וחיילים יביא לשיפור ניכר כבר בימים הקרובים.

יואב קיש: עדיין, אני חייב לשים פה איזושהי נורית אזהרה גם לנו: אם נמשיך להיות במספרים שתוך שבוע מכפילים את עצמם, כמובן נצטרך להיערך לזה שוב.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: זו תשובתי על השאילתה.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: שאלה נוספת.

אליהו חסיד: כבוד סגן השר, קודם כול אני מבין שבאמת לא היה זמן להתארגן לזה, אלה דברים לא צפויים.

אליהו חסיד: אני מברך על המאמץ שאתם עושים להגדיל, אבל אני רוצה ליידע שמאז שנכנס האיכון של השב"כ ואנשים מקבלים מסרונים, בכלל המערכת קרסה לגמרי.

אליהו חסיד: ביום האחרון פנו אליי, מתוך מאות הפניות שפנו אליי ולחבריי – פנה אליי עובד בעזרה למרפא, ארגון של הרב פירר, שכנראה כולם מכירים, וסיפר לי שאחד העובדים אצלם התגלה כחיובי לקורונה.

אליהו חסיד: כל העובדים במשרד קיבלו מסרון שהם צריכים להיכנס לבידוד.

אליהו חסיד: אצלם במשרד – עזרה למרפא זה ארגון מסודר.

אליהו חסיד: מתחילת הקורונה כל אחד יושב בחדרו ויש הוראות: אסור לעבור מחדר לחדר, אין לדבר עם מישהו במקום, רק דרך טלפון, כך שהם לא נפגשו אפילו חמש דקות.

אליהו חסיד: מאתמול בצוהריים הוא מנסה את קו 5400*.

אליהו חסיד: עכשיו כבר לא עונה בכלל פקידה גם אחרי 40 דקות.

אליהו חסיד: עכשיו מוכנס כבר מסרון מובנה של משרד הבריאות שמודיע: אנחנו מצטערים, אבל השיחה מתנתקת, כך שאין בכלל אפשרות לערער ולהיכנס בכלל למערכת, אפילו אחרי 40 דקות.

אליהו חסיד: אנחנו צריכים לא לשכוח שאנחנו במדינה דמוקרטית, שכאשר רוצים לעצור בן אדם בבית למעצר בית – גם שוטר שעוצר בן אדם על פשע יכול מקסימום ל-24 שעות, ואז צריך להביא אותו בפני שופט.

אליהו חסיד: אנחנו בעצם עוצרים פה בבית ביום אחד 40,000 מבודדים.

יואב קיש: לא, לא ביום אחד.

יואב קיש: 10,000.

אליהו חסיד: ביום הראשון.

יואב קיש: 10,000 ביום.

אליהו חסיד: 10,000 ליום.

אליהו חסיד: ביום הראשון עצרנו 40,000, סגן השר אמר.

יואב קיש: לא, רק בארבעה ימים האחרונים 40,000.

אליהו חסיד: בארבעה ימים האחרונים 40,000.

אליהו חסיד: 40,000 מבודדים הכנסנו למעצר בית, אנשים שעובדים, ללא שום דיון בפני בן אדם, ללא מישהו שדיבר איתם, ללא אפשרות לדבר איתם.

אליהו חסיד: דרך אגב, מי שרוצה – אני לא יכול לעשות את זה פה, כי אסור לעשות את זה – יכול להתקשר גם בדקות אלה לקו ולהניח את תעודת הזהות שלו.

אליהו חסיד: ישר יש מסרון: סליחה, הקו מנותק, אנחנו מתנצלים.

אליהו חסיד: מה שהייתי מציע למשרד הבריאות: אנחנו נמצאים במצב שיש לנו מאות מובטלים במדינה, והמדינה בין כה וכה משלמת להם דמי אבטלה.

אליהו חסיד: באותו כסף, בלי להכניס את היד לכיס, אפשר להביא אותם לענות מענה.

אליהו חסיד: בנוסף, אנחנו צריכים לתת אמון בציבור שלנו.

אליהו חסיד: בסך הכול כל האיכון זה לטובת הציבור.

אליהו חסיד: הרי מי שלא רוצה להיות ממושמע יכול להתחמק ולהשאיר את הפלאפון בבית, ואנחנו שומעים שהציבור – – –

קרן ברק: והשאלה?

קרן ברק: שאלה.

יואב קיש: אני אתייחס.

קרן ברק: קדימה.

אליהו חסיד: אני שואל שאלה: מדוע שלא נעשה קו שבן אדם מתקשר אליו, משאיר את הפרטים למה הוא חושב שהוא לא צריך להיות בבידוד?

אליהו חסיד: יש לנו אמון באנשים, ובזה נגמר הבידוד.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: אני אגיב בקצרה.

יואב קיש: ראשית, למקרה שתיארת יש גם נוהל לבתי עסק, בדיוק לגבי מה שאתה מדבר.

יואב קיש: בית עסק שהייתה בו הקפדה על ההתנהלות, ויודעים להגיד בבירור שהייתה הפרדה, כמו שתיארת, גם שם האחראי של בית העסק צריך להתקשר, והוא יקבל שחרור מסודר לכל אותם אנשים שלא רלוונטיים לאירוע, בהנחה שזה נעשה כמו שאתה מתאר.

יואב קיש: אני אומר עוד פעם: היום אחרי הצוהריים אנחנו מכפילים את המוקד.

יואב קיש: אני מאמין שהבעיה הזאת תשתנה מהותית.

יואב קיש: אם זה לא יקרה, אני אומר לך, אם אנחנו מחר – מחר – לא נהיה בסיטואציה הזאת שיהיה מענה במוקד, אני מבטיח לכנס שם אירוע חירום נוסף בעניין הזה.

יואב קיש: תודה.

אליהו חסיד: תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: לאן?

קרן ברק: אתה נשאר, יש שאלה נוספת של עידן.

יואב קיש: לאותו נושא?

קרן ברק: כן, שאלה נוספת, לעידן רול.

יואב קיש: זה באותו נושא?

קרן ברק: באותו נושא.

יואב קיש: כי הנאומים האחרים שם, אז תני לי רגע ללכת להביא אותם.

קרן ברק: אבל זה אותו נושא.

עידן רול: כבוד סגן שר הבריאות, שאלה לי, בבקשה.

עידן רול: בהמשך למה שאמרת על גיוס עובדים חדשים, גם למוקד – ושמעתי אותך הבוקר מדבר גם על החקירות האפידמיולוגיות – האם מדובר בגיוס של מובטלים?

עידן רול: משום שידוע לנו שהמשק נמצא במספרי אבטלה דו-ספרתיים חסרי תקדים, וזה בדיוק הזמן להזרים מה שאני קורא לו "משרות קורונה" למשק.

עידן רול: שאלת המשך: נאמר על ידי משרד הביטחון שהם מתכוונים להקצות גם חיילים.

עידן רול: האם זה נוסף למספרים שתיארת עכשיו?

עידן רול: למה בעצם כל אותם גיוסים לא מתבצעים ממעגל האבטלה?

יואב קיש: אני אדייק את שאלתך, כי היא מתייחסת לשני אירועים שונים.

עידן רול: נכון, חקירות ומוקד.

יואב קיש: באירוע שדיברנו עליו, בנושא מוקד הבריאות, יש תמיכה של פיקוד העורף, של אנשי מילואים – לא מובטלים – גיוס של אנשי מילואים לטובת האירוע הזה.

יואב קיש: אני יכול להגיד לך שללא קשר לזה, משרד הבריאות נערך גם עם outsourcing לדבר הזה.

יואב קיש: יש מעט רגישות, כי בסוף מדובר פה גם על מידע אישי רגיש, אז צריך לבדוק איך עושים את זה.

יואב קיש: הרבה יותר נוח לנו כשזה עדיין בתוך מנגנון של הממשלה – לצורך העניין פיקוד העורף, במקרה זה.

יואב קיש: לשאלתך, פיקוד העורף, מה שמדבר באמת משרד הביטחון, זה אותו דבר, זה כ-300 אנשים שגיוסו לטובת המשימה הזאת.

יואב קיש: זה – 1.

יואב קיש: אם אתה רוצה שאני אתייחס למה שלא דיברתי עליו, וזה גיוס – בקצרה, לשאלתך, כי שאלת – 350 משרות שיגויסו לטובת תמיכה במערך החקירות האפידמיולוגיות.

יואב קיש: אנחנו – – –

קרן ברק: אישרו לך את זה כבר הבוקר או לא?

יואב קיש: כן, אושר.

יואב קיש: מהרגע שדיברתי זה אושר.

קרן ברק: יופי, טוב לשמוע.

יואב קיש: אמרתי שזה ייפתר, אבל.

קרן ברק: כן, כן, טוב לשמוע.

עידן רול: שמחים שזה אושר.

יואב קיש: זה נפתר, אושר, יוצאים לדרך.

קרן ברק: אתה יכול לאשר גם למשרד האוצר, למענה של רשות המיסים.

קרן ברק: זה גם יעזור.

יואב קיש: אז זה נפתר, יוצאים לדרך, ואנחנו פנינו לוועד עובדי הסלקטורים, שהם היום מובטלים, והם מעבירים לנו רשימה של אנשים שמכירים את אופי התשאול, יש להם ניסיון בעניין, הם עברו גם הכשרה.

יואב קיש: אומנם יהיה גם קול קורא רחב לכל מי שמעוניין, אבל יש פה איזושהי הזדמנות לנצל כוח עבודה איכותי, שהיום מובטל, כמו שאתה אומר, שיוסב למשרה הזאת – כ-350 משרות.

עידן רול: תודה לסגן השר.

עידן רול: אני שמח לשמוע.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: אנחנו נעבור לשאילתות.

קרן ברק: סליחה, שאלה נוספת באותו נושא לפני כן.

קרן ברק: חבר הכנסת ינון אזולאי.

ינון אזולאי: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

ינון אזולאי: השר, סגן השר, האמת, קודם כול אני מאוד מקווה שהנושא של איכוני השב"כ לא משליך על המעצרים שהשב"כ עושה, אחרת אתה יודע איך המדינה שלנו נראית.

ינון אזולאי: אבל לשאלתי.

ינון אזולאי: אני גם שלחתי לשר, אבל כנראה שאני צריך לשלוח לסגן השר את השאלה – – –

יואב קיש: לא, לא, השר זה מצוין.

ינון אזולאי: טוב, לא נסכסך.

ינון אזולאי: לגבי בתי אב – למה לא מפרסמים, כשמפרסמים חולים, כמה בתי אב?

ינון אזולאי: זה יכול להוריד מצד אחד לפעמים גם את מפלס השנאה; וגם, אני חושב, בהסברה, יותר טוב להסביר כמה בתי אב יש בכל עיר.

ינון אזולאי: זה גם נותן לנו אינדיקציה יותר רחבה.

ינון אזולאי: תודה.

יואב קיש: לא הכרתי את הנושא הזה.

קרן ברק: כן, גם אני לא.

יואב קיש: אני מנסה לחשוב למה אתה חושב שבתי אב יותר – תראה, אני יכול להגיד בצורה ברורה שמגזרים מסוימים שבהם יש צפיפות בדירה, והמשפחה היא משפחה גדולה, אז כמובן שיותר קשה לשמור על – – –

ינון אזולאי: אני אגיד לך, הממ"מ של הכנסת פרסמו ש-66% מהנדבקים האחרונים זה בתוך המשפחה.

יואב קיש: אז ברור – – –

ינון אזולאי: יפה.

ינון אזולאי: עכשיו, אם אתה נותן לי נתון של בתי אב אז יכול להיות שבעכו ויכול להיות שבבני ברק מספר בתי האב יכול להיות – – –

יואב קיש: ואז מה יצא לך מזה?

ינון אזולאי: מה יצא מזה?

ינון אזולאי: שמפלס השנאה נגד ציבור מסוים – – –

יואב קיש: אני לא שם מלכתחילה, זה לא מעניין אותי.

ינון אזולאי: לא אתה, אתה לא, אתה בסדר – – –

יואב קיש: אני אומר לך, בסוף אותי מעניין – עזוב את מפלס השנאה, תקשיב, זה לא מעניין אותי.

יואב קיש: אותי מעניין בסוף כמה אנשים – כי אותם אנשים – – –

קרן ברק: הציבור, חשוב לו מספר החולים, לא חשוב לו – – –

יואב קיש: לא, אז הוא מנסה להגיד – – –

ינון אזולאי: גם וגם.

יואב קיש: מה שאומר חבר הכנסת אזולאי – הוא אומר שהוא חושש ממצב שמשתמשים בנושא הזה לנגח מגזרים מסוימים.

ינון אזולאי: לא משרד הבריאות, חס ושלום.

ינון אזולאי: אני לא מדבר על משרד הבריאות.

יואב קיש: אז לא משרד הבריאות, אז אנשים אחרים.

ינון אזולאי: התקשורת.

יואב קיש: והוא אומר:

יואב קיש: אם תסתכלו רגע ותעשו איזושהי החלטה כזאת אז תראו שבעצם אין איזה משהו עודף במגזר החרדים מול אחרים.

יואב קיש: אני אומר עוד פעם, אני דווקא בא ממקום אחר, אני אפילו הולך לקולא עם המגזר החרדי – צפיפות יותר גדולה בדירות, הרבה ילדים קטנים.

יואב קיש: האירוע מאוד מורכב, ואנחנו מכירים את האתגר הגדול שיש במגזר החרדי.

יואב קיש: אני ממש לא שם, אבל לי חשוב בסוף לדעת כמה אנשים נדבקו, כי זה משליך לי על פוטנציאל הידבקות בהמשך לחולי קשה, לאשפוזים, לדעת איפה להיערך.

יואב קיש: לכן אני מודה שברמה של משרד הבריאות בתי אב זה פחות מטריד.

יואב קיש: יותר חשוב המספר.

יואב קיש: לנושא שאתה מתאר אני מניח שהוא יכול לעזור, אבל אנחנו עוסקים בעיקר, לא בהשמצות של מגזרים כאלה ואחרים – שאני מגנה אותן בכל תוקף.

קרן ברק: נעבור לשלב השאילתות הרגילות.

קרן ברק: אתה נשאר כאן להשיב?

יואב קיש: כן, זה שלי, שתי שאילתות.

קרן ברק: חבר הכנסת אוסאמה סעדי, בנושא: התפרצות שנייה של נגיף הקורונה.

קרן ברק: אחריו – חבר הכנסת יואב סגלוביץ'.

אוסאמה סעדי: כבוד סגן השר, קודם כול ברכות והצלחה.

אוסאמה סעדי: בדצמבר 2019 מגפת הקורונה התפרצה בעולם, ובסוף פברואר הגיעה לישראל והדביקה כ-16,500 אזרחים, ש-262 מהם נפטרו, לצערנו.

אוסאמה סעדי: למרות השטחת העקומה, המגפה עלולה להתפרץ שוב, במיוחד לקראת החורף הבא.

אוסאמה סעדי: ברצוני לשאול: 1.

אוסאמה סעדי: האם נעשתה הערכת מצב מקיפה לגל הראשון?

אוסאמה סעדי: 2.

אוסאמה סעדי: אם כן – האם משרדך נערך לקראת החורף הבא למניעת גל שני?

אוסאמה סעדי: 3.

אוסאמה סעדי: אם כן – איך וכיצד?

אוסאמה סעדי: על מנת לסבר את האוזן, השאלה הזאת נשאלה ב-19 במאי 2020, ולא ידענו שהיא תהיה כל כך אקוטית בימים אלה.

יואב קיש: תודה, חבר הכנסת אוסאמה סעדי.

יואב קיש: זה באמת מה שרציתי להגיד לך.

יואב קיש: רציתי להגיד לך שאתה ממש לא מעודכן, אנחנו בלב ההתפרצות של – אתה יודע מה?

יואב קיש: יש גם כאלה שקוראים לזה המשך הגל הראשון.

יואב קיש: אל תתבלבל, אנחנו באירוע שלהערכתי, דרך אגב, יותר קשה ויותר מאתגר, משמעותית, בכל האספקטים, מהגל הראשון או מהאירוע הראשון שהיה.

יואב קיש: אנחנו רואים את זה בהתפשטות כלל-ארצית, בניגוד למקרה כמו שתיארת.

יואב קיש: בדצמבר זה התחיל בסין והגיע בפברואר, ואנחנו רואים היום תחלואה בכל האזורים במדינה.

יואב קיש: מה שהיה בסיבוב הראשון היה הרבה יותר מצומצם ומקושר לאנשים שהגיעו מחו"ל ויכולנו לתפוס אותם, להצביע ולהגיד: פה הייתה הדבקה.

יואב קיש: יש לנו הדבקה קהילתית, יש לנו הדבקה רחבה.

יואב קיש: המספרים – בדיוק אמרתי את זה לפני רגע – של מעל 1,300 נדבקים חדשים רק מאתמול, זה מספר שהוא עוד כמעט פי-שניים מאותו גל ראשון שאתה מדבר עליו.

יואב קיש: לכן השאלה הזאת היא לעכשיו; היא לא לחורף, היא קודם כול לעכשיו.

יואב קיש: לחורף היא צריכה לבוא עם איך אתם נערכים גם מול נושא השפעת שיגיע בחורף, אבל נושא הגל השני הוא עכשיו, הוא פה, והוא הרבה יותר משמעותי מהמספרים של הגל הראשון.

יואב קיש: אני רוצה רגע לענות לך עניינית על שאלתך.

יואב קיש: תחקיר מעמיק ויסודי של הגל הראשון, נקרא לו, לא בוצע ברמה הכוללנית.

יואב קיש: יש תחקירים ספורדיים של כל מיני אירועים והפקת לקחים מתמשכת מהעניין הזה.

יואב קיש: הערכות מצב מתבצעות ויתבצעו כל התקופה הזאת באורח יומי.

יואב קיש: בכל יום יש הערכת מצב, שתכיר, בוודאי במקרי החירום, אפילו בסופי שבוע ובחגים.

יואב קיש: זה מייד משפיע על נהלים והנחיות, והם מעודכנים באופן תדיר בהתאם להערכות המצב והיקפי התחלואה.

יואב קיש: במקביל לניטור התחלואה ולהערכות המצב, שמתבצעות באופן שוטף, אנו נערכים עכשיו להתמודדות עם הגל השני.

יואב קיש: יש כמובן הפקת לקחים מהאירוע הקודם ומהניסיון המצטבר שנרכש בארץ ובעולם.

יואב קיש: אנחנו נערכים קודם כול – בגל הראשון, למעשה תוך כדי ההתמודדות, הוקם מה שנקרא משל"ט, שישב בשיבא וריכז את כל הכוחות הרלוונטיים של משרד הבריאות והמשרדים האחרים וגופים שונים בממשלה.

יואב קיש: הייתה התגייסות מדהימה לאותו משל"ט.

יואב קיש: מה שקרה זה שעם הדעיכה אנשים חזרו לאט-לאט לפעילות הליבה שלהם.

יואב קיש: אני לא בא בטענות בעניין הזה, זה אירוע שמן הסתם היה טבעי.

יואב קיש: מה שנוצר מאז, לנוכח ההתפתחות של העלייה במספרים – אנחנו מרכזים בחזרה את המאמצים של המשל"ט פנימה, כולל תקנים ייעודיים לצורך היערכות וטיפול בקורונה.

יואב קיש: יש לנו מהלך, שהוא עדיין לא מושלםף של היערכות לניטור דיגיטלי של מגעים.

יואב קיש: אני חושב שאם אנחנו מסתכלים על מה שנקרא "מגן" והיכולת שלנו לאפשר לפלאפונים איזושהי אפליקציה או צמיד, או לא משנה – כל כלי שיאפשר לנו לדעת מיידית – זה משהו שהיינו מאוד רוצים שיהיה לנו עכשיו.

יואב קיש: אין לנו אותו עדיין, ואנחנו נעזרים בכלי היחיד שיש היום, שזה הכלי של השב"כ.

יואב קיש: אנחנו מטפלים בכל המערך של לטפל בחולים, במבודדים, בנייה נרחבת של יחידות אשפוז ויחידות טיפול נמרץ בבתי החולים, השלמת מלאים של תרופות, מנשמים, ציוד מיגון אישי והרחבה ושיפור יכולות של האבחון המעבדתי וסיקור סרולוגי של האוכלוסייה.

יואב קיש: כמה דברים לגבי זה.

יואב קיש: חשוב שנבין: יש הרבה דברים שאני חושב שצריך לעשות ולתקן ולשפר, ואני מדבר על זה הרבה, אבל חשוב לי גם רגע אחד לומר מה כן נעשה ושנבין למה היום אנחנו יותר חזקים מהפעם שעברה.

יואב קיש: בואו נסתכל: ברמת הבדיקות אנחנו במספרים שלא היו במדינת ישראל – מעל 25,000 בדיקות ליום.

יואב קיש: זה מספר 1 או 2 בעולם פר קפיטה, ואנחנו עוד עולים בזה.

יואב קיש: זה הישג עצום של מדינת ישראל, שכולל מאמץ עצום של הרבה מאוד גורמים.

יואב קיש: אנחנו היום עדיין סביב ה-5%, שזה יותר נמוך מהגל הראשון, ולכן אולי יש פה תקווה לאופטימיות שאנחנו נצליח לעצור את זה בזמן ולא ניכנס לאירוע מורכב שיחייב סגר.

יואב קיש: כל נושא המלאים מטופל היום ברמות אחרות.

יואב קיש: תפסה אותנו פנדמיה עולמית, שכולם רבו ורצו – אני מזכיר לכם את המטושים, הכפפות, המסכות.

יואב קיש: היום אנחנו באירוע מסוג אחר, אנחנו בהנחיות אחרות לציבור.

יואב קיש: אני רואה ש-50% ממי שנמצא פה בחדר נמצא עם מסכה, לפי הנוהל, ו-50% לא.

יואב קיש: לדעתי באוכלוסייה היום זה יותר טוב ממה שאני רואה אצל חברי הכנסת.

יואב קיש: אני חושב שאולי אנחנו עוד יכולים להשתפר, אבל כן יש נהלים ברורים של מסכות, ריחוק, היגיינה, מבינים יותר איך להתמודד עם המגפה, אנחנו מבינים איפה הסכנה, איפה ההתקהלויות.

יואב קיש: כל הדברים האלה – – –

אלי אבידר: – – –

יואב קיש: לא התכוונתי אליך – אה, אולי התכוונתי אליך, חבר הכנסת – – –

קרן ברק: התכוונת לאופוזיציה.

יואב קיש: את אומרת שבקואליציה יש מסכות ובאופוזיציה אין?

קרן ברק: כן, משהו כזה.

יואב קיש: אבל גם באופוזיציה יש מסכות.

אלי אבידר: יש חולי אסתמה שיש להם פטור.

יואב קיש: הינה, חבר הכנסת אוסאמה סעדי, חוץ מלכסות את האף הכול בסדר.

יואב קיש: רק על הפה, האף צריך לנשום – אז אני אומר לך: לכסות גם את האף.

יואב קיש: קח דוגמה מחבר הכנסת גפני, שיושב ותראה איך הוא שומר על עצמו.

יואב קיש: אני מברך אותך באמת על הקפדה על הנהלים.

משה גפני: אני שומר על אחרים.

משה גפני: לא – – –

יואב קיש: נכון.

יואב קיש: בזה שאתה שם את זה אתה שומר על אחרים, וגם על עצמך, כמובן.

יואב קיש: לכן אני אומר: יש גם דברים חיוביים.

יואב קיש: בסופו של דבר אנחנו מתקדמים גם – מהלך עולמי – למצוא חיסון למגפה, שזה מן הסתם יאפשר שינוי בכללי ההתנהגות.

יואב קיש: כרגע האתגר הוא מאוד גדול – התפרצות נוספת משמעותית.

יואב קיש: אנחנו הרבה יותר ערוכים מבחינת מלאים ויכולות של מערכת הבריאות ואשפוזים, אבל טבעה של המגפה הזאת, שאם היא מגיעה למספרים בלתי נשלטים, לא יעזור מה שתכין.

יואב קיש: גם מערכות הבריאות הכי טובות קורסות, וראינו את זה במקומות אחרים.

יואב קיש: לשם אסור להגיע.

יואב קיש: תודה.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: חבר הכנסת יואב סגלוביץ' – שאילתה בנושא הקמת חדר אקוטי בשרון.

קרן ברק: כן.

אוסאמה סעדי: חשבתי שאני כבר לא יודע את התקנות.

קרן ברק: לא ראיתי אותך.

אוסאמה סעדי: תודה, סגן השר.

אוסאמה סעדי: באמת חשוב היה לציין לצופים שצופים בנו ולכלל אזרחים שהשאלה הזאת נשאלה במאי, ואז חשבנו לתומנו כולנו שאנחנו כבר ביציאה מהמשבר ודיברנו אז על היערכות לקראת החורף.

אוסאמה סעדי: אז כנראה אנחנו אפילו עוד רחוקים מהחורף ואנחנו כבר – אני חושב כמוך, אדוני סגן השר, שבאמת אנחנו עדיין באותו גל ראשון, ולא בגל שני.

אוסאמה סעדי: אני מכאן מנצל את ההזדמנות לשלוח ברכת כל הכבוד לכל הצוותים הרפואיים, רופאים, אחיות שהם – – –

יואב קיש: רופאים, רופאות, אחים ואחיות.

אוסאמה סעדי: הכול, הכול, כל הצוותים הרפואיים, אפילו צוותי העזר שמנקים ומנקות בבתי חולים.

יואב קיש: בוודאי.

אוסאמה סעדי: אתמול הייתה לנו פגישה, לרשימה המשותפת, עם המנכ"ל החדש, והודיעו לנו – –

יואב קיש: של משרד הבריאות.

אורי מקלב: חזי לוי.

יואב קיש: כן.

אוסאמה סעדי: פרופ' חזי לוי.

אוסאמה סעדי: – – והודיעו לנו שם שיש צוות מיוחד ליד משרד הבריאות – הסברה וטיפול וייעוץ, טיפול במשבר הקורונה בחברה הערבית.

אוסאמה סעדי: כמובן, צריך לברך על זה.

אוסאמה סעדי: ומכאן אני קורא לכלל האזרחים, ובמיוחד לאזרחים הערבים, בתקופה הזאת, במיוחד כשיש חתונות ויש בתי אבלים, כן לציית ולכבד את ההוראות.

אלי אבידר: – – –

אוסאמה סעדי: יש חתונות.

אוסאמה סעדי: לצערנו, יש חתונות.

אוסאמה סעדי: לצערנו, יש חתונות.

ג'אבר עסאקלה: יש שוק שחור של חתונות.

אוסאמה סעדי: יש שוק שחור של חתונות.

אוסאמה סעדי: יש שוק שחור של חתונות – בכל זאת, אנשים.

אוסאמה סעדי: אמרתי אתמול: אי-אפשר מהיום למחר לבטל חתונה שכבר נערכים לה חודשים.

אוסאמה סעדי: אבל בכל זאת, כן לציית ולכבד את ההוראות של משרד הבריאות, בייחוד בתקופה הזאת, על מנת – המספרים, איך שאמרת, 1,000 ביום, אבל גם בחברה הערבית המספרים הם עצומים, ולכן חשוב לנו לקחת את הבריאות בידיים.

אוסאמה סעדי: תודה.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: דברים חשובים ונכוחים.

יואב קיש: אני חושב שאם דיברנו קודם על שמה משרד הבריאות עושה היום יותר טוב מההתחלה, זה הניסיון, ההיכרות עם ההסברה למגזרים השונים והרגישויות בכל מקום, בין שזה חסרי מעמד, בין שזה האוכלוסייה מהמגזר החרדי, ממגזר המיעוטים.

יואב קיש: גם כשאומרים מגזר המיעוטים – יש הבדל בין בדואים בדרום לבין כפרים או ערים גדולות של המגזר הערבי בצפון.

יואב קיש: זה לא אותו הדבר.

יואב קיש: כל הדברים האלה, היום אנחנו נערכים אליהם אחרת ונותנים מענה נקודתי גם בהסברה.

יואב קיש: ואני רוצה להתייחס לנושא החתונות, חבר הכנסת סעדי.

יואב קיש: אוסאמה, מה שאמרת היום לגבי חתונות – –

קרן ברק: עונים לך.

יואב קיש: – – חשוב לי לומר לך את זה בצורה הכי ברורה: זה ממש הישמרו לנפשותיכם.

יואב קיש: פונים אליי גם חברים שלי, אומרים: מה, חתונה.

יואב קיש: אני אומר להם: אתה רוצה שהמשפחה שלך והחברים שלך יידבקו?

יואב קיש: אתה רוצה שחס וחלילה מישהו מהם יאושפז, ואני לא יודע לאיזה מצב יגיע?

יואב קיש: תפסיקו עם זה.

יואב קיש: זה לא הזמן.

יואב קיש: היום צריך להישאר בבית.

יואב קיש: הישמרו לנפשותיכם.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: את השאילתה הבאה ישאל חבר הכנסת יואב סגלוביץ'.

קרן ברק: הנושא: הקמת חדר אקוטי בשרון.

יואב סגלוביץ': אדוני סגן השר, פשוט למעשה כבר ב-2019, באוקטובר, הייתה החלטה, הבטחה של שר הבריאות, להקים את החדר הזה.

יואב סגלוביץ': אני אשמח שלדבר הזה באמת תהיה תשובה.

יואב סגלוביץ': אחרי דבריך אני אגיד עוד שתי מילים על הסיפור הזה.

יואב קיש: טוב.

יואב קיש: קודם כול, לא הכרתי את הנושא ונחשפתי לו דרך זה.

יואב קיש: זה באמת התחיל עוד בממשלה הקודמת.

יואב קיש: בשורה התחתונה, עדיין אין כרגע פתרון.

יואב קיש: קודם כול אני אומר לך את האמת, שתבין.

יואב קיש: עכשיו אני אגיד לך מה התשובה לעניין.

יואב קיש: מדוע?

יואב קיש: מדוע?

יואב קיש: כי הנושא בתהליך, ואני אסביר רגע מה התהליך שהיה, כי חשוב להבין אם נעשה או לא נעשה משהו.

יואב קיש: אני אתחיל ואומר כי הטיפול בנפגעי ובנפגעות תקיפה מינית הוא נושא חשוב ונמצא על סדר-היום של הנהלת משרד הבריאות.

יואב קיש: כיום פועלים חמישה חדרים אקוטיים הנותנים שירות לנפגעים ברחבי הארץ: בסורוקה בבאר שבע, בהדסה בירושלים, בוולפסון בחולון, בבני ציון בחיפה ובבית חולים פוריה בטבריה.

יואב קיש: המשרד נמצא בתהליך של חשיבה כוללת על פריסת השירותים המיטבית ועל האופן שבו ניתן להנגיש בצורה נרחבת יותר את המענה גם בבתי חולים שבהם אין מרכז אקוטי.

יואב קיש: בתוכנית העבודה 2019 אושר תקציב ייעודי לפתיחת מרכז אקוטי נוסף באזור השרון.

יואב קיש: משרד הבריאות – עכשיו, אני מספר לך מה התהליך שהיה – ניהל מגעים עם בית חולים מאיר במטרה לבדוק אפשרות של הקמת חדר אקוטי שם.

יואב קיש: זה היה הדבר הכי נוח מבחינת מיקום.

יואב קיש: לצערי, בית החולים, משיקוליו, החליט כי בתקציב המאושר הוא אינו מעוניין בפתיחת המרכז, ואז עברו לנהל מגעים עם בית חולים הלל יפה במטרה לבדוק את האפשרות של פתיחת החדר האקוטי שם.

יואב קיש: גם שם, לצערי, עקב מגבלות מקום, המשרד לא הצליח להתקדם עם תוכנית אופרטיבית לפתוח את המרכז בשנתיים הקרובות.

יואב קיש: בסוף 2019 תחילת 2020 חזרנו לניהול משא ומתן עם בית חולים מאיר, בגלל שהתחלפה הנהלה, במטרה לבדוק מחדש פתיחת מרכז אקוטי בבית החולים.

יואב קיש: נקבעה כבר פגישה והתחיל תהליך שלדעתי נקטע עקב משבר הקורונה.

יואב קיש: כעת, עם חזרה לשגרה מסוימת – אנחנו ממש לא בשגרה, אבל אתה יודע, להתנהלות תוך כדי קורונה – המשרד פתח בתהליך בדיקה מחודש עם בית חולים מאיר בנושא זה.

יואב קיש: יש פגישה החודש בנושא עם הנהלת בית החולים.

יואב קיש: תראה, אתה יודע, זה קצת גם ברמת תירוצים.

יואב קיש: תן לי רק לסיים.

יואב סגלוביץ': כן, כן.

יואב סגלוביץ': אני לא – – –

יואב קיש: נושא נוסף שאני אומר לך שצריך לבדוק: אם הסיפור הוא מגבלה כספית אז יכול להיות שפה צריך לתקן, אבל התהליך התחיל שוב עם בית חולים מאיר, ואם אתה שואל אותי, אני חושב שהיה צריך ללחוץ ושם לכוון לאירוע הזה.

יואב קיש: כן.

יואב סגלוביץ': אז אדוני, אני שמח – –

קרן ברק: שאלה נוספת.

קרן ברק: כן.

יואב סגלוביץ': – – שמח שאתה מעורב בזה.

יואב סגלוביץ': שאלה נוספת: אני רק רוצה שאלה ועדכון.

יואב סגלוביץ': תראו, הנושא הזה הוא לא מ-2019, הנושא הזה הרבה יותר רחוק.

יואב סגלוביץ': יש 21 בתי חולים, רק בחמישה מהם יש.

יואב סגלוביץ': היום 1.5 מיליון תושבים – בכפר סבא, רעננה, הוד השרון, טירה, טייבה, קלנסווה – אישה נפגעת עבירות מין צריכה לנסוע לוולפסון בחולון.

יואב סגלוביץ': את כל מה שאדוני הקריא אני מכיר, אבל כן, בקשתי לאדוני היא נורא פשוטה.

יואב סגלוביץ': אני במקרה הייתי – לא ידעתי שהיום תהיה השאילתה, אבל ביום ראשון האחרון הייתי בבית חולים מאיר.

יואב סגלוביץ': נפגשתי עם פרופסור פישל, שהוא אחראי לסיפור הזה.

יואב סגלוביץ': יש שם פרויקט שהם לבד, נוכח המצוקה, מול המרכז לנפגעות תקיפה מינית ברעננה עושים, מה שנקרא מתחת לרדאר, והוא עדיין לא מתוקצב.

יואב סגלוביץ': אני אגיד לך, פשוט אלה מספרים בלתי נתפסים, ולדעתי – אדוני, אני ממש מבקש ממך, כי אפשר לעשות את זה, אפשר לעשות את זה בתוך חודש: שלושה תקנים, שלושה תקנים וזה מוקם.

יואב סגלוביץ': אני הייתי שם היום.

יואב סגלוביץ': אם תרצו שאני אכתוב – שלושה תקנים של כוח אדם, והמרכז הזה מוקם.

יואב סגלוביץ': אני פגשתי את כל האנשים בבית החולים – – –

יואב קיש: מתוקצב בלי תקנים, אתה אומר לי?

יואב קיש: אני אבדוק.

קרן ברק: לא.

קרן ברק: הוא אומר: העלות היא שלושה תקנים.

יואב סגלוביץ': לא.

יואב סגלוביץ': כרגע יש ויכוח.

יואב סגלוביץ': אדוני, אני אגיד לך בדיוק.

קרן ברק: זו העלות.

יואב סגלוביץ': אני חושב שאם אתה תתערב – – –

יואב קיש: אני לא מעודכן בזה, אז אני אשמח לשמוע מה שמעת שם ביום ראשון.

יואב סגלוביץ': אנחנו באותו צד של העניין.

יואב סגלוביץ': אני מכיר את הנושא הזה לאורך הרבה מאוד שנים.

יואב סגלוביץ': יש שם כמה בעיות, אחת במישור הניהולי, אבל בשביל להתחיל משהו ולעשות שינוי שלא היה כבר כמה שנים צריך רק דבר אחד: שאתה – לא באמצעות אף אחד אחר, זאת בקשתי אליך – שאתה, בלי אף אחד אחר, תעשה את הבדיקה.

יואב סגלוביץ': אני אומר לך באחריות: זה שלושה תקנים.

יואב סגלוביץ': היום משרד הבריאות כבר הסכים לתקן וחצי.

יואב סגלוביץ': עכשיו מדובר על תקן וחצי.

יואב קיש: טוב.

יואב קיש: אני אבדוק את זה.

יואב סגלוביץ': אני מאמין שאתה מסוגל לעשות את זה.

יואב סגלוביץ': אדוני, אני אומר לך שאם אתה מרים את הדבר הזה, אתה עושה מה שלא עשו כמה שנים לפניך.

יואב סגלוביץ': תודה רבה.

יואב קיש: אני אבדוק את זה, ואם זו המשמעות, אני מניח שזה ייפתר.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: חשוב מאוד.

יואב קיש: תודה.

קרן ברק: כדאי שתטפל בזה באמת, סגן שר הבריאות חברי יואב קיש.

קרן ברק: תם חלק השאילתות.

קרן ברק: לפני שנעבור לחקיקה, יש כמה הודעות למזכירת הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושבת-ראש הישיבה, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק איסור התערבות גנטית (שיבוט אדם ושינוי גנטי בתאי רבייה) (תיקון מס' 4), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, שהחזירה ועדת המדע והטכנולוגיה; מסקנות ועדת הכלכלה בעקבות דיון מהיר בהצעתם של חברי הכנסת מיקי לוי, עודד פורר וטלי פלוסקוב בנושא:

ירדנה מלר-הורוביץ: החשש מאובדן פרנסתם המוחלט וקריסתם של סוכני הנסיעות ונותני שירות תיירות חוץ והיעדר מתווה סיוע ייעודי עבורם.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: [הצעת חוק פ/1228/23; נספחות.

קרן ברק: ]

קרן ברק: נעבור לשלב החקיקה.

קרן ברק: הצעת חוק נתוני אשראי (תיקון – איסור שימוש בנתוני אשראי שנאספו בתקופת משבר הקורונה), התש"ף–2020.

קרן ברק: ינמק חבר הכנסת גפני.

משה גפני: גברתי היושבת-ראש, חברי הכנסת, אני מתכבד להגיש לכנסת את הצעת חוק נתוני אשראי (תיקון – איסור שימוש בנתוני אשראי שנאספו בתקופת משבר הקורונה), התש"ף–2020.

משה גפני: החוק הזה היה במקור יוזמתו של סגן השר אורי מקלב, ואני וחבר הכנסת יעקב אשר הצטרפנו אליו.

משה גפני: אני מציג את זה גם בשמנו, אבל גם בשמו.

משה גפני: אני מבקש להסביר את החוק שעליו אנחנו מדברים.

משה גפני: אנחנו נמצאים בתקופה קשה, לצערנו הגדול.

משה גפני: אנחנו מתפללים לקדוש ברוך הוא שתקופת הקורונה הקשה הזאת תעבור, אבל בעקבות מגפת הקורונה נפגע מקור פרנסתם של אזרחים רבים עקב סגירת בית עסק, פיטורים, יציאה לחל"ת או בידוד.

משה גפני: אנשים, נפגע מקור פרנסתם באופן חמור.

משה גפני: הם אינם יכולים להתמודד עם האשראי בבנק.

משה גפני: בימים רגילים הם אנשים מן השורה, שעוסקים בעניין של העסק שלהם או מקום העבודה שלהם, והם משלמים את חובותיהם לספקים או לאנשים, ובבנק יש להם חשבון שמתנהל נורמלי.

משה גפני: היום לא.

משה גפני: היום, לצערנו הרב, תמונת המצב היא תמונה שונה לחלוטין, לצערנו הרב, ואנחנו כמדינה לא יכולים לעמוד מן הצד.

משה גפני: כל הזמן אנחנו מדברים על תוכניות.

משה גפני: גם עכשיו מדברים על תוכניות של סיוע לעצמאים, סיוע לשכירים, סיוע לכאלה שיצאו לחל"ת, כאלה שנמצאים בבידוד, ואנחנו יודעים שלצערנו הרב זה מעשים שבכל יום.

משה גפני: מה עלול לקרות?

משה גפני: עלול לקרות שעל פי חוק נתוני האשראי יכתבו בדוח שפלוני-אלמוני, שיש לו חשבון בנק בבנק מסוים, בסניף מסוים, מצבו שם נורא ואיום – הוא נמצא במינוס גדול, הוא נמצא בחובות גדולים.

משה גפני: ואנחנו מקווים ומתפללים שהמגפה הזאת תסתיים, ותסתיים מהר, והוא רוצה לחזור לעבודה, הוא רוצה להפעיל את העסק מחדש – –

קרן ברק: לקחת אשראי.

משה גפני: כן.

משה גפני: – – ולקחת אשראי – הרי הוא לא יכול בלי זה, זה ברור.

משה גפני: אנחנו לא מדברים פה על מיליארדרים ועל מיליונרים, אנחנו מדברים על אנשים מהשורה.

משה גפני: מצבם הכלכלי, גם בימים רגילים, הוא מצב לא מרנין, אבל הם עוסקים – כמו שאת אומרת, גברתי היושבת-ראש, הם צריכים את האשראי כדי להמשיך ולתפקד.

משה גפני: ואז באים אליו ואומרים לו: על פי החוק היבש, מצטערים.

משה גפני: אחרי שהמגפה כבר הולכת או אחרי שהמדינה מסכימה שהוא יפתח את בית העסק ויש פתרונות שאיתם אפשר להתמודד, הבנק לא נותן לו.

קרן ברק: בגלל התקופה.

משה גפני: בגלל אותם חודשים ואותם שבועות שבהם מצבו הכלכלי – החשבון בבנק היה במצב קשה.

משה גפני: ואז הוא איננו יכול לחזור חזרה, שזה – אני לא רוצה להתבטא בהתבטאויות חריפות, אבל זה משהו נורא ואיום.

משה גפני: לשבת מנגד ולהגיד: יש חוק נתוני אשראי, חוק יבש, ובחוק הזה אנשים ייפלו בגלל שיש עכשיו מגפת קורונה – הדבר הזה הוא דבר בלתי מתקבל על הדעת.

משה גפני: אנחנו מציעים הצעת חוק, ובהצעה המקורית שמופיעה כאן לפניכם אנחנו מבקשים שהחודשים האלה לא יהיו בחוק נתוני האשראי, והתקופה שהחשבון נמצא בקשיים בתקופה הזאת עקב המצב הזה של הקורונה יימחק.

משה גפני: כשהוא יחזור בעזרת השם חזרה לעסק שלו, כשהוא יחזור בחזרה בעזרת השם להמשיך לפעול כפי שהיה בימים עברו, כפי שהיה קודם, לא תהיה התקופה הזאת תקופה שבה – יגידו שאי-אפשר עכשיו לתת לו אשראי בגלל שהוא עבר תקופה שבה החשבון היה במצב רע.

משה גפני: האמת היא, אני רוצה לשתף אתכם: זה חוק פשוט, ומדינה נורמלית חייבת לעשות את זה.

משה גפני: זה מובן מאליו, הכול בסדר.

משה גפני: היה לי קושי בוועדת השרים.

משה גפני: היה לי קושי.

קריאה: – – –

קרן ברק: הרי זה הגיוני.

משה גפני: כן.

משה גפני: היה לי קושי בוועדת השרים, וביקשו שאני אדחה את זה בשבועיים ושאני אבוא בדברים עם בנק ישראל ועם משרד המשפטים.

משה גפני: אני לא רוצה לשתף אתכם בחוויה שלי, אבל אני יכול לשתף אתכם בתוצאות.

קרן ברק: גם בחוויה.

מיכאל מלכיאלי: אתה תשתף, תשתף – – –

קרן ברק: שישתף גם בחוויה.

משה גפני: דיברתי עם הנוגעים בדבר בוועדת השרים ואמרתי: אני מוכן.

משה גפני: מה אתם אומרים?

משה גפני: יכול להיות שיש בעיות, שאי-אפשר למחוק נתונים וצריך לשמור אותם במאגר בבנק ישראל או באיזה מקום – אני מסכים, אבל בתנאי שהתוצאה של מה שאנחנו מסכימים, גם אתם וגם אנחנו, תהיה כזאת שלא יבואו לעשות חשבון עם בעל העסק ויגידו לו: רגע, בחודשים האלה מצבך היה רע.

משה גפני: זה לא יהיה.

משה גפני: לזה אני מתנגד.

משה גפני: והיה בסדר, והסכמתי למה שאמרו: קודם להעביר את זה בטרומי, ונשב.

משה גפני: אמרתי לעוזר שלי לשבת עם בנק ישראל, שביקשו.

משה גפני: פתאום אני מקבל טלפון ואומרים לי: אנחנו דוחים את זה בשבועיים.

משה גפני: אמרתי: מה זה שבועיים?

משה גפני: שבועיים – אני מתפלל שלא תהיה קורונה.

משה גפני: מה שבועיים?

משה גפני: סיכמנו שזה עובר בטרומית ואחרי זה ממשיכים את הדיון, כדי שזה יהיה נורמלי.

משה גפני: לא, התחיל ויכוח.

משה גפני: ואני צעקתי כיד השם הטובה עליי.

משה גפני: למה צעקתי?

משה גפני: זה לא היה הסיכום.

משה גפני: הסיכום היה שאני מעביר את זה בטרומי ואחרי זה דנים, כדי שלא יעבור הזמן, שנוכל לעשות את זה בסדר.

משה גפני: אני אגיד לכם את האמת – לא קשור עכשיו לחוק – אני סבור שחוק נתוני האשראי שהתקבל פה עוזר לעשירים, הוא לא עוזר לעניים.

משה גפני: מה זה חוק נתוני אשראי?

משה גפני: אני לא מתווכח עכשיו על החוק.

משה גפני: עם כל הכבוד לכל האמירות האלה, נגיד בנק ישראל – כשאני העברתי את החוק על נגיד בנק ישראל, נקבע שהנגיד צריך להיות גם היועץ החברתי, לא רק היועץ הכלכלי.

משה גפני: אנחנו הוספנו את זה בחוק.

משה גפני: היועץ החברתי צריך לדאוג למעמד הביניים, לשכבות החלשות מבחינה כלכלית, לא לעשירים.

משה גפני: שהם יתמודדו עם נתוני האשראי – אני מדבר על ימים רגילים.

משה גפני: אני לא מערער עכשיו על חוק נתוני האשראי – על זה ערערתי בשעתו, אמרתי את דעתי וזהו – אבל זה עצבן אותי שאנחנו מדברים עכשיו על תקופה כזאת קשה מבחינה כלכלית – אני לא מדבר מבחינה בריאותית, זה בוודאי – מבחינה כלכלית, ואתם מתחילים להתנות איתי: עוד שבועיים, ולא צריך שיהיה ככה, ולא צריך שיהיה ככה.

משה גפני: אני, גברתי היושבת-ראש, לא רוצה לגזול את הזמן של המליאה.

משה גפני: אני מבקש שהחוק יעבור בקריאה טרומית.

משה גפני: אני מייד – אני כבר אמרתי עכשיו, אמרתי לעוזר שלי, לשבת עם האנשים שעוסקים בעניין הזה גם בבנק ישראל וגם במשרד המשפטים על מנת שנביא את החוק הזה במהירות להשלמתו, לא לחכות עם זה, מכיוון שאנחנו לא רוצים לחכות עם הנושא של נגיף הקורונה.

משה גפני: אנחנו רוצים שהקדוש ברוך הוא יעזור לנו וזה יעבור מהר מן העולם.

משה גפני: תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה לך.

קרן ברק: [הצעת חוק פ/922/23; נספחות.

קרן ברק: ]

קרן ברק: מוצמדת הצעת חוק סיוג הגבלות חשבון והגבלת לקוח בשל שיקים שסורבו בתקופה שהוכרזה מחלה מידבקת מסוכנת (תיקוני חקיקה), התש"ף

קרן ברק: –2020, של חבר הכנסת משה ארבל.

קרן ברק: תענה במשולב על שתי הצעות החוק השרה אורלי לוי אבקסיס.

משה גפני: גברתי היושבת-ראש, זה היה בוועדת הכספים, הנושאים הללו, ובין היתר היו כמה חברים שרצו להוסיף לחוק, ביניהם גם חבר הכנסת אחמד טיבי, ואני מתנצל בפניהם שהגשתי את זה מהר מדי.

משה גפני: הייתי צריך להוסיף גם אותם.

קרן ברק: כולנו רצינו להצטרף.

משה ארבל: לפי התקנון יש לי רק שלוש דקות.

משה ארבל: גברתי היושבת-ראש, כבוד השרה, חבריי חברי הכנסת, חוק צ'קים ללא כיסוי קובע שחשבון יהיה מוגבל ובעליו יהיה מוגבל אם סורבו במשך 12 חודשים עשרה צ'קים או יותר שנמשכו על שם החשבון.

משה ארבל: להגבלת החשבון משמעות מרחיקת לכת.

משה ארבל: היא מגבילה את היכולת למשוך צ'קים, משבשת את מהלך עסקיו של הלקוח, פוגעת במוניטין שלו וביכולת להתנהל כלכלית ועלולה להביא לפגיעה בזכויות יסוד ולביטחון כלכלי קיומי.

משה ארבל: החוק קובע שאם הוכרזה שעת חירום, בסמכותו של המפקח על הבנקים לקבוע שבנק לא יגביל חשבון בשל צ'קים שסורבו במהלך התקופה שקבע.

משה ארבל: כלומר, גם אם הוכרזה שעת חירום והמפקח על הבנקים החליט להתערב לטובת חשבונות שסורבו לתת להם צ'קים, חשבונות אלו זכאים להגנה אך ורק לתקופה של עד 90 ימים.

משה ארבל: אחריה, הבנקים רשאים להגביל את חשבונם בשל אותם צ'קים.

משה ארבל: ההגנה שמעניק חוק צ'קים ללא כיסוי לבעלי העסקים מוגבלת מאוד, והיא לא מותאמת למשברים כלכליים ארוכים וקשים כמו משבר הקורונה.

משה ארבל: הגנה של שלושה חודשים בלבד למי שנאסר עליו לפתוח את בית העסק כבר בחודש מרץ או בחודש אפריל היא לעג לרש.

משה ארבל: כולנו מבינים שבעל עסק כזה לא הגיע למצבו הקשה בשל התנהגות כלכלית חסרת אחריות או הימור עסקי שלא צלח.

משה ארבל: כל זמן שמשבר הקורונה כאן, גם לא הייתה לו אפשרות מעשית לשקם את העסק – בתקופה הזו של 90 ימים.

משה ארבל: זה נכון אם מדובר בבעל עסק שהממשלה לא התירה לו לפתוח את העסק או באדם פרטי שפוטר מעבודתו או שמשכורתו קוצצה בשל המשבר.

משה ארבל: אנו חייבים להבין שמשבר הקורונה הוא משבר מסוג חדש, שטרם היה כאן, והחוק לא צפה ולא מותאם להתמודד איתו.

משה ארבל: אנו חייבים לתת הגנה ארוכת טווח לבעלי עסקים שצ'קים שנתנו סורבו בתקופת הקורונה ולתת להם הזדמנות אמיתית להתאושש ולהרים את עצמם על הרגליים, אחרת חשבונות יוגבלו על ימין ועל שמאל, עסקים ואנשים יפשטו רגל בקצב הולך וגובר והמשבר הכלכלי ילך ויעמיק.

משה ארבל: אשר על כן, ההצעה מבקשת לעשות שני דברים: ראשית, לקבוע בחוק מה שהממשלה כבר קבעה בתקנות שעת חירום זמניות.

משה ארבל: תקנות שעת חירום (שיקים ללא כיסוי), התש"ף

משה ארבל: –2020, מחודש מרץ הכניסו לרשימת מצבי החירום גם הכרזה על מחלה מידבקת מסוכנת.

משה ארבל: שנית, ההצעה מבקשת לתקן את החוק כך שצ'קים שסורבו בתקופה הזאת שבה הוכרזה מחלה מדבקת מסוכנת לא ייספרו ולא יימנו בכלל במניין הצ'קים שיגבילו לקוח גם לאחר סיום התקופה.

משה ארבל: כלומר, במקום להקפיא את המצב ולתת הגנה זמנית לבעלי החשבונות למשך שלושה חודשים, אנו מבינים ששלושה חודשים זה לא מספיק ולא הוגן.

משה ארבל: הצ'קים שסורבו יימחקו לעניין זה.

משה ארבל: לא ראוי ולא נכון כלכלית שבגללם בנקים יגבילו חשבונות.

משה ארבל: כמו כן, מוצע לתקן את חוק נתוני אשראי כך שהמידע על הצ'קים שסורבו לא יועבר למאגר והמוניטין והיכולת של העסקים האלה לקחת הלוואות בהמשך ולשקם את העסק לא ייפגעו.

משה ארבל: אני מבקש להודות לחברי חבר הכנסת ינון אזולאי, שבשל הדחיפות לא הספיק לחתום פיזית על הצעת החוק אבל היה אחד מיוזמיה, לשר מיכאל ביטון ולשר יועז הנדל, שבמקור – כמובן לפני המינוי שלהם, בטרם מונו לשרים – הצטרפו להצעת חוק זו.

משה ארבל: אני מבקש להודות גם לסגן השר מקלב ולחברי הכנסת הרב משה גפני ויעקב אשר, שהציעו את התיקון המקביל שמוצמד לחוק נתוני אשראי.

משה ארבל: הצעת חוק זו נועדה להגן על בעלי עסקים ואנשים פרטיים ולאפשר להם לשקם את עצמם ואת העסקים בתום המשבר.

משה ארבל: תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: תשיב במשולב על שתי הצעות החוק השרה לוי אבקסיס, בשם שר המשפטים.

אורלי לוי אבקסיס: גברתי היושבת-ראש, אני שמחה לראות אותך כך מנהלת את ישיבות הכנסת.

אורלי לוי אבקסיס: שתהיה לך הצלחה גם בהמשך.

אורלי לוי אבקסיס: אני רוצה לפנות אל חברי הכנסת המציעים, חבר הכנסת משה גפני, חבר הכנסת יעקב אשר, חבר הכנסת משה ארבל, וכמובן גם למי שהייתה לי הזכות לעבוד איתו הרבה מאוד זמן, בטח ובטח כאשר היינו שנינו חברים בוועדה לזכויות הילד, סגן השר אורי מקלב – שהנושאים האלה לא רק שמטרידים אותו היום, אלא שמאז ומתמיד הוא מסתכל על השגרה של החיים ומחפש איפה אנחנו יכולים להטיב ואיפה נמצאים האבסורדים שאותם צריך לתקן.

אורלי לוי אבקסיס: אז לגבי הצעת חוק נתוני אשראי (תיקון – אישור שימוש בנתוני אשראי שנעשו בתקופת הקורונה), התש"ף

אורלי לוי אבקסיס: –2020, שמוצמדת לה הצעת חוק סיווג הגבלת חשבון והגבלת לקוח בשל צ'קים שסורבו בתקופה שהוכרזה כמחלה מדבקת מסוכנת (תיקוני חקיקה), התש"ף–2020.

אורלי לוי אבקסיס: לפני שאני אומר את הכתוב לי על ידי שר המשפטים: בימים שביום-יום משק בית מתמודד עם הקשיים של החיים, עם ההוצאות – על שכר לימוד של ילדים בגיל הרך, אם יש לך, שלפעמים עולה כמו שני תארים באוניברסיטה; על משכנתה ולעיתים על שכר דירה שעולה יותר מאשר המשכנתה על אותה דירה; הוצאות, מיסים וכדומה, ומחזיקים את הראש מעל המים גם בימים שבשגרה, לפעמים זה לא קל.

אורלי לוי אבקסיס: קל וחומר כשמדובר בתקופה שבה הרבה מאוד אזרחים במדינה איבדו את מקור פרנסתם בלי יכולת, בלי תקווה ובלי הבנה מתי הדבר הזה ישתנה.

אורלי לוי אבקסיס: בינתיים הם נאלצים – לא מעט מהם הם משקי בית ששני המפרנסים שלהם או שהם בחל"ת או שאיבדו את מקור פרנסתם לחלוטין.

אורלי לוי אבקסיס: אי-אפשר לבוא ולהאשים אותם בחוסר אחריות, כי כשאנחנו מדברים על נתוני האשראי שלהם ועל היכולת שלהם בימים כאלה לעמוד בכל התשלומים, זאת כמעט משימה בלתי אפשרית.

אורלי לוי אבקסיס: לכן, צר לי על כך שבנק ישראל מנסה לעכב את החקיקה הזאת, כפי שאמר לנו המציע, חבר הכנסת גפני.

אורלי לוי אבקסיס: אני שמחה מאוד שהוחלט היום כן להעביר בטרומית, ואני מקווה מאוד שהדברים האלה יסתדרו.

אורלי לוי אבקסיס: אם לא, אני אשמח מאוד להיכנס בעובי הקורה, כדי שהדברים האלה יקרו מהר.

אורלי לוי אבקסיס: זה כמו לשים אות קין על בן אדם שלא באחריותו ואין לו אשם תורם לאירועים – אתה יודע מה?

אורלי לוי אבקסיס: העולמיים שמתרחשים עלינו, הקורונה יחד עם המשבר הכלכלי, שמלווה את זה הבריאותי.

אורלי לוי אבקסיס: אני באמת עומדת לרשותכם.

אורלי לוי אבקסיס: אני אקריא עכשיו את תשובת שר המשפטים: ועדת השרים לענייני חקיקה מצאה שתכליתה של הצעת החוק ראויה, ועל כן ההצעה אושרה פה אחד לקריאה טרומית.

אורלי לוי אבקסיס: לאור עמדת בנק ישראל והייעוץ המשפטי לממשלה כי הצעת החוק בגרסתה הנוכחית עלולה שלא להשיג את מטרותיה, החליטה ועדת השרים כי לאחר העברה בטרומית, הצעת החוק תקודם בתיאום עם משרד המשפטים, משרד האוצר ובנק ישראל.

אורלי לוי אבקסיס: הצעת החוק המתואמת תובא לוועדת השרים לענייני חקיקה בטרם תועבר לקריאה ראשונה.

אורלי לוי אבקסיס: כמי שמכירה אותך כיושב-ראש ועדת הכספים, התיאומים האלה יכולים להיגמר בתוך יום-יומיים.

אורלי לוי אבקסיס: אין שום סיבה לעכב.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו יודעים איזו יכולת יש לבנק ישראל ולבנקים בכלל לעקוב אחרי החשבונות שלנו כשהם רוצים לחפש הלבנת הון.

אורלי לוי אבקסיס: היו לנו ויכוחים אצלך בוועדה, לפעמים, האם כשאנחנו מחפשים מלביני הון – אם אותם מורים פרטיים, בייביסיטרים למיניהם וכדומה, גם הם ייחשבו למי שמנסה להלבין הון.

אורלי לוי אבקסיס: אז ניסינו להחריג אותם, מאותו חוק מפלצתי דאז.

אורלי לוי אבקסיס: היום אני באה ואומרת שאם הם ידעו לזהות אז, הם יודעים לזהות גם היום.

אורלי לוי אבקסיס: את הנתונים האלה צריך להחריג ולא להתייחס אליהם.

אורלי לוי אבקסיס: לכן, אני מקווה מאוד שהצעת החוק הזאת לא רק שתעבור היום בקריאה הטרומית, אלא שיעבור זמן קצר ביותר עד שנביא אותה לקריאה ראשונה, שנייה ושלישית.

אורלי לוי אבקסיס: בהצלחה לכם.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: את צריכה להצטרף לוועדת שרים לענייני חקיקה.

קרן ברק: להצעת חוק נתוני אשראי של חבר הכנסת גפני מתנגד חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ', והוא ינמק.

קרן ברק: שלוש דקות.

קרן ברק: אז, הרב גפני, אם תרצה להשיב לו – – –

בצלאל סמוטריץ': גברתי יושבת-הראש, גברתי השרה.

בצלאל סמוטריץ': הרב גפני, אחרי שאני מדבר – – –

קרן ברק: יש פה עוד שר.

בצלאל סמוטריץ': הרב גפני, חבר הכנסת הרב גפני – אופיר, אני מנסה לדבר אליו.

קרן ברק: הוא עונה לו, הוא עונה לו.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת הרב גפני, היושבת-ראש אמרה שאחרי שאני אדבר איתה תוכל לבוא ולהשיב.

בצלאל סמוטריץ': אני בטוח שתנצל את ההזדמנות.

בצלאל סמוטריץ': תראה, אין לך מושג כמה אני אוהב את מה שעשית עכשיו.

בצלאל סמוטריץ': אתה עומד בלהט, אתה מאמין במשהו, אתה נואם אותו כמו שצריך, חדור כולך, מקדם אותו בכל הכוח.

בצלאל סמוטריץ': אין-ספור פעמים שמעתי אותך כאן על הדוכן; שמעתי אותך ברדיו; ראיתי אותך בטלוויזיה, רחמנא ליצלן, תוקף בשצף-קצף את בית המשפט העליון, את הרדיפה שלו את הציבור הדתי והחרדי, את הפגיעה שלו באופי של מדינת ישראל כמדינה יהודית, את האיסור שהוא מטיל על החברה החרדית לנהוג על פי אורחות חייה, את הפגיעה בשבת, בגיורים, בכשרות, באופי היהודי, ברוב היהודי של מדינת ישראל, בביטחון של אזרחי ישראל.

בצלאל סמוטריץ': שמעתי אותך נואם על זה בלהט.

בצלאל סמוטריץ': קראתי אותך מעל דפי מקור ראשון רגע לפני הבחירות, כשרצית ככה לקושש קולות שלנו, מתריע, מצליף בשער על התיקונים שצריך לעשות במערכת המשפט.

בצלאל סמוטריץ': גם חבר הכנסת ארבל – חבר הכנסת ארבל, עזוב שאתה בלי מסכה, אתה לא מקשיב לי – כמה פעמים שמעתי אתכם בלהט, מבקרים את בית-המשפט העליון – את האיפה ואיפה, את הצביעות, את הדו-פרצופיות.

בצלאל סמוטריץ': אז יש עכשיו הזדמנות להקים ועדת חקירה פרלמנטרית, היום, כאן במליאה, ואתם מתנגדים?

בצלאל סמוטריץ': מה שווים הנאומים חוצבי הלהבות האלה שלכם?

בצלאל סמוטריץ': מה שווה הביקורת?

בצלאל סמוטריץ': אין שום סעיף בהסכם הקואליציוני, ובדקתי את זה, לפני שהגשתי את ההצעה הזאת, שמאפשר לכחול לבן להטיל וטו על הצעה כזו.

בצלאל סמוטריץ': זה לא חוק.

בצלאל סמוטריץ': אתם יכולים, וצריכים לומר אמת לציבור שלכם, ולקיים את מה שהבטחתם לו לפני הבחירות.

בצלאל סמוטריץ': אין שום משמעות, הרב גפני, לכל הנאומים שתיתן בוועדת כספים, לכל הנאומים שתיתן ברדיו, אם כשיש לך את היכולת להקים ועדת חקירה פרלמנטרית ולהתחיל לתקן את כל הקלקולים האלה לא תצביעו היום בעד.

בצלאל סמוטריץ': בשביל מה אתם בקואליציה הזאת?

בצלאל סמוטריץ': מה, 16 חברי כנסת של כחול לבן?

בצלאל סמוטריץ': כן, הזנב מכשכש בלא-יודע-כמה ח"כים שיש בימין, בקואליציה הזאת?

בצלאל סמוטריץ': מה אתם שווים?

בצלאל סמוטריץ': אז בליכוד דיברו על זה שנותנים חופש הצבעה – אני לא יודע אם זה נכון או לא – אז הפרסומים שאתם תקפתם את נתניהו; מה פתאום – תתמכו.

בצלאל סמוטריץ': תדרשו מנתניהו לתמוך.

בצלאל סמוטריץ': תשרתו את המצביעים שלכם.

בצלאל סמוטריץ': תקיימו את מה שהבטחתם להם.

בצלאל סמוטריץ': תעשו את הדבר הצודק, הנכון, המוסרי, היהודי והדמוקרטי ותנו למהלך ההיסטורי הזה להתקדם.

בצלאל סמוטריץ': הקרדיט יהיה כולו שלכם.

בצלאל סמוטריץ': ואם חס וחלילה – הרב גפני, תקשיב טוב – אתם תחזרו ליאיר לפיד, שהיה הראשון שהוציא את ההתנגדות למהלך הכל-כך חשוב הזה, ותטרפדו אותו, אתם תיתנו את הדין לציבור שלכם.

קרן ברק: תודה רבה לחבר הכנסת בצלאל סמוטריץ'.

קרן ברק: חבר הכנסת משה גפני, אתה רוצה להשיב לו?

בצלאל סמוטריץ': כן.

בצלאל סמוטריץ': כן.

קריאות: – – –

משה גפני: המליאה שלנו תתכנס – – – אבל יכול להיות שאנחנו נעשה מה שעשה – – – יאיר לפיד.

בצלאל סמוטריץ': אני לא הייתי שם, אתה יודע את זה.

בצלאל סמוטריץ': בוא נראה אם הטיעון הזה ישכנע את המצביעים שלך.

קרן ברק: אם כך.

קרן ברק: אנחנו עוברים לשתי הצבעות.

קרן ברק: הצבעה ראשונה – על הצעת חוק נתוני אשראי (תיקון – איסור שימוש בנתוני אשראי שנאספו בתקופת משבר הקורונה), התש"ף

קרן ברק: –2020, שקיבלה פטור מחובת הנחה, של חבר הכנסת משה גפני ויעקב אשר.

קרן ברק: אפשר להצביע.

קרן ברק: הצבעה מס' 1 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 46 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק נתוני אשראי (תיקון – איסור שימוש בנתוני אשראי שנאספו בתקופת משבר הקורונה), התש"ף

קרן ברק: –2020, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

קרן ברק: אם כך, בעד – 46, אין מתנגדים, אין נמנעים.

ינון אזולאי: סגנית היושב-ראש, שלי לא עובד, ההצבעה.

קרן ברק: טוב.

קרן ברק: כולל ינון אזולאי, 47 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

קרן ברק: אם כך, ההצעה אושרה, ותעבור להכנה לקריאה ראשונה בוועדת הכלכלה.

קרן ברק: הצבעה על הצעת חוק המוצמדת של חבר הכנסת ארבל, הצעת חוק סיוג הגבלת חשבון והגבלת לקוח בשל שיקים שסורבו בתקופה שהוכרזה מחלה מידבקת מסוכנת (תיקוני חקיקה), התש"ף–2020.

קרן ברק: הוצמדה.

קרן ברק: מצביעים עכשיו.

קרן ברק: הצבעה מס' 2 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 46 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק סיוג הגבלת חשבון והגבלת לקוח בשל שיקים שסורבו בתקופה שהוכרזה מחלה מידבקת מסוכנת (תיקוני חקיקה), התש"ף

קרן ברק: –2020, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

קרן ברק: בעד – 47, כולל חבר הכנסת ינון אזולאי, 48 כולל חברת הכנסת קטי קטרין שטרית, אין מתנגדים, אין נמנעים.

קרן ברק: הצעת החוק עברה והתקבלה, והיא תעבור לדיון לקריאה ראשונה בוועדת הכלכלה.

קרן ברק: [הצעת חוק פ/406/23; נספחות.

קרן ברק: ]

קרן ברק: אנחנו עוברים להצעת חוק חוזה ביטוח (תיקון – דרך תשלום תגמולי ביטוח), התש"ף

קרן ברק: –2020, של חברי הכנסת מיכאל מלכיאלי ומשה אבוטבול.

קרן ברק: ינמק מהמקום חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי.

קרן ברק: יש לך דקה לנימוק.

מיכאל מלכיאלי: תודה, גברתי היושבת-ראש.

מיכאל מלכיאלי: חבריי חברי הכנסת, הצעת החוק הזאת היא הצעת חוק סופר-חברתית, שנועדה באמת לעזור לאותם זכאי ביטוח.

מיכאל מלכיאלי: המצב עד היום היה שחברות הביטוח מעבירות להם את הכסף בצ'ק, והצ'ק תקף ל-60 יום.

מיכאל מלכיאלי: עד שהוא מגיע לסוכן ומהסוכן לאדם – עברו 100 ימים.

מיכאל מלכיאלי: מה שקורה הוא – צריכים להחזיר את הצ'ק.

מיכאל מלכיאלי: 100 מיליון שקלים שוכבים אצל חברות האשראי בדבר הפשוט ביותר.

מיכאל מלכיאלי: אתם גובים כסף מהבן אדם כל חודש – איפה?

מיכאל מלכיאלי: באשראי, בהוראת קבע.

מיכאל מלכיאלי: תחזיר לו את זה לשם.

מיכאל מלכיאלי: ברוך השם, הצעת החוק הזאת עברה בוועדת השרים.

מיכאל מלכיאלי: היא הצעת חוק שעושה סדר ודואגת לאותם מבוטחים שהכסף שמגיע להם יגיע אליהם בזמן.

מיכאל מלכיאלי: אני רוצה להודות לשר המשפטים, שתמך מהרגע הראשון בהצעת החוק, מר ניסנקורן, לשר האוצר ישראל כץ ויועציו עידן ותמיר, לסגן שר האוצר איציק כהן, לראש רשות שוק ההון משה ברקת ולסגנו אוהד מעודי, שמהרגע הראשון תמכו בחוק הזה, וליועץ החקיקה שלי עקיבא חופי.

מיכאל מלכיאלי: אני רוצה במשפט אחד לומר: היינו היום בוועדת החוקה של הכנסת.

מיכאל מלכיאלי: אני קורא לך, חבר הכנסת אלי אבידר, תחשוב עוד הפעם על הדברים שאמרת שם.

מיכאל מלכיאלי: יש לך עוד זמן לתקן אותם.

מיכאל מלכיאלי: תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: תשיב על הצעת החוק השרה אורלי לוי אבקסיס, בשם שר המשפטים.

אורלי לוי אבקסיס: גברתי היושבת-ראש, חבריי המציעים, חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי וחבר הכנסת משה אבוטבול, תראו, אני קראתי את הצעת החוק שלכם, ויש בה כל כך הרבה היגיון, כל כך הרבה שכל ישר, ומן הצדק היא, מאחר שאנחנו, אם אנחנו משלמים את תשלומי הביטוח ויש לנו איחור הכי קטן, בין שיש לנו טעות בהוראת קבע ובין שחלילה וחס יש איזושהי בעיה עם כרטיס האשראי שפתאום אבד לנו, אז אנחנו מבטלים, ועד שעדכנו את הכרטיס החדש – הם באותו רגע יודעים להפעיל את הסמכות שלהם, ואם צריך גם להגיד שאין כיסוי ביטוחי; כשצריך להחזיר את הכספים האלה בימים שבהם כבר נקבע, ואחרי ההליך וכדומה – כמה צריך זיכוי ופיצוי – אז פתאום יש קושי להגיע למבוטחים ויש קושי למצוא אותם.

אורלי לוי אבקסיס: נשלחים הצ'קים בדואר, והם לא מגיעים ליעד, וכמו שאמרת, 100 מיליון שקלים של מבוטחים יושבים להם עכשיו ככה, בניחותא, אצל חברות הביטוח, ולפעמים גם מעלים ריביות שאותן לא יקבלו אחרים.

אורלי לוי אבקסיס: לכן, לא רק ההיגיון שולט פה אלא הצדק.

אורלי לוי אבקסיס: אני באמת רוצה לברך אתכם על הצעת חוק הזאת.

אורלי לוי אבקסיס: ועכשיו אני אעבור לתשובה של שר המשפטים, והיא גם מוכיחה שאני לא היחידה, אלא כולם תמימי דעים בנושא הזה.

אורלי לוי אבקסיס: בנוגע להצעת חוק חוזה הביטוח (תיקון – דרך תשלום תגמולי ביטוח), התש"ף

אורלי לוי אבקסיס: –2020, ועדת השרים לענייני חקיקה סברה שמדובר בהצעת חוק ראויה אשר תיטיב עם אזרחי ישראל, ועל כן היא אושרה פה אחד לקריאה טרומית.

אורלי לוי אבקסיס: במסגרת ההחלטה נקבע כי המשך קידום החקיקה ייעשה בתיאום עם הממונה על הביטוח במשרד האוצר ועם משרד המשפטים.

אורלי לוי אבקסיס: יכולים גם לחסוך – אתה יודע, עם כל העניין של הקיימות וכדומה – את כל הנייר ואת הבזבוז, ופשוט לעשות הוראה: מהמקום שממנו נלקח הכסף – אליו ישוב הכסף:

אורלי לוי אבקסיס: אם כרטיס האשראי הוא זה שמחייב את הלקוח – לשם יוזרם הכסף; אם זו הוראת קבע – אז הם מכירים את חשבון הבנק ולשם יוזרם.

אורלי לוי אבקסיס: חסל סדר ביורוקרטיה, חסל סדר בזבוז נייר, וגם תרמנו לכדור הירוק.

אורלי לוי אבקסיס: אז בהחלט בהצלחה, ואני מקווה שזה יעבור כמה שיותר מהר.

אורלי לוי אבקסיס: אני קוראת לכולם להצביע בעד.

אורלי לוי אבקסיס: תודה.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: נעבור להצבעה.

קרן ברק: הצבעה מס' 3 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 40 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק חוזה ביטוח (תיקון – דרך תשלום תגמולי ביטוח), התש"ף

קרן ברק: –2020, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

קרן ברק: 40 בעד, ואני מוסיפה את חברת הכנסת אתי עטייה ואת חבר הכנסת אלי אבידר – 42 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

קרן ברק: אני מודיעה שהצעת החוק עברה, והיא תעבור להכנה לקריאה ראשונה בוועדת החוקה, חוק ומשפט.

קרן ברק: להצעה הזאת מבקש חבר הכנסת אלי אבידר הודעה אישית, בגלל שחבר הכנסת ינון אזולאי התייחס אליו.

קריאה: – – –

קרן ברק: סליחה, חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי.

קרן ברק: זה לא היה ינון אזולאי, זה היה חבר הכנסת מלכיאלי.

קרן ברק: יש לך שלוש דקות, ולקצר, בבקשה.

אלי אבידר: גברתי היושבת-ראש, תודה רבה על האפשרות לתת הודעה אישית.

אלי אבידר: בשבועות האחרונים מתקיים שיח ערני בשאלה מי יכול לנהל את משבר הקורונה בצורה הטובה ביותר.

אלי אבידר: זה החל משר הבריאות יולי אדלשטיין, שהציג אולטימטום למינויו – ואני רוצה לומר שעדיין יש לי תקוות גדולות לגביו.

אלי אבידר: זה נמשך בחבר הכנסת נפתלי בנט, שהציג תוכנית – תנו את מפתחות המשבר לבנט והוא יציל את עם ישראל – ונמשך בידידי יאיר גולן, ששמעתי שהצהיר שהוא מוכן להתפטר מהכנסת אם ימונה למנהל המשבר.

אלי אבידר: לידידי יאיר אני רוצה להגיד: היית מפקד פיקוד העורף, תישאר בכנסת.

אלי אבידר: ויש מסר לכולם: אין חוסר באנשים טובים, יש חוסר במנהיגות שאומרת אמת.

אלי אבידר: את המשבר מנהל נתניהו, והמוציא לפועל והמתכלל, כפי שאמרתי גם בוועדה, הוא ראש המל"ל מאיר בן שבת.

אלי אבידר: אצל נתניהו כל נשא של וירוס הקורונה הוא חולה; כל חולה עם תסמינים הוא חולה קשה.

אלי אבידר: גם לא מספרים כמה מהם על מכונות הנשמה.

אלי אבידר: אצל נתניהו 22 חולים קשים תוספת זאת קריאת חירום לסגור את המשק.

אלי אבידר: פעם אחת לא שמעתי מנתניהו מסר של עידוד, כמו שמנהיג אמיתי צריך לעשות, למשל: אל תדאגו; אל תאבדו אמון; פחד הוא לא דרך חיים; צאו לטבע להליכות; תעשו ספורט; תאכלו בריא; חזקו את המערכת החיסונית.

אלי אבידר: כל מי שמעודד את הציבור הופך לחסר אחריות.

אלי אבידר: כל מי שמשדר תקווה הופך לפושע לאומי שימית אסון על עם ישראל.

אלי אבידר: ויש לכך סיבה – הוא תמיד מתנהל בתוך חרדה והיסטריה: חייבים לעצור את המשק, אחרת ימותו מאות אלפים, כמו בשפעת הספרדית.

אלי אבידר: נתניהו חייב להרגיע, כי זה לא סוף העולם.

אלי אבידר: נתניהו חייב לפתח אמונה בעם ישראל, לפתח אופטימיות, לפתח תקווה.

אלי אבידר: הוא חייב ללמוד מהאומן אביב גפן מהו סוף עולם אמיתי: "סוף העולם, סוף העולם / זה התחיל כשהפסקנו לחלום / כשהפסקנו כבר לקוות".

אלי אבידר: חברותיי וחברי הכנסת, נתניהו זורע ייאוש בגלל מצבו המשפטי, אבל העם היושב בציון חזק יותר ממנו, והעם הזה יכפיל את המחאה במוצאי שבת הקרוב.

אלי אבידר: אזרחים טובים יעלו ל-240 גשרים ברחבי הארץ ויקיימו מחאה בכיכרות ובצמתים.

אלי אבידר: הם יעשו זאת בידיעה שנתניהו והדרך שלו תנצח כאשר אנחנו נרים ידיים, ואנחנו לא נרים ידיים, כי אין לנו ארץ אחרת.

אלי אבידר: תודה רבה, גברתי.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: נעבור להצעת חוק שכר שווה לעובדת ולעובד (תיקון – חובת פרסום דוח שנתי), התש"ף

קרן ברק: –2020, של חברת הכנסת חוה אתי עטייה.

קרן ברק: ישיב סגן שר העבודה והרווחה משולם נהרי.

קרן ברק: עד אז – כן, אתי, תעלי – הודעה למזכירת הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושבת-ראש הישיבה, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק שירותי תעופה (פיצוי וסיוע בשל ביטול טיסה או שינוי בתנאיה) (נגיף הקורונה החדש – הוראת שעה – תיקון), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, שהחזירה ועדת הכלכלה; מסקנות ועדת הכלכלה בעקבות דיון מהיר בהצעתם של חברי הכנסת יוראי להב הרצנו, מאי גולן, ג'אבר עסאקלה ויאיר גולן בנושא: משבר שוכרי הדירות בישראל שנפגעו כלכלית בתקופת סגר הקורונה.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

ירדנה מלר-הורוביץ: [הצעת חוק פ/661/23; נספחות.

ירדנה מלר-הורוביץ: ]

חוה אתי עטייה: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, "צדק צדק תרדֹּף למען תחיה", דברים ט"ז כ'.

חוה אתי עטייה: אני אתחיל מהתחלה?

חוה אתי עטייה: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, "צדק צדק תרדֹּף למען תחיה".

חוה אתי עטייה: דברים ט"ז כ'.

חוה אתי עטייה: כיום יש אפשרות תיאורטית לצדק להיעשות באמצעות בית המשפט ועל ידי פעולה מצד המועסקת, אבל אם חפצי חיים אנחנו, צדק הוא דבר שצריך להיראות וצדק הוא דבר שצריך לרדוף אחריו עד שייהפך לדבר ברור לכול.

חוה אתי עטייה: מדובר באחד החוקים המגדריים החשובים בספר החוקים, שנועד להבטיח שוויון בין נשים ובין גברים במשפט העבודה בישראל.

חוה אתי עטייה: פרסום המידע לציבור על פערי השכר בין עובדים לעובדות בתפקידים שווים הוא אבן נוספת בבניין הגדול של הצדק.

חוה אתי עטייה: התיקון לחוק שכר שווה לעובד ולעובדת משנת 2014 נועד להבטיח כי במגזר הציבורי לא תהיה אפליה בין אישה לבין גבר המבצעים תפקיד שווה.

חוה אתי עטייה: החלת התיקון בחוק היא למעשה רק השלמה של התיקון שכבר החל במגזר הציבורי, ויחיל את חובת השקיפות גם על המגזר הפרטי.

חוה אתי עטייה: למרות חשיבות החוק, יש קשיים רבים ביישומו בפועל.

חוה אתי עטייה: דוח הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מצביע על פערי הכנסות של 32% בערך בין נשים לגברים.

חוה אתי עטייה: נוסף על כך, על פי דוח הממונה על השכר, נשים המועסקות בחוזים אישיים בתפקידי ניהול בכירים בחברות הממשלתיות משתכרות עד 50% פחות מגברים בתפקידים שווים.

חוה אתי עטייה: בכמה מהגופים הגדולים הגברים מרוויחים פי שניים ואף פי שלושה מנשים הממלאות את אותו תפקיד; לדוגמה, בקופות החולים הגיעו לפער של 14,000 שקלים.

חוה אתי עטייה: נתונים אלה מדאיגים ומחייבים אותנו לחשוב על פתרון יצירתי.

חוה אתי עטייה: יש לשנות את המצב הקיים שבו מעסיק יכול להפלות בתנאי שכר את הנשים בישראל.

חוה אתי עטייה: אחת הבעיות העיקריות בצמצום פערי השכר בחוק הקיים היא חוסר שקיפות.

חוה אתי עטייה: נתוני השכר בארגונים חסויים, ולכן מרבית הנשים בישראל אינן מודעות לזכותן ואינן תובעות להשוות את שכרן.

חוה אתי עטייה: כיום, עובדת שרוצה להשוות את שכרה חייבת לפנות אל מעסיקה בדרישה לקבל את נתוני שכר העובדים האחרים בארגון.

חוה אתי עטייה: רק לאחר קבלת הנתונים יכולה עובדת להגיש תביעה לבית הדין לעבודה כנגד מעסיקה כדי להביא להשוואת תנאי השכר על פי חוק.

חוה אתי עטייה: שימו לב: הטלת האחריות לתיקון המצב על הנשים המופלות מקבעת אי-שוויון ואינה יעילה כיוון שנשים אינן משתמשות בזכותן לדרוש השוואת שכר מחשש שיאבדו את מקום עבודתן.

חוה אתי עטייה: על פי הצעת החוק שהצעתי תוטל החובה על מעסיקים גדולים, המעסיקים מעל 100 עובדים, לפרסם מדי שנה דוח המפרט את הבדלי השכר בארגון בין נשים לגברים.

חוה אתי עטייה: השקיפות בפרסום המידע לציבור תאפשר פיקוח על מעסיקים שיפירו את השוואת השכר וימנע מראש להפלות בשכר הנשים, בהנחה שהמעסיקים יחששו מפרסום הנתונים ברבים.

חוה אתי עטייה: אין לי ספק שהשקיפות בפרסום גובה שכר העובדים על פי מגדר בדוחות השכר תיאלץ את הארגונים להשוות את תנאי השכר של נשים לאלה של גברים ותשים קץ לאפליה הקשה.

חוה אתי עטייה: בהצעת החוק המוצעת העלות התקציבית אינה גדולה, כיוון שהוגבלה למעסיקים גדולים אשר ממילא מנפיקים דוחות שכר שנתיים מדי שנה, והמידע מצוי בידם.

חוה אתי עטייה: הצעתי בחוק: תהיו שקופים.

חוה אתי עטייה: חובתו של המעסיק להוסיף התייחסות למגדר אינה מכבידה ואינה דורשת השקעת משאבים גדולים.

חוה אתי עטייה: אנחנו בכנסת, כשליחי הציבור, חייבים לשים קץ לאפליה המגדרית.

חוה אתי עטייה: אני קוראת לכל חבריי בכנסת כאן ועכשיו לתמוך בהצעת החוק.

חוה אתי עטייה: יחד נשים קץ לאפליית נשים בישראל בתנאי שכר.

חוה אתי עטייה: ח"כים וח"כיות יקרים, אין כאן עניין של קואליציה ואופוזיציה אלא הצעת חוק שתעזור לכל הנשים בישראל לקבל את השכר המגיע להן.

חוה אתי עטייה: תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה לך.

קרן ברק: הצעת חוק חשובה.

קרן ברק: כל הכבוד.

קרן ברק: תודה.

קרן ברק: אנחנו עוברים להצבעה – סליחה, סליחה, ישיב סגן שר העבודה והרווחה והשירותים החברתיים חבר הכנסת משולם נהרי.

משולם נהרי: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, חברת הכנסת המציעה, אתי, חוק שכר שווה לעובדת ולעובד, התשנ"ו–1996, קובע כי עובדת ועובד המועסקים אצל אותו מעסיק, באותו מקום עבודה, ומבצעים את אותה עבודה – עבודה שווה בעיקרה או עבודה שוות ערך – זכאים לשכר שווה בעד העבודה.

משולם נהרי: בהתאם לסעיף 7 לחוק מחויב מעסיק למסור לעובדו, אם הוא דורש, מידע בדבר רמות שכר של עובדים המועסקים אצלו לפי סוגי עובדים, סוגי משרות או סוגי דירוגים, ובלבד שהמעסיק יימנע מגילוי פרטים מזהים של עובדים.

משולם נהרי: מבוקש להוסיף לחוק סעיף הקובע כי שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים יקבע הוראות לעניין חובת מעסיק המעסיק יותר מ-100 עובדים לפרסם דין וחשבון שנתי על פערים בשכר בין עובדות לעובדים המועסקים על ידו, לרבות הפרטים שייכללו בדוח כאמור, אופן עריכת הדוח והוראות לעניין אופן פרסומו.

משולם נהרי: מטרת פרסום המידע לציבור היא לאפשר פיקוח המונים על מעסיקים מפירים, כאשר לקוחות ועובדים פוטנציאליים יהיו חשופים למידע בדבר פערי השכר.

משולם נהרי: המודל המוצע מסתמך בעיקרו על רגולציה עצמית ומבוסס במהותו על המודל הקיים באנגליה משנת 2017.

משולם נהרי: בשלב זה הצעת החוק אינה כוללת סנקציה על מעסיקים שיציגו פערי שכר מגדריים בארגון, אך עצם העובדה שהם נדרשים לאיסוף החומרים, להכנת הדוח השנתי ולפרסומו תביא להשפעה שתניע את החברות לפעולה ולשינוי, הן בשל שיקולים פנימיים והן בשל לחץ חיצוני.

משולם נהרי: חיוב מעסיקים המעסיקים למעלה מ-100 עובדים לפרסם את המידע יגביר את כושר ההרתעה אל מול מעסיק הנוקט אפליה על רקע מגדרי, יקל ביצוע האכיפה המונעת, ישפר באופן משמעותי את בעיית כושר המיקוח של הנשים כגורם לאפליה בשכרן ויאיין את החשש של עובדת מפנייה למעסיק כדי לקבל מידע, שלעיתים מהווה את עיקר הבעיה בהוכחת האפליה.

משולם נהרי: קיים חשש שפרסום המידע לכלל הציבור ללא בקרה יגרום לכך שייעשה במידע שימוש שאינו לצורך מימוש זכויות על פי החוק, ויפגע – כפי שטוענים בלשכות המסחר – בסודות מסחריים של המעסיק.

משולם נהרי: נראה כי הצדדים ליחסי העבודה הם שצריכים להיות חשופים למידע בדוח כדי לטפל בפערים, ואין להרחיב את הפרסום מעבר לכך.

משולם נהרי: בהקשר זה ראוי לציין כי יש חשיבות שארגון העובדים יקבל את המידע באופן יזום, כדי שיוכל לטפל בפערים גם בעת משא ומתן קיבוצי.

משולם נהרי: כמו כן יצוין כי סעיף 9(2) לחוק קובע כי לארגון עובדים יציג יש זכות להגיש תובענה גם ללא הסכמת העובד, וסעיף 10 לחוק קובע כי יש לארגון עובדים יציג זכות להשמיע את דברו בתובענה לפי החוק גם אם הוא אינו צד לה.

משולם נהרי: צריך להישאר ברמה של רגולציה עצמית.

משולם נהרי: יצוין כי כבר היום סעיף 6א לחוק מתייחס לנושא פרסום מידע בקובעו כי "מי שמוטלת עליו חובה לפי חיקוק המנוי בתוספת לפרסם מידע או לדווח על שכר של עובדים ונושאי משרה, יכלול בפרסום או בדיווח כאמור התייחסות לפי מין".

משולם נהרי: כל אחד מהחיקוקים המפורטים בתוספת מתייחס לקבוצת מעסיקים שונה – גופים מתוקצבים או נתמכים, עמותות וכדומה – כאשר בחלקן מסירת המידע היא על פי דרישת מנכ"ל ובחלקן המידע שיש למסור הוא רק ביחס לרמות השכר בתפקידים הבכירים.

משולם נהרי: משכך, לא ניתן להסכים לעמדת הממונה על השכר שלפיה יש להחריג את הגופים שחייבים בפרסום לפי סעיף 6א לחוק כדי למנוע מצב של אפליה בין מעסיקים המעסיקים יותר מ-100 עובדים לבין הגופים שחבים בפרסום מכוח החיקוקים ביחס למידע שאותו הם צריכים לפרסם ולמסור.

משולם נהרי: יחד עם זאת, יהיה צורך לחשוב על התאמות בנוגע לגופים שחבים בפרסום מכוח החיקוקים כדי למנוע מצב שבו תחול עליהם חובת דיווח כפולה מכוח החוק לפי סעיף 6א לחוק ולפי סעיף 6ב המוצע.

משולם נהרי: ועדת השרים שדנה בנושא החליטה לתמוך בו בקריאה טרומית ושהצעת החוק תקודם בכפוף לתיאום עם משרדי האוצר, המשפטים, השוויון החברתי והעבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.

משולם נהרי: אנחנו בזמן האחרון כוללים הרבה משרדים, בגלל ריבוי המשרדים שלא היו עד עכשיו.

משולם נהרי: תודה.

קרן ברק: תודה רבה, כבוד סגן השר.

קרן ברק: אנחנו נעבור להצבעה.

קרן ברק: הצבעה מס' 4 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 24 נגד – אין נמנעים – אין

קרן ברק: כרגע יש 24 בעד.

קרן ברק: אני מוסיפה את ההצבעה של – רגע, אני מוסיפה את השרה אורלי לוי אבקסיס, את חבר הכנסת אחמד טיבי, את סגן השר משולם נהרי, את חברת הכנסת אתי עטייה, המציעה, שנמצאת פה, את חברת הכנסת מאי גולן; חבר הכנסת גפני, לא הצבעת?

קרן ברק: את חבר הכנסת גפני, חבר הכנסת סגלוביץ' – –

קריאה: אולי הצבעה מחדש?

קרן ברק: – – את חבר הכנסת אוסאמה סעדי, אורלי פרומן – זה לא עובד להם שם, לא עובד להם ההצבעות, הם אומרים.

קרן ברק: אורנה ברביבאי, מיקי לוי, סונדוס סאלח, שחאדה – – –

קריאות: תעשי הצבעה מחדש.

קרן ברק: לא הצבעתם גם אתם?

קריאה: אף אחד לא הצביע.

קרן ברק: אף אחד לא הצביע.

קרן ברק: בדרך כלל אנחנו לא עושים את זה?

קרן ברק: ההצבעה מבוטלת.

קרן ברק: אנחנו מצביעים.

קרן ברק: שבו במקומותיכם, בבקשה, חוץ מאתי – תישארי במקומך, את.

קרן ברק: חברת הכנסת עטייה, תישארי.

קרן ברק: כולכם שבו במקומות, ואני פותחת את ההצבעה מחדש, על אותה הצעת חוק – הצעת חוק שכר שווה לעובדת ולעובד (תיקון – חובת פרסום דוח שנתי), התש"ף–2020.

תמר זנדברג: מה זה ביטול הצבעה, ירדנה?

קריאה: איך עושים ביטול הצבעה?

תמר זנדברג: יש דבר כזה בתקנון ביטול הצבעה?

קרן ברק: כל ההצבעות לא נקלטו.

קרן ברק: אף אחת מההצבעות לא נקלטה.

קריאות: – – –

תמר זנדברג: נפל פגם בהצבעה – – – ביטול הצבעה – אין דבר כזה.

קרן ברק: אמרתי ואני אגיד שוב: נפל פגם בכל אחד מחלקי – האנשים שישבו – נפל פגם בהצבעה, ולכן ביטלנו והצבענו מחדש.

קרן ברק: הצבעה מס' 5 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 45 נגד – אין נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק הצעת חוק שכר שווה לעובדת ולעובד (תיקון – חובת פרסום דוח שנתי), התש"ף

קרן ברק: –2020, לוועדה שתקבע ועדת הכנסת נתקבלה.

קרן ברק: 45 בעד, בלי מתנגדים ונמנע אחד.

קרן ברק: אני מוסיפה להצבעה את חברת הכנסת אתי חווה עטייה, המציעה, את סגן השר יואב קיש, שגם הוא היה פה, וזהו.

קרן ברק: 47 בעד, אין נמנעים, אין מתנגדים.

קרן ברק: ההצעה תעבור לוועדת העבודה והרווחה להכנה לקריאה ראשונה.

עודד פורר: הוועדה למעמד האישה.

עודד פורר: הוועדה למעמד האישה.

עודד פורר: אני מבקש להעביר לוועדה למעמד האישה.

קרן ברק: אבל זה עובר לוועדת העבודה והרווחה.

עודד פורר: אבל אני מבקש לוועדה למעמד האישה.

קרן ברק: אוקיי, בסדר.

קרן ברק: יעבור לוועדת הכנסת להחלטה.

קריאה: – – –

קרן ברק: אמרתי נמנע אחד.

קרן ברק: אמרתי נמנע אחד.

קריאה: – – –

קרן ברק: זה יגיע לוועדת הכנסת.

קרן ברק: [הצעת חוק פ/25/23; נספחות.

קרן ברק: ]

קרן ברק: אנחנו עוברים להצעת החוק הבאה – הצעת חוק למניעת אלימות כלכלית בין בני זוג ומשפחה, של חבר הכנסת יואב סגלוביץ'.

יואב סגלוביץ': גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, החוק שאני מציג היום כאן לא נולד היום.

יואב סגלוביץ': אני רואה את עצמי כמי שמעביר את המקל, מעביר את הלפיד, ממי שניסה להעביר חוק זה לפניי.

יואב סגלוביץ': חברות וחברי כנסת רבים לאורך תקופה ארוכה ניסו להעביר את החוק הזה, ובכנסת זו – גם חברת הכנסת קרן ברק.

יואב סגלוביץ': חוק זה שונה במרכיב מרכזי אחד מהחוקים שהוגשו עד היום.

יואב סגלוביץ': אני חושב שנכון שאלימות כלכלית תוגדר בדבר החקיקה כעבירה פלילית.

יואב סגלוביץ': חוק זה במתכונתו נכתב בשיתוף רוח נשית ומרכז תמורה.

יואב סגלוביץ': הצעת החוק הזאת יכולה גם להוביל להתנגדות – כל שינוי חברתי משמעותי מלווה בהתנגדות.

יואב סגלוביץ': אם רק תיקחו מה שעברה חקיקתו של החוק למניעת הטרדה מינית, או אם תרצו, את החוק לאיסור צריכת זנות, שמתחיל השבוע, או אם תיקחו מתחום אחר לגמרי – את החוק למאבק בארגוני פשיעה, או את החוק לאיסור הלבנת הון.

יואב סגלוביץ': חוקים לא משנים תמיד תפיסה חברתית, אבל הם יכולים לשנות תודעה.

יואב סגלוביץ': לכן אני אומר ומציג את החוק הזה כאן, כי לא מדובר על תיקון – מדובר פה על שינוי בתפיסה.

יואב סגלוביץ': החוק הזה, כפי שאמרתי, יכול להוביל להתנגדות מעצם העובדה שהמדינה לכאורה מתערבת בניהול התא המשפחתי.

יואב סגלוביץ': אבל ניהול התא המשפחתי זה לא המקום היחידי שהמדינה מתערבת בו, וצריך לעשות שינוי בתפיסה כדי שזה יקרה.

יואב סגלוביץ': אלימות כלכלית היא אחד מהמופעים של אלימות במשפחה.

יואב סגלוביץ': היא לא רק כלפי בת או בן זוג – היא גם כלפי אב או קרוב משפחה אחר, והוא זקוק לעזרתה של החברה.

יואב סגלוביץ': האלימות בעיקרה היא במקרה הזה הפעלה של כוח ושליטה, בידוד חברתי, פגיעה בעצמאות ואף איום והפחדה במערכות יחסים, בתוך המשפחה בכלל ובין בני זוג בפרט.

יואב סגלוביץ': כשאני אומר בני זוג – בעיקר נשים.

יואב סגלוביץ': בעיקר נשים.

יואב סגלוביץ': האו"ם הגדיר אלימות כלכלית כמצב שבו אדם שולל גישה מבת זוגו למשאבים כלכליים כחלק מהתעללות או שליטה.

יואב סגלוביץ': אמנת מועצת אירופה למאבק באלימות כלפי נשים הכלילה אלימות כלכלית בהגדרת אלימות במשפחה.

יואב סגלוביץ': הגיע הזמן שאנחנו כאן, במדינת ישראל, נהיה ממובילי המאבק, בוודאי לנוכח הנתונים – העלייה המשמעותית באלימות כנגד נשים, במשפחה בכלל – ונכליל גם אלימות כלכלית כעבירה פלילית.

יואב סגלוביץ': אנחנו רגילים לדבר ולחשוב על אלימות במונחים של "תקף אותי", "היכה אותי", "התעמר בי", ברמה הפיזית, אבל האמת היא שהאלימות היא הרבה יותר רחבה.

יואב סגלוביץ': אנחנו נוטים לעיתים לחשוב שהאלימות – אנחנו שומעים, בחדשות בעיקר, על אירועי ירי, על פגיעה, על דקירות, אבל האלימות השקטה מסוכנת הרבה יותר.

יואב סגלוביץ': האלימות הזאת נעשית בחדרי-חדרים.

יואב סגלוביץ': היא נעשית גם לנשים שעובדות ומכניסות שכר ראוי אבל אין להן שליטה על חשבון הבנק והן לא יכולות לרכוש לעצמן שום דבר.

יואב סגלוביץ': לעיתים, לחלקן גם אומרים אילו פריטי לבוש הן ילבשו, עם אילו חברות הן תיפגשנה.

יואב סגלוביץ': יש כאלה שהולכות לעבודה וחוזרות לביתן והדלת נסגרת מאחוריהן עד היום החדש.

יואב סגלוביץ': הן הולכות לעבודה כאילו לא קרה כלום, אבל קרה הנורא מכול.

יואב סגלוביץ': מה שקרה שם – למעשה האלמנט הכי בסיסי, החופש הכי בסיסי של אדם לחיות, נרמס, והעצוב הוא שזה על ידי בני זוגן.

יואב סגלוביץ': אלימות כלכלית לא פוגעת רק באישה; אלימות כלכלית פוגעת בסביבה, בילדים, בסביבה הקרובה.

יואב סגלוביץ': האלימות הזאת היא אלימות שחייבים להציף אותה, והדרך להציף אותה היא לדבר עליה – כן, כן, וגם לחוקק חוקים.

יואב סגלוביץ': החוק שאני מציג כאן לפניכם היום, יש בו שתי אפשרויות, או יותר נכון אפשרות אחת מרכזית, שהיא אפשרות שבה האלימות הכלכלית תוגדר כעוולה אזרחית, והיא תוכל לתבוע ולריב את ריבה בבית המשפט באמצעות תביעה נזיקית.

יואב סגלוביץ': אבל אני אומר שזה לא מספיק, ולכן חשבתי שנכון להכניס את האלימות הכלכלית כעבירה פלילית במקרים המתאימים.

יואב סגלוביץ': כשאישה, בצר לה, מגיעה לתחנת משטרה – וזאת המציאות – והיא מספרת סיפור שלם, היא יכולה לספר סיפור נורא ואיום: איך שהיא לא יכולה לעשות דבר וחצי דבר בלי אישור של בן זוגה, והיא לא יכולה לפגוש חברות, והוא לא נותן להתקשר אחרי 22:00, והוא לא מאפשר שיהיה לה פנקס צ'קים או כרטיס אשראי.

יואב סגלוביץ': את כל זה ישמע השוטר ויקשיב ויבין, ואולי גם ירשום – חובתו לרשום – אבל אם בסופו של דבר לא יהיו שם כמה משפטים שאומרים: הוא איים עליי שאם לא, אז, או שהוא נתן לה מכה פיזית – זה לא ייחקר.

יואב סגלוביץ': זה לא ייחקר, ובצדק זה לא ייחקר, כי אין עבירה פלילית כזאת.

יואב סגלוביץ': אני מציע לכולנו לחשוב אחרת על המונח הרחב שקוראים לו אלימות, ולהבין שמי שחווה אלימות קשה מעין זו – אלה כל המגזרים כולם, ללא הבדל.

יואב סגלוביץ': ההבדלים היחידים הם שעל סוגי אלימות שהתרגלנו לחשוב עליהם קל לנו להגיב.

יואב סגלוביץ': לפעמים מגיבים יותר טוב, לפעמים מגיבים פחות טוב.

יואב סגלוביץ': אבל אותה אישה שנמצאת בחדרה בביתה, שביתה הוא מבצרה, הוא לא באמת מבצרה, הוא האיום הכי גדול שלה, לא רק ברמה הפיזית, ברמה היותר-משמעותית – על היותה אדם אוטונומי ועצמאי.

יואב סגלוביץ': אם לא נעביר את דבר החקיקה הזה כאן ולא נעשה את זה כאן, למעשה אנחנו – גם אם לא רצינו וגם אם לא התכוונו, מכל הטעמים הנכונים – מפקירים שיעור גבוה באוכלוסייה לחסדיהם של אנשים שמה שיש להם בעיקר הוא את החופש להגביל את החופש של אחרים.

יואב סגלוביץ': את זה חובתנו כאן, חובתנו כאן בכנסת, לא לאפשר שזה יקרה.

יואב סגלוביץ': חובתנו לשמור על הנשים האלה, כן, ולפרוץ דרך.

יואב סגלוביץ': אני לא מתבייש לומר את הדברים האלה, ואני קורא למשרד המשפטים לפרוץ דרך.

יואב סגלוביץ': הצעת החוק הזאת, אם היא תעבור – ואני מקווה שהיא תעבור, שתגיע לוועדה המתאימה, שתגיע לוועדת חוקה, שיהיה שיג ושיח ויהיה דיון, ויגידו: יואב, אתה טועה בזה, ואת הסעיף הזה צריך לשנות לכאן, ויביאו את המומחים, ואני אתפשר על הכול – על הכול – ובלבד שנבין שחייבים להגדיר את העבירה הזאת כעבירה פלילית מצד אחד וכעוולה אזרחית מצד אחר.

יואב סגלוביץ': לא נוכל לעשות את זה בלי התגייסות של הבית הזה, בוודאי ובוודאי בלי התגייסות של הקואליציה.

יואב סגלוביץ': אני חוזר למה שאמרתי בהתחלה: זה לא תיקון קטן, זה שינוי גדול.

יואב סגלוביץ': אני אומר שכן, צריך פה את הממשלה,.

יואב סגלוביץ': כן, צריך את הממשלה שתתגייס לחוק הזה.

יואב סגלוביץ': צריך אותה לעניין הזה, ואני אתגייס, ברגע שזה יגיע לוועדה, להיות חלק מאותו מערך שרוצה לקדם את זה.

יואב סגלוביץ': זו לא שאלה של – הגשתי פה הצעת חוק מהאופוזיציה ויזיזו אותה, כי היא לא עברה ועדת שרים, וכו' וכו'.

יואב סגלוביץ': זה סיפור ברמה אחרת לחלוטין.

יואב סגלוביץ': אני קורא לכל חבריי חברי הכנסת, ללא הבדל פוליטי כזה או אחר, להסתכל ולחשוב.

יואב סגלוביץ': כל אחד שיחשוב על מקרה שהוא מכיר, ואולי חשד פעם שההיא, החברה של ההוא, בת הזוג של הזה, אולי ראינו משהו שלא כל כך מסתדר לנו ביום-יום, והמפלט שלה יהיה בסוף שתהיה לה את היכולת לריב את ריבה.

יואב סגלוביץ': הבית הזה צריך לאפשר, חייב לאפשר, לנשים להגיע לסיטואציה שבמקרים שאין היום אופציה חקיקתית, חוקית, להיאבק על זה – אלו זכויות היסוד הכי בסיסיות שלה, זו הזכות לכבוד.

יואב סגלוביץ': אין יותר מזה.

יואב סגלוביץ': זו הזכות לכבוד האישי והעצמי שלה להחליט שכן, היא רוצה לקנות משהו שבעלה, בן זוגה, לא התיר לה.

יואב סגלוביץ': זה נוגע באוטונומיה הכי בסיסית של כל אחד מאיתנו, בוודאי ובוודאי של הקרובים לנו.

יואב סגלוביץ': ואני קורא גם לחברי הכנסת להצביע, ואני קורא גם לשר המשפטים, אני קורא למשרד המשפטים, לא לעמוד הפעם כחומה בצורה אלא להזמין את הצעת חוק הזאת, שבאה בטרומית אליכם, להזמין אותה פנימה לתוך הבית, לתוך הבית של ועדת הכנסת, ולטפל בה כמו שצריך – אני מציע בוועדת חוקה, אבל בכל ועדה שרק תרצו – על מנת שנוכל לעשות מעשה נכון, מעשה ראוי, מעשה חשוב.

יואב סגלוביץ': תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה לחבר הכנסת סגלוביץ'.

קרן ברק: תשיב השרה אורית פרקש הכהן, בשם שר המשפטים.

אורית פרקש הכהן: התבקשתי להשיב על הצעת החוק למניעת אלימות כלכלית בין בני זוג ובין בני משפחה, של חבר הכנסת יואב סגלוביץ', בשם שר המשפטים אבי ניסנקורן.

אורית פרקש הכהן: מבחינת התגובה הפורמלית: מדובר בהצעת חוק שתכליתה ראויה מאוד, אולם נושא כזה יש לקדם באמצעות הצעת חוק ממשלתית.

אורית פרקש הכהן: אכן, תזכיר חוק רלוונטי כבר הוכן על ידי משרד המשפטים, לאחר עבודת מטה עם כל משרדי הממשלה הרלוונטיים, והדבר בעבודה.

אורית פרקש הכהן: קידום החוק מציב צרכים תקציביים ניכרים, הן בעבור הנהלת בתי המשפט והן בעבור משרד הרווחה, ובימים אלה פועלים מולם כדי לנסות ולצמצם את הדרישות ככל שניתן כדי שאפשר יהיה לקדם את החוק.

אורית פרקש הכהן: אני רוצה להרחיב בכמה מילים מטעמי ומטעם הממשלה על הצעת החוק החשובה הזאת.

אורית פרקש הכהן: אין ספק שאלימות כלכלית היא תופעה משמעותית שצריך למגר, אבל בדיוק כמו שאתה אמרת, חבר הכנסת סגלוביץ', מדובר בשינוי גדול, לא בשינוי קטן או טכני.

אורית פרקש הכהן: מדובר בתופעה שיש מורכבות רבה מאוד בהגדרה שלה, במשמעות שלה, בהיקף שלה.

אורית פרקש הכהן: הצעת החוק שלך, למשל, מדברת על הגבלת משאבים כלכליים סבירה מבן זוג.

אורית פרקש הכהן: יש הרבה מאוד מונחים פתוחים, והדברים האלה – בגלל המשמעות המאוד-כבדה של התופעה הזאת, שמצד אחד אתה רוצה פה לקבוע בהצעת החוק – אני רוצה להזכיר שבהצעת החוק אתה מבקש לקבוע כאן עבירה פלילית שדינה שלוש שנות מאסר.

אורית פרקש הכהן: לא מדובר במשהו של מה בכך, ומכאן שיש צורך בהגדרה הרבה יותר מחודדת, הרבה יותר מדויקת, כאשר אנחנו קובעים נורמה פלילית במדינת ישראל לתופעה שנקראת אלימות כלכלית.

אורית פרקש הכהן: הצעת החוק מטעמך מחילה את זה על בני זוג או על בנות זוג גם לאחר הליך פרידה, גם אחרי שעוזבים את הבית, והדבר הזה דורש מורכבות מיוחדת שהצעת החוק – גם אם היא מתניעה איזשהו תהליך – היא מסוג הדברים שאם אנחנו רוצים שהוא באמת יהיה בעל משמעות ואפקטיביות ויתכנס לאיזושהי עבודה או תוצאה ממשלתית, דורש תיאום הרבה יותר הדוק עם משרד המשפטים, עם המחלקה הפלילית בפרט.

אורית פרקש הכהן: ואני מדגישה וחוזרת ואומרת: מדובר בהצעה שנמצאת בצד הפלילי של המטריה, והיא דורשת עבירה שמשמעותה היא שלוש שנים בכלא.

אורית פרקש הכהן: עוד סוגיה שדורשת חידוד, שלא לגמרי ברורה בהצעת החוק, היא היחס בין הצעת החוק הזאת לבין סוגיית דיני נישואין וגירושין במדינת ישראל.

משה ארבל: אני מבקש מחברי הכנסת לשמור על השקט ולאפשר לשרה להשלים את דבריה, לרבות חברי הכנסת ביציע.

משה ארבל: חבר הכנסת ביטן, חברת הכנסת קטי שטרית, אפשר לדבר בחוץ.

משה ארבל: זה מאוד מפריע.

משה ארבל: סגן השר.

משה ארבל: תודה.

אורית פרקש הכהן: כמו שאתה יודע, במדינת ישראל דיני נישואין וגירושין, יש בהם מערכת משפטית מורכבת שמחוברת אל בתי הדין הרבניים ומהם משתרשר הדין העברי פנימה.

אורית פרקש הכהן: צריך לראות שהדברים נעשים בתיאום, בצורה שלא תייצר התנגשויות בין הדינים ובצורה שמצד אחד תקדם את ההצעה החשובה כשלעצמה – למגר אלימות כלכלית – אבל מהצד השני גם תעשה את זה באחריות, לאור העובדה שרוצים לשים את זה בסד הפלילי.

יואב סגלוביץ': גברתי, אני מצטער שאני מפריע, אבל אם יש כוונה, אם יש רצון לממשלה לבוא בדברים, אז אני יכול לוותר על ההצבעה היום, כי הכוונה היא לקדם את העניין.

יואב סגלוביץ': לכן אני שואל.

אורית פרקש הכהן: בשמחה.

אורית פרקש הכהן: אני כאן הקראתי את התגובה בפתח דבריי, לפני שנכנסתי לפרטים, כי למדתי קצת, בזמן הקצר שהיה לי.

אורית פרקש הכהן: התגובה היא על דעתו של שר המשפטים, ואני בטוחה שיהיו מוכנים לשבת איתך ולקשר אותך לאנשים הרלוונטיים – לראש הצוות של אבי ניסנקורן – ולהתחיל איתו את הדיאלוג, כדי שתהיה יותר בפרטים של איפה נמצאת הצעת החוק הממשלתית הזאת.

יואב סגלוביץ': גברתי, על מנת לחסוך את זמן המליאה וגם לקדם את העניין, האם אפשר להגיע לאיזשהן מגבלות זמן, שהממשלה אומרת: יואב, תמתין, אל תעלה להצבעה.

יואב סגלוביץ': נשב, נדבר ונראה איך מתקדמים?

אורית פרקש הכהן: בכנות, בגלל ששר המשפטים לא נמצא כאן, אני אצטרך לבדוק את זה, אבל בהכירי את אבי ובהכירי את הצוות שלו – – –

קריאה: זה היה הרעיון.

יואב סגלוביץ': אז שיגידו את זה.

אורית פרקש הכהן: יואב, בהכירי את הצוות שלו, אני בטוחה שישבו איתך.

אורית פרקש הכהן: קשה לי להאמין, דרך אגב, בכנות – אני לא יודעת אם יתחייבו למסגרת זמן לסיים את התהליך; יש לנו את הקורונה, יש את התקציב – אתה יודע בדיוק מה קורה כאן בימים האחרונים בכנסת ובממשלה.

אורית פרקש הכהן: אני בטוחה, בהכירי את אבי, שלנושא הזה יהיה קשב.

אורית פרקש הכהן: יש לנו בכלל הרבה מאוד רגישות לאוכלוסיות מוחלשות ופגיעות, ובעיניי מדובר בהצעת חוק שבאה להקטין פגיעה באוכלוסיות מוחלשות.

יואב סגלוביץ': אפשר תשובה והצבעה במועד אחר?

אורית פרקש הכהן: אני חושבת שיהיה קשב.

אורית פרקש הכהן: אני לא יכולה לתת מסגרת זמנים.

יואב סגלוביץ': לא, אני אומר תשובה – – –

אורית פרקש הכהן: מה זה תשובה?

מיקי לוי: לא, אל תסכים.

יואב סגלוביץ': הצבעה במועד אחר.

יואב סגלוביץ': בוא נקבל ייעוץ.

יואב סגלוביץ': אדוני היושב-ראש, צר לי שאני עושה בלגן, אבל זה מתוך חוסר ידע, כנראה.

יואב סגלוביץ': אני מבקש הצבעה במועד אחר, כי לפי דברי השרה יש מקום – – –

משה ארבל: אם הממשלה מסכימה, לא אמורה להיות בעיה.

אורית פרקש הכהן: כן, נראה לי שאין בעיה, אבל רק צריך לוודא.

משה ארבל: יש בקשה מהמציע להצבעה במועד אחר.

משה ארבל: נא לברר מול הנהלת הקואליציה אם מקובל עליהם, ואם כן – הינה מה טוב ומה נעים שבת אחים גם יחד.

אורית פרקש הכהן: כן, מקובל.

משה ארבל: זה מה שנאמר?

משה ארבל: מצוין.

אורית פרקש הכהן: אני בכל זאת מבקשת להתייחס – אני יכולה לרדת?

אורית פרקש הכהן: תודה.

משה ארבל: אשר על כן, אנחנו מודים מאוד לשרה אורית פרקש הכהן, שהשיבה בשם שר המשפטים.

משה ארבל: הצבעה במועד אחר, לבקשת המציע ובהסכמת חברי הקואליציה.

משה ארבל: [הצעת חוק פ/311/23; נספחות.

משה ארבל: ]

משה ארבל: נעבור להצעת החוק הבאה על סדר-היום – הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – השוואת קצבת נכות לשכר המינימום), התש"ף

משה ארבל: –2020, של חברת הכנסת קארין אלהרר.

משה ארבל: תעלה ותבוא.

משה ארבל: עשר דקות לרשותך, גברתי.

משה ארבל: בבקשה.

קארין אלהרר: תודה רבה.

משה ארבל: זה יתוקן: יש לגברתי חמש דקות, ולאחר מכן – חבר הכנסת לפיד.

משה ארבל: בבקשה.

קארין אלהרר: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

קארין אלהרר: הייתי שמחה אם הקואליציה הייתה מקשיבה; נושא חשוב.

קארין אלהרר: ושלא תוריד את זה מהזמן.

משה ארבל: אני מבקש ממי שיש לו קשיי הקשבה מחברי הכנסת לנסות להקשיב אולי במקום אחר, דרך ערוץ הכנסת.

משה ארבל: זה מאוד מפריע לניהול הדיון התקין כאן.

משה ארבל: אני מבקש לשמור על השקט.

משה ארבל: בבקשה, חברת הכנסת אלהרר.

קארין אלהרר: תודה רבה ליושב-ראש.

קארין אלהרר: כנסת נכבדה, לפני כשבועיים זעק יושב-ראש הקואליציה חבר הכנסת מיקי זוהר שאנחנו רוצים להפוך את ראש הממשלה לנכה כלכלית – את ראש הממשלה, שרצה לקבל הטבות מס מפליגות – חשש שמא הוא יהפוך להיות נכה כלכלית, לא פחות.

קארין אלהרר: עכשיו, רציתי לנצל את הדקות שיש לרשותי – –

יעקב מרגי: הוא התכוון – – –

קארין אלהרר: – – שיש לרשותי כדי להסביר לכם על מצבו של הנכה והנכות הכלכלית שהוא עובר בימים אלה ממש.

קארין אלהרר: בערך חצי מהאנשים עם מוגבלויות מנסים להיכנס לשוק התעסוקה ולא מצליחים, אנשים שחיים על 3,000 שקל בקצבה המקסימלית.

קארין אלהרר: תדמיינו לכם – 3,000 שקלים.

קארין אלהרר: תדמיינו לכם שבכסף הזה צריך לשכור דירה, צריך לקנות במכולת, צריך לקנות תרופות, הרבה פעמים צריך גם עובד סיעוד זר.

קארין אלהרר: וזה עולה כסף, הרבה כסף.

קארין אלהרר: עכשיו תראו, קרה דבר באמת משוגע: כנסת ישראל ב-2019 חוקקה חוק להעלאת קצבאות הנכות – אפילו הקואליציה בראשות בנימין נתניהו – ואמרה פעימות.

קארין אלהרר: פעימה ראשונה עברה, ואז הגיעה הפעימה השנייה, ותנחשו מה לא קרה?

קארין אלהרר: היא לא עברה, זה נתקע.

קארין אלהרר: עכשיו אני שומעת כבר כמה ימים שהציבור לא ממושמע, הציבור לא מיישם.

קארין אלהרר: הממשלה לא מיישמת את הוראות החוק של עצמה.

קארין אלהרר: איך אתם מעיזים לדבר על הציבור?

קארין אלהרר: תסתכלו על עצמכם, תסתכלו על עצמכם במראה פעמיים: פעם אחת – הלוואי שהייתם מתביישים לבוא לציבור המצביעים ולבקש מהם להאמין בכם.

קארין אלהרר: אתם צריכים להתבייש.

קארין אלהרר: לאנשים אין מה לאכול, ובמשבר הכלכלי הזה זה הופך להיות חמור שבעתיים.

קארין אלהרר: תתביישו שהצעת החוק שלכם, שאתם העברתם – שגם היא הייתה פשרה – גם את זה אתם לא מסוגלים לעשות, גם את זה אתם לא מסוגלים ליישם.

קארין אלהרר: אז אני אומרת לכם שאני לא חוששת לנכות הכלכלית של ראש הממשלה, אבל אני כן חוששת לציבור גדול – 20% מהאוכלוסייה – שזקוקים לכסף הזה כמו אוויר לנשימה.

קארין אלהרר: הכספים האלה הם מכונת ההנשמה שלהם, ואם זה לא יעבור וזה לא יקרה אתם תאלצו אותם להתאשפז במוסדות.

קארין אלהרר: זה מה שאתם רוצים?

קארין אלהרר: זה הפתרון שלכם?

קארין אלהרר: אני קוראת לכם: פעם אחת, פעם אחת בקדנציה תעשו את המעשה הנכון ותיתנו להם את הכסף שמגיע להם.

קארין אלהרר: גם אתם יודעים שמגיע להם.

קארין אלהרר: ואל תספרו לי שאו-טו-טו תקציב, אל תספרו לי שעוד מעט יגיע הכסף.

קארין אלהרר: הם זקוקים לו מאתמול.

קארין אלהרר: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לחברת הכנסת קארין אלהרר.

משה ארבל: חבר הכנסת יאיר לפיד – יעלה ויבוא.

משה ארבל: חמש דקות לרשותך, אדוני.

יאיר לפיד: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני עוקב בעניין רב אחרי התהליך שבו הממשלה הזאת עסוקה היום בלחפש אשמים לכישלון הנורא שלה בטיפול במשבר הקורונה.

יאיר לפיד: זה התחיל בזה שראש הממשלה הסביר לכולם שהבעיה זה מבנה הממשלה והעובדה שהממשלה הזאת מתקשה להחליט, יש שם יותר מדי אנשים שרוצים להחזיק את היד על ההגה, אבל לתדהמתו התברר שכולם מסכימים איתו.

יאיר לפיד: זו אכן ממשלה שבנויה בלתי אפשרי, וכולם חושבים שכשיש 36 שרים שלפחות חצי מהם מיותרים ו-16 סגני שרים שלפחות שני שלישים מהם מיותרים אז ברור שאי-אפשר לנהל.

יאיר לפיד: היות שהוא הבין שהוא מדבר נגד הממשלה של עצמו, הם עברו לחפש אשמים אחרים.

יאיר לפיד: השלב הבא: הם הודיעו שהפקידים אשמים – פרופ' סדצקי, בר סימן טוב.

יאיר לפיד: כל יומיים היה ברור שמפנים – אגף התקציבים באוצר – כל יומיים היה ברור שמפנים את הזרקור למישהו אחר ומבטיחים לנו שהוא ורק הוא האשם הבלעדי בזה שהמשבר הזה לא מנוהל.

יאיר לפיד: ואז הם גמרו עם זה, ושלשום הם עברו לכנסת ישראל והסבירו לנו שבגלל הכנסת ראש הממשלה לא מצליח לנהל את המשבר.

יאיר לפיד: העבירו פה חוק שלא מאפשר לכנסת לעשות את עבודתה ולא מאפשר לכנסת לפקח על הממשלה, כאילו הפרענו להם להעביר סעיף אחד או תקנה אחת שקשורה למשבר בקורונה.

יאיר לפיד: אז הם עברו לקורונה, והיום היה להם קליינט חדש, מצאו שם חדש במשבר הקורונה: הציבור הישראלי.

יאיר לפיד: הבעיה היא לא בממשלה.

יאיר לפיד: מי שלא ניהל נכון את משבר הקורונה זה הציבור; מי שלא תפקד נכון בכלכלה זה הציבור; מי שאשם בכל הצרות שקורות לנו זה הציבור.

יאיר לפיד: הממשלה ניהלה את זה למופת, הממשלה עשתה הכול כמו שצריך.

יאיר לפיד: רק הציבור הישראלי אשם.

יאיר לפיד: התשובה היא שהציבור הישראלי מעודו לא התנהג יפה, נכון וטוב כמו במשבר הקורונה.

יאיר לפיד: אמרו להם ללכת הביתה לסגר – הלכו הביתה לסגר; אמרו להם ללבוש מסכות – לבשו מסכות; אמרו להם לא להתקהל – לא התקהלו.

יאיר לפיד: אז הרימו את הראש וראו את ראש הממשלה יושב עם הבן שלו בפסח; ראו אתמול את מירי רגב עושה מסיבה לפתיחת מחלף; ראו את כל האנשים האלה שכל היום מטיפים להם מה לעשות עושים מה שמתחשק להם.

יאיר לפיד: יש באנגלית ביטוי, Leading by Example, כשאתה נותן דוגמה אישית.

יאיר לפיד: הממשלה הזאת גם לא נותנת דוגמה, גם מאשימה את הציבור, ובעיקר נכשלה כישלון מוחלט בניהול משבר הקורונה.

יאיר לפיד: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת יאיר לפיד.

משה ארבל: [הצעת חוק פ/298/23; נספחות.

משה ארבל: ]

משה ארבל: הצעת החוק הזאת מוצמדת להצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – השוואת קצבת נכות לשכר המינימום) התש"ף

משה ארבל: –2020, של חבר הכנסת ניצן הורוביץ, יעלה ויבוא.

משה ארבל: שלוש דקות לרשותך אדוני, בכבוד.

ניצן הורוביץ: תודה, אדוני היושב-ראש.

ניצן הורוביץ: מי שצריך או היה צריך לעמוד פה במקומי ולנמק את הצעת החוק הזו הוא חברי חבר הכנסת אילן גילאון, שיזם את המהלך הזה וגם הוביל אותו בהצלחה.

ניצן הורוביץ: ואכן, היה שיפור מסוים, אבל זה נתקע, ועכשיו מנצלים את המשבר הכלכלי בשביל לתקוע ולהרוס את העניין הזה של הנכים באופן סופי ומוחלט.

ניצן הורוביץ: אז אני אצטט כאן כמה משפטים של אילן גילאון – מה הוא היה אומר כאן אם הוא היה עומד פה עכשיו.

ניצן הורוביץ: אילן היה אומר:

ניצן הורוביץ: נכה הוא לא חצי בן אדם ולא שלושת רבעי, ושכר המינימום הוא המינימום שאנחנו כחברה חושבים שמספיק כדי להתקיים בכבוד בסיסי.

ניצן הורוביץ: לכן, זה צריך להיות הגובה המינימלי של קצבת הנכות.

ניצן הורוביץ: הקצבה צריכה להיות צמודה לשכר מינימום ולהתעדכן כשהוא עולה, ולא כל פעם לצפות שהנכים עם כיסאות הגלגלים והמשותקים יצאו לכבישים כדי שיעלו להם.

ניצן הורוביץ: צריך להיות מנגנון קבוע ככה שזה יוצמד באופן קבוע.

ניצן הורוביץ: היום – זאת אומרת 1 בינואר – סכום קצבת הנכות החודשית – ואני מדבר בדרגה מלאה של אי-כושר, נגיד 75%, 100% נכות – קצבה חודשית מלאה היא 3,300 שקל, וזה לא צמוד לשכר מינימום.

ניצן הורוביץ: לכן, זאת ההצעה הכי פשוטה, הכי ערכית, הכי נכונה.

ניצן הורוביץ: זה גם נמצא בבית המשפט.

ניצן הורוביץ: זה עבר כבר בכנסות קודמות, התחילה ההתקדמות, ועכשיו רוצים לעצור את זה.

ניצן הורוביץ: זאת תהיה שגיאה הגדולה ביותר, כי זה הציבור הכי פגיע – שאגב, גם הכי חשוף לקורונה, אוקיי?

ניצן הורוביץ: וזה עכשיו במוקד העניין.

ניצן הורוביץ: קצבה כזאת בפירוש דנה את הנכה לחיים של עוני.

ניצן הורוביץ: ואני אומר כאן: לא מספיק הנכות, הכאב הפיזי והקשיים – למה נכה צריך לחשוב פעמיים לפני שהוא קונה איזשהו אוכל או הולך לאיזה שהוא מקום?

ניצן הורוביץ: בגלל שהוא נכה אז הוא גם צריך – אנחנו צריכים שהוא יהיה גם עני?

ניצן הורוביץ: לא מספיק שהוא נכה, הוא צריך להיות גם עני?

ניצן הורוביץ: אין שום סיבה שזה יהיה כך, ואת העניין הזה אנחנו צריכים וחייבים לתקן.

ניצן הורוביץ: יש לנו הזדמנות כאן, בהצעת החוק הזאת, להתניע מחדש את התהליך שהחלו בו כבר.

ניצן הורוביץ: הוא תהליך נכון וראוי, והרי גם פה בקואליציה, אם הייתי שואל אחד-אחד, הייתם כולכם מסכימים איתי שזה דבר נכון לעשות.

ניצן הורוביץ: לכן אני חושב שצריך לתת לזה עכשיו תמיכה, ולכן אני אומר שזו הצעת חוק ראויה.

ניצן הורוביץ: אין אחד כאן שיחלוק עליי, אז אני חושב שאנחנו צריכים לקבל את זה ולתת לנכים את הגב, בייחוד בתקופה הזאת.

ניצן הורוביץ: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת ניצן הורוביץ.

משה ארבל: אני חושב, ידידי, שהגעגוע לחבר הכנסת אילן גילאון חוצה מפלגות, מגזרים ועדות.

משה ארבל: בהחלט פרלמנטר חרוץ והגון.

משה ארבל: יעלה וישיב על הצעות החוק האלה במשולב סגן שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים משולם נהרי.

משה ארבל: בכבוד.

משה ארבל: מזכירת הכנסת בינתיים תמסור הודעה, עד להגעת סגן השר.

משה ארבל: בבקשה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הישיבה – – –

קריאה: – – –

משה ארבל: סגן שר העבודה והרווחה.

משה ארבל: הוא בדרך.

משה ארבל: בינתיים אנחנו מנצלים את הזמן להודעה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הישיבה, הינני מתכבדת להודיעכם, כי בהתאם לסעיף 96 לתקנון הכנסת הודיע חבר הכנסת אלי אבידר כי הוא חוזר בו מהצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (מדיניות חיסונים לאומית ותמריצים להתחסנות), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, שמספרה פ/1192/23.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

משה ארבל: תודה רבה למזכירת הכנסת.

משה ארבל: (הצעת חברת הכנסת קארין אלהרר)

משה ארבל: (הצעת חבר הכנסת ניצן הורוביץ)

משה ארבל: סגן שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים משולם נהרי יעלה ויבוא.

משה ארבל: עשר דקות לרשותך, אדוני.

משולם נהרי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, הצעת החוק מבקשת לתקן את הוראות סעיף 200(ב) לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה–1995, ולקבוע כי שיעור קצבת נכות מלאה ליחיד תהיה בגובה שכר המינימום ותעודכן לפיו.

משולם נהרי: עד כאן אתה מסכים איתי.

ניצן הורוביץ: גם אתה מסכים, אני בטוח שאתה מסכים.

משולם נהרי: לכולנו יש אותו יעד – –

קארין אלהרר: אז מה הבעיה?

משולם נהרי: – – ההבדל הוא בדרך.

ניצן הורוביץ: יש הסבר.

משולם נהרי: כן.

משולם נהרי: כלומר, קצבת נכות מלאה ליחיד תגדל מסכום של 3,321 שקלים ל-5,000 שקלים החל מינואר 2024.

משולם נהרי: כמו כן, בהתאם להצעה תיעשה החלה הדרגתית, מיום התחולה ועד ליום 31 בדצמבר 2023, החל מ-55% משכר המינימום ועד 100% משכר מינימום.

משה ארבל: חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ', חרף החשיבות של הדברים שאתה מטפל בהם, אני מבקש לא להפריע.

יעקב מרגי: זאת הייתה הבעת עמדה?

משולם נהרי: העלות התקציבית הנוספת – – –

משה ארבל: אני לא מצליח לשמוע.

משה ארבל: בכבוד.

משולם נהרי: העלות התקציבית הנוספת בגין העמדת קצבת הנכות בלבד בגובה שכר מינימום היא בסכום של כ-3.6 מיליארד שקל בשנה, וזאת בהתייחס לזכאים לגמלת נכות כללית הזכאים היום ובלי להביא בחשבון זכאים חדשים.

משולם נהרי: עלויות אלה – נו, מה יהיה?

משה ארבל: עובדי סיעת הליכוד, בלי לציין את שמותיהם, אני מבקש לאפשר לסגן השר להשיב.

משולם נהרי: עלויות אלה אינן כוללות עלויות נוספות שיוספו גם בגמלאות שירותים מיוחדים וילד נכה, אשר שיעורן נגזר מגמלת נכות מלאה.

משולם נהרי: יש להדגיש כי העלאה כזאת ללא העלאה מקבילה של שיעור דמי הביטוח תערער את האיתנות הפיננסית של הענף.

משולם נהרי: כמו כן, שינוי גובה הקצבה המלאה ליחיד תחייב תיקון דומה שיחול על גמלת הסיעוד המשולמת על פי פרק י' לחוק הביטוח הלאומי, אשר מפנה לסעיף 200 לחוק, בהגדרת קצבת יחיד מלאה, ועל גובה קצבת זקנה לנכה – גמלה נוספת לנכה – על פי סעיף 251 לחוק.

משולם נהרי: העלות המצוינת לעיל איננה מביאה בחשבון עלויות נוספות אלה.

משולם נהרי: אתה מקשיב?

משולם נהרי: אתה איתי?

ניצן הורוביץ: אני מקשיב.

ניצן הורוביץ: אני עוד רוצה לעלות למעלה להצביע.

משה ארבל: נאפשר לך להצביע מפה.

משולם נהרי: נאפשר גם מפה, זה בסדר.

משה ארבל: בהיותך המציע.

משולם נהרי: כן.

משולם נהרי: מעבר לעלות התקציבית, יובהר כי ההצעה אינה מביאה בחשבון את העובדה שקצבת הנכות, בשונה משכר המינימום, נקבעת לפי ההרכב המשפחתי של הנכה, וכי קצבת הנכות להרכב משפחתי שכיח – זוג פלוס שניים – כבר היום עומדת על כ-6,421 שקלים.

משולם נהרי: כמו כן, ההצעה אינה מתייחסת לקיומן של הטבות נוספות שהנכים זכאים להם, כגון ההטבות הנלוות המוענקות לאוכלוסיות הנכים: הטבות בארנונה, במיסוי, באגרות ועוד.

משולם נהרי: לא מיותר לציין עוד כי רק בחודש פברואר 2018 נערך שינוי משמעותי בשיעור הגמלה לנכות בעלות תיקון של 4.3 מיליארד שקלים בשנה, לאחר הפעימות בשנים 2020–2021.

משולם נהרי: במסגרת תיקון זה הוגדלו שיעורי הגמלה, הוצמדה הגמלה לשכר הממוצע במשק ונעשו שינויים נוספים.

משולם נהרי: אין חולק – – –

משה ארבל: סגן השר מבקש כמה דקות לארכה?

משה ארבל: אתה מתקשה – – –

משולם נהרי: עליזה?

משולם נהרי: אין חולק – אני אשלים את זה מפרשת השבוע.

קארין אלהרר: אני עולה להשיב.

משולם נהרי: אין חולק כי הצעת החוק תיטיב עם אוכלוסיית מקבלי קצבת הנכות, ובהתאמה – עם מקבלי קצבת זקנה לנכה וקצבת סיעוד.

משולם נהרי: להצעה יש היבט תקציבי משמעותי הדורש תוספת תקציבית של אוצר המדינה או הגדלת דמי הביטוח.

משולם נהרי: אני אומר לכם בשם השר, קארין, וגם למציע, שיש התחייבות שבתקציב שיוגש כאן לכנסת תהיה העלאה של הקצבאות, על פי ההסכם שהגיעו אליו עם הנכים, גם בכל התוספות.

משולם נהרי: לכן אני מציע לכם – – –

קארין אלהרר: – – –

משולם נהרי: לכן אני מציע – כדאי להמתין, זה לא ייקח הרבה זמן, ואם זה לא יהיה במסגרת התקציב, תעלו את ההצעה, או תשובה והצבעה במועד אחר.

קארין אלהרר: אז תעבירו בטרומית.

משולם נהרי: תקשיבי, קארין, את מכירה אותי.

משולם נהרי: הנושא חשוב, ואני אומר לך בשם השר – שר העבודה והרווחה נמצא פה.

משולם נהרי: הוא מאשר את הדברים הללו והוא עושה את הכול ונאבק.

משולם נהרי: כולנו מעריכים ויודעים כמה שזה חשוב.

משולם נהרי: זה אכן צריך להופיע בספר התקציב לפי ההסכם שהגיעו אליו עם הנכים.

משולם נהרי: אני אומר לך שזה לא רק – זה עם כל התוספות למיניהן.

משולם נהרי: אני חושב שצריכים להיות חכמים ולהמתין.

משולם נהרי: אם אתם לא רוצים ואתם בכל זאת עומדים על כך שתהיה הצבעה – הרי ועדת שרים אמרה לכם לדחות את זה בשלושה חודשים, ואם אתם מעלים את זה עכשיו, אז להצביע נגד.

משה ארבל: תודה רבה לסגן שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים חבר הכנסת משולם נהרי.

משה ארבל: אני מבין שחברת הכנסת קארין אלהרר מבקשת להתנגד.

משה ארבל: אשר על כן – – –

קארין אלהרר: – – –

משה ארבל: משיבה גברתי.

קארין אלהרר: – – –

משה ארבל: להתנגד לעמדת ועדת השרים.

משה ארבל: אשר על כן, לרשותך, גברתי, שלוש דקות.

משה ארבל: בבקשה.

קארין אלהרר: תודה רבה, אדוני.

משה ארבל: אני לא אאפשר את ההפרעה הזאת.

משה ארבל: בבקשה, חברת הכנסת אלהרר.

קארין אלהרר: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

קארין אלהרר: תראו, אם זה לא היה נושא שנגרר שנים רבות, אם זה לא היה נושא שנחקק כבר – אני שמעתי כאן, במליאה, את שר האוצר הקודם, שאמר: שמתי בצד 4.2 מיליארד שקל.

קארין אלהרר: אני רוצה את הכסף היום.

קארין אלהרר: אנשים בוכים.

קארין אלהרר: ואני רוצה לדעת – איפה דוד ביטן?

קארין אלהרר: ביטן, אתה היית השושבין של הדבר הזה.

קארין אלהרר: למה אתם נעלמים עכשיו?

קארין אלהרר: אני רוצה לשאול את כל החברים שלי בכחול לבן: עד מתי לא תביאו לידי ביטוי את הדעות שלכם?

קארין אלהרר: אני יודעת מה אתם חושבים על זה.

קארין אלהרר: תעבירו את זה בטרומית.

קארין אלהרר: אם זה עובר anyway אז אני אחכה, אבל תתניעו תהליך.

קארין אלהרר: זה אי-אפשר להגיד לאנשים: תחכו.

קארין אלהרר: תמיד הם האחרונים בשרשרת.

קארין אלהרר: די, עד כאן.

משה ארבל: תודה רבה לחברת הכנסת קארין אלהרר.

משה ארבל: אני מתכבד לעבור להצבעה – – –

עפר שלח: – – –

משה ארבל: ראשית, נצביע על הצעת חוק פ/311 – הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – השוואת קצבת נכות לשכר המינימום), התש"ף

משה ארבל: –2020, של חברת הכנסת קארין אלהרר.

משה ארבל: אני ממתין עם ההצבעה לבקשתו של חבר הכנסת הורוביץ, שביקש להגיע למקומו.

משה ארבל: עם הגעתו למקומו, אני אאפשר את ההצבעה.

משה ארבל: נעבור להצבעה.

משה ארבל: הצבעה מס' 6 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 35 בעד ההצעה להסיר מסדר-היום את הצעת החוק – 37 נמנעים – אין ההצעה להעביר לוועדה את הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – השוואת קצבת נכות לשכר המינימום), התש"ף

משה ארבל: –2020, לא נתקבלה.

משה ארבל: בעד – 35, נגד – 37, אין נמנעים.

משה ארבל: אשר על כן, אני קובע שהצעת החוק הזאת לא עברה.

משה ארבל: אני עובר להצבעה – – –

קריאה: – – –

משה ארבל: סליחה?

משה ארבל: רגע אחד, אני מבקש לתקן את ההצבעה ולציין לפרוטוקול שהמסך של עידן רול לא עבד, ולכן – – –

קריאה: אדוני היושב-ראש, מזכירת הכנסת – – –

קריאה: – – –

מיקי לוי: לא מתאים לך.

מיקי לוי: לא מתאים לך.

משה ארבל: אני מעדכן שעידן רול הצביע נגד.

קריאה: אדוני היושב-ראש, למשה אבוטבול – לא עובד לו פה.

משה ארבל: אוקיי, ונבקש לעדכן – – –

קריאה: – – –

משה ארבל: סליחה, סליחה, סליחה.

קריאות: – – –

משה ארבל: הצעת החוק הקודמת לא עברה.

משה ארבל: אני מבקש לציין לפרוטוקול את הצבעת הנגד של חבר הכנסת עידן רול והצבעת הבעד של חבר הכנסת אבוטבול – סליחה, הצבעת הבעד של חבר הכנסת עידן רול והצבעת הנגד של משה אבוטבול.

משה ארבל: אני עובר להצבעה על הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – השוואת קצבת נכות לשכר המינימום), התש"ף

משה ארבל: –2020, של חבר הכנסת ניצן הורוביץ.

משה ארבל: הצבעה.

משה ארבל: הצבעה מס' 7 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 36 בעד ההצעה להסיר מסדר-היום את הצעת החוק – 41 נמנעים – אין ההצעה להעביר לוועדה את הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – השוואת קצבת נכות לשכר המינימום), התש"ף

משה ארבל: –2020, לא נתקבלה.

משה ארבל: ובכן, תוצאות ההצבעה הן כדלקמן: בעד – 36, נגד – 41, אין נמנעים.

משה ארבל: אשר על כן, הצעת החוק הזאת לא נתקבלה.

משה אבוטבול: כבוד היושב-ראש, תצרף גם אותי, המכונה מקולקלת.

משה ארבל: ומבקש לצרף את משה אבוטבול כמתנגד – 42 מתנגדים.

משה ארבל: תודה רבה.

משה ארבל: [הצעת חוק פ/84/23; נספחות.

משה ארבל: ]

משה ארבל: הצעת החוק הבאה בסדר-היום – הצעת חוק הפרשנות (תיקון – הגדרת הפליה על רקע זהות מגדרית או נטייה מינית), התש"ף

משה ארבל: –2020, של חבר הכנסת עפר שלח וקבוצת חברי הכנסת.

משה ארבל: חבר הכנסת עפר שלח יעלה ויבוא לנמק את הצעת החוק.

משה ארבל: אנחנו נאפשר לו להגיע לאולם המליאה ולנמק את הצעת החוק.

משה ארבל: בבקשה, אדוני, לרשותך עשר דקות.

עפר שלח: תודה, אדוני.

עפר שלח: הצעת החוק שאני מציג לפניכם היא בבחינת מועט המחזיק את המרובה.

עפר שלח: חברת הכנסת בראשי, אני מבקש טיפה שקט.

עפר שלח: גם חברי כנסת פשוטים מבקשים להתבטא פה.

עפר שלח: היא בבחינת מועט המחזיק את המרובה.

משה ארבל: אני מבקש לאפשר לחבר הכנסת שלח לנמק את הצעת החוק.

משה ארבל: אני לא אאפשר הפרעות במליאה.

משה ארבל: חבר הכנסת אזולאי, חבר הכנסת מלכיאלי – תודה.

עפר שלח: אם חבר הכנסת גפני והשרה גמליאל מדברים אחד עם השני בטלפון, למה שיעשו את זה במליאה?

עפר שלח: ההצעה הזאת אומרת בפשטות שבחוק הפרשנות, הוא החוק שעל פיו מפרשים חוקים בישראל, ייקבע שכל איסור של אפליה – כל חוק או תקנה שמוזכרת בהם המילה אפליה ואיסור של אפליה – ייקבע שנאסרת אפליה גם על רקע נטייה מינית או זהות מגדרית.

עפר שלח: הצעת החוק הזאת היא פשוטה.

עפר שלח: היא מכילה את המרובה מפני שבסופו של דבר הועלו פה – כמו שחברי ניצן הורוביץ יודע היטב, הועלו פה עשרות הצעות שנגעו לאפליה על רקע נטייה מינית או זהות מגדרית לאורך השנים.

עפר שלח: רובן נפלו מפני שהקואליציות השונות התנגדו להן, וכאן אנחנו אומרים בפשטות: הדבר הזה פסול מעיקרו, ולכן כל איסור אפליה יכלול אותו.

עפר שלח: אגב, זה לא נוגע רק לקהילה הלהט"בית.

עפר שלח: זה גם אפליה נגד נשים; זו אפליה כמו שהיא באה לידי ביטוי במוסדות חינוך שבהם עושים הפרדה בכוח או לא נותנים לבנות להיכנס, וזה מוכר לחלק מחבריי במשכן הזה.

עפר שלח: כל הדברים האלה פסולים מעיקרם וצריכים להיפסל על פי חוק הפרשנות.

עפר שלח: אבל לא פחות מעניינת מהצעת החוק עצמה זו ההיסטוריה שלה.

עפר שלח: אני העליתי את הצעת החוק הזאת בפעם הראשונה בכנסת התשע-עשרה.

עפר שלח: הייתי חבר קואליציה, הייתי חבר הנהלת קואליציה; הצלחנו להעביר את זה בקריאה הטרומית, ויו"ר ועדת החוקה דאז, חבר הכנסת רותם, זיכרונו לברכה, פשוט תקע את זה בוועדת החוקה ולא נתן לזה לעבור עד שתמו ימי הכנסת התשע-עשרה.

עפר שלח: אבל לא פחות מעניין הוא מעניין מה שקרה בכנסת העשרים.

עפר שלח: בכנסת העשרים הייתי חבר אופוזיציה.

עפר שלח: העלינו את ההצעה הזאת עוד פעם כדי לנסות לתת לה לעבור.

עפר שלח: דיברתי עם יו"ר התא הגאה בליכוד – אתה יודע מי זה היה, ניצן?

משה ארבל: חברת הכנסת תומא סלימאן, זה מפריע.

קריאה: – – –

עפר שלח: כן.

עפר שלח: המועמד הבא ברשימת הליכוד להיכנס לכנסת העשרים, ולדעתי הוא נכנס בסופו של דבר, ראש התא הגאה בליכוד, היום השר אמיר אוחנה.

עפר שלח: הוא הבטיח לתמוך, הבטיח לדבר עם חברי הליכוד.

עפר שלח: כשהגענו למליאה, בהליך שמוכר פה לחבריי הוותיקים, קמו חברי הקואליציה ואמרו: בואו, תצמיד את זה להצעה שלנו.

עפר שלח: אל תנגח את הממשלה, תן לנו – הרי שמענו את זה כבר היום – תן לנו להציע הצעה ותצמיד.

עפר שלח: אמרתי: ואללה, העניין עצמו יותר חשוב מהקרדיט של מי שמציע אותו.

עפר שלח: לא ייאמן, חבר כנסת מוותר על קרדיט.

עפר שלח: ואז חבר הכנסת יואב קיש, היום סגן שר הבריאות, הציע הצעה דומה.

עפר שלח: אני הצטרפתי אליו – הייתי מוכן להיות סגנו של יואב קיש; באמת, מאז שאול בן קיש לא היה אדם שהלך לבקש מלוכה ומצא כאלה אתונות.

עפר שלח: הייתי מוכן להיות סגנו, וההצעה הזאת כמובן לא עברה בקולות הקואליציה דאז, כי אותם לא מעניין לא "איסתרא בלגינא" ולא "קיש קיש קריא" – את ההצעות האלה הם יפילו.

עפר שלח: וכך אנחנו מוצאים את עצמנו בכנסת הזאת מעלים את זה עוד פעם, את ההצעה הפשוטה, המתבקשת, המכילה הרבה, הפותרת כל כך הרבה בעיות וכל כך הרבה סוגים של אפליה במדינת ישראל, ועכשיו אנחנו נראה.

עפר שלח: יש בממשלה הזאת, הממשלה הזאת מתגאה – ואני חושב שזאת בהחלט סיבה לגאווה – במספר הגדול ביותר של שרים מהקהילה הלהט"בית.

עפר שלח: יש בקואליציה חברי כנסת מהקהילה הלהט"בית; באופוזיציה בוודאי.

עפר שלח: יש הרבה מאוד ליברלים בבית הזה, יש פה הרבה מאוד אנשים שזו השקפת עולמם.

עפר שלח: בואו נראה הפעם את האומץ שלכם פעם אחת להעביר את הצעת החוק הזאת.

עפר שלח: תודה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת עפר שלח.

משה ארבל: [הצעת חוק פ/86/23; נספחות.

משה ארבל: ]

משה ארבל: הצעת חוק מוצמדת להצעת החוק הזאת – הצעת חוק הפרשנות (תיקון – הגדרת הפליה על רקע נטייה מינית או זהות מגדר), התש"ף–2020.

משה ארבל: יעלה ויבוא חבר הכנסת ניצן הורוביץ, בבקשה.

משה ארבל: שלוש דקות לרשותך, אדוני.

משה ארבל: בבקשה.

ניצן הורוביץ: תודה, אדוני היושב-ראש.

ניצן הורוביץ: חברי עפר שלח העלה את ההצעה בכנסת התשע-עשרה; אני, עפר, העליתי אותה כבר בכנסת השמונה-עשרה.

ניצן הורוביץ: אבל מה שנקרא, אנחנו עכשיו כאן ביחד בסיפור הזה, ועכשיו זה אקטואלי יותר מתמיד.

ניצן הורוביץ: מסתבר שכשנתניהו נוסע לחו"ל, אז מה הדבר שהוא הכי מתגאה בו ביחס לישראל?

ניצן הורוביץ: זכויות הלהט"בים.

ניצן הורוביץ: על מה הוא מדבר במועצת הביטחון?

ניצן הורוביץ: על מצעדי גאווה, על זוגות מאותו מין.

ניצן הורוביץ: רק כשכאן כשמביאים את הדברים האלה אז זה נדחה.

ניצן הורוביץ: פעם אחר פעם אחר פעם זה נופל.

ניצן הורוביץ: החוק הזה לא דורש שום תקציב, לא דורש משאבים; הוא רק דורש פתיחות מחשבתית וקצת לב.

ניצן הורוביץ: כל ארבע שעות מדווח על מקרה של התנכלות כלפי להט"בים בישראל.

ניצן הורוביץ: כל ארבע שעות.

ניצן הורוביץ: בחודשים האחרונים יש עלייה עצומה במקרי האלימות, בניסיונות לפגיעה עצמית, באנשים שנזרקו מהבית.

ניצן הורוביץ: מדובר כאן בדבר שמגיע לדיני נפשות.

ניצן הורוביץ: אנחנו מציעים מנגנון שיפתור חלק מהבעיה הזאת על ידי כך שבמקום שנלך בחוק סעיף-סעיף-סעיף, תהיה הגדרה כללית שתחול על כל החוקים על פי הפרשנות שלהם – הגדרת אפליה על רקע זהות מגדרית ונטייה מינית, שזה דבר רחב, וכמו שציין עפר בצדק, נוגע גם מעבר לקהילה הלהט"בית.

ניצן הורוביץ: יש לנו הזדמנות, ואני אומר את זה כאן, להעביר את זה.

ניצן הורוביץ: יש תמיכה רחבה בציבור בעניין הזה.

ניצן הורוביץ: אנחנו זכינו בהישגים רבים ועוררנו את המודעות.

ניצן הורוביץ: אגב, אני רוצה כאן להגיד שההישגים שהקהילה הלהט"בית זכתה בהם בשנים האחרונות, המהפכה שחוללנו, לא קרו בגלל הממשלה הזאת, לא קרו בזכותו של נתניהו, אלא למרות נתניהו ולמרות המכשולים של ממשלת נתניהו.

ניצן הורוביץ: זה שהוא מתגאה בזה בחו"ל אבל חוסם את זה בארץ זה פשוט ביטוי לצביעות מכוערת.

ניצן הורוביץ: ואני רוצה להגיד לכם עוד משהו.

ניצן הורוביץ: אני מקבל כל הזמן פניות מנציגויות ישראל בחו"ל, מכל מיני ארגונים יהודיים, לבוא לדבר על איזה יופי זכויות הלהט"ב בישראל, להראות את הפנים היפות של ישראל בחו"ל – הינה, כמה אנחנו ליברלים ונאורים.

ניצן הורוביץ: אני מסרב לעשות את זה כל עוד כאן תוקעים את הזכויות, כי אני לא מוכן להיות צבוע ולעשות את מה שאנחנו קוראים לו Pinkwash.

ניצן הורוביץ: אני קורא לכם להצביע בעד.

ניצן הורוביץ: זו הצעה אנושית, ראויה, נאורה, שתוסיף כבוד לכולנו.

משה ארבל: תודה רבה.

ניצן הורוביץ: ואם לא, כמו תמיד, אנחנו נמשיך במאבק על אפכם ועל חמתכם.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת ניצן הורוביץ.

ניצן הורוביץ: תודה.

משה ארבל: תשיב, בשם שר המשפטים, השרה אורית פרקש הכהן, בבקשה.

משה ארבל: תשיב במשולב על שתי הצעות החוק.

קארין אלהרר: למה אבי לא משיב?

קארין אלהרר: אורית, איפה אבי?

משה ארבל: לרשותך, גברתי, עשר דקות, בבקשה.

אורית פרקש הכהן: התבקשתי להשיב בשם שר המשפטים אבי ניסנקורן על הצעת החוק, תיקון – הגדרת אפליה, שהציג חבר הכנסת ניצן הורוביץ, וזו התגובה: החלטנו שלא לקדם את הצעת – – –

קריאה: וגם חבר הכנסת עפר שלח.

משה ארבל: וגם חבר הכנסת עפר שלח, בשתי הצעות חוק משולבות.

אורית פרקש הכהן: אוקיי, וחבר הכנסת עפר שלח.

אורית פרקש הכהן: החלטנו שלא לקדם את הצעת החוק מאחר שמדובר בהצעת חוק שהיא לא טובה לקהילה הגאה, לא טובה לקבוצות מופלות אחרות בחברה – –

יוראי להב-הרצנו: איך היא לא טובה לקהילה הגאה?

אורית פרקש הכהן: אני אסביר.

קריאות: – – –

אורית פרקש הכהן: תנו לי להשלים את התגובה ואז נתייחס.

מיקי לוי: גברתי, מה כחול לבן מצביעה בנושא ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא בתי המשפט?

משה ארבל: אני מבקש, אני מבקש מחבר הכנסת מיקי לוי לא להפריע לשרה – –

מיקי לוי: מה כחול לבן יצביעו?

משה ארבל: – – להשלים את עמדת הממשלה.

משה ארבל: תודה.

יוראי להב-הרצנו: אורית, אני לא פה בתקן – – –

אורית פרקש הכהן: – – לא טובה לקבוצות מופלות אחרות בחברה הישראלית ואף עלולה לפגוע בהן, ואני אסביר.

אורית פרקש הכהן: אני מקריאה בשם שר המשפטים.

אורית פרקש הכהן: כיום אין הגדרה בחוק הפרשנות למונח אפליה, ובמצב כזה מערכות אכיפת החוק פועלות נגד כל ביטויי האפליה – –

יוראי להב-הרצנו: זה לא נכון, אבל.

אורית פרקש הכהן: – – כנגד כלל קבוצות באוכלוסייה.

עפר שלח: זה פשוט לא נכון.

יוראי להב-הרצנו: זה לא נכון.

אורית פרקש הכהן: זו העמדה של משרד המשפטים.

אורית פרקש הכהן: אני יכולה – – –

יוראי להב-הרצנו: – – –

אורית פרקש הכהן: יוראי, תן לי לסיים להסביר את זה ואז נעביר את זה הלאה.

עפר שלח: זה פשוט לא נכון.

אורית פרקש הכהן: אם היינו מקדמים את הצעת החוק הזאת היינו מצמצמים את חופש הפעולה של רשויות אכיפת החוק נגד אפליה רק לאותן קבוצות שהיו נמנות בסעיף הרלוונטי, וכוונה טובה הייתה יוצרת תוצאה גרועה.

יוראי להב-הרצנו: אבל ההצעה מכתיבה – – –

עפר שלח: אין משהו שעושה את האפליה – – –

אורית פרקש הכהן: ואני רוצה להמשיך בשם שר המשפטים – אה, הינה עפר: אני שב ומדגיש כי אני מחויב להבטיח שוויון זכויות לקהילה הגאה בישראל במעשים ולא בהגדרת מונחים.

אורית פרקש הכהן: כך, התחייבתי לקדם את חוק הפונדקאות השוויוני בהסכמה, ואני נחוש לעמוד במשימה הזאת.

אורית פרקש הכהן: יחד עם שותפיי בממשלה אני מקווה ומאמין שבתקופה הקרובה נוכל לבשר על צעדים נוספים שיקדמו שוויון זכויות לכל אזרחיות ואזרחי ישראל, לא משנה מה מגדרם או נטייתם.

יוראי להב-הרצנו: אורית, אבל אתם מצביעים נגד הקהילה הגאה.

משה ארבל: חבר הכנסת יוראי להב הרצנו, אני מבקש.

יוראי להב-הרצנו: זה ביזוי הכנסת.

יוראי להב-הרצנו: היא עומדת פה ומקריאה שטויות.

משה ארבל: מאה אחוז.

משה ארבל: שמענו את הערת הביניים, ועדיין אני מבקש לאפשר לה להשלים.

אורית פרקש הכהן: ועכשיו אני רוצה – – –

יוראי להב-הרצנו: – – – אבל היא עומדת פה וקוראת טקסט – – –

משה ארבל: התקבלו.

עופר כסיף: אתם מקדמים פה אפליה.

עופר כסיף: בושה וחרפה.

משה ארבל: אני מבקש לאפשר לנציגת הממשלה – –

אורית פרקש הכהן: קודם כול אני התבקשתי על ידי שר המשפטים – – –

משה ארבל: – – להשלים את עמדת הממשלה.

יוראי להב-הרצנו: שר המשפטים נמצא פה.

יוראי להב-הרצנו: זה לא מספיק חשוב שהוא יעלה בעצמו?

אורית פרקש הכהן: ועכשיו אני רוצה לפרט.

אורית פרקש הכהן: הצעת החוק הזאת, מבחינת המהות שלה היא חשובה ביותר – היא באה להגדיר בצורה ברורה איסור אפליה על רקע זהות מגדרית או נטייה מינית.

אורית פרקש הכהן: אבל אם יורשה לי להגיד את מה שביקש ממני לומר כאן שר המשפטים, בעצם בחוק הפרשנות היום במדינת ישראל אין למונח אפליה הגדרה; לא קיים מונח כזה בפרק הפרשנות, בפרק המושגים הפותח את חוק הפרשנות.

עפר שלח: זה חוק הפרשנות לפרש חוקים אחרים.

קריאות: – – –

אורית פרקש הכהן: לא, לא, זה לא קשקוש.

משה ארבל: חבר הכנסת שלח – –

אורית פרקש הכהן: זה לא קשקוש.

משה ארבל: – – יינתנו לך שלוש דקות מלאות להביע את עמדתך.

אורית פרקש הכהן: הצעת החוק הזאת – – –

עפר שלח: תאמין לי, חצי שעה לא תספיק בשביל להסביר את השטויות האלה.

משה ארבל: זה התקנון, אדוני, ולכן אנחנו – – –

יוראי להב-הרצנו: אדוני, שר המשפטים נמצא בבניין.

יוראי להב-הרצנו: למה הוא לא עולה לפה?

משה ארבל: אנחנו נאפשר לך להשיב.

משה ארבל: אני מבקש לאפשר לשרה פרקש הכהן להשלים את דבריה.

יוראי להב-הרצנו: אדוני, שר המשפטים נמצא בבניין.

יוראי להב-הרצנו: למה הוא לא עונה?

משה ארבל: הערת הביניים נשמעה ואפילו הוקלדה בפרוטוקול הכנסת לדורות עולם.

יוראי להב-הרצנו: אדוני היושב-ראש, שר המשפטים נמצא בבניין.

יוראי להב-הרצנו: למה הוא לא עונה?

אורית פרקש הכהן: אין מחלוקת – – –

משה ארבל: אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה.

אורית פרקש הכהן: אין מחלוקת, בעיניי ובעיני הממשלה, כי אפליה היא אפליה היא אפליה, ולא משנה אם היא על רקע נטייה מינית או זהות מגדרית.

אורית פרקש הכהן: הצעת החוק הזאת באה והיא בעצם מתחילה לייצר סולם של אפליות.

אורית פרקש הכהן: היא אומרת: בחוק הפרשנות אני מוסיפה מונח חדש שלא הוגדר, והיום כלל את כל סוגי האפליות, ואני כותבת ברחל בתך בקטנה: אפליה, לרבות אפליה על רקע נטייה מינית או זהות מגדרית, אבל אני מדגישה רק את האפליות הללו.

אורית פרקש הכהן: ממה – – –

עפר שלח: מי כתב לכם את הדבר הזה?

אורית פרקש הכהן: זה מה שמונח לפניי, עפר.

עפר שלח: מי הציניקן שכותב לכם את הדבר הזה?

עפר שלח: נראה לי שקיש כתב לכם.

אורלי פרומן: – – –

אורנה ברביבאי: אז תקריאי כל דבר שייתנו לך?

עפר שלח: נראה לי שקיש כותב לכם את הדברים האלה.

אורית פרקש הכהן: עפר, זה מה שכתוב, זה מה שכתוב בהצעת החוק.

אורנה ברביבאי: אבל את תקריאי כל דבר שייתנו לך או שתפתחי דעה משלך?

משה ארבל: חברת הכנסת אורנה ברביבאי, אני מבקש לאפשר לשרה להשלים את דבריה.

יוראי להב-הרצנו: אבל זה לא נכון, אורית.

יוראי להב-הרצנו: זה פשוט לא נכון.

יוראי להב-הרצנו: זה עובדתית לא נכון.

משה ארבל: זמנה קצוב, ולכן – חבר הכנסת יוראי להב הרצנו.

משה ארבל: בבקשה.

אורית פרקש הכהן: אני חושבת שלגיטימי מצד ממשלה לומר: הצעת חוק מסוימת מעלה סוגיה חשובה ונכונה, ואני רוצה את ההזדמנות לקדם אותה בצורה מאוזנת יותר או נכונה יותר.

אורית פרקש הכהן: זו זכותה של ממשלה להביע את הדעה הזאת, וזה מה שאנחנו עושים.

אורית פרקש הכהן: אין שום זלזול ברעיון, אין שום התנגדות לזה.

אורית פרקש הכהן: בעיניי גם היום האפליה הזאת היא בת-אכיפה ונדרשת לאכיפה.

יוראי להב-הרצנו: למה היא נראית בלתי מאוזנת בעינייך?

אורית פרקש הכהן: מה לא מאוזן בזה שבהצעת החוק הזאת כותבים רק לרבות אפליה על רקע נטייה מינית או זהות מגדרית?

יוראי להב-הרצנו: כי יתר סוגי האפליה מנוסחים בחוק.

אורית פרקש הכהן: בעיניי היא צריכה הייתה – בוא – – –

אורנה ברביבאי: אז תגידי בעד ותבחיני.

יוראי להב-הרצנו: כי יתר הטעמים האסורים מופיעים כבר בחוק.

אורנה ברביבאי: תגידי בעד ותבחיני.

יוראי להב-הרצנו: הטיעונים האלה לא מופיעים, ולפיכך עפר שלח הציע את ההצעה שתביא את האיזון ואת שוויון.

משה ארבל: אני משתדל להיות סובלני, אבל זה לא דיאלוג.

משה ארבל: זה לא, זה בניגוד לתקנון הכנסת.

משה ארבל: זה לא דיאלוג, הממשלה משיבה.

משה ארבל: יתאפשר לך להצביע בעד או נגד.

משה ארבל: אני מבקש מהשרה להשלים את דברה.

אורית פרקש הכהן: אני מבקשת להדגיש כאן שוב את אמירתו של שר המשפטים:

אורית פרקש הכהן: אנחנו מחויבים להבטיח שוויון ולקדם את חוק הפונדקאות השוויוני בהסכמה.

אורית פרקש הכהן: זאת התחייבות של שר המשפטים שהוא חוזר עליה כרגע.

אורית פרקש הכהן: אם אפשר, בין היתר, להתייחס – – –

משה ארבל: הזמן לרשותך.

אורית פרקש הכהן: בסדר.

קארין אלהרר: יאללה, אורית.

קארין אלהרר: נראה לי שאורית סיימה.

אורית פרקש הכהן: אז אם כך, אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת ולדבר על העובדה שאני שומעת בחצי השעה האחרונה על כוונה מצד החברים בליכוד לבוא ולהצביע בעד הקמת ועדה לחקירת שופטים שתבדוק ניגודי עניינים של שופטים.

אורית פרקש הכהן: אני חושבת שבזמן שיש כמעט מיליון מובטלים ובזמן שאנחנו עסוקים בלסגור תחומים שונים של המשק, שאנחנו באים ומטילים מגבלות על מטה לחמם של מנהלי חדרי כושר, של בעלי אולמות, של בעלי עסקים קטנים מסוגים שונים, של בעלי פאבים, כאשר אנחנו ניצבים בפני כזה אתגר, אני מתפלאת על הליכוד שזה מה שהוא רואה לנכון לעשות.

אורית פרקש הכהן: אני חושבת שמי שחושב שהוא יכול לבוא ולהצביע בעד ועדת חקירה כזו, לא טובת הציבור לנגד עיניו, לא המשבר הכלכלי לנגד עיניו, לא המשבר הבריאותי לנגד עיניו ולא טובת הציבור והאינטרס הציבורי לנגד עיניו.

אורית פרקש הכהן: אני הייתי מצפה שכולנו נתכנס תחת האתגר העיקרי שהביא אותנו מכל סיעות הבית לבוא ולהתלכד בשעה הקשה הזאת, ולא להפוך את השעה הזאת, שבה הציבור יושב ולא יודע מה יהיה איתו מחר מבחינה בריאותית – –

קריאה: – – –

אורית פרקש הכהן: – – מבחינת הפרנסה, מבחינת הכלכלה – להתעסק בדברים האלה.

אורית פרקש הכהן: מבחינתי זה הדבר האחרון שצריך להתעסק בו, זה הדבר שהכי לא צריך להתעסק בו.

אורית פרקש הכהן: זוהי מלחמה על שלטון החוק, ואנחנו לא נצביע בעד המהלך הזה.

אורית פרקש הכהן: מבחינתי ומבחינתנו בכחול לבן, אנחנו חושבים שזה מהלך שלא ייעשה, אנחנו חושבים שאין לזה מקום, וזוהי הכרזת מלחמה נגד שלטון החוק.

אורית פרקש הכהן: שר המשפטים אמר דברים מאוד מאוד ברורים בעניין הזה, ואני מצטרפת.

אורית פרקש הכהן: בזמן שיש כמעט מיליון מובטלים לא מתעסקים בוועדות חקירה על ניגודי עניינים של שופטים.

אורית פרקש הכהן: תודה.

משה ארבל: עליזה בראשי בטוחה שהיא רצתה שתמשיכי?

אורית פרקש הכהן: עליזה ביקשה עשר דקות – זה מה שהיא קיבלה.

משה ארבל: אני מודה לשרה.

אורית פרקש הכהן: לא לרדת?

אורית פרקש הכהן: אז אני רוצה להתייחס לעוד נושא.

אורית פרקש הכהן: אני רוצה להביע תמיכה מאוד גדולה בשתי הצעות חוק שעברו כאן היום ביוזמתם של חבר הכנסת גפני, חבר הכנסת יעקב אשר, חבר הכנסת מלכיאלי ועוד חברי כנסת, שנוגעת להשלכות הכלכליות של משבר הקורונה.

אורית פרקש הכהן: לפני כמעט שעה העברנו הצעות חוק לדיון, הן לוועדת הכספים והן לוועדת הכלכלה, שנוגעות לאנשים שצ'קים חוזרים להם בגלל משבר הקורונה ושהיסטוריית האשראי שלהם מחמירה בתקופת הקורונה.

אורית פרקש הכהן: אנחנו – ואני נתקלתי בזה עוד כשהייתי חברת כנסת בוועדת הכספים – די הופתענו לשמוע שחוק נתוני האשראי, שנועד לייצר תחרות בתחום האשראי ובתחום הבנקאות, בעצם יצר מאגר של היסטוריית אשראי של לקוחות הבנקים.

אורית פרקש הכהן: מטרתו הייתה לאפשר ללקוח בבנק לעבור ביתר קלות מבנק לבנק, לעשות שופינג ולייצר תחרות על תנאי הלוואות יותר טובים, על תנאי משכנתאות יותר טובים, ומהצד השני לייצר מאגר פתוח לבנקים ולמוסדות מימון, לראות אם מדובר בלקוח שהוא אמין ושהוא יציב, או מהם היתרונות והחסרונות שלו.

אורית פרקש הכהן: לא ציפינו כמחוקקים ולא העלינו על דעתנו שבתקופת הקורונה, שהיא תקופה לא טיפוסית, לא מייצגת, לא מביאה לידי ביטוי את הקושי, שהוא לפעמים אובייקטיבי, מה שנקרא כוח עליון, לאנשי עסקים שונים, בוודאי ובוודאי עסקים שנכפתה עליהם הסגירה של עסקיהם, שהקשיים הכלכליים, חריגות ממסגרת אשראי, אי-עמידה בהלוואות – –

משה ארבל: תודה.

אורית פרקש הכהן: – – אי-עמידה במשכנתאות, ייכנסו לתוך נתוני האשראי שלהם.

אורית פרקש הכהן: ולכן הצעות החוק הללו, שהן מחריגות את היכולת של הבנקים והמוסדות הבנקאיים – –

משה ארבל: נא לסכם.

אורית פרקש הכהן: – – להכניס את הנתונים האלה להיסטוריית האשראי של הלקוחות בתקופת הקורונה, חשובות ביותר.

משה ארבל: תודה רבה לשרה אורית פרקש הכהן.

משה ארבל: אני מתכבד לאפשר למציע חבר הכנסת עפר שלח שלוש דקות להתנגד לעמדת הממשלה.

משה ארבל: בבקשה, אדוני.

עפר שלח: תודה, אדוני.

עפר שלח: אני רוצה להודות למרכזת האופוזיציה השרה אורית פרקש הכהן על החצי השני של תשובתה, כשהיא התייחסה לזה שהליכוד בתקופת הקורונה, מה שמעניין אותו זה להתנגח בבית המשפט.

עפר שלח: לא הייתי יכול להגיד את זה יותר טוב.

עפר שלח: לעומת זאת, את החצי הראשון, תגובת משרד המשפטים, אני לא יודע מי כותב לכם; זה או קישון או ג'ורג' אורוול, כי כל המילים זה הפוך.

עפר שלח: האמת, ברמת ההומור זה נשמע לי יותר באזורים של לני ברוס.

עפר שלח: אתם אומרים ככה: חוק נגד אפליה יגביר אפליה.

עפר שלח: אי-אפשר להכניס את המילה אפליה לחוק הפרשנות – שהיא לא קיימת.

עפר שלח: השרה אורית פרקש הכהן, חוק הפרשנות מפרש חוקים, הוא לא קובע דברים.

עפר שלח: הוא מפרש שבכל חוק קיים שבו מופיעה אפליה, לפי ההצעה שלי ושל חבר הכנסת הורוביץ, זה יכלול גם אפליה על רקע של נטייה מינית או זהות מגדרית.

עפר שלח: זה לא מכניס את האפליה לחוק הפרשנות ומצמצם אותו.

עפר שלח: מי האידיוט שכותב לכם את הדברים האלה?

עפר שלח: אבל אני יודע את מי שולחים להקריא אותם, ופה ליבי יוצא אלייך, אורית, באמת.

עפר שלח: לשר המשפטים יש לפחות בושה לא לעמוד ולהקריא את הדבר הזה, או שגם הוא לא הצליח להבין את הטקסט שכתבו לו.

עפר שלח: זאת אומרת, נאומך מתחלק לשניים: חצי זה ג'יבריש ובחצי את תוקפת את הליכוד.

עפר שלח: כאנרכיסט חובב אני לגמרי בעדך.

עפר שלח: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת עפר שלח.

משה ארבל: אני מבקש לעבור להצבעה על הצעת חוק הפרשנות (תיקון – הגדרת הפליה על רקע זהות מגדרית או נטייה מינית), התש"ף

משה ארבל: –2020, של חבר הכנסת עפר שלח וקבוצת חברי הכנסת.

משה ארבל: הצבעה.

משה ארבל: הצבעה מס' 8 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 26 בעד ההצעה להסיר את הצעת החוק מסדר-היום – 48 נמנעים – אין ההצעה להעביר לוועדה את הצעת חוק הפרשנות (תיקון – הגדרת הפליה על רקע זהות מגדרית או נטייה מינית), התש"ף

משה ארבל: –2020, לא נתקבלה.

משה ארבל: ובכן, 26 תומכים, 48 מתנגדים, אין נמנעים.

משה ארבל: חברת הכנסת היבה יזבק תומכת.

משה ארבל: 27 תומכים, 48 מתנגדים, אין נמנעים, ואשר על כן הצעת החוק לא התקבלה.

משה ארבל: אני עובר להצבעה על הצעת חוק הפרשנות (תיקון – הגדרת הפליה על רקע נטייה מינית או זהות מגדר), התש"ף

משה ארבל: –2020, של חבר הכנסת ניצן הורביץ.

משה ארבל: הצבעה.

משה ארבל: הצבעה מס' 9 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 25 בעד ההצעה להסיר את הצעת החוק מסדר-היום – 43 נמנעים – אין ההצעה להעביר לוועדה את הצעת חוק הפרשנות (תיקון – הגדרת הפליה על רקע נטייה מינית או זהות מגדר), התש"ף

משה ארבל: –2020, לא נתקבלה.

משה ארבל: ובכן, 25 תומכים, 43 מתנגדים, אין נמנעים.

משה ארבל: אשר על כן אני קובע שהצעת החוק לא התקבלה.

משה ארבל: [הצעת חוק פ/324/23; נספחות.

משה ארבל: ]

משה ארבל: הצעת החוק הבאה – הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון – הגדלת הגמלה), התש"ף

משה ארבל: –2020, של חבר הכנסת אלכס קושניר וקבוצת חברי הכנסת.

משה ארבל: יעלה ויבוא.

שרן השכל: הצעת החוק הבאה – הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון – הגדלת הגמלה), התש"ף

שרן השכל: –2020, של חבר הכנסת אלכס קושניר וקבוצת חברי הכנסת.

שרן השכל: אני מזמינה את חבר הכנסת אלכס קושניר לבוא להציג את החוק.

שרן השכל: לרשותך עשר דקות.

שרן השכל: בבקשה.

אלכס קושניר: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני מתכבד להציג בפניכם את ההצעה שלנו לתיקון חוק הבטחת הכנסה, שמטרתה לתקן אחת ולתמיד את המצב שבו בישראל ישנם קשישים שמביטים על קו העוני מלמטה.

אלכס קושניר: האם יש כאן מישהו שמסוגל להסביר לי איך קשיש יכול לשרוד מקצבה חודשית של 3,237 שקלים?

אלכס קושניר: האם יש כאן מישהו שיכול להסביר לי איך עושים את הבחירה בין אוכל לתרופות?

אלכס קושניר: אז יש לי חדשות בשבילכם: בישראל כיום חיים כ-200,000 קשישים שזוהי המציאות היום-יומית שלהם.

אלכס קושניר: מיהם האנשים האלה?

אלכס קושניר: אלה אותם האנשים שלא הספיקו לצבור פנסיה עד הפרישה; אלה אותם אנשים שעד שנת 2008, שבה חוקק חוק פנסיה חובה, עבדו אצל מעסיקים פרטיים שונים ולא היו זכאים לפנסיה תקציבית; אלה עקרות בית; אלה עולים חדשים שעלו לכאן בגיל העבודה אך לא הייתה להם ההזדמנות לצבור את הפנסיה עד הפרישה.

אלכס קושניר: האם לא הגיע הזמן שהמדינה תיקח אחריות ותאפשר להם להזדקן בכבוד?

אלכס קושניר: אני יכול עכשיו לתת לכם פה הרצאות על זה שאנחנו כרגיל נמצאים בתחתית של מדינות ה-OECD בנושא הזה, אבל אני חושב שכל אחד כאן מבין שהגיע הזמן להעלות משמעותית של הסכום המינימלי שהמדינה מעניקה לאנשים האלה, כדי לתקן את המצב המחפיר והמתמשך של הקשישים שחיים מתחת לקו העוני.

אלכס קושניר: חברים, תפנימו: כל אחד מארבעה ישראלים בגיל זקנה נמצא מתחת לקו העוני או קרוב אליו.

אלכס קושניר: הצעת החוק הזאת באה לפתור את זה אחת ולתמיד.

אלכס קושניר: בחלקה הראשון אנחנו מציעים לקבוע הכנסה מינימלית לגמלאי בגובה של 70% משכר המינימום במשק, כלומר 3,720 שקלים ליחיד ו-5,870 שקלים לזוג.

אלכס קושניר: זו העלאה של כ-500 שקלים ליחיד ו-750 שקלים לזוג.

אלכס קושניר: אנחנו סבורים שבתוספת של ההטבות הנלוות הקיימות היום זה סכום שיאפשר להעלות כ-200,000 איש מעל קו העוני.

אלכס קושניר: אליהם יצטרפו כ-100,000 איש שבמצב העניינים היום אינם זכאים לתוספת השלמת הכנסה כיוון שהספיקו לצבור פנסיה מזערית וההכנסה שלהם היום הינה מתחת ל-70% משכר המינימום.

אלכס קושניר: בחלקה השני של ההצעה הזאת אנחנו מבקשים להעלות את הסכומים שלא מובאים בחשבון כהכנסה המנוכה מהגמלה.

אלכס קושניר: ועכשיו בעברית.

אלכס קושניר: היום בישראל חיים כ-18% גמלאים, מעבר לגיל פרישה, כמובן, שממשיכים לעבוד.

אלכס קושניר: אגב, בקרב העולים האחוז הזה הוא 58%, חלקם מתוך בחירה וחלקם מתוך הכרח קיומי.

אלכס קושניר: אז מה עושה המדינה?

אלכס קושניר: המדינה מגבילה את הסכום שאותו יכול הגמלאי להרוויח, ואם הסכום הזה עולה על המותר, המדינה פשוט מנכה ממנו את אותה קצבת השלמת הכנסה שדיברנו עליה בחלק הראשון של החוק.

אלכס קושניר: אנחנו מבקשים להעלות את הסכומים המותרים ל-25% מהשכר הממוצע ליחיד ו-30% לזוג.

אלכס קושניר: המשמעות היא תוספת של כ-500 שקלים לחודש.

אלכס קושניר: חברים, זה לא סוד שההצעה הזאת הייתה אחת הדרישות החשובות של מפלגת ישראל ביתנו במהלך מערכת הבחירות.

אלכס קושניר: זה גם לא סוד שבני גנץ הכריז פומבית שהוא תומך בהצעה ומקבל את הדרישה.

אלכס קושניר: אז אני פונה לחבריי בכחול לבן: חברים, תקיימו את ההבטחה.

אלכס קושניר: זה גם לא סוד שראש הממשלה נתניהו אמר, ואני מצטט: הליכוד כבר שם כסף בצד לעניין הזה.

אלכס קושניר: אז אני פונה לחבריי מהליכוד: תוכיחו שלראש המפלגה שלכם יש מילה.

אלכס קושניר: תצביעו בעד.

אלכס קושניר: חבריי חברי הכנסת, לעניין החוק הזה אין קואליציה ואין אופוזיציה.

אלכס קושניר: יש כאן קול קורא מוסרי שמבקש מכולנו לאפשר לקשישים שלנו לחיות בכבוד.

אלכס קושניר: אני פונה לכולכם: תצביעו בעד ההצעה הזאת.

אלכס קושניר: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה לך, חבר הכנסת אלכס קושניר.

שרן השכל: אני רוצה להזמין את סגן שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים משולם נהרי להשיב על הצעת החוק.

משולם נהרי: גברתי היושבת בראש, חבריי חברי הכנסת, קודם כול ברכותיי – עוד לא יצא לי לדבר כשאת מנהלת את הישיבה.

משולם נהרי: ברכות.

משולם נהרי: חברי הכנסת, גמלת הבטחת הכנסה הינה גמלת קיום המבקשת להבטיח רשת ביטחון אחרונה לתושבי המדינה.

משולם נהרי: בחוק הבטחת הכנסה, התשמ"א–1980, נקבע שיעור הגמלה בהתאם לגיל המבוטח והרכב משפחתו.

משולם נהרי: כמו כן נקבעו בחוק הוראות בדבר קביעת הכנסה אשר תובא בחשבון לעניין שיעור הזכאות לגמלה והוראות לעניין הכנסה שלא תובא בחשבון, מה שנקרא דיסרגרד.

משולם נהרי: הצעת החוק מבקשת לקבוע כי ביחס לאוכלוסיות מסוימות, מי שהגיע לגיל הפרישה, מי שמשתלמת לו קצבת אזרח ותיק, שאירים או תלויים, סכום הדיסרגרד יועלה הן לעניין הכנסה מעבודה או משלוח יד, הן מזכאות לגמלה והן מכוח זכאות לקצבה מכוח חיקוק אחר או הסכם, וזאת בשיעור של כ-4%, בהתאם למקורות השונים.

משולם נהרי: לשם הדוגמה, סכום הדיסרגרד בשיעור של 13% הינו בסך 1,372 שקלים, ומבוקש להעלותו לשיעור של 17%, שעומד על סך 1,794 שקלים.

משולם נהרי: כמו כן מבקשת ההצעה לקבוע ביחס לאוכלוסייה האמורה כי שיעורי הגמלה יועלו בהתאם להרכב המשפחתי, ושלא תהיה הבחנה בגילאי הזכאות השונים.

משולם נהרי: כך, למשל, מבוקש כי להרכב משפחתי של זוג מתחת לגיל 70 יועלה שיעור הקצבה מ-5,117 שקלים ל-5,781 שקלים.

משולם נהרי: נכון להיום ישנן כ-200,000 משפחות המקבלות קצבה של תוספת השלמת הכנסה למבוטחים הרלוונטיים להצעה זו.

משולם נהרי: עלותה המוערכת של ההצעה בהקשר של הגדלת שיעור הקצבה הינה 1.2 מיליארד ש"ח, ובהקשר זה יש להזכיר כי חוק הבטחת הכנסה ממומן במלואו על ידי אוצר המדינה.

משולם נהרי: המוסד לביטוח לאומי תומך בהגדלת שיעור גמלת הבטחת הכנסה, אשר אין ספק כי שיעורה נמוך.

משולם נהרי: כמו כן, הגדלת שיעורי הקצבה בקרב מי שעברו את גיל העבודה הינה מבורכת אף יותר לנוכח יכולתם המצומצמת להשתלב בשוק העבודה.

משולם נהרי: עם זאת, אין ספק כי גם בקרב זכאי הבטחת הכנסה בגיל העבודה נדרש להגדיל את הדיסרגרד.

משולם נהרי: משכך, ולנוכח עלותה של ההצעה, נראה כי היא דורשת תיאום בין-משרדי וחשיבה באשר לאופן תיקון הדין הקיים ביחס לכלל הזכאים.

משולם נהרי: זה לא דבר שאפשר לעשות אותו בשליפה, אלה דברים שבאמת צריך לקיים בהם דיון.

משולם נהרי: אין פה התנגדות עקרונית לכל הדבר הזה, אבל הדבר הזה מחייב דיון.

משולם נהרי: אני חושב שאנחנו הוכחנו – אני מדבר עכשיו על הקדנציה הזאת, אני לא מדבר על קדנציות קודמות והכול – בראשותו של שר העבודה והרווחה איציק שמולי המשרד עושה את הכול לתקן הרבה דברים שהממשלות הקודמות, הייתה להן הזדמנות – ואני מדבר על תקופות עוד יותר קודמות – לשפר בדברים הללו, ואנחנו מקדמים דברים, אבל בשום שכל, מתוך בדיקה, ולא מתוך שליפה, כי המטרה שלנו באמת באמת להביא לשינוי.

משולם נהרי: עליזה – עד כאן דברי טעם.

משולם נהרי: אני לא רוצה להמשיך בדברי הבל, אז אני אמשיך בדברי תורה.

משולם נהרי: הפרשה הזאת, פרשת פינחס, יש בה פרק מנהיגות מאלף.

משולם נהרי: משה רבנו פונה בפרשת פינחס לקדוש ברוך הוא ואומר לו: אל אלוהי הרוחות – "יפקֹד ה' אלוהי הרוחֹת – – – איש על העדה אשר יצא לפניהם – – – ואשר יוציאם ואשר יביאם ולא תהיה עדת ה' כצאן אשר אין להם רֹעה".

משולם נהרי: משה רבנו מבקש מנהיגות, מישהו שימשיך את דרכו.

משולם נהרי: הוא יודע שהוא לא יהיה מנהיג לעד, הוא יודע שזה מוגבל.

משולם נהרי: אין פה הבטחה למנהיג להנהיג כמה שהוא רוצה – בסוף או החיים מסיימים את הכול או סיבות אחרות מסיימות את הכול.

משולם נהרי: ואז הוא אומר: אני רוצה לראות מי המנהיג.

משולם נהרי: משהו רבנו דואג, לא רוצה להשאיר את עם ישראל בלי מנהיג ראוי.

משולם נהרי: מה זה מבחינתו מנהיג ראוי?

משולם נהרי: קודם כול, למה הוא עושה את זה עכשיו?

משולם נהרי: משה רבנו, יש לו עוד זמן לחיות עד הכניסה לארץ.

משולם נהרי: הוא היה צריך לעשות את זה בסוף חמישה חומשי תורה, בפרשת וזאת הברכה, אבל הוא עושה את זה עכשיו כי הוא ראה את פינחס, ראה את קנאותו של פינחס, את התגובה הציבורית שלו.

משולם נהרי: אומר משה רבנו: אלה המנהיגים העתידיים?

משולם נהרי: אני מאוד מוטרד.

משולם נהרי: אני מכיר את העם שלי.

משולם נהרי: העם שלי צריך בן אדם שיודע להלוך עם רוחו של כל אחד ואחד; לא ללכת נגד האנשים אלא ללכת עם האנשים ולהתחשב בכל אחד ואחד.

משולם נהרי: אומר לו הקדוש ברוך הוא: צדקת, יפה ביקשת.

משולם נהרי: בהנהגה באמת צריך אדם שידע להלוך עם רוחו של כל אחד ואחד.

משולם נהרי: אז מי יהיה?

משולם נהרי: הוא אומר לו: אל תדאג, לא יהיו כסאחיסטים, יהיו אנשים שידעו להלוך עם רוחו של כל אחד ואחד.

משולם נהרי: ואז הוא אומר לו: קח את יהושע בן נון, איש אשר רוח בו.

משולם נהרי: אם אתה מחפש ואלה הקריטריונים שלך להנהגת ציבור, אז תדע לך, האדם המתאים, שעונה על הקריטריונים האלה, הוא יהושע בן נון.

משולם נהרי: משה רבנו חשב שאולי הבן שלו.

משולם נהרי: אומר לו הקדוש ברוך הוא: לא, לא, בהנהגה אין ירושות, בהנהגה מי שהשקיע הוא יהיה מנהיג.

משולם נהרי: כך אומר רש"י: נוצר תאנה יאכל פרייה.

משולם נהרי: יהושע היה עוזר נאמן שלך, יהושע ליווה אותך בשעות הקשות, לא עזב אותך לרגע, עשה את כל מה שנדרש ממנו, היה צייתן, היה עוזר, היה אכפתי.

משולם נהרי: קח את יהושע.

משולם נהרי: ככה מממנים לתפקידים – לא מצניחים ולא מביאים מבחוץ, וזה גם לא ירושה, אלא בוחרים את האדם שאכפת לו, שעוזר, שדווקא ברגעים האלה הוא יודע להיות במקום ולעזור.

משולם נהרי: זו הנהגה אמיתית.

משולם נהרי: מזה היה מוטרד משה רבנו – שמא יבואו אחריו אנשים כוחניים, אנשים שירצו להנהיג את הציבור בצורה כוחנית, בכוח.

משולם נהרי: אתם מפריעים לי באמצע דברי תורה.

משולם נהרי: עליזה, את מפריעה לי.

שרן השכל: אני מבקשת שקט במליאה מאחור.

שרן השכל: חברים, כל השרים והח"כים יושבים בשקט, ומי שיושב שם מאחור – בצעקות.

שרן השכל: בבקשה, יותר בשקט.

משולם נהרי: לכן מפה אנחנו יכולים ללמוד על הנהגה אמיתית, הנהגה אכפתית.

משולם נהרי: אני לא בא לבקר, שלא יטעה מישהו לחשוב שאני בא לבקר הנהגה כזאת או אחרת.

משולם נהרי: אני רק אומר כיצד צריכה להיות הנהגה, מה הדבר הטוב, במיוחד לעם ישראל.

משולם נהרי: עם ישראל הוא לא עם קל, הוא עם קשה, עם של מתלוננים, עם קשה עורף, כן.

מאיר כהן: – – –

משולם נהרי: אני אומר "ויהי העם כמתאֹננים".

משולם נהרי: לא כתוב "מתאוננים" – "כ-".

משולם נהרי: לפעמים זה יותר גרוע – שאתה לא אתה עצמך אלא מחקה את הזולת.

משולם נהרי: אבל עם ישראל – – –

אביגדור ליברמן: האם יהושע בן נון – – – בעלילה הקודמת?

משולם נהרי: בבקשה?

אביגדור ליברמן: האם יהושע בן נון – – –

משולם נהרי: אז אני רוצה להגיד לך שבתקופה ההיא היה סדר.

משולם נהרי: מי שהיה צריך לשרת, שירת; מי שהיה צריך לשרת בקודש, שירת בקודש.

שרן השכל: אני מבקשת לסיים.

משולם נהרי: היה סדר מופתי.

משולם נהרי: אנחנו יודעים איך היה בנוי מחנה ישראל ושאר המחנות וכל הדגלים.

שרן השכל: סגן השר, מילת סיכום.

משולם נהרי: – – –

עודד פורר: עשר דקות עברו, גברתי.

עודד פורר: הזמן עבר.

משולם נהרי: לסיום, הצעת החוק שלך, חבר הכנסת קושניר, היא הצעה טובה.

משולם נהרי: זה דבר שמצריך חשיבה, זה דבר שמצריך דיונים מוקדמים, אז כדאי לדחות את זה.

משולם נהרי: אם בכל זאת אתה עומד על כך שתהיה הצבעה, ועדת שרים מתנגדת.

שרן השכל: תודה רבה לך, סגן השר.

שרן השכל: חבר הכנסת אלכס קושניר, האם תרצה שלוש דקות להשיב?

אלכס קושניר: חיובי.

שרן השכל: לרשותך שלוש דקות.

שרן השכל: בבקשה.

אלכס קושניר: סגן השר נהרי, בעניין יהושע בן נון – באותה תקופה זה לא שהיה סדר.

אלכס קושניר: כל אחד הלך לפי המצפן המוסרי שלו, ומי שהיה צריך לשרת, שירת והגן על ארץ ישראל.

אלכס קושניר: ובעניין הצעת החוק שלי, אני אגלה לך סוד קטן – אתה דיברת על זה שצריך פה לעשות ישיבות בין-משרדיות, אז אני אגלה לך סוד קטן:

אלכס קושניר: לפני שההצעה הזאת נכתבה אני וחבריי ישבנו ועשינו עבודת מטה גם עם עובדי הביטוח הלאומי וגם עם משרד האוצר, ותאמין לי, כולם תומכים.

אלכס קושניר: כולם מבינים שזה בשפה האוצרית נקרא "כסף טוב".

אלכס קושניר: מה זה כסף טוב?

אלכס קושניר: כסף טוב זה כסף שהמדינה מוציאה והוא מגיע למקומות הנכונים, ואחר כך זה גם מעלה את הצריכה של אותם קשישים.

אלכס קושניר: ולכן את מה שאתה אומר – "בוא נדחה" אני כבר שמעתי מספיק פעמים, אני חושב שזה תירוץ, ולכן אני פונה לחבריי חברי הכנסת שוב, בעיקר מהקואליציה, כי את עמדות האופוזיציה אני מכיר: חברים, זה מצפן מוסרי.

אלכס קושניר: יש פה הזדמנות להעלות 200,000 קשישים מעל לקו העוני.

אלכס קושניר: פעם אחת בואו נעשה את זה, ואחר כך, אדוני סגן השר, תהיה ועדה לפני קריאה שנייה ושלישית ואנחנו נדון בהצעת החוק, נביא את גורמי המקצוע שיגידו את מה שהם צריכים להגיד, אבל בואו נעשה את זה סוף-סוף.

אלכס קושניר: יש היום כ-300,000 קשישים שמסתכלים על כולנו ויראו מה אנחנו מצביעים.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: גברתי היושבת-ראש, אני צריך לעלות למעלה.

שרן השכל: אין בעיה, אני אתן לך זמן לעלות למעלה.

שרן השכל: תודה רבה לך, חבר הכנסת.

שרן השכל: אנחנו נמתין שתי דקות שהוא יעלה למעלה ונעבור להצבעה.

שרן השכל: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון – הגדלת הגמלה), התש"ף

שרן השכל: –2020, של חבר הכנסת אלכס קושניר וקבוצת חברי הכנסת.

שרן השכל: נא להצביע – בעד או נגד.

שרן השכל: הצבעה מס' 10 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 23 בעד ההצעה להסיר מסדר-היום את הצעת החוק – 48 נמנעים – אין ההצעה להעביר לוועדה את הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון – הגדלת הגמלה), התש"ף

שרן השכל: –2020, לא נתקבלה.

שרן השכל: הצעת החוק לא התקבלה.

שרן השכל: בעד – 23, נגד – 48, נמנעו – אפס.

שרן השכל: חבר הכנסת בועז טופורובסקי, מה הצבעת?

שרן השכל: הצביע בעד, ולכן התוצאה היא 24 בעד, 48 נגד – – –

מאי גולן: אני הצבעתי במקום – – –

שרן השכל: חברת הכנסת מאי גולן הצביעה במקום חברת הכנסת טלי פלוסקוב.

שרן השכל: נא לשנות בפרוטוקול.

שרן השכל: הצעת החוק לא עברה.

שרן השכל: אנחנו עוברים להצעה לסדר-היום – – –

מרב מיכאלי: לפרוטוקול, אני הצבעתי בעד.

שרן השכל: הצבעת בעד?

שרן השכל: אוקיי.

שרן השכל: אני רוצה להוסיף לפרוטוקול את חבר הכנסת מרב מיכאלי, שהצביעה בעד.

שרן השכל: << הלסי >> הצורך בהקמת ועדת חקירה פרלמנטרית לבחינת התמודדות ממשלת ישראל עם נגיף הקורונה החדש << הלסי >>

שרן השכל: אנחנו עוברים להצעה לסדר-היום מס' 575, בנושא:

שרן השכל: הצורך בהקמת ועדת חקירה פרלמנטרית לבחינת התמודדות ממשלת ישראל עם נגיף הקורונה החדש, של חבר הכנסת יאיר גולן.

שרן השכל: ישיב סגן שר הבריאות יואב קיש.

שרן השכל: אני מזמינה את חבר הכנסת יאיר גולן.

שרן השכל: עשר דקות עומדות לרשותך.

יאיר גולן: גברתי היושבת-ראש, תודה.

יואב קיש: היושבת-ראש, אני רוצה לרדת לשמוע את ההצעה לסדר-היום.

יאיר גולן: כנסת נכבדה – – –

יואב קיש: – – –

שרן השכל: אה, הוא רוצה לרדת לשמוע את ההצעה לסדר-היום.

שרן השכל: אנחנו נמתין לך.

יאיר גולן: יואב ירד ויבוא.

שרן השכל: אנחנו נמתין לסגן שר הבריאות.

שרן השכל: אנחנו לא מפעילים את השעונים.

שרן השכל: נהדר.

שרן השכל: חבר הכנסת יאיר גולן, עשר דקות לרשותך.

יאיר גולן: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, אם היינו שמים רגע את הניירות בצד והיינו עושים פה משאל חשאי על הצורך בוועדת חקירה פרלמנטרית, אין לי ספק שהצעתי הייתה עוברת.

יאיר גולן: כנסת ישראל הקימה לאורך השנים הרבה מאוד ועדות חקירה.

יאיר גולן: הראשונה הייתה ב-1951, לאחר מכן היה שיהוי גדול של הרבה שנים, בשלהי 1987 התחדשו ועדות החקירה הפרלמנטריות, ומאז הוקמו לא מעט כאלה.

יאיר גולן: התכלית של הוועדה הזאת היא להכווין ולשפר את פעולתם של גופי הביצוע ושל משרדי הממשלה, כולל ראש הממשלה.

יאיר גולן: הוקמו ועדות חקירה רבות ומגוונות – לתאונות הדרכים, לעמלות הבנקים, למשק המים, לקליטת יהודי אתיופיה, לקליטת עובדים ערבים בשירות הציבורי ועוד רבות אחרות.

יאיר גולן: אפילו ועדה לבדיקת תשתית התחזוקה של קבר הרשב"י במירון הייתה לנו, ואכן, זהו נושא רציני וחשוב וראוי לה לכנסת לעסוק בו.

יאיר גולן: גם הנושא שאני מביא לפניכם הוא נושא שנכון לכנסת לעסוק בו.

יאיר גולן: גברתי היושבת-ראש, הייתכן שלא נקים ועדה לבדיקת תפקוד ראש הממשלה, הממשלה, מנגנוני הביצוע שלה, לנוכח המשבר הבריאותי והכלכלי החמור ביותר בתולדות ישראל?

יאיר גולן: הייתכן שנימנע מלממש את חובתנו לתרום לשיפור כושר העמידה וההתמודדות של אזרחי ישראל עם מגפה שככל הנראה תחזור ותפקוד אותנו גם בחודשים הקרובים?

יאיר גולן: אין בכוונתי לקנטר את הממשלה ושריה, ואם בוצעו דברים היטב, אהיה ראש וראשון לשבח את הממשלה על כך.

יאיר גולן: אבל חיוני, לצורך ההתמודדות הכוללת של כולנו, לחקור את הליקויים.

יאיר גולן: אם נזהה את הליקויים, יסייע הדבר בידינו לשפר את עבודת הממשלה וגופי הביצוע, נוכח האתגרים שעוד נכונו לנו, ואין לנו רשות להימנע מכך.

יאיר גולן: חיוני, חיוני לבדוק את אופן ניהול המשבר על ידי הממשלה ואת איכות ההחלטות הקובעות שנלקחו על ידה, בדגש על חלוקת הסמכות והאחריות; חיוני לבדוק את אי-מיצוי משרד הביטחון וצה"ל לצורך ריכוז הטיפול במשבר ולצורך רתימת כלל ניסיונם ויכולותיהם של גופים אלה, המתמחים בחירום; חיוני לבדוק את אופן הטיפול באוכלוסייה הקשישה ובאוכלוסיות אחרות בסיכון, ובייחוד בשלבים הראשוניים של התפרצות המגפה; חיוני לבדוק את מערך הרכש המקומי והבין-לאומי ואם היה ניתן לספק מענה מהיר יותר וטוב יותר לצרכים המתחדשים; חיוני לבדוק את אופן הפעלת מערך הבדיקות; חיוני לבדוק את אופן הפעלת מערך החקירה; חיוני לבדוק את הלמידה ממדינות אחרות ואת היכולת לאמץ במהירות שיטות פעולה אפקטיביות בתחום הבריאותי ובתחום הכלכלי; חיוני לבדוק אם השרים השונים, ובראשם שר הבריאות הקודם והנוכחי, ניהלו את המערכות שתחת אחריותם באופן ראוי.

עפר שלח: התשובה היא: לא.

יאיר גולן: ולבסוף, חיוני לבדוק אם החלטות ראש הממשלה ניטלו לטובת אזרחי ישראל או לטובתו האישית בלבד, נוכח החששות שקיננו בו על גורלו האישי הפוליטי והמשפטי.

יאיר גולן: חבריי מהקואליציה, אתם יודעים היטב שהאופן הריכוזי, היהיר והקפריזי שנקט ראש הממשלה עד כה הביא עלינו אסון, ועוד יחמיר את המצב אם לא ייפסק לאלתר.

יאיר גולן: מרבית צמרת משרד הבריאות מתחלפת או מתפטרת תוך כדי משבר.

יאיר גולן: זה מתכון לאסון.

יאיר גולן: תקשיבו לפרופ' אלי וקסמן, תקשיבו לפרופ' סדצקי, תקשיבו לפרופ' נחמן אש, תקשיבו למנהלי הקופות – מה הם אומרים, חוזרים ואומרים, על הניהול הכושל של המשבר.

יאיר גולן: אפשר וחובה לנהל את המשבר הזה באופן אפקטיבי, אבל כדי שזה יקרה, חיוני שכנסת ישראל תציב מראה ישרה – לא עקומה, חס וחלילה – מול פניה של הממשלה המנופחת, הבזבזנית והלא-יעילה שמושלת בנו ותנסה לשפר במשהו את אורחות פעולתה.

יאיר גולן: ועדת חקירה פרלמנטרית היא צו השעה.

יאיר גולן: היא הכרח.

יאיר גולן: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה לך, חבר הכנסת יאיר גולן.

שרן השכל: אני רוצה להזמין את סגן שר הבריאות יואב קיש לבוא ולהשיב על ההצעה.

שרן השכל: בבקשה.

יואב קיש: כבוד היושבת בראש, השר, חברות וחברי הכנסת – איפה חבר הכנסת יאיר גולן?

יואב קיש: הינה.

יואב קיש: חבר הכנסת יאיר גולן, אני מודה שהופתעתי שהצעה זו הגיעה ממך.

יואב קיש: למה?

יואב קיש: תשאל.

יאיר גולן: למה?

יואב קיש: לדעתי, אתה אלוף במילואים.

יואב קיש: אני לא חושב שבאמצע מלחמה היית מצפה בכלל לבקשה – עזוב אם כן היה טוב, אם לא.

יואב קיש: לבדוק צריך, ואולי מתישהו זה גם יקרה, אבל – –

יאיר גולן: אתה צודק.

יאיר גולן: זה במחדל.

יואב קיש: – – באמצע מלחמה – –

יאיר גולן: מחדל.

יאיר גולן: מחדל.

יואב קיש: – – באמצע המלחמה – –

יאיר גולן: – – –

יואב קיש: – – יש לך את החוצפה – –

אורנה ברביבאי: – – –

יואב קיש: – – יש לך את החוצפה – –

יאיר גולן: תשאל את בוגי, הוא היה שם.

יואב קיש: – – לבוא ולבקש ועדת חקירה, כשאנחנו עסוקים ולנצח את הנגיף.

אורנה ברביבאי: – – –

יואב קיש: זה הקרב עכשיו.

יואב קיש: אני לא מבין – –

יאיר גולן: – – –

יואב קיש: – – איך אלוף במילואים בצה"ל יש לו את האומץ, את החוצפה, את התבונה, ללכת לכזה מהלך הזוי.

אורנה ברביבאי: – – –

יואב קיש: אתה, אם היית במלחמות שלך, שאתה נלחם עם החיילים, שומע שעכשיו רוצים ועדת חקירה – אתה הזוי, סליחה על הביטוי.

אורנה ברביבאי: – – –

יואב קיש: יצא לי גם חרוז.

יאיר גולן: הזוי זה מי שמתעסק – – – שופטי בית המשפט העליון.

יואב קיש: יצא לי גם חרוז.

יואב קיש: אבל אני חייב לומר לך, עכשיו קצת ברצינות, ואני אתייחס גם לנושא הענייני, כמובן.

אורנה ברביבאי: – – – דיון.

יואב קיש: אני אומר לכם כזה דבר: אנחנו במאמץ לאומי למיגור הנגיף שצריך להיות משותף.

יואב קיש: יש לנו קצב הדבקה שמחייב אותנו לעצירה קשה, משמעותית ומיידית של הכלכלה.

יואב קיש: אני רוצה שיהיה ברור לכולם: על כל איחור בבלימה כעת נשלם בחולים קשים חדשים.

יואב קיש: חלון הזמן שיש לנו לשינוי המצב – –

קריאה: – – –

יואב קיש: – – הוא קצר.

יואב קיש: אסור לנו לשחוק אותו.

יואב קיש: אנחנו במדרגה אחת לפני סגר.

יואב קיש: המטרה של הכלת המגפה היא לשמור על הפעילות במשק, לא שום דבר אחר.

יואב קיש: זה ההישג הנדרש.

יואב קיש: אנחנו רוצים להוריד את מספר הנדבקים היומי חזרה אל מתחת ל-100 נדבקים.

יואב קיש: אנחנו עושים את זה על ידי שאנחנו מגינים על אוכלוסיות הסיכון, פועלים לאיתור מהיר ובידוד, טיפול הוליסטי ומלא במוקדי ההתפרצות, מטילים הגבלות ארציות, ובסופו של דבר גם צריך – ופה אני מאוד מופתע מהסיבה שהבאת אותי לפה.

יואב קיש: לא שאני מתנגד, אני תמיד אעלה ואשיב, אבל אנחנו צריכים לייצר, גם בציבור וגם אצלנו, אצל כולנו, את המחויבות האישית הזאת להבנה של המצב.

יואב קיש: זה הולך עם הסברה שאנחנו צריכים להעביר, זה הולך עם אכיפה.

יאיר גולן: – – –

יואב קיש: התנהלות פופוליסטית חסרת אחריות של האופוזיציה לא תורמת, רק מזיקה ורק גורמת לנו לשלם מחיר יותר כבד.

יאיר גולן: מטפלים בראש הממשלה יותר מאשר במשבר.

יואב קיש: אלה דברים שהיו על ליבי והיה לי חשוב לומר.

יואב קיש: אני גם אקריא לך את התשובה כפי שנכתבה.

יואב קיש: התמודדות עם נגיף הקורונה נמצאת בעיצומה, והנושא של מיגור הנגיף בישראל, כמו גם בעולם כולו, רחוק מסיומו.

יואב קיש: אנו עדים בימים אלו בכל העולם וגם בישראל להתפרצות של גל נוסף בתחלואה.

יואב קיש: ישראל התמודדה עם הגל הראשון של פנדמיית ה-COVID-19, קורונה, בצורה מעולה בזכות התערבות מוקדמת ונחושה של משרד הבריאות.

עופר כסיף: בגלל זה אנחנו כל כך צריכים עכשיו את כל – – –

יואב קיש: ממשלת ישראל היא שמקבלת בסופו של דבר, לאחר קבלת נתוני התחלואה והתפרצויות, את ההחלטות, גם אם הן לעיתים כואבות ובעלות מחיר חברתי וכלכלי כבד.

יואב קיש: אנו כמובן ערים להשלכות על הציבור ורואים אותן לנגד עינינו בכל החלטה שמתגבשת.

יואב קיש: אנו מנסים לצמצם את הפגיעה בכלל הציבור ככל שניתן, אולם בסופו של יום יש צעדים הכרחיים לצמצום התחלואה והתמותה, והם כדי להגן על הציבור כולו, קואליציה ואופוזיציה כאחד; עם ישראל אחד הוא.

יואב קיש: אם לא ננקוט כולנו, ממשלת ישראל וכנסת ישראל, צעדים מיידיים ונחרצים, לא נוכל לצמצם את ההדבקה ואת הגידול בתחלואה.

יואב קיש: אנו משתפים גורמי מקצוע רבים מתוך מערכת הבריאות ומחוצה לה בתהליך החשיבה והיוועצות טרם קבלת ההחלטות – גם אלו שמותחים ביקורת, כולל פומבית, על כל הצעדים שננקטו ורואים את הדברים בעין שונה – מתוך תפיסה כי חשוב לשמוע דעות ועמדות שונות וכי תהליך זה הוא מפרה ונכון מקצועית, גם להתמודדות טובה יותר עם התפרצות הנוכחית וגם להיערכות עתידית לאתגרים שעוד נועדו לנו.

יואב קיש: אבקש להדגיש כי ישראל מהווה דוגמה טובה למדינה שהשכילה להתכונן מבעוד מועד ולנקוט צעדי מנע להתפשטות נרחבת של נגיף הקורונה בהשוואה למדינות מערביות רבות אחרות בעולם שנאלצו להתמודד עם הנגיף.

יואב קיש: צעדים רבים שגיבש משרד הבריאות והפעלתם בעיתוי מיטבי תרמו לצמצום התחלואה והתמותה בישראל, ובהם הגבלות בשלב מאוד מוקדם על כניסת זרים לישראל ושליטה על כניסת אזרחי ישראל ותושביה; ביצוע חקירות אפידמיולוגיות לכלל החולים, שאנו פועלים בימים אלה גם לתגברן במדיה ניכרת; הקמת מחלקות בידוד לחולים; הקמת מלוניות למבודדים ולחולים; הקמה והרחבה נמרצת של יכולות האבחון המעבדתי; פיתוח תשתיות ממוחשבות לניהול ובקרה אחר קופות החולים; פיתוח כלים טכנולוגיים לאיתור מגעים של חולים לצורך קטיעת שרשראות ההדבקה; היערכות של מערך האשפוז והקהילה למענה ולטיפול ושל כלל המערכת הרפואית להתמודדות עם חשודים וחולים מאומתים; ייצור ורכש של ציוד מיגון וציוד רפואי חיוני בהתאם לתרחישי הייחוס שהוגדרו.

יואב קיש: ישראל הייתה בין המדינות הראשונות שהגבילו את הכניסה של זרים ששהו בסין.

יואב קיש: במהלך הדרגתי ישראל סגרה את הגבולות למדינות נוספות במזרח, לאחר מכן לאיטליה, מדינות נוספות באירופה, ולבסוף לכל מי שאינו אזרח או תושב ישראל.

יואב קיש: למרות הביקורת שהושמעה אז מפי גורמים שונים על כך שמשרד הבריאות וממשלת ישראל נוקטים צעדים מוגזמים, הרי שבסופו של יום הוכח, כפי שאף מבקרים לא מעטים הודו בפה מלא, כי מדיניות זו הייתה נכונה ופעילויות אלה צמצמו משמעותית את מספר החולים שהגיעו לארץ, דבר שגם צמצם משמעותית את ההדבקה, וכפועל יוצא מכך השפיע על שיעור התחלואה הכללית ועל שיעור תמותה נמוכים.

יואב קיש: על כל אלה אנחנו יכולים להיות גאים, אולם בצורה מפוכחת, שכן ההתמודדות עם הנגיף לא תמה.

יואב קיש: בשבועות האחרונים אנו חווים התפרצות מחודשת של נגיף הקורונה אשר בעטייה ישנה עלייה גדולה במספר המאומתים.

יואב קיש: רק בסוף השבוע האחרון חצינו את רף 1,000 החולים המאומתים החדשים ליממה, ואתמול נשבר שיא שלילי חדש עם מעל 1,300 נדבקים ליממה – מספר גבוה מזה שהיה בסוף חודש מרץ, 738 נדבקים ליממה.

יואב קיש: נתונים אלה מצריכים לנקוט פעולות נחרצות ומשמעותיות על ידי כולנו כדי לבלום את ההתפשטות.

יואב קיש: ברצוני להדגיש: המאבק בנגיף הקורונה צריך להיות משותף לכולנו.

יואב קיש: כפי שהנגיף אינו מבדיל בין חולים ממוצא, גזע, דת ולאום שונים, כך גם המאבק בנגיף צריך להיות משותף לכולם.

יואב קיש: חבר הכנסת יאיר גולן, אנו נמצאים בעת זו במלחמה עם אויב משותף, שבניגוד למה שאתה הכרת בעבר, הפעם הוא בלתי נראה.

יואב קיש: אנחנו נוכל להביסו רק בהתגייסות כוללת, של כולנו, מצד הציבור ומצד נבחריו.

יואב קיש: אני מצפה שגם חברי הבית הזה יטו שכם במאבק, כפי שכאן עושים לא מעט מהם, גם בהסברה בקרב קבוצות שונות, לדוגמה בחברה החרדית ובחברה הערבית והבדואית.

יואב קיש: אין לי ספק כי מבקר המדינה, שממונה מתוקף תפקידו וסמכותו לבקר את המערכת הממשלתית, יבדוק גם את ההתמודדות הנוכחית, תהליך שכבר החל בו.

יואב קיש: בסופו של דבר אני בטוח שגם יצביע על לקחים שיסייעו לנו להיערך בצורה טובה יותר לקראת התמודדויות עתידיות.

יואב קיש: עוד מילה שאפשר לומר מהמשפטים המוכרים.

יואב קיש: "כשהתותחים רועמים המוזות שותקות", נהוג לומר, ולא בכדי.

יואב קיש: בשעה זו ראוי, לטובת הציבור כולו, שכל המפלגות יגלו אחריות כלפי הציבור כולו ויעבירו מסר של אחדות ובכך יהוו דוגמה לציבור לאחריות ולהתגייסות אישית וציבורית, שהיא אכן חיונית להצלחת ההתמודדות מול הנגיף.

יואב קיש: לכן ההצעה להקמת ועדת חקירה – שכאמור, היא מיותרת – איננה נכונה ומעבירה, לצערי, את המסר ההפוך.

יואב קיש: לאור האמור, אני מבקש להסיר מסדר-יומה של הכנסת את ההצעה להקמת ועדת חקירה פרלמנטרית.

יואב קיש: אני רוצה להוסיף: הכי קל זה לבוא בביקורת מהטריבונה.

יואב קיש: אני אספר לכם סיפור – חבר הכנסת יאיר גולן, לפני שאתה עוזב.

יואב קיש: אתה עולה?

יואב קיש: נחכה לך, אל תדאג, נחכה לך להצבעה.

יואב קיש: לפני שבועיים הייתה מחאה – עממית כמעט, אפשר לומר – של ילדי בית הספר או הנוער שמסיימים את כיתות י"ב.

שרן השכל: משפט סיכום, בבקשה.

יואב קיש: כן, משפט סיכום.

יואב קיש: יש לי עוד 17 שניות, אבל אני מסכם.

יואב קיש: פנו אלינו בני נוער רבים – השר ביטון, אני מניח שאתה זוכר את זה: תנו לנו לעשות מסיבות סיום.

יואב קיש: למה אתם מונעים מאיתנו את מסיבות הסיום?

יואב קיש: פעם בחיים, זה מה שיש לנו.

יואב קיש: אנחנו אסרנו ומנענו.

יואב קיש: לצערי, רק היום נודע לי על מסיבת סיום פיראטית ברעננה שהביאה לעשרות נדבקים.

יואב קיש: אז עם כל הכבוד, אני חושב שהציבור כולו צריך להבין את האתגר, צריך להבין את משמעות הרגע.

יואב קיש: המשפט "הישמרו לנפשותיכם" – אני חושב שזה הפוקוס המרכזי.

יואב קיש: נושא הביקורת – יגיע זמנו עם מבקר המדינה.

יואב קיש: עכשיו אני פונה לאופוזיציה: תתגייסו, תתמכו במאמץ הממשלתי למיגור הנגיף.

יואב קיש: תודה רבה.

יאיר גולן: אנחנו מגויסים כל הזמן ואנחנו פועלים כל הזמן.

שרן השכל: תודה רבה לך, סגן שר הבריאות יואב קיש.

שרן השכל: חבר הכנסת יאיר גולן, אתה יכול להצביע מפה, אני אוסיף אותך.

יאיר גולן: – – –

שרן השכל: אז אני אוסיף גם אותך וגם את בצלאל סמוטריץ' – הם ביקשו מראש – כדי שלא נצטרך להמתין עם ההצבעה.

שרן השכל: הצעה לסדר-היום בנושא: הצורך בהקמת ועדת חקירה פרלמנטרית לבחינת התמודדות ממשלת ישראל נגיף הקונה החדש, של חבר הכנסת יאיר גולן.

שרן השכל: בעד או נגד – נא להצביע.

שרן השכל: הצבעה מס' 11 בעד ההצעה לכלול את הנושא בסדר-היום – 26 בעד ההצעה שלא לכלול את הנושא בסדר-היום – 44 נמנעים – אין ההצעה לכלול את הנושא בסדר-היום של הכנסת לא נתקבלה.

שרן השכל: אני מבקשת להוסיף להצבעה את חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ' – בעד; חבר הכנסת יאיר גולן – בעד; חבר הכנסת מתן כהנא – בעד; היית פה במליאה?

אחמד טיבי: כן.

שרן השכל: חבר הכנסת אחמד טיבי – בעד; חבר הכנסת יואב קיש – נגד.

שרן השכל: התוצאה היא – – –

קריאות: רגע, רגע.

שרן השכל: הייתם במליאה ומה קרה?

חיים כץ: שרן, גם אצלי זה נסגר לפני עשר – – –

שרן השכל: נסגר לפני – – –

חיים כץ: אל תוסיפי אותי, אבל זה נסגר.

קריאה: – – – מערכת.

שרן השכל: אוקיי.

שרן השכל: חבר הכנסת סעיד אלחרומי – בעד.

שרן השכל: 31 בעד, נגד – 44, 45 עם חבר הכנסת יואב קיש.

שרן השכל: ההצעה לא התקבלה.

שרן השכל: << הלסי >> הצורך בהקמת ועדת חקירה פרלמנטרית לבדיקת ניגודי העניינים בבית המשפט העליון ובבתי המשפט בכלל << הלסי >>

שרן השכל: אני מבקשת לעבור להצעה הבאה לסדר-היום, הצעה מס' 711, בנושא: הצורך בהקמת ועדת חקירה פרלמנטרית לבדיקת ניגודי העניינים בבית המשפט העליון ובבתי המשפט בכלל.

שרן השכל: חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ', לרשותך עשר דקות.

שרן השכל: בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

בצלאל סמוטריץ': חבריי השרים, חבריי חברי הכנסת מהליכוד, חבריי חברי הכנסת מאגודת ישראל – –

שרן השכל: חברים, אני רק מבקשת שקט במליאה.

בצלאל סמוטריץ': – – חבריי חברי הכנסת מש"ס, חבריי חברי הכנסת מישראל ביתנו.

בצלאל סמוטריץ': חבריי חברי הכנסת מכחול לבן, שחרתו על דגלם את השמירה על שלטון החוק, את ביצור מעמדו של בית המשפט העליון, חברי הכנסת של יש עתיד, חברי הכנסת של תל"ם, חברי הכנסת של מרצ, שעמדו כאן השבוע וצעקו, בצדק מסוים, על זה שלוקחים לכנסת את הכוח מהידיים ונותנים לממשלה לחוקק לבד, זו הצעת חוק שמבקשת לתת לכנסת כוח לפקח.

בצלאל סמוטריץ': זה תפקידה של הכנסת – לפקח על הממשלה, ולפקח, כן, גם על הרשות השופטת.

בצלאל סמוטריץ': אין שום דבר שמחזק את שלטון החוק, אין שום דבר שמחזק את בית המשפט העליון ואת אמון הציבור בו בלכסות, בצופף שורות, בלתת גיבוי לעיוותים שקיימים במערכת.

בצלאל סמוטריץ': עכשיו, תראו, חברי הכנסת של כחול לבן, אתם שרים חדשים, זה מכבר נכנסתם למשרדיכם.

בצלאל סמוטריץ': אני בטוח שפגשתם את היועץ המשפטי של משרדכם, והוא עבר איתכם על ההיסטוריה של השנים האחרונות שלכם ושל בני המשפחה שלכם, בדק את הקשרים החבריים, הכלכליים, והעסקיים שיש לכם עם גופים וגורמים שונים במדינת ישראל, ואז בנה לכם הסדר ניגוד עניינים.

בצלאל סמוטריץ': זה כמובן לא מספיק.

בצלאל סמוטריץ': ההסדר הזה עולה אחר כך לפרקליטות ומאושר שם; אתם חותמים עליו.

בצלאל סמוטריץ': כל מנכ"ל חדש שהבאתם למשרדים שלכם עובר את התהליך התקין, הנכון והמבורך הזה.

בצלאל סמוטריץ': עובדים הרבה יותר זוטרים, גם בשלטון הציבורי במערכת הציבורית וגם בשוק הפרטי, עוברים את הסדרי ניגודי העניינים האלה כדי לוודא שההחלטות מתקבלות משיקולים ענייניים, שאנחנו לא נמצאים בפוטנציאל של ניגוד עניינים שעלול חלילה להטות את שיקול הדעת.

בצלאל סמוטריץ': מה לעשות, אנחנו בני אדם, אבל אני רוצה לגלות לכם סוד: לא רק אנחנו בני האדם – גם משפטנים הם בני אדם; גם שופטים הם בני אדם; גם פרקליטים ויועצים משפטיים הם בני אדם; עורכי דין הם בני אדם.

בצלאל סמוטריץ': יש להם רגשות, יש להם יחסי קרבה.

בצלאל סמוטריץ': כמה המשפט העברי מרחיק?

בצלאל סמוטריץ': כמה סיפורים יש לנו, חברי הכנסת החרדים, בתלמוד, על הצורך להרחיק ולו מראית עין של חשש להטיית דין?

בצלאל סמוטריץ': אם האריס הקדים ביום אחד את מה שהוא ממילא צריך להביא מחר אי-אפשר לשבת בדין בעניין הנוגע אליו.

איציק שמולי: תבוא תדבר גם על עזרה לעניים.

איציק שמולי: יש לך מיליון מובטלים.

איציק שמולי: זה מה שמעניין אותך?

בצלאל סמוטריץ': כמה אנחנו מכירים את החששות הגדולים האלה.

בצלאל סמוטריץ': אם לא היה כלום, אז באמת לא ברור מה אני עומד כאן עכשיו על הדוכן.

בצלאל סמוטריץ': מה אני מבקש להקים ועדת חקירה פרלמנטרית?

בצלאל סמוטריץ': אתם יודעים מה?

בצלאל סמוטריץ': אם היו מקרים של ניגודי עניינים, ששופטים ישבו בדין של צדדים, עורכי דין שיש להם קשר כזה או אחר, הם או בני משפחה מקרבה ראשונה איתם, אבל המערכת הייתה אומרת: אופס, זה לא בסדר, טעינו, נסדיר – אולי לא צריך היה את הכנסת.

בצלאל סמוטריץ': אבל אני מוכרח להודות על האמת: מה שיותר מקומם מהתחקירים של קלמן ליבסקינד וצח שפיצן, מה שהרבה יותר מקומם מהעובדות שנחשפות בתחקירים המטלטלים האלה אלה התגובות המקוממות והשערורייתיות של השופטים על התחקירים.

בצלאל סמוטריץ': שופטים שפעם אחר פעם לא מבינים מה הבעיה; הם לא בני אדם, הם מלאכים.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת קרעי, יש להם יכולת לנטרל רעשים, נכון?

בצלאל סמוטריץ': איך אומרים את זה?

שלמה קרעי: אני יודע – – –

בצלאל סמוטריץ': אז מה שאסור לנו ומה שאסור לכל אזרח או פקיד או קצין – לקבל החלטה כשהוא בניגוד עניינים – מותר להם, כי הם יודעים לנטרל את זה.

בצלאל סמוטריץ': הם בכלל לא מבינים מה אנחנו רוצים מהם.

בצלאל סמוטריץ': הם לא מבינים למה צריך הסדר ניגוד עניינים מסודר, למה צריך שהשופט יצהיר על המניעויות שלו בצורה מסודרת, ינמק אותן, ייתקף אותן אחת לתקופה, יפרסם אותן לציבור.

אורית פרקש הכהן: – – –

בצלאל סמוטריץ': את צועקת – אני מבטיח לך, גברתי השרה, שאת תדעי למה ועדת חקירה – מכיוון שבמשך שנים מערכת המשפט בולמת כל ניסיון אחר לביקורת אפקטיבית.

בצלאל סמוטריץ': היינו כאן בקדנציה הקודמת.

בצלאל סמוטריץ': הוקמה נציבות ביקורת על הפרקליטות.

בצלאל סמוטריץ': עמדה בראשה שופטת מכובדת – אגב, היא הייתה מכובדת עד שהיא העיזה להתריע על ליקויים, הילה גרסטל.

בצלאל סמוטריץ': אף אחד לא יכול לפקפק ביושרתה.

בצלאל סמוטריץ': אז הפרקליטים יצאו לשביתה, ועם פלייר הוציאו שן אחר שן אחר שן מהגוף הזה, סירסו אותו לחלוטין והפכו אותו לכלום.

בצלאל סמוטריץ': כל רעיון שעלה כאן לכל גוף שיהיה לביקורת נתקל בסירוב מוחלט, נתקל בציפוף שורות.

בצלאל סמוטריץ': אתמול ראינו את זה, שהמשטרה פתאום בניגוד עניינים, לא נוח לה לחקור את פרשת הממד החמישי, כי מעורבים שם כמה מפכ"לים בדימוס.

בצלאל סמוטריץ': פתאום, כשניגודי עניינים משרתים את המטרה, זה עובד מצוין.

בצלאל סמוטריץ': למה לשופטים מותר להיות בניגוד עניינים?

בצלאל סמוטריץ': עכשיו בואו, רק שהציבור יבין על מה אנחנו מדברים.

בצלאל סמוטריץ': אז השופטת אסתר חיות מצביעה בעד מינוי העוזרת המשפטית שלה לשעבר לשופטת.

בצלאל סמוטריץ': תחליפו את השם חיות בשם דרעי או סמוטריץ' ומייד תהיה חקירת משטרה והגשת כתב אישום.

בצלאל סמוטריץ': ואותה נשיאה, חיות, דנה כדן יחידי בבקשות ערעור על פסקי דין של מי שהיא בעצמה מגדירה כחברתה הטובה ביותר, השופטת ענת ברון, והיא משובצת לדון בעתירה על ועדה לבדיקת התנהלות מח"ש.

בצלאל סמוטריץ': העותר, עו"ד גיורא, הוא חבר קרוב שמופיע ברשימת עורכי הדין שבעניינם היא מנועה לדון.

בצלאל סמוטריץ': היא כתבה את רשימת המניעויות, היא שיבצה את עורך הדין הזה ברשימה, ועכשיו אין לה שום בעיה לדון בעתירה שהוא מגיש – ואגב, לפסוק לטובתו.

בצלאל סמוטריץ': שכחתי להזכיר: הוא בעצמו היה מתמחה בלשכתה.

בצלאל סמוטריץ': תיקים של חברת הביטוח – אז אתם יודעים, שמעתם את התשובה: יש כלל ביטוח ויש כלל אחזקות.

בצלאל סמוטריץ': אז מסתבר שהנהלה אותה הנהלה, הדירקטוריון אותו דירקטוריון ומדובר בשתי חברות בנות.

בצלאל סמוטריץ': והנשיאה יושבת ודנה.

בצלאל סמוטריץ': אתם יודעים שתביעות ביטוח, הרי זה לא על איזה 100,000 שקל, נכון?

בצלאל סמוטריץ': זה השלכות של עשרות, אולי מאות מיליונים לחברת הביטוח.

בצלאל סמוטריץ': ומי מייצג את חברת הביטוח?

בצלאל סמוטריץ': המשרד שבעלה של עורכת הדין, הוא שותף במשרד הזה – סליחה, של הנשיאה.

בצלאל סמוטריץ': אני סתם שואל: האם נראה לכם הגיוני שבעלה של הנשיא חיות, עו"ד דוד חיות, מחזיק במשרד עורכי דין, עושה הון מלייצג אנשים ולהופיע בפני בתי המשפט שכל השופטים בהם – מי אחראי לקידום שלהם?

בצלאל סמוטריץ': מי מנהל אותם?

בצלאל סמוטריץ': אותה הנשיאה חיות.

בצלאל סמוטריץ': תחליפו את השם דוד חיות בשם דוד שמרון ותראו את הכותרות, תראו את חקירת המשטרה מייד, תראו את הגשת כתב האישום של מנדלבליט תוך ימים.

בצלאל סמוטריץ': ענת ברון ישבה בדיון בעניינם של תורמים גדולים למוסד שעוסק בהנצחת בנה ושבראשו עומד בעלה.

בצלאל סמוטריץ': השופט מזוז – האמת שממנו הרבה ציפיות אין, אבל הוא יושב בעתירה שמכוונת נגד גוף שהבת שלו משמשת בו בתפקיד בכיר.

בצלאל סמוטריץ': פוגלמן מבקש מיומן בית המשפט – באמת שאני לא יודע אם לצחוק או לבכות – להסיר את שמה של עו"ד כרמל בן-צור, מתמחה ויועצת משפטית לשעבר אצלו בלשכה, מרשימת המניעויות שלו רגע לפני שהוא דן בענייניה, וכמובן, פוסק לטובתה.

בצלאל סמוטריץ': אגב, כל הרשימה שאני נותן לכם עכשיו, איכשהו במקרה מקרי לחלוטין, כל פסקי הדין הם לטובת אותו הצד שהשופט שדן בעניין היה בניגוד עניינים כלפיו.

בצלאל סמוטריץ': האם זה קשור?

בצלאל סמוטריץ': האם זה לא קשור?

בצלאל סמוטריץ': זה נראה לכם תקין?

בצלאל סמוטריץ': זה נראה לכם נורמלי?

בצלאל סמוטריץ': יכול להיות, אגב, שכל פסקי הדין הם טובים.

בצלאל סמוטריץ': אולי לא?

בצלאל סמוטריץ': אדוני שר המשפטים, ככה אתה חושב שיגבר האמון של הציבור בבית המשפט העליון?

בצלאל סמוטריץ': עו"ד דוד חיות – טוב, דיברנו עליו, לא נחזור שוב; הוא לא הנושא, אשתו היא הנושא.

בצלאל סמוטריץ': השופט קרא רק לאחרונה דן בעתירה של המועצה המוסלמית ביפו נגד עבודות הבנייה באתר הקבורה המוסלמי, למרות שהוא בעצמו הכניס את המועצה לרשימת המניעויות שלו; לא אני הכנסתי, הוא הכניס.

בצלאל סמוטריץ': השופט הנדל לא יכול לדון בתיקים של בית החולים סורוקה – ושוב, לא אני הכנסתי את בית החולים לרשימת המניעויות, הוא בעצמו עשה את זה – ולמרות זאת הוא יושב בתיק על רשלנות רפואית נגד בית החולים סורוקה.

בצלאל סמוטריץ': דפנה ברק ארז יושבת בתיק של העורך דין שהיא מנחה אותו בעבודת הדוקטורט ואחר כך הוא עוזר לה לערוך את ספריה, והיא מודה לו על העזרה הגדולה ואין לה בעיה לדון בעתירות שהוא מגיש בפניה.

מיקי לוי: תגיד, סמוטריץ', ראש הממשלה שלח אותך?

בצלאל סמוטריץ': יכולתי לעבור עכשיו באמת על עוד רשימה שלמה של מקרים עצובים ומקוממים.

בצלאל סמוטריץ': עכשיו, אני חוזר ואומר: הנקודה המרכזית, מיקי – –

מיקי לוי: בצלאל, בצלאל – – –

בצלאל סמוטריץ': – – זה שהשופטים לא מתחילים להבין את הבעיה.

בצלאל סמוטריץ': אם היו אומרים: סליחה, טעינו, נתקן.

בצלאל סמוטריץ': עכשיו, מה זה לתקן?

בצלאל סמוטריץ': על השופטים צריך להחיל בדיוק את אותם הכללים, בדיוק את אותם הכללים שחלים על כל אדם אחר.

בצלאל סמוטריץ': מישהו בהנהלת בתי המשפט צריך לעשות להם את הסדרי ניגוד העניינים, מישהו צריך לוודא שהם מקוימים ונאכפים.

בצלאל סמוטריץ': המחשב של בית המשפט צריך לוודא – –

שרן השכל: משפט סיכום, בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': אני אגיד תכף משפט סיכום.

בצלאל סמוטריץ': – – המחשב של בית המשפט צריך לוודא שלא משבצים בתיקים.

בצלאל סמוטריץ': אני שמח מאוד על החלטת הליכוד לתמוך.

בצלאל סמוטריץ': זו החלטה נכונה, שמקיימת את רצון הבוחרים, ומגיע לכם קרדיט עליה.

בצלאל סמוטריץ': אני מצפה מחבריי החרדים להיות כאן באולם – הבטחתם את זה פעם אחר פעם לבוחריכם.

בצלאל סמוטריץ': לא יהיה אמון בזעקות השבר שלכם נגד בג"ץ ופגיעתו באופייה היהודי של המדינה אם לא תתחילו את התיקון הזה עכשיו.

בצלאל סמוטריץ': ואני אומר גם לכם, חבריי בשמאל, שוב: צעקתם כאן לפני יומיים.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה לתת כוח לכנסת לבצע את תפקידה, לבקר.

קריאות: – – –

שרן השכל: תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': זה קורה בארצות הברית, בדמוקרטיה הגדולה ביותר בעולם – שופטים עוברים שימועים רציניים בפרלמנט.

שרן השכל: חבר הכנסת סמוטריץ'.

בצלאל סמוטריץ': אני מסיים.

בצלאל סמוטריץ': ככה מתקנים.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו נתקן את מערכת המשפט, נתקן את קלקוליה.

בצלאל סמוטריץ': אני מקווה שההצעה הזאת תעבור וזה יהיה יום היסטורי שיתחיל את התיקון במערכת המשפט.

בצלאל סמוטריץ': תודה.

מיקי לוי: בצלאל – – –

תמר זנדברג: – – –

שרן השכל: תודה רבה לך, חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ'.

שרן השכל: יעלה וישיב שר המשפטים אבי ניסנקורן, בבקשה.

שרן השכל: לרשותך עשר דקות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני היום מתבייש בכנסת ישראל.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בוא נגיד ככה – אני אדייק, אני אדייק, כי אני גאה בכנסת ישראל; אני מתבייש בהצעה של חבר הכנסת סמוטריץ'.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני מתבייש בימינה, שתומכת בהצעה הזאת.

מתן כהנא: מה שלא כמוך זה השטן.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני מתבייש בליכוד שנכנעים לימינה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני מתבייש בליכוד, שיש שם אנשים הוגנים שאני מאוד מקווה שילכו לפי צו מצפונם.

קריאות: – – –

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני חושב שיש לנו פה מבחן לדמוקרטיה הישראלית, יש לנו פה מבחן לשלטון החוק.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני חושב שמה שעושה הליכוד זה הפרה טוטלית, בוטה, של ההסכם הקואליציוני, הפרה טוטלית, בוטה, של מערך יחסי העבודה של ממשלה.

יאיר לפיד: לא דיברתם על זה בקבינט הפיוס?

אברהם (אבי) ניסנקורן: אבל יותר מזה, יותר מזה – אני מתבייש גם שראש הממשלה הורה לחברי הליכוד להצביע בעד הצעה כזאת.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני חושב שהיום אנחנו בנקודת מבחן אמיתית לפני פניה של החברה הישראלית.

יאיר לפיד: הליכוד יצביע בעד ואתה תיכנע – זה, עם התקציב הדו-שנתי ביחד וקבינט הפיוס.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אוקיי.

אברהם (אבי) ניסנקורן: יש לנו היום מבחן לדמוקרטיה הישראלית.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ביום שקוראים לשופטים לבוא לפה לוועדת חקירה, זה לבוא להגיד – לוקחים את הרשות השופטת ומרעימים עליה ומפחידים אותה.

מיקי לוי: אתה צודק – – –

אברהם (אבי) ניסנקורן: ממתי כנסת ישראל הפכה להיות הגורם שיאיים על שופטים?

קריאות: – – –

אורנה ברביבאי: אחלה קואליציה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: יש לנו פה סיטואציה שהיא בהחלט סיטואציה משברית לקואליציה.

בצלאל סמוטריץ': – – – יש חוק – – – האמת.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני חושב שמה שקורה פה לא יעלה על הדעת.

בצלאל סמוטריץ': – – –

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני קורא לכל אחד, לכל אחד מחברי הכנסת:

אברהם (אבי) ניסנקורן: אתם צריכים להחליט היום – אתם בעד דמוקרטיה, בעד זכויות אזרח, בעד מדינה שמכבדת את הפרדת הרשויות או שאתם בעד דיקטטורה?

אברהם (אבי) ניסנקורן: כל אחד מכם.

קריאות: – – –

בצלאל סמוטריץ': – – – זה דיקטטורה?

אברהם (אבי) ניסנקורן: יש לנו פה סיטואציה של הכפשה, של מסע הסתה מכוון נגד מערכת בתי המשפט; של לקחת דברים ולהוציא אותם מההקשר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: לקחת את אחת המערכות השופטות שעומדות בעצם בבסיס של הדמוקרטיה, שבכל העולם מתגאים בה, מתגאים בה בישראל – – –

קריאות: – – –

אברהם (אבי) ניסנקורן: לבוא ולהגיד: יש לנו בית משפט עליון מכובד, זו גאווה.

קריאות: – – –

אברהם (אבי) ניסנקורן: ואני רואה פה את חברי הליכוד ככה – – – האופוזיציה – – – בקואליציה, באים וצועקים נגד שר המשפטים.

קריאות: – – –

אברהם (אבי) ניסנקורן: תתביישו לכם.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תתביישו על התנהגות שלכם.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תתביישו על ההתנהלות שלכם.

מיקי לוי: הליכוד נגד שלטון החוק.

מיקי לוי: הליכוד נגד שלטון החוק.

שרן השכל: חברי הכנסת – – –

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני חושב שאנחנו היום – – –

קריאות: – – –

שרן השכל: כבוד שר המשפטים, שנייה.

שרן השכל: חברי הכנסת, גם מהקואליציה וגם מהאופוזיציה, אי-אפשר לנהל ישיבה ככה.

שרן השכל: זה נראה כמו שוק.

שרן השכל: אני מבקשת מכולכם, שבו על הכיסאות שלכם, תפסיקו עם הצעקות האלה.

שרן השכל: שר המשפטים של מדינת ישראל מדבר.

שרן השכל: אני מבקשת מכם טיפה לכבד את המעמד של הכנסת.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: גם באופוזיציה – בבקשה לשבת.

שרן השכל: שבו, בבקשה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: יש לנו בישראל כמיליון מובטלים, יש לנו את וירוס הקורונה שאנחנו מנסים להתמודד איתו, מעל 1,000 חולים מאומתים בכל יום, יש לנו התפרצות של מחלות קשות, של חולים קשים, יש לנו עלייה במספר המתים, ומה שמעסיק היום את הליכוד – לצערי, חברים שלי לקואליציה – זה איך למוטט את הדמוקרטיה?

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה ביזיון, ביזיון שאני צריך לעמוד פה, שר משפטים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו צריכים לשים לב – – –

שלמה קרעי: אתה שר המשפטים של מדינת ישראל.

קריאות: – – –

יאיר לפיד: מה קרה בקבינט הפיוס?

יאיר לפיד: למה אין כינוס של קבינט הפיוס?

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני ישבתי פה השבוע עד 04:00 והצבעתי בעד החוק שאפשר לממשלה לקבל החלטות מיידיות לטובת המלחמה בווירוס הקורונה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מתוך כבוד לכנסת ואמון בכנסת אמרתי שבתוך שבעה ימים הכנסת יכולה לבטל את זה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: למה?

אברהם (אבי) ניסנקורן: כי חייבים את זה לצורך המלחמה.

אוסנת הילה מארק: כשחותמים על מסמך של ניגוד עניינים, למה שהשופטים – – – למה?

אברהם (אבי) ניסנקורן: וכשאני שומע כל היום בוועדת הקורונה, בקבינט הקורונה, כמה שזה דחוף, כמה שזה חשוב – –

אוסנת הילה מארק: פשוט הם – – –

מאי גולן: – – –

אברהם (אבי) ניסנקורן: – – ואני באותה סיטואציה רואה לנגד עיניי במקום את השמירה על האזרחים, במקום את המאבק לטובת המובטלים, במקום המאבק בווירוס הקורונה, מה שמעניין את הליכוד זה רק מיטוט הדמוקרטיה, רק מלחמה בשופטים – בושה.

מיקי לוי: חד-משמעית, זה מה – – –

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה יום שהוא בושה.

קריאות: – – –

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני חושב שהגיוס שהליכוד עושה עכשיו הוא בושה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ההתנהלות פה היא התנהלות שאני בא ואומר: אנחנו נכנסים לקואליציה הזאת ככה – אנחנו באנו ואמרנו שנשלם מחירים בכניסה לקואליציה בשביל שלושה עקרונות שאנחנו מאמינים בהם, ואנחנו מאמינים בהם גם היום: עיקרון ראשון – מלחמה בווירוס הקורונה; עיקרון שני – מיליון מובטלים שצריכים להחזיר אותם; עיקרון שלישי – שמירה על הדמוקרטיה ושלטון החוק.

קריאה: אנחנו שומרים על החוק.

קריאה: שלטון החוק זה לא – – –

אברהם (אבי) ניסנקורן: ולצערי, מה אנחנו רואים?

אברהם (אבי) ניסנקורן: שמתוך הקואליציה מה שמעניין אותם זה לבוא ולדבר על איך ממוטטים את הדמוקרטיה – –

אוסנת הילה מארק: – – – השחיתות.

אוסנת הילה מארק: מה מפריע לך – – –

אברהם (אבי) ניסנקורן: – – איך פוגעים במערכת השופטת, איך מחפשים שופטים, איך מחפשים שופטי עליון.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מי שרוצה להיות חברה במינוי שופטים צועקת עליי, על שר המשפטים, כשאני בא להגן על דמוקרטיה.

אוסנת הילה מארק: – – – שר המשפטים – – –

יאיר לפיד: מה עם קבינט הפיוס?

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני חייב להגיד, אני מתפלא על חבריי בחלק מהמפלגות שיצביעו היום כנראה בעד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני מתפלא על שרת המשפטים לשעבר, שיכולה להרים את היד על ועדת חקירה נגד שופטים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: שרת משפטים לשעבר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני מתפלא על מי שאני מאמין ביושרו, בנט, שאני מאוד מאוד מקווה – שר ביטחון לשעבר – שירים יד על ועדת חקירה של שופטים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני חושב באמת באמת שזה יום גורלי לדמוקרטיה הישראלי, ואני לא מגזים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: יש פה שאלות פשוטות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מי שרוצה להילחם, מי שרוצה להילחם למען המובטלים, לא מנסה לשסות כל הזמן.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מי שרוצה להילחם למען המובטלים לא מנסה לפגוע בדמוקרטיה בשעה הזאת.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מי שמנסה להילחם למען המובטלים לא מחפש בעת הזאת את מערכת המשפט, הוא מחפש את המאחד, כמו כחול לבן; הוא מחפש את הביחד, כמו כחול לבן; הוא מחפש את האמירה האמיתית, הערכית, כמו כחול לבן.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מי שרוצה להילחם בווירוס הקורונה נכנס לקואליציה ונלחם בווירוס הקורונה למען האזרחים, מקבל החלטות קשות, כמו כחול לבן.

אברהם (אבי) ניסנקורן: כמו שבני גנץ קיבל החלטות קשות – להיכנס ולהילחם למען המובטלים, בווירוס הקורונה ולמען הדמוקרטיה הישראלית.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מי שכל מעייניו כרגע זה איך לפגוע במערכת המשפט עושה הפוך.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו באמת בעת מבחן לדמוקרטיה הישראלית.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני אומר: לצערי, אני צריך לעמוד פה, אני צריך לעמוד פה ולהתמודד דווקא מול חברים בקואליציה, אני צריך לעמוד פה ולהשיב דווקא לחברים בקואליציה.

יאיר לפיד: מה עם קבינט הפיוס?

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני חושב שאנחנו באמת באמת ביום קשה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני לקחתי, ביקשתי את תפקיד שר המשפטים כי ידעתי שזה תפקיד מאתגר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אבל לא פיללתי שכנסת ישראל או חבר כנסת בישראל ייזום בצורה חסרת אחריות, בצורה שפוגעת בדמוקרטיה, להעמיד את כל מערכת המשפט – – –

קריאות: – – –

שרן השכל: חברי הכנסת היקרים, כולם נמצאים פה למטה, ואני מבקשת, אני אתיר חלק מקריאות הביניים, אבל לא קשקושים, כי לא מצליחים לשמוע את השר ואת תשובתו.

שרן השכל: אז אני מבקשת – חברת הכנסת קטי, בבקשה, בלי צעקות, בלי דיבורים ביניכם.

שרן השכל: חלק מקריאות הביניים התקבלו, אבל תנו לשר המשפטים לסיים את דבריו.

שרן השכל: תודה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני אסיים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני אסיים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: עם ישראל – היינו בשלוש מערכות בחירות – – –

יאיר לפיד: מה עם קבינט הפיוס?

קריאות: – – –

מיקי לוי: הו, ראש הממשלה הגיע.

יאיר לפיד: מיקי, מיקי, מה עם קבינט הפיוס?

שרן השכל: אנחנו נמשיך.

שרן השכל: לרשותך עוד שתי דקות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: עם ישראל הצביע בשלוש מערכות בחירות הצבעה מפוצלת.

אברהם (אבי) ניסנקורן: באה כחול לבן בצוק העיתים ואמרה: בשביל לרתום את העגלה הזאת של מדינת ישראל, שכל כך חשובה לכולנו, בשביל לרתום את כולנו, את כנסת ישראל, למען הדמוקרטיה הישראלית והיציבות השלטונית בעת המשברית הזאת של מדינת ישראל – משבר חוקתי, משבר של וירוס הקורונה ומשבר כלכלי אדיר – צריך לעשות מעשה של אחדות, צריך לעשות מעשה של פיוס, צריך לעשות מעשה של ביחד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מה שקורה היום זה בדיוק הפוך ממה שמדינת ישראל צריכה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מה שקורה היום זה ביזוי מערכת שלטון החוק, זה ביזוי הדמוקרטיה הישראלית, זה ביזוי זכויות האזרח.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ההשמצות החוזרות ונשנות על מערכת המשפט הן מגמתיות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הן מגמתיות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הן חסרות היגיון, הן חסרות בסיס של ידיעה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ומה שקורה, לצערי, לצערי, לצערי, לצערי – זה יום עצוב מאוד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני מקווה ואני בטוח שחברי הכנסת מכל סיעות הבית יבינו את גודל השעה – דרך אגב, כולל חבריי לסיעות החרדיות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו פה לא בשאלה של הקורונה, שהיא כל כך מעסיקה אותנו, אנחנו לא בשאלה של מיליון מובטלים, שכל כך מעסיקה אותנו, אנחנו בשאלה של מיטוט הדמוקרטיה – שגם היא מעסיקה אותנו מאוד.

בצלאל סמוטריץ': – – –

אברהם (אבי) ניסנקורן: לכן אני אומר, עם כל הכבוד לדעות שהן בקיצון – בקיצון – – –

בצלאל סמוטריץ': – – – בקיצון?

אברהם (אבי) ניסנקורן: סלח לי, חברי סמוטריץ', דעות שבקיצון, של מיטוט דמוקרטיה, לא יכולות להיות דרך המלך של מדינת ישראל.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תודה.

קריאה: – – – שר המשפטים של מדינת ישראל – – –

שרן השכל: תודה רבה לך, שר המשפטים אבי ניסנקורן.

שרן השכל: אני קיבלתי מספיק חתימות בשביל הצבעה שמית, 20 חתימות להצבעה שמית.

שרן השכל: אני מבקשת מכל חברי הכנסת לעטות מסכה, כולל על האף – נמצאים פה המון אנשים באולם.

שרן השכל: מספיק אדם אחד כדי שכולם פה יהיו משותקים, אז בבקשה, גם על האף, לא רק על הפה.

שרן השכל: אנחנו נעבור להצבעה שמית על הצעה לסדר-היום בנושא הצורך בהקמת ועדת חקירה פרלמנטרית לבדיקת ניגודי העניינים בבתי המשפט העליון ובבתי המשפט בכלל, של חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ'.

שרן השכל: מזכירת הכנסת, בבקשה.

שרן השכל: נא לשמור על שקט.

ירדנה מלר-הורוביץ: (קוראת בשמות חברי הכנסת) משה אבוטבול – בעד סמי אבו שחאדה – אינו נוכח אלי אבידר – אינו נוכח יולי יואל אדלשטיין – אינו נוכח אמיר אוחנה – אינו נוכח ינון אזולאי – אינו נוכח ישראל אייכלר – בעד קארין אלהרר – נגד סעיד אלחרומי – נגד

שרן השכל: אני מבקשת ממי שהצביע לעזוב את המליאה.

ירדנה מלר-הורוביץ: (קוראת בשמות חברי הכנסת) זאב אלקין – בעד דוד אמסלם – בעד אופיר אקוניס – בעד משה ארבל – אינו נוכח גבי אשכנזי – נגד יעקב אשר – אינו נוכח

מתן כהנא: הוא פה, הוא פה.

< קריאה: איפה?

מתן כהנא: הוא בורח.

מתן כהנא: הוא בורח.

ירדנה מלר-הורוביץ: יעקב אשר –

שרן השכל: אינו נמצא.

ירדנה מלר-הורוביץ: (קוראת בשם חבר הכנסת) לא משתתף?

ירדנה מלר-הורוביץ: בעד.

ירדנה מלר-הורוביץ: יעקב אשר – בעד

שרן השכל: אני מפסיקה כרגע את ההצבעה.

שרן השכל: אני מבקשת, מי שהצביע, בבקשה לצאת מהמליאה.

שרן השכל: היושב-ראש ביקש להפסיק את ההצבעה עד שכל מי שיושב למעלה יעלה למקומו.

שרן השכל: יש פה יותר מדי נוכחים בתוך המליאה.

שרן השכל: יש לכם שתי דקות.

שרן השכל: אני אתן לכם שתי דקות לעלות חזרה למקומות הישיבה שלכם, ואני מבקשת לשמור על שקט, כדי שלא יהיו בלבולים בין ההצבעות.

קריאות: – – –

שרן השכל: חברים, אני חוזרת: מי שיושב למעלה, נא לעלות למקום הישיבה ביציע למעלה.

גדעון סער: מה הבעיה להמשיך אם יש שני סיבובים?

שרן השכל: מזכירת הכנסת, נא להמשיך בהצבעה.

ירדנה מלר-הורוביץ: (קוראת בשמות חברי הכנסת) יעקב אשר – בעד אוריאל בוסו – בעד דוד ביטן – אינו נוכח רם בן ברק – אינו נוכח נפתלי בנט – בעד אורנה ברביבאי – נגד אליהו ברוכי – בעד קרן ברק – אינה נוכחת ניר ברקת – אינו נוכח יוסף ג'בארין – נגד יאיר גולן – נגד מאי גולן – בעד איתן גינזבורג – נגד יואב גלנט – בעד גילה גמליאל – בעד בנימין גנץ – אינו נוכח משה גפני – בעד עוזי דיין – אינו נוכח אבי דיכטר – אינו נוכח צבי האוזר – אינו נוכח ניצן הורוביץ – נגד צחי הנגבי – בעד יועז הנדל – נגד שרן מרים השכל – בעד מיכל וונש – נגד הילה וזאן – נגד מכלוף מיקי זוהר – בעד תמר זנדברג – נגד אימאן ח'טיב יאסין – נגד מיקי חיימוביץ' – נגד אליהו חסיד – בעד ווליד טאהא – נגד בועז טופורובסקי – נגד אחמד טיבי – גד יוסף טייב – בעד יעקב טסלר – בעד דסטה גדי יברקן – בעד היבה יזבק – נגד עומר ינקלביץ' – נגד משה יעלון – נגד אלי כהן – בעד יצחק כהן – אינו נוכח מאיר כהן – נגד מירב כהן – נגד מתן כהנא – בעד ע'דיר כמאל מריח – אינה נוכחת עופר כסיף – נגד אופיר כץ – בעד חיים כץ – אינו נוכח ישראל כץ – אינו נוכח יוראי להב הרצנו – נגד מיקי לוי – נגד אורלי לוי אבקסיס – אינה נוכחת יריב לוין – בעד אביגדור ליברמן – נגד יאיר לפיד – נגד אוסנת הילה מארק – בעד פטין מולא – בעד מרב מיכאלי – נגד יוליה מלינובסקי קונין – אינה נוכחת מיכאל מלכיאלי – בעד יעקב מרגי – בעד משולם נהרי – בעד אבי ניסנקורן – נגד בנימין נתניהו – אינו נוכח סונדוס סאלח – נגד יואב סגלוביץ' – נגד יבגני סובה – נגד אופיר סופר – בעד בצלאל סמוטריץ' – בעד אוסאמה סעדי – נגד גדעון סער – בעד מנסור עבאס – אינו משתתף איימן עודה – נגד חוה אתי עטייה – בעד חמד עמאר – נגד ג'אבר עסאקלה – נגד עודד פורר – אינו נוכח יצחק פינדרוס – בעד טלי פלוסקוב – אינה נוכחת אורלי פרומן – נגד תהלה פרידמן – נגד עמיר פרץ – נגד רפי פרץ – בעד אורית פרקש הכהן – נגד עינב קאבלה – נגד אנדרי קוז'ינוב – נגד אלכס קושניר – נגד יואב קיש – בעד אריאל קלנר – בעד שלמה קרעי – בעד מירי מרים רגב – אינה נוכחת עידן רול – נגד יואל רזבוזוב – אינו נוכח יפעת שאשא ביטון – אינה נוכחת אנטאנס שחאדה – נגד יובל שטייניץ – אינו נוכח קטי קטרין שטרית – בעד אלעזר שטרן – נגד מיכל שיר סגמן – בעד עפר שלח – נגד איציק שמולי –

ירדנה מלר-הורוביץ: נגד רם שפע – נגד איילת שקד – בעד עאידה תומא סלימאן – נגד פנינה תמנו – נגד

שרן השכל: מזכירת הכנסת, נא לקרוא שוב בכל השמות של מי שטרם הצביעו.

ירדנה מלר-הורוביץ: (קוראת בשמות חברי הכנסת) סמי אבו שחאדה – אינו נוכח אלי אבידר – נגד יולי יואל אדלשטיין – אינו נוכח אמיר אוחנה – אינו נוכח ינון אזולאי – בעד גלעד ארדן – אינו נוכח דוד ביטן – אינו נוכח רם בן ברק – אינו נוכח קרן ברק – אינה נוכחת ניר ברקת – אינו נוכח בנימין גנץ – אינו נוכח עוזי דיין – אינו נוכח אבי דיכטר – אינו נוכח צבי האוזר – אינו נוכח יצחק כהן – אינו נוכח ע'דיר כמאל מריח – אינה נוכחת חיים כץ – אינו נוכח ישראל כץ – אינו נוכח אורלי לוי אבקסיס – אינה נוכחת יוליה מלינובסקי קונין – נגד בנימין נתניהו – אינו נוכח מנסור עבאס – לא משתתף עודד פורר – נגד טלי פלוסקוב – אינה נוכחת מירי מרים רגב – אינה נוכחת יואל רזבוזוב – אינו נוכח יפעת שאשא ביטון – אינו נוכחת יובל שטייניץ – אינו נוכח

שרן השכל: האם יש עוד מישהו באולם המליאה שטרם הצביע?

שרן השכל: כן.

שרן השכל: קרן ברק.

ירדנה מלר-הורוביץ: (קוראת בשם חברת הכנסת) קרן ברק – בעד

שרן השכל: מי עוד ביקש?

שרן השכל: יש עוד מישהו שטרם הצביע?

שרן השכל: תמה ההצבעה.

שרן השכל: מזכירת הכנסת, נא לספור את הקולות.

שרן השכל: אלו הן תוצאות ההצבעה: 43 בעד, 54 נגד.

שרן השכל: ההצעה לא התקבלה.

שרן השכל: אין מחיאות כפיים בתוך המליאה, חברים.

שרן השכל: אני מבקשת.

שרן השכל: אני מבקשת מחבר הכנסת קרעי לבוא להודעה אישית.

שרן השכל: חבר הכנסת קרעי.

שלמה קרעי: אני כאן, גברתי.

שלמה קרעי: תמשיכו למחוא כפיים, חברי האופוזיציה, לחומה כנגד השחיתות וכלפי ניגוד העניינים שימשיכו לעשות לנו השופטים והיועצים המשפטיים.

שלמה קרעי: הכול מותר.

שלמה קרעי: תמשיכו לגבות אותם – – –

קריאה: – – –

שלמה קרעי: תמשיכו לתת להם לעשות מה שהם רוצים.

שלמה קרעי: הם מורמים מעם.

שלמה קרעי: אתם יודעים מי היה יודע דעת עליון?

מתן כהנא: – – –

שלמה קרעי: על בלעם הרשע כתוב "נאֻם שֹמע אמרי אל – –

אוסאמה סעדי: – – –

שלמה קרעי: – – ויֹדע דעת עליון".

שלמה קרעי: הוא ידע.

שלמה קרעי: הוא, הייתה לו דעה עליונה.

מתן כהנא: אבל איפה החברים שלך, שלמה?

מתן כהנא: איפה החברים שלך?

שלמה קרעי: אבל הם מחאו כפיים.

שלמה קרעי: אל תפריע לי.

מתן כהנא: שלמה, איפה החברים שלך?

שלמה קרעי: ההצעה שחבר הכנסת סמוטריץ' העלה כאן היא נכונה וצודקת, אבל ימינה לא חפים מצביעות.

שלמה קרעי: לא עשיתם את זה כשהייתם בקואליציה; לא הייתם מעיזים לעשות את זה אם כן הייתם בקואליציה ומקבלים את התפקידים שלכם.

שלמה קרעי: אתם חסמתם בזמנו בדיקות שהיו כנגד מקרים אחרים ולא נתתם להן להתקיים, אז אל תדברו עכשיו על בדיקה כאילו זה באמת בראש סולם הערכים שלכם.

שלמה קרעי: אנחנו לעומת

שלמה קרעי: כם תומכים בזה כי זה חשוב לנו, כי אכפת לנו מהדמוקרטיה בישראל, כי אכפת לנו משלטון החוק, כי לא ייתכן ששופטים יוכלו לעשות ככל העולה על רוחם ולהיות בניגודי עניינים.

שלמה קרעי: אנחנו מוכנים להיאבק על הערכים שלנו.

שלמה קרעי: אלי אבידר, אנשי ליברמן, אתם הצבעתם נגד.

שלמה קרעי: מה קרה פתאום?

שלמה קרעי: מה, אתם מפחדים שהאש תיגע גם בכם?

שלמה קרעי: מי מאיים לכם על ליברמן?

שלמה קרעי: לפיד, ליברמן וכל הצבועים שרוממות שלטון החוק והיושר וניקיון הכפיים בגרונכם אבל חרב פיפיות בידכם, מה, למה טובה החומה הזאת?

שלמה קרעי: למה טובה החומה?

איציק שמולי: מיליון מובטלים, בשביל מילון מובטלים.

איציק שמולי: זה לא מעניין אותך?

שלמה קרעי: כן, שמולי, אני יושב יום-יום – –

איציק שמולי: מיליון מובטלים לא מעניינים אותך?

שלמה קרעי: – – שעה-שעה בוועדות הכנסת, אני דואג לזה שהחוקים יתוקנו ולהוסיף – –

איציק שמולי: מרוב שנאה לשלטון החוק.

שלמה קרעי: – – קבוצות של מובטלים ושל עצמאים.

איציק שמולי: מרוב שנאה לשלטון החוק אתה לא רואה את המובטלים.

שלמה קרעי: השנאה לשלטון החוק היא שלכם.

שלמה קרעי: כל המרחם על אכזרים סופו להתאכזר על רחמנים.

איציק שמולי: אתה לא רואה את המובטלים.

איציק שמולי: תתבייש לך.

איציק שמולי: זה מה שמעניין אותך?

שלמה קרעי: אתם גורמים לשלטון החוק להיות רופס – –

איציק שמולי: – – –

שלמה קרעי: – – שהשופטים יוכלו – –

איציק שמולי: יש עלייה בתחלואה ועלייה במתים.

שלמה קרעי: – – לעשות מה שהם רוצים.

שלמה קרעי: זה נראה לך הגיוני?

איציק שמולי: זה מה שמעניין אותך?

שלמה קרעי: הרשימה ששמעת עכשיו מסמוטריץ' – זה נראה לך הגיוני?

איציק שמולי: אין קורונה?

שלמה קרעי: לא מזעזע את אמות הסיפים – –

איציק שמולי: תתבייש לך.

שלמה קרעי: – – של הערכים שלך, של הדמוקרטיה שאתה מאמין בה?

שלמה קרעי: איך אתם מסוגלים?

איציק שמולי: תתבייש – – –

שלמה קרעי: איך אתם מסוגלים להצביע נגד?

שלמה קרעי: חבר הכנסת גינזבורג, איך אתה, יושב-ראש ועדת הכנסת, מצביע נגד – –

איציק שמולי: השנאה לשופטים מעוורת אותך.

שלמה קרעי: – – נגד שקיפות, נגד טוהר המידות?

איציק שמולי: אתה לא רואה מובטלים, אתה לא רואה חולים – –

שלמה קרעי: אתם מצביעים כאן נגד הדמוקרטיה, נגד השקיפות.

איציק שמולי: – – אתה לא רואה מתים, לא רואה קורונה – לא רואה כלום.

שלמה קרעי: נגד השקיפות, נגד טוהר המידות.

איציק שמולי: העיקר – – –

שלמה קרעי: פשוט שערורייה.

שלמה קרעי: אני מצר על כך שההצעה הזאת לא עברה.

שלמה קרעי: אני מבטיח לכם, אזרחי ישראל, שאנחנו כאן נמשיך להיאבק כדי שייעשה כאן צדק, כדי שלא יהיה אף אחד שהוא עליון מעל החוק, לא יהיה אף אחד שיכול לדון בדינים של קרובי משפחה ושל מקורבים.

מיקי לוי: – – –

שלמה קרעי: להוציא מרשימת המניעויות ולהכניס לרשימת – – –

מיקי לוי: – – – הממשלה – – –

שלמה קרעי: חבר הכנסת לוי, אני מתפלא עליך.

שלמה קרעי: אתה איש ישר, איש הגון.

שלמה קרעי: איך זה לא מפריע לך?

מיקי לוי: דווקא בגלל זה, דווקא בגלל זה אני מגן עליהם.

שלמה קרעי: מה אתה מגן?

מיקי לוי: אבל ראש הממשלה שלך מעל החוק.

שלמה קרעי: אתה מגן על שחיתות?

שלמה קרעי: אתה מגן על ניגודי עניינים?

מיקי לוי: שלושה כתבי אישום.

שלמה קרעי: אתה מגן על יועץ משפטי – –

מיקי לוי: שלושה כתבי אישום – –

שלמה קרעי: – – שהתיק שלו לא סגור מחוסר אשמה?

מיקי לוי: – – שוחד, הפרת אמונים וקבלת דבר במרמה.

עופר כסיף: קרעי – – – הדמוקרטיה.

שלמה קרעי: אתם הורסים את הדמוקרטיה.

שלמה קרעי: אתם זרקתם את מדינת ישראל לפח בשביל להגן על קליקה מצומצמת של אנשים שימשיכו – –

מיקי לוי: לא, אתם מגינים על עבריין.

שלמה קרעי: – – לעשות מה שהם רוצים במחשכים, בחדרי-חדרים.

מיקי לוי: אתם מגינים על נאשם.

שלמה קרעי: אתם מנצלים את המצב הזה ומנסים לעשות ולא להעביר את ההצעה החשובה הזאת, הצעה שתהיה טובה, שאמון הציבור במערכת המשפט ומערכת אכיפת החוק, בדמוקרטיה, שאמון הציבור יעלה.

שלמה קרעי: היום אמון הציבור הזה נמצא בשפל, והוא נמצא בשפל בגללכם.

מיקי לוי: הוא בשפל בגלל ראש הממשלה שלך.

שלמה קרעי: הוא נמצא בשפל בגללכם, כי אתם לא מוכנים שאף אדם יבדוק שום דבר שקורה במערכות האלה.

שלמה קרעי: מדינה דמוקרטית, לא ייתכן שיהיה בה מישהו שהוא חסין, שהוא מעל החוק.

שלמה קרעי: אנחנו כאן נמשיך להיאבק לטובת הדמוקרטיה, לטובת השקיפות, לטובת שלטון החוק בישראל – –

שרן השכל: לסיכום, בבקשה.

שלמה קרעי: – – שיהיה שלטון חוק נקי, שקוף.

שלמה קרעי: לא סתם יש חלונות שקופים בבית המשפט העליון מלמטה עד למעלה.

שלמה קרעי: אור השמש צריך לחטא.

שלמה קרעי: מבחינתם אור השמש יכול לחטא את כולנו, רק לא אותם.

שלמה קרעי: אנחנו לא ניתן לזה לקרות, ונמשיך להעלות הצעות לצורך הבדיקה הזאת עד שהאמת תצא לאור ועד שניגודי העניינים האלה, שכמו ששמענו קודם מזעזעים את אמות הסיפים במדינת ישראל – רק אתכם כאן הם לא מזעזעים, כי זה לא מעניין אתכם.

שלמה קרעי: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה לך, חבר הכנסת שלמה קרעי.

משה ארבל: אני מבקשת משר המשפטים אבי ניסנקורן לעלות – הודעה אישית.

משה ארבל: לרשותך עד חמש דקות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מי שהצביע היום נגד הצביע בעצם בעד הדמוקרטיה הישראלית ובעד זכויות האזרח.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני מברך כל אחד מחברי הכנסת שעשו את זה, שפעלו לפי צו מצפונם, כל חברי הכנסת וסיעות הבית.

אברהם (אבי) ניסנקורן: היו גם כמה חברים שבלחץ העיתים לא רצו, למרות אמירת הליכוד ולמרות הנחיית הליכוד, להצביע נגד צו מצפונם, והתקזזו או שלא הגיעו.

אברהם (אבי) ניסנקורן: גם אותם – אני לא רוצה להגיד שאני מברך, כי אני חושב שהם היו צריכים להתייצב פה ולהצביע נגד, אבל לפחות הם לא פעלו בניגוד לצו מצפונם.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני חייב להגיד עוד פעם: אנחנו במתקפה שלוחת רסן על בתי המשפט.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אחרי שתקפו את הפרקליטות, אחרי שתקפו את המשטרה, הגיע תורם של בתי המשפט.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו צריכים להבין: אין לנו דמוקרטיה אחרת, אין לנו בית משפט אחר ואין לנו זכויות אזרח אחרות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני רוצה גם ברמת העובדות לסבר את האוזן.

אברהם (אבי) ניסנקורן: יש כללים של ניגוד עניינים ויש כללים של הימנעויות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: שופטי ישראל ממלאים בטח את הכללים של ניגוד עניינים וגם מחמירים בהימנעויות, שזה לא על פי דין אלא על פי צו מצפונם והנחיות של הנשיאה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: לפי בקשה שלי וקודם כול לפי הנחיה של נשיאת בית המשפט, שבעצם יזמה את ההנחיה הזאת עוד מזמן והיא לא קוימה, ועכשיו דאגה שתקוים, לפי הנחיית בית המשפט, רשימת ההימנעויות וניגודי העניינים מפורסמת החל מ-6 בספטמבר באתר הנהלת בתי המשפט.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אין הרבה גופים כל כך מבוקרים כמו הפרקליטות ומערכת המשפט הישראלית.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הפרקליטות, לדוגמה, מבוקרת על ידי מבקר משרד המשפטים – –

מאי גולן: אז למה האמון של הציבור ירד כל כך?

מאי גולן: למה אין לציבור אמון?

מאי גולן: הציבור לא חשוב.

אברהם (אבי) ניסנקורן: – – מבקר המדינה, נציב קבילות הפרקליטים ולשכת עורכי הדין בכובעם כעורכי דין.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אותו דבר, יש מערכות ביקורת על השופטים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו פה לא היינו באמת בהצבעה על עובדות, היינו בהצבעה על הסתה, ואני מאוד מאוד שמח שההסתה היום לא צלחה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו חייבים להגן על הדמוקרטיה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הדבר האחרון – אנחנו באנו לממשלת אחדות מתוך אמונה שאנחנו בצו שעה, בצו חירום, בצו התגייסות לטובת מיליון מובטלים, לטובת מלחמה בקורונה, לטובת הדמוקרטיה הישראלית.

אברהם (אבי) ניסנקורן: חבל לי, חבל לי מאוד, שחברינו היום לא נהגו כך.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תודה.

שרן השכל: תודה רבה לך, שר המשפטים אבי ניסנקורן.

שרן השכל: << הלסי >> גורלם של אתרי המורשת באזורי איו"ש כתוצאה מתוכנית טראמפ << הלסי >>

שרן השכל: אני עוברת להצעה הבאה לסדר-היום, בנושא: גורלם של אתרי המורשת באזורי איו"ש כתוצאה מתוכנית טראמפ, מס' 606 ו-619, של חברת הכנסת מיכל שיר וחבר הכנסת בצלאל סמוטריץ'.

שרן השכל: ישיב השר לענייני ירושלים ומורשת רפי פרץ.

שרן השכל: נמצא?

שרן השכל: נהדר.

שרן השכל: חברת הכנסת מיכל שיר, בבקשה, לרשותך עומדות שלוש דקות.

מיכל שיר סגמן: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, אנחנו נמצאים ערב מימושה הצפוי של הצהרת ראש הממשלה בדבר החלת הריבונות הישראלית על שטחי מולדת.

מיכל שיר סגמן: כיושבת-ראש שדולת הריבונות, כמובן שאני מברכת על המהלך החשוב הזה.

מיכל שיר סגמן: אבל בתוך כל שיח הריבונות מתקיים בימים אלה, כחלק מתוכנית טראמפ, שיח נוסף שראוי שנעצור שנייה ונראה אם לצד הריבונות אנחנו לא מוותרים בהיסח הדעת על דבר חשוב עוד יותר, והוא המורשת שלנו.

מיכל שיר סגמן: מורשת אינה דבר מפלגתי.

מיכל שיר סגמן: שימור המורשת הוא אינו עניין של ימין ושמאל, אלא חובתו של כל עם המכבד את עצמו – שימור העבר שלנו כירושה לדורות הבאים.

מיכל שיר סגמן: צדק יגאל אלון כשאמר כי עם שאינו יודע את עברו, ההווה שלו דל ועתידו לוט בערפל.

מיכל שיר סגמן: כאשר כ-50% מאתרי המורשת המוכרים ביו"ש נמצאים בצד הפלסטיני של המפה, נגיע למצב של עם היודע את עברו, יודע את זכותו על הארץ ואת צדקתו ההיסטורית, ובהתנדבות הוא בוחר למסור את ההוכחות לכך בידי אלו המבקשים למחוק את הקשר היהודי לארץ ישראל.

מיכל שיר סגמן: למי שיש ספק שזה מה שמבקשת הרשות הפלסטינית לעשות, שיסייר במזבלות ביו"ש, שם זרקה הרשות הפלסטינית הוכחות ארכיאולוגיות יקרות מפז שכל-כולן ממחישות את זכותנו על הארץ.

מיכל שיר סגמן: באזורי יהודה ושומרון מצויים למעלה מ-6,000 אתרים מדעיים; יותר מ-2,300 אתרי עתיקות מוכרזים, ומהם 365 אתרי עתיקות ארכיאולוגיים בעלי חשיבות לאומית ועולמית.

מיכל שיר סגמן: אבני הדרך הללו מספרים בעדות אילמת את מורשת ישראל, ושוב, את מחציתם אנו מתנדבים למסור למכחישי שואה ולמוחקי היסטוריה.

מיכל שיר סגמן: זו האמת ואין בלתה.

מיכל שיר סגמן: באתרים שמדינת ישראל עתידה לוותר עליהם נמצאים אתרים מכל תקופת יישוב הארץ, החל בהר עיבל, מקום מזבח יהושע, שם נמצאו מטבעות מצריים שכפי הנראה נפלו מכיסם של בני ישראל שסיימו ארבעים שנה במדבר והגיעו לארץ המובטחת – תבינו עד כמה זה מטורף – דרך העיר העתיקה שומרון, שבה שרידי ארמון מלכי ישראל – המלך יהורם, המלך עמרי – אתר המשקיף על קיסריה והשתמר טוב ממנה, אמת החשמונאים, ועד תל בית"ר, בירתה האחרונה של ממלכת יהודה.

מיכל שיר סגמן: על סף חתימת הסכמי אוסלו מנע חנן פורת מממשלת ישראל למסור את קבר רחל לערבים.

מיכל שיר סגמן: הוא פגש את ראש הממשלה דאז יצחק רבין, זיכרונו לברכה, ודרש לתקן את המפות.

מיכל שיר סגמן: הוא התחנן שממשלת ישראל לא תתפנה מהאתר הקדוש.

מיכל שיר סגמן: ראש הממשלה דאז הקשיב; קבר רחל הפך למובלעת.

מיכל שיר סגמן: אסור לזנוח את העדות ההיסטורית לנוכחותנו כאן.

מיכל שיר סגמן: המורשת היהודית שייכת לכל הדורות שקדמו לנו ויכלו לעמוד במקום שבו אנו נמצאים כיום ולכל הדורות שיבואו אחרינו.

מיכל שיר סגמן: אני קוראת לממשלה: הציבו את אתרי המורשת על המפה.

מיכל שיר סגמן: החילו ריבונות עליהם, או לכל הפחות בנו מנגנון אכיפה אפקטיבי נגד ההריסה המתמשכת בשטח וקדמו תוכנית חירום לאומית לשמירה על אתרי מורשת יהודיים.

מיכל שיר סגמן: אבקש להעביר את הדיון לוועדת החוץ והביטחון.

מיכל שיר סגמן: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לחברת הכנסת מיכל שיר.

משה ארבל: חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ' – יעלה ויבוא.

משה ארבל: גם לרשותך, אדוני, שלוש דקות.

בצלאל סמוטריץ': שלום, אדוני היושב-ראש.

בצלאל סמוטריץ': אתה פה?

משה ארבל: הינני כאן.

בצלאל סמוטריץ': בהצבעה הקודמת אמרו: אינו נוכח.

בצלאל סמוטריץ': קראו פעמיים: משה ארבל – אינו נוכח.

משה ארבל: אני הצבעתי בדיוק כמו ראש הממשלה נתניהו.

בצלאל סמוטריץ': אה, בסדר, אתה בחברה טובה.

בצלאל סמוטריץ': אתה בחברה טובה.

מיכאל ביטון: – – –

בצלאל סמוטריץ': אדוני השר, לנושא החשוב שלשמו נתכנסנו – ואגב, טוב שגם השר במשרד הביטחון נמצא כאן.

מיכאל ביטון: שנייה, חבר הכנסת סמוטריץ', איך אתה גורם – – –

בצלאל סמוטריץ': בוא, בוא.

בצלאל סמוטריץ': אתרי המורשת ביהודה ושומרון – יש הרבה מאוד כאלה, וכולנו יודעים שהאזורים האלה, חבלי המולדת האלה, הם בסוף ערש הולדתה של האומה הישראלית: ראשית ההתיישבות שלנו בארץ ישראל, דרך האבות על ציר 60 – באופן טבעי מרחבי הארץ הנפלאים האלה מלאים אתרי מורשת עתיקים שמלמדים על ההיסטוריה המאוד-עמוקה ושורשית של העם היהודי בארץ ישראל.

בצלאל סמוטריץ': לצערנו הרב, גם עכשיו, כששטחי C ביהודה ושומרון עדיין בשליטתנו – אדוני השר במשרד הביטחון, איך אומרים?

בצלאל סמוטריץ': לפתחך לטפל בזה – הם עוברים מסע של הרס בסדרי גודל יותר גדולים ממה שעשו דאעש בזמנו, כשהלכו והשחיתו וניסו את כל ההיסטוריה להשמיד.

בצלאל סמוטריץ': סקר שנערך עבור פורום שילה ממש לאחרונה גילה שוד, ביזה והרס עתיקות בלמעלה מ-80%, ויש מאות אתרי מורשת ביהודה ושומרון, כמו לדוגמה בתל ארומה – מבצר חשמונאי היסטורי – הסרטבה – עוד פעם, בלב הבקעה, מבצר חשמונאי; בזמנו רשות העתיקות חששה לחפור אותו כדי שהוא לא יתמוטט.

בצלאל סמוטריץ': את שודדי העתיקות זה כמובן לא מעניין, ולצערי הרב, גם את המינהל האזרחי זה לא מספיק מעניין.

בצלאל סמוטריץ': אגב, אנחנו ניסינו הרבה מאוד זמן להכניס את פקחי רשות העתיקות, שיודעים את העבודה ועושים אותה מצוין בצד המערבי של הקו הירוק, לקבל סמכויות מהמינהל האזרחי ולהביא לידי ביטוי את היכולת ואת ההיכרות, את המקצועיות שלהם, ולטפל.

בצלאל סמוטריץ': אני חושב, אגב, ששני השרים החשובים שיושבים כאן יכולים לחבור ביניהם ולהכניס, ואם צריך לתת עוד תקן או שניים של פקחים, כי זה באמת באמת נורא ואיום.

רפי פרץ: אנחנו מדברים כבר.

בצלאל סמוטריץ': זה עלול להיות חמור הרבה יותר אם חלילה האזורים האלה יופקרו.

בצלאל סמוטריץ': עמדתי על תוכנית נתניהו-טראמפ ידועה.

בצלאל סמוטריץ': אני חושב שהיא רעה מאוד.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו לא יכולים בשום פנים ואופן להפקיר 70% מחבלי המולדת שלנו ביהודה ושומרון ולתת למישהו לחשוב שזה בעתיד מיועד לעם שלא קיים למעשה.

בצלאל סמוטריץ': אבל אם חס וחלילה, במסגרת התוכנית הזאת והמפות שיסורטטו באתרי המורשת ההיסטוריים האלה, שיש להם חשיבות באמת יוצאת מן הכלל, ואגב, אין על זה ויכוח אצל אף אחד מאנשי המקצוע, לא הארכיאולוגים – אני מסיים, אדוני היושב-ראש – אין על זה ויכוח, על החשיבות ההיסטורית והמקצועית שלהם, אנחנו עלולים למצוא את עצמנו בפני השמדה מוחלטת של ההיסטוריה והזכר הכל-כך עמוק וחשוב שלנו לאתרים האלה.

משה ארבל: תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': אז אני סומך עליכם ומבקש מכם להיכנס לסוגיה לעומק, לוודא עכשיו את הטיפול, וכמובן שהדברים לא יופקרו בהמשך.

בצלאל סמוטריץ': תודה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת בצלאל סמוטריץ'.

משה אבוטבול: רק שנייה, בצלאל, אתה שאלת איפה נמצא משה ארבל – – –

משה ארבל: חבר הכנסת אבוטבול.

משה אבוטבול: לא, לא, שאלת איפה משה ארבל נמצא – – –

משה ארבל: אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה.

משה אבוטבול: אני הצבעתי בעד.

משה אבוטבול: איפה אתם הייתם, ימינה, כשדיברו על חילולי השבת?

משה אבוטבול: איפה הייתם?

משה ארבל: חבר הכנסת אבוטבול, אני מבקש, אני קורא אותך לסדר פעם שנייה.

משה אבוטבול: איפה הייתם וברחתם כל החברים?

משה ארבל: אני קורא אותך לסדר פעם שלישית.

משה ארבל: נא להוציא אותו, בבקשה.

משה ארבל: תודה.

משה ארבל: תודה רבה על העזרה, ואני מבקש שאדוני יצא מאולם המליאה.

משה ארבל: תודה.

משה ארבל: ישיב על ההצעה לסדר-היום השר לענייני ירושלים ומורשת הרב רפי פרץ, בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': אם זה קשור אליי, אני מוחל לו.

משה ארבל: אהבתי לחבר הכנסת אבוטבול ידועה, אבל תקנון הכנסת חשוב כשאני יושב על הכיסא הזה.

משה ארבל: בבקשה.

משה ארבל: מכובדי השר, בבקשה.

משה אבוטבול: איפה הם היו?

משה אבוטבול: חיללו שבת והם ישבו בצד.

משה אבוטבול: ברחו.

משה אבוטבול: תתביישו לכם.

משה אבוטבול: ואני הצבעתי בעד איתך, לא עשיתי חשבונות.

בצלאל סמוטריץ': רק תגיד לי, איפה זה קרה?

משה אבוטבול: חוצפה.

משה אבוטבול: אל תדבר על אחרים.

בצלאל סמוטריץ': אבל איפה הם היו?

משה אבוטבול: אל תדבר על אחרים.

משה אבוטבול: (חבר הכנסת משה אבוטבול יוצא מאולם המליאה.)

רפי פרץ: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, חברת הכנסת מיכל וחבר הכנסת בצלאל, אני קודם כול מזדהה עם כל מילה שאמרתם, אבל ממש.

רפי פרץ: אמרתם מילים שמעידות גם על אהבתכם הגדולה לארץ וגם על הכאב הגדול על האירוע הזה, שגם אני כואב אותו מאוד.

רפי פרץ: אבל ברצוני קודם כול להתייחס להצעה לסדר-היום שהייתה לפני כן במליאת הכנסת ולשאילתה.

רפי פרץ: ההצעה להקמת ועדת חקירה פרלמנטרית לחקר ניגודי העניינים של השופטים שהעלה חבר הכנסת בצלאל, ידידי, נכונה וראויה, והצבעתי בעד.

רפי פרץ: אכפת לי משלטון החוק ומהדמוקרטיה בישראל.

רפי פרץ: שקיפות של העומדים על כס השיפוט רק תחזק את הדמוקרטיה ותגדיל את האמון.

רפי פרץ: אני בעד המשפט בישראל ורוצה אותו נקי וזך.

רפי פרץ: ההצעה רק רצתה לעזור לכך להיות, וכמו שמצפים מאיתנו כנבחרי ציבור לשקיפות בניגוד העניינים, כך ראוי שניגודי העניינים של השופטים יטופלו בצורה שוויונית.

רפי פרץ: וכמובן במענה על השאילתה, ראשית, אני רוצה להודות למגישי השאילתה – –

משה ארבל: הצעה לסדר-היום.

רפי פרץ: – – ההצעה לסדר-היום בנושא שוד עתיקות ביהודה ושומרון.

רפי פרץ: אני רוצה להודות, היו פה כמה חברים במשכן שדיברו על כך שהמשרד לא חשוב, אז הינה, מגישי השאילתה בעצמם מעידים על החשיבות של המשרד.

רפי פרץ: אני אומר לכם, אחרי חודש וחצי במשרד היקר והמיוחד הזה, יש לנו ואנחנו עוד נעשה הרבה הרבה למען ירושלים, למען הריבונות בירושלים, למען ביסוסה כבירת הנצח של עם ישראל.

רפי פרץ: אתרי העתיקות והארכיאולוגיה הפזורים ברחבי הארץ מהווים את הבסיס למורשת התרבותית והיהודית של העם היהודי ושל מדינת ישראל.

רפי פרץ: הצלה, שימור ופיתוח של האתרים האלה והנגשתם לדורות הבאים מהווים נדבך הכרחי בתיעוד ושמירת הזהות היהודית והתרבותית של העם היהודי בארצו.

רפי פרץ: אזור יהודה ושומרון, הכולל שטח של כ-5,700 קילומטר רבוע שחזר להיות ישראלי עם סיום מלחמת ששת הימים בשנת 67' – באזור הזה מתוארת הפעילות של אבות האומה, כינונה של ממלכת ישראל ויהודה, עיקר פעילותו של עם ישראל לאחר שיבת ציון, בתקופת בית שני ואחריו.

רפי פרץ: בכל רחבי אזור יהודה ושומרון פזורים אתרים היסטוריים וארכיאולוגיים רבים בעלי חשיבות רבה לתיעוד ושימור התרבות והממצא הקדום.

רפי פרץ: באתרים נמצאות ערים עתיקות – העליתם חלק ויש עוד הרבה.

רפי פרץ: אני מבקר כל שבוע בשניים-שלושה אתרים, כואב מאוד את הכאב שאתם מדברים עליו וער לו, ואני מייד אגיד מה הצעדים שאנחנו נוקטים.

רפי פרץ: כמובן, יש לנו חברון עיר האבות ביהודה, שילה הקדומה בבנימין, שומרון – סבסטיה – בירת ממלכת ישראל בשומרון ויישובים מתקופת בית שני, בתי כנסת ביריחו, סוסיא, נערן, חירבת סמרה ועוד, מבצרים וארמונות מתקופת החשמונאים והורדוס, מבנים ויישובים מהתקופה הביזנטית.

רפי פרץ: בעוד אתרים מתחומים ותקופות אלו בשטחי הקו הירוק – המכונה הקו הירוק – מטופלים ומוגנים על פי חוק בצורה שיטתית על ידי חקיקה, תופעות של שוד והרס עתיקות מטופלות על ידי רשות העתיקות וחלק מהאתרים אף מוכרז ומנוהל על ידי רשות הטבע והגנים, הרי שבתחומי יהודה ושומרון, שבהם לא חל החוק הישראלי, לצערי הרב – ועוד יחול – המציאות שונה.

רפי פרץ: מגוון של חסמים – ביורוקרטיים, הכוללים אתגרי תיאום בין הגורמים הביטחוניים והאזרחיים, משפטיים, הכוללים אי-סדרים בהגדרות אכיפה וענישה, ותקציביים, שאינם מאפשרים גיוס אמצעים לטיפול באתרי המורשת – יצרו מציאות שבה נהרסים ומושמדים אתרים בעלי חשיבות למדע בכלל ולמורשת היהודית והישראלית בפרט, המבטאים את העומק של העושר הלאומי שלנו והערך העולמי יוצא הדופן של המורשת המיוחדת של עם ישראל.

רפי פרץ: דוגמאות אלה להרס ניתן לראות באתרים כגון סבסטיה, או שומרון העתיקה, תל ארומה שהזכרת, חבר הכנסת סמוטריץ', מבצר קיפרוס, הצופה על יריחו, מבצר סרטבה ועוד.

רפי פרץ: אני הייתי במבצר קיפרוס, זה מעל יריחו – מקום מדהים, מקום על אותה רשת הרים שהורדוס קבע לאורך הדרך – מצדה וכמובן מקומות נוספים.

ג'אבר עסאקלה: כמה זמן?

משה ארבל: על פי התקנון אין הגבלת זמן על שר משרי הממשלה, מכיוון שהוא מנמק בהחלט את הנושא.

משה ארבל: אולי תשתכנע לא להעביר את זה, אולי תשתכנע כן להעביר.

משה ארבל: אנחנו כפופים לתקנון הכנסת גם כשזה נוח וגם כשזה פחות נוח.

משה ארבל: בכבוד, כבוד השר.

רפי פרץ: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

רפי פרץ: תודה רבה.

רפי פרץ: בכלל אני מתלהב, ראיתי אותך פה כמה פעמים עושה עבודה נפלאה.

משה ארבל: תודה רבה.

רפי פרץ: לצערנו הרב, עם התקדמות הדיון, ובעזרת השם, לקראת החלטת החלת הריבונות ההיסטורית – שכולנו מצפים לה – על כל היישובים ביהודה ושומרון, לצערנו הרב מתרחב הרס העתיקות ביהודה ושומרון והופך לתופעה ממוסדת, שיטתית, מאורגנת – – –

וליד טאהא: מה זה יהודה ושומרון?

וליד טאהא: שטחים כבושים.

וליד טאהא: מה זה יהודה ושומרון?

משה ארבל: הערת הביניים של חבר הכנסת ווליד טאהא נרשמה גם בפרוטוקול של הכנסת.

וליד טאהא: אתה מתגאה בהחלת ריבונות נגד החוק הבין-לאומי?

משה ארבל: תודה.

רפי פרץ: יש לנו במקומות האלה, יש הוכחות שהעם הזה היה כאן הרבה הרבה לפני שהאסלאם בכלל חיפש את מקומו.

וליד טאהא: לא, לא, אתה לא צודק.

וליד טאהא: אתם פה 3,000 שנה – הערבים פה 5,000 שנים, אז עזוב את המנטרה הזאת.

רפי פרץ: תבדוק כמה זמן הערבים – – –

וליד טאהא: היבוסים הם אלו שבנו את ירושלים, הם אלה ששמו את האבן הראשונה.

וליד טאהא: לא היו יהודים בארץ הזאת.

משה ארבל: חבר הכנסת ווליד טאהא, אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה.

קריאה: איך 5,000?

קריאה: מאיפה לקחת את זה?

וליד טאהא: היבוסים, הערבים היבוסים היו בירושלים לפני 5,000 שנה.

משה ארבל: חבר הכנסת ווליד טאהא, אני קורא אותך לסדר פעם שנייה.

וליד טאהא: – – –

רפי פרץ: תבדוק את ההיסטוריה.

רפי פרץ: אי-אפשר כל הזמן לשכתב את ההיסטוריה, כדאי לבדוק אותה.

רפי פרץ: ההיסטוריה היא ברורה – אנחנו היינו ונישאר בעלי הארץ הזאת.

רפי פרץ: מתרחב הרס העתיקות ביהודה ושומרון והופך לתופעה ממוסדת, שיטתית, מעוגנת ורחבה ביותר.

רפי פרץ: כמעט מדי יום מתבצע שוד והרס של אתרים באתרי עתיקות, כך שנכסי העתיקות נעלמים לנצח.

רפי פרץ: משאיות יוצאות מהאזור האחורי של הר הבית לכיוון של עמק צורים, ואנחנו רואים שם את כל ההרס ואת כל ההשמדה של האתרים, אתרים כל כך יקרים.

רפי פרץ: אנשים שלנו מסננים שם את העפר ומוצאים אוצרות, אוצרות, שמעידים על אלפי שנות קיום של העם הזה במקומות הללו.

רפי פרץ: לעיתים נעשה שוד העתיקות בעבור בצע כסף.

וליד טאהא: – – –

רפי פרץ: יחד עם זאת, אני אומר את זה בצער, בכאב אך בוודאות גמורה: בחלק מהמקרים המתועדים הפגיעה בעתיקות נעשית ממניעים לאומניים וכן משיקולים טריטוריאליים, על ידי גורמים עוינים, כפי שנעשה בתל א-רומה, הנמצא בשטח B, במטרה לקבוע עובדות בשטח ולהעלים שרידים ארכיאולוגיים שאינם עולים בקנה אחד עם עמדת חלק מהיושבים באולם הזה.

ג'אבר עסאקלה: – – –

וליד טאהא: – – –

רפי פרץ: אנחנו מבינים את זה.

רפי פרץ: כיום מוכרים על ידי קמ"ט איו"ש כ-2,600 אתרי עתיקות ואתרים היסטוריים המהווים נכס לאומי של התרבות של ארץ ישראל בכלל והעם היהודי בפרט לאורך כל יהודה ושומרון – כמו שהזכרת, מיכל שיר, את המזבח בהר עיבל, המזבח הזה, שנמצאו בו עתיקות רבות, מזבח מימות יהושע בן נון, מזבח שאומר על הצעדים הראשונים שלנו; שילה העתיקה, שומרון, סבסטיה – מקומות שבהם אנחנו התהלכנו.

רפי פרץ: אבותינו התהלכו בשכם, בחברון, ודאי וודאי בהר הבית.

רפי פרץ: בכל המקומות הללו נמצאים רבים מהאתרים החשובים מראשית דרכו של עם ישראל.

רפי פרץ: בשבוע שעבר – חברת הכנסת מיכל שיר, לגבי דברים שנעשו – בשבוע שעבר פניתי במכתב דחוף לשר הביטחון וראש הממשלה החלופי בני גנץ בדרישה לטפל בהשתלטות הפלסטינית על שטחי C, ובתוך זה הדאגה לאתרי המורשת הנמצאים ביהודה ושומרון.

רפי פרץ: אני בקשר מאוד הדוק עם השר ביטון בסוגיה הזאת, ואנחנו נמצא פתרונות להשתוללות חסרת הרסן ומה שקורה בשטחים הללו.

רפי פרץ: בימים הקרובים אפגש עם ראש הממשלה נתניהו ושר הביטחון גנץ על מנת להעלות את הנושא בשיחות על תוכנית המאה.

רפי פרץ: אפעל לכך שבהצעת הממשלה על הריבונות יעוגן סעיף מיוחד עבור הטיפול והשימור של אתרי המורשת ביהודה ושומרון.

רפי פרץ: כשר ירושלים ומורשת, אינני ממתין לתוכנית המאה – אני אשמח מאוד שהריבונות הזאת תגיע להצבעה, ואני אצביע עליה בגאון רב, כי כל יישוב ביהודה ושומרון ראוי שיהיה תחת ריבונות ישראלי, עם כל הבעיות שיש, שניתן להם מענה.

רפי פרץ: המשרד מבצע כיום הסדרה של אתרים אשר נמצאים בסכנה.

רפי פרץ: בין האתרים אפשר למצוא את חלום יעקב בבית אל – –

סמי אבו שחאדה: – – –

רפי פרץ: – – חלום יעקב, שבו אבי האומה יעקב אבינו שוכב ומקבל הבטחה על כל הארץ הזאת.

רפי פרץ: אנחנו חיים פה מהבטחה הרבה לפני שהלכנו כאן.

רפי פרץ: בהמשך גם קיבל אברהם אבינו את האמירה הגדולה: קום התהלך בארץ לאורכה ולרוחבה כי לך אתננה – ואנחנו מהלכים שם, ואני אדאג שנלך באתרים האלה.

רפי פרץ: אני אדאג שכל יהודי יגיע אליהם, שתהיה הנגשה ושיהיה אפשר באמת בכבוד ובגאון לדעת את מורשתנו ההיסטורית.

רפי פרץ: מתרחשת האצת עבודות בסוסיא – ואנחנו משקיעים בזה כסף – שימור תחנת הרכבת בסבסטיה וקידום פרויקט בעפרה.

רפי פרץ: נוסף אליהם אני בוחן בימים הללו מסלול רגלי וגישה נוחה לאתר ארמונות החשמונאים הנמצאים ביריחו.

רפי פרץ: הייתי שם, הלכתי שם ברגל, ראיתי את האתר הזה – 120 דונם של אתר מימות החשמונאים.

רפי פרץ: אין לנו הרבה אתרים כאלה.

רפי פרץ: האתר הזה בעל משמעות היסטורית גדולה, ולצערי הרב האתר הזה, חלקו נמצא בשטח A וכבר ננגס וטופל, לצערי הרב, על ידי המתיישבים המקומיים, אבל הוא בעל משמעות היסטורית גדולה.

רפי פרץ: אנחנו בהחלט בהחלט נדאג שהמורשת של מלכי חשמונאי והורדוס תהיה במקום הראוי לה.

רפי פרץ: בשבוע שעבר סיירתי בחברון, עיר האבות, באתר הארכיאולוגי המרשים ליד תל רומיידה.

רפי פרץ: המשרד שלי משקיע בפיתוח האתרים בחברון והנגשתם, ואך טבעי לי שהריבונות תחול על כל מרחב חברון ואתריו.

רפי פרץ: ומעל לכל מה שתיארתי כאן, התכנון שלי הוא לטפל בהקדם בהבאה של החלטת ממשלה שתוציא לפועל בטווח קצר פעילות למניעת שוד עתיקות ביהודה ושומרון, ותפעל ליצירת עדכון חקיקה, לקיים מנגנון לטיפול בתופעה.

רפי פרץ: גם בזה אני בקשר עם המשרדים השונים, כמובן עם השר לענייני ביטחון, השר ביטון.

רפי פרץ: אנחנו נפעל לקידום שיקום, שמירה ופיתוח האתרים הללו.

רפי פרץ: הריבונות שלנו צריכה להיות במעשים ולא בדיבורים.

רפי פרץ: אתרי המורשת הם החיבור שלנו למורשת ולהיסטוריה של עמנו, ומחובתנו לדאוג לכך שהאתרים יהיו מונגשים לכל עם ישראל.

רפי פרץ: איפה שנצעד – לא תהיה שאלה של מי המקום הזה.

רפי פרץ: אתרים היסטוריים שנתייחס אליהם כאל שלנו – הם יהיו שלנו.

רפי פרץ: פעם זו הייתה מחרשה שקבעה את הגבול, היום זו המחרשה, ההתיישבות והיחס שלנו לאתרי המורשת שלנו.

רפי פרץ: עם היודע את שורשיו ומורשתו, ראוי ומוכן לעתידו.

רפי פרץ: תודה רבה.

רפי פרץ: תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש.

רפי פרץ: תודה רבה לכנסת.

משה ארבל: תודה רבה לכבוד השר.

משה ארבל: אני אאפשר להצביע מאולם המליאה ולא להטריח את חברי הכנסת לעבור ממקום למקום.

משה ארבל: דעה נוספת לחבר הכנסת אוסאמה סעדי – אחרי ההצבעה.

משה ארבל: מה התקנון אומר?

משה ארבל: דעה נוספת לחבר הכנסת אוסאמה סעדי – מוותר.

משה ארבל: חבר הכנסת יבגני סובה, יש לאדוני דעה נוספת?

יבגני סובה: – – –

משה ארבל: הצעה לסדר-היום.

משה ארבל: אני עובר להצבעה על הצעה לסדר-היום בנושא: גורלם של אתרי המורשת באזורי איו"ש כתוצאה מתוכנית טראמפ.

משה ארבל: בקשת המציעים היא להעביר לוועדת החוץ והביטחון.

משה ארבל: אני עובר להצבעה.

משה ארבל: הצבעה מס' 12 בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – 7 בעד ההצעה שלא לכלול את הנושא בסדר-היום – 10 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הנושא לוועדת החוץ והביטחון נתקבלה.

משה ארבל: תוצאות ההצבעה האלקטרונית הן כדלקמן – אנחנו נוסיף רק לאחר הכרזה: שבעה בעד, עשרה מתנגדים, ואני מוסיף כתומכים את חברי הכנסת אוריאל בוסו, ינון אזולאי, קרן ברק, מיכל שיר, בצלאל סמוטריץ', יואב קיש, שרן השכל, וכן את חברות הכנסת אתי חוה עטייה והילה שי וזאן, וכן את תהלה פרידמן.

אוסאמה סעדי: זה לא נחשב, כי הן לא הצביעו ממקומן.

משה ארבל: חברות הכנסת הללו.

אוסאמה סעדי: זה לא נחשב.

משה ארבל: אני הכרזתי את התומכים.

משה ארבל: המתנגדים, מן הסתם – – –

קריאות: – – –

אוסאמה סעדי: למה לא מהמקום?

קריאות: – – –

משה ארבל: המתנגדים – – –

אוסאמה סעדי: למה לא מהמקום?

משה ארבל: חבר הכנסת סעדי, אני הודעתי מראש שאני אאפשר לחבר כנסת שנמצא במליאה להצביע.

משה ארבל: הודעתי, ולכן אני מאפשר את זה.

משה ארבל: זה חל גם עליך.

משה ארבל: אני מבקש לצרף את המתנגדים שלא ישבו במקומם:

משה ארבל: חבר הכנסת – – –

יבגני סובה: לא, אבל יש את – – –

אנדרי קוז'ינוב: – – –

משה ארבל: כתומך: חבר הכנסת אופיר סופר.

משה ארבל: היית כאן בזמן ההצבעה?

קריאה: – – –

משה ארבל: מאה אחוז.

משה ארבל: אז כתומך.

משה ארבל: מתנגדים: חבר הכנסת – – –

יבגני סובה: לא הוספת אותנו.

משה ארבל: אתם כתומכים?

משה ארבל: חבר הכנסת יבגני סובה ואנדרי קוז'ינוב גם כן תומכים.

משה ארבל: כמתנגד – חבר הכנסת ניצן הורוביץ.

משה ארבל: מזכירת הכנסת תיתן לנו את תוצאות ההצבעה.

משה ארבל: 14 תומכים, 11 מתנגדים, ואשר על כן ההצעה לסדר-היום התקבלה, ותעבור לדיון בוועדת החוץ והביטחון של הכנסת.

משה ארבל: תודה.

משה ארבל: << הלסי >> מתן פתרון מיידי לזוגות לפני הנישואים שנמנע מהם לרשום את הנישואים גם בחו"ל עקב משבר הקורונה << הלסי >>

משה ארבל: ההצעות הבאות לסדר-היום הן בנושא: מתן פתרון מיידי לזוגות לפני הנישואים שנמנע מהם לרשום את הנישואים גם בחו"ל עקב משבר הקורונה – הצעות לסדר-היום מס' 582, 588, 604 ו-626.

משה ארבל: חבר הכנסת יבגני סובה יעלה ויבוא.

יבגני סובה: כמה דקות יש לי?

משה ארבל: שלוש דקות מלאות.

משה ארבל: בבקשה, אדוני.

יבגני סובה: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, תראו במה הממשלה הזאת מתעסקת: מתווכחים בתוך הממשלה, מדברים על כל מיני שטויות, בזמן שעם ישראל והרבה אזרחי ישראל מצפים לפתרונות.

יבגני סובה: אני חייב לגלות לכם – יכול להיות שחלק

יבגני סובה: כם לא יודעים – כמעט 9,000 זוגות מדי שנה נאלצים – אני מדגיש את המילה הזאת:

יבגני סובה: נאלצים – לנסוע לחוץ לארץ בשביל לעשות את הדבר המינימלי ביותר: להתחתן.

יבגני סובה: למה?

יבגני סובה: כי מדינת ישראל לא מאפשרת להם להתחתן.

יבגני סובה: לא מספיק שאתה משלם מיסים, משרת בצבא, חס וחלילה מותר לך להיפצע, ויש כאלה גם שנהרגים בעבור המדינה הזאת, אבל מה שכן, אם אתה לא יהודי לפי ההלכה, מדינת ישראל שאתה אזרח בה לא מאפשרת לך להתחתן ולרשום את הנישואים.

יבגני סובה: המצב הזה נמשך שנים על גבי שנים, עד שבאה הקורונה.

יבגני סובה: באה הקורונה – ואני רואה פה את סגן שר הפנים, אדוני יואב בן צור, שתכף אני מניח שיתייחס לדברים – באה הקורונה ואין טיסות לחוץ לארץ.

יבגני סובה: אין טיסות.

יבגני סובה: פנו אליי לא מעט אנשים שאומרים: אנחנו רצינו כבר – ויתרנו על הזכות להתחתן במדינת ישראל, המדינה שלנו, והזמנו כרטיסים לאפריל, למאי, ליוני, ולא יכולים לנסוע, לטוס לחוץ לארץ להתחתן.

יבגני סובה: אז אני פונה אליך, אדוני סגן השר: בוא נמצא פתרון זמני.

יבגני סובה: אני לא נכנס לנושא ההלכה.

יבגני סובה: אני לא רוצה שאתה או החברים שלך או שר הפנים יכירו באנשים האלה כיהודים, כי זה נושא הלכתי שלא ניתן לפתור.

יבגני סובה: אבל בואו נמצא מנגנון שיאפשר לזוגות האלה לרשום את הנישואים לפחות בתקופת הקורונה, כי אין טיסות.

יבגני סובה: אין טיסות, אבל הם צריכים להתחתן.

יבגני סובה: הם רוצים לעשות ילדים; הם רוצים שהילדים שלהם ילכו לגנים; הם רוצים להירשם כזוג נשוי לכל דבר.

יבגני סובה: על פי הנתונים של 2018, אדוני סגן השר – ואת זה אני לוקח מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה – במרשם האוכלוסין נרשמו – ב-2017, סליחה, כי אלו הנתונים הכי עדכניים – 8,849 זוגות שהנישואים שלהם נערכו בחוץ לארץ.

יבגני סובה: הנתון בשנת 2018 ו-2019 היה כמעט – דומה.

יבגני סובה: אז אנחנו כרגע במחצית של שנת 2020, זה פחות או יותר המצב:

יבגני סובה: כמעט מ-3,000 זוגות נמנעה הזכות להתחתן, כי הטיסות בוטלו, ואני מניח שעוד קרוב ל-3,000, 4,000 זוגות לא יוכלו לעשות את זה בחודשים הקרובים.

יבגני סובה: הבקשה שלי היא בקשה צנועה מאוד: בואו ביחד נשב ונמצא פתרון, אם זה בשטח של שגרירות צ'כיה, קפריסין או כל מדינה שמארחת את האנשים האלה.

יבגני סובה: בואו נמצא פתרון, כי אין טיסות.

יבגני סובה: אי-אפשר לשלוח עכשיו מטוס פרטי לרשום את הנישואים.

יבגני סובה: אני קורא לאדוני סגן שר הפנים, אני קורא לכל חבריי, אני קורא גם לאדוני היושב-ראש, שאתה מש"ס: בואו נשב בוועדה המתאימה – אני חושב שוועדת הפנים היא הכי מתאימה – –

משה ארבל: תודה.

יבגני סובה: – – ונמצא פתרון לזוגות הצעירים האלה.

יבגני סובה: תודה רבה לכם.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת יבגני סובה.

משה ארבל: חבר הכנסת אדרי קוז'ינוב יעלה ויבוא.

יבגני סובה: אל תשפטו.

יבגני סובה: בואו נמצא פתרון.

משה ארבל: שלוש דקות לרשותך, אדוני, בבקשה.

אנדרי קוז'ינוב: תודה רבה.

אנדרי קוז'ינוב: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

אנדרי קוז'ינוב: זה נושא שמעלה לא מעט אמוציות, ולצערי האולם כמעט ריק.

אנדרי קוז'ינוב: בתחילת השבוע שר הפנים אריה – – –

ינון אזולאי: – – – זה עדיין מלא פה.

אנדרי קוז'ינוב: מלא פה, כן.

אנדרי קוז'ינוב: בתחילת השבוע שר הפנים אריה דרעי השתתף בצערם של הזוגות שלא יכולים להתחתן בארץ עקב הסגר וביטול האולמות והחתונות, אבל במשך העשור האחרון בארץ יש כ-400,000 פסולי חיתון שלא יכולים לממש את זכותם הטבעית.

אנדרי קוז'ינוב: בצערם אף שר אחד בממשלה לא משתתף, כי הנושא הזה לא נפתר במשך עשור, למרות שהדרישה עולה כל הזמן.

אנדרי קוז'ינוב: אנחנו חיים במדינה שהרבנות למעשה שולטת בכל המוסד של הנישואים.

אנדרי קוז'ינוב: אוקיי, יש מונופול של הרבנות, יש את הסטטוס קוו, שאתם כחברי כנסת מהקואליציה מגינים עליו כבר עשורים, אבל בכל זאת, יש פה גם אזרחים שהם לא יהודים לפי ההלכה, שמשרתים, משלמים מיסים, עושים כל דבר, אזרחים לכל דבר ועניין, רק מה?

אנדרי קוז'ינוב: הם לא יכולים להתחתן ולממש את הזכות הזאת.

אנדרי קוז'ינוב: והזכות הזאת הוכרה כזכות אוניברסלית על ידי כל מוסדות האו"ם והעולם ומה שלא יהיה.

אנדרי קוז'ינוב: אי-אפשר למנוע מבן אדם להתחתן עם בחירת ליבו.

אנדרי קוז'ינוב: עד היום למדינה היה תירוץ מצוין: לכו תתחתנו בחו"ל – משרד הפנים ירשום אתכם.

אנדרי קוז'ינוב: נקבל את זה איכשהו.

אנדרי קוז'ינוב: בחריקת שיניים נקבל את זה.

אנדרי קוז'ינוב: אין, אין טיסות.

אנדרי קוז'ינוב: לא יקרה.

אנדרי קוז'ינוב: עכשיו אנחנו בוכים, וזה עולה בטלוויזיה כל הזמן, וזה על סדר-היום.

אנדרי קוז'ינוב: הזוגות הצעירים קבעו חתונה, זה התבטל פעם, פעמיים, וצריך למצוא פתרון.

אנדרי קוז'ינוב: מה עם הזוגות שתכננו לנסוע, להירשם או להינשא בחו"ל ולהירשם פה בארץ?

אנדרי קוז'ינוב: להם בכלל אין שום פתרון.

אנדרי קוז'ינוב: פה לפחות עוד מוצאים איזה פלסטר: 20 איש בחתונה, 50 איש בחתונה, האולם נפתח, האולם לא נפתח.

אנדרי קוז'ינוב: אבל בסופו של דבר פה נמנעת הזכות הבסיסית של להביא את הדברים האלה לידי ביטוי.

אנדרי קוז'ינוב: והתירוץ הזה הוא פג תוקף – אי-אפשר להינשא בחו"ל, ואי-אפשר להירשם בארץ.

אנדרי קוז'ינוב: לכן, כמו חברי יבגני סובה, אני מבקש למצוא פתרון לדבר הזה, כי זה דבר מתבקש.

אנדרי קוז'ינוב: יש לזה גם השלכות כלכליות – לרישום כזוג נשוי במשרד הפנים יש השלכות כלכליות מבחינת מיסים, מבחינת תשלומים, מבחינת ההטבות.

אנדרי קוז'ינוב: למה כל הדבר הזה נמנע?

אנדרי קוז'ינוב: אני לא מדבר מבחינה דתית, אני מדבר מבחינה אזרחית נטו.

אנדרי קוז'ינוב: למה זה נמנע?

אנדרי קוז'ינוב: אז בואו נמצא פתרון.

אנדרי קוז'ינוב: הפתרון הראוי – למצוא שטח של מדינה זרה בארץ, שטח ריבוני, שהמדינה הזרה תסכים לערוך בו את הנישואים בשטחה בארץ, ומשרד הפנים ירשום את זה.

אנדרי קוז'ינוב: זה פתרון, וזה פתרון שאני מציע להעביר לדיון בוועדת הפנים של הכנסת, וייתכן שתבוא הישועה.

אנדרי קוז'ינוב: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת אנדרי קוז'ינוב.

משה ארבל: חבר הכנסת ניצן הורוביץ, בבקשה, אדוני, שלוש דקות לרשותך.

משה ארבל: רק ברשותך, אדוני, לפני תחילת הדברים, אני מבקש לתקן לפרוטוקול את תוצאות ההצבעה על ההצעה לסדר-היום הקודמת עקב בלבול בספירת הקולות.

משה ארבל: מזכירת הכנסת הסבה את תשומת ליבי שבסך הכול 21 חברי כנסת תומכים, יחד עם חברי הכנסת שהצביעו בעד בהצבעה האלקטרונית, ועשרה מתנגדים, אז שיירשם בפרוטוקול.

משה ארבל: בבקשה, אדוני, שלוש דקות לרשותך.

ניצן הורוביץ: תודה רבה.

ניצן הורוביץ: בשנה רגילה בערך 10,000 זוגות של אזרחים ישראלים, ששני בני הזוג הם אזרחים ישראלים, מתחתנים בחו"ל ואחר כך נרשמים כאן; המספר הזה אינו כולל זוגות מאותו מין.

ניצן הורוביץ: זאת אומרת, 10,000 חתונות של אזרחים ישראלים בחו"ל – רובם כי הרבנות לא מאפשרת להם, הרבנות או בתי הדין האחרים לא מאפשרים להם להתחתן בישראל, כי זה הדין אצלנו.

ניצן הורוביץ: בשנה הזאת של הקורונה, בגלל שאין טיסות, אין לאנשים האלה אפשרות להינשא.

ניצן הורוביץ: עכשיו, אלה אנשים שהרבנות איננה מעוניינת להשיא אותם.

ניצן הורוביץ: הרבנות הוציאה אותם מהגדר של – אני יודע מה – של היהדות.

ניצן הורוביץ: אז מה רוצים מהם?

ניצן הורוביץ: מה מבקשים מהם?

ניצן הורוביץ: הם אזרחים ישראלים.

ניצן הורוביץ: הם אזרחים.

ניצן הורוביץ: צריך לתת פתרון.

ניצן הורוביץ: יש למשל – אני אציע מין דבר – עבר לפני כמה שנים רישום נישואין לחסרי דת.

ניצן הורוביץ: כששני בני הזוג הם חסרי דת, אפשר לעשות רישומים בישראל שלא דרך בית דין דתי, זאת אומרת יהודי או דרוזי או מוסלמי או אחד מבתי הדין הנוצריים, אלא רישום נישואים במשרד המשפטים על ידי רשם אזרחי לשני בני זוג שהם חסרי דת.

ניצן הורוביץ: ניתן באותה צורה בדיוק לרשום את כל מי שלא יכול להתחתן.

ניצן הורוביץ: אני חושב שיש זכות גם למי שלא רוצה להתחתן בנישואים דתיים להתחתן בנישואין אזרחיים, אבל נעזוב, לא ניכנס איתכם עכשיו לוויכוח הזה.

ניצן הורוביץ: אנחנו עכשיו מדברים על מניעה בגלל הקורונה.

ניצן הורוביץ: עכשיו תראו, זה לא עניין של איזה פריבילגיה, לעשות חתונה – נחמד לעשות חתונה, באמת זה דבר נחמד – אלא על זכויות שאחר כך נובעות מהנישואין.

ניצן הורוביץ: זאת אומרת, האנשים האלה שלא יכולים להתחתן בגלל הקורונה הם אזרחים ישראלים – זה לא למטרות הגירה או למטרות אחרות, זה למטרות נישואין בין בעל לאשתו – נמנעת מהם הזכות הזאת, וזאת פגיעה חמורה ביותר.

ניצן הורוביץ: בכל הדיונים – למשל בהצעות החוק שלי לנישואין אזרחיים בישראל – תמיד אמרתם: הם יכולים לנסוע לחו"ל ואנחנו אחר כך רושמים אותם, שזה באמת מה שקורה.

ניצן הורוביץ: זאת אומרת, דה פקטו אתם מכירים בנישואין בחו"ל, אבל עכשיו אי-אפשר טכנית לנסוע לחו"ל, וכנראה שלא יהיה אפשר גם בחצי שנה הקרובה לפחות.

ניצן הורוביץ: צריך למצוא לאנשים האלה פתרון.

ניצן הורוביץ: סגן השר בן צור, אני לא בא ואומר לך: תכיר בהם כיהודים, אל תכיר בהם כיהודים; בעיניי זה גם לא כל כך חשוב, אבל לא משנה, בעיניך זה חשוב.

ניצן הורוביץ: אתה לא נותן להם הכרה כיהודים או משהו מהסוג הזה, אתה פשוט מאפשר להם כאזרחים – אחד מוכר כיהודי והשנייה לא מוכרת כיהודייה, נגיד הרבה עולים מברית המועצות, מרוסיה – אתה מאפשר להם פשוט להתחתן.

משה ארבל: נא לסכם.

ניצן הורוביץ: אני רוצה לשמוע מה הפתרון, פתרון לאזרחי ישראל שפשוט בתי הדין הדתיים לא רוצים ולא יכולים להשיא אותם.

ניצן הורוביץ: מה אתה מציע להם בעצם?

ניצן הורוביץ: תודה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת ניצן הורוביץ.

משה ארבל: חברת הכנסת שרן השכל, בבקשה, גברתי, שלוש דקות לרשותך.

יבגני סובה: שרן, את לא מצביעה נגד, נכון?

יבגני סובה: להעביר את זה לוועדת הפנים.

שרן השכל: לוועדת הפנים?

שרן השכל: לי לא משנה.

יבגני סובה: לא חשבתי שאת נגד – – –

שרן השכל: לא הייתי – – – אם זה לא היה נושא שחשוב.

משה ארבל: גברתי, שלוש דקות לרשותך.

משה ארבל: בבקשה.

שרן השכל: תודה רבה, היושב בראש.

שרן השכל: היה לי חשוב להצטרף להצעה לסדר-היום הזאת מכמה סיבות.

שרן השכל: הראשונה היא שאני חושבת שגם במדינת ישראל, שבה לא ניתן לרשום חלק מהזוגות הנשואים, צריך להגיע לאיזושהי פשרה.

שרן השכל: אני הגשתי הצעת חוק שמדברת בדיוק על הפשרה הזאת.

שרן השכל: היא מדברת בעצם על נישואין אזרחיים אך ורק בתחומי שגרירויות, וזה ייתן איזשהו פתרון ומענה, כך שהם לא מתחתנים בישראל אלא בשטח השגרירות, הם חתומים על תעודת נישואים ממדינה זרה, ואז הם יכולים להיות רשומים פה.

שרן השכל: אני חושבת שזאת הצעת פשרה טובה.

שרן השכל: אני חושבת שזה משהו שצריך לדון בו אחרי משבר הקורונה.

שרן השכל: אבל תוך כדי משבר הקורונה נוצרו כמה בעיות, ופה גם פניתי לכמה מקומות.

שרן השכל: הייתה לי אתמול בלילה שיחה לא פשוטה עם אבא שחמישה חודשים לא ראה את הילדים שלו, ובסוף השבוע האחרון, ממש לפני שלושה ימים, הבת שלו חגגה יום הולדת, הנכד שלו לפני שבועיים חגג בר-מצווה, והוא לא יכול היה להיות-מצווה, והוא בטלפון איתי בבכי.

שרן השכל: כמוהו באמת עשרות אם לא מאות של זוגות, שהם לא נשואים – או שהם כן נשואים, אבל נשואים אזרחית – לא רשומים במשרד הפנים, או כאלה שהם לא נשואים ויש להם ילדים.

שרן השכל: יש להם תעודות, מראים שיש להם ילדים פה, מראים איזשהו דוקומנט, איזשהו מסמך, ועדיין משרד הפנים כבר יותר מכמה חודשים מאז שביקשנו לא מוציא הנחיות ברורות – לא לתיירים; לאלה שיש להם בני משפחה, משפחה קטנה פה, במדינת ישראל.

שרן השכל: השתתפתי בדיון שהיה בשבוע שעבר בוועדת הקורונה, ודרשנו ממשרד הפנים לבוא ולהביא הנחיות עד יום שני.

שרן השכל: אני יודעת, סגן השר, שאתה עשית מאמץ כביר בעזרה גם בפנייה הזאת.

שרן השכל: הבעיה היא שכמוהו יש עוד כמה עשרות של פניות שהגיעו אלי, וזה קשה לטפל פנייה-פנייה בפניות שמגיעות אלינו.

שרן השכל: כל אחד זה עולם ומלואו.

שרן השכל: אבל אני מבקשת ממך, בהזדמנות הזאת של הדיון הזה, לוודא שאנשי משרד הפנים עד יום שני גג מפרסמים לכולם הנחיות ברורות לאנשים נשואים, גם אם הם לא רשומים במשרד הפנים, ולהורים לילדים במדינת ישראל שרוצים לבוא ולבקר את הילדים שלהם כאשר הם לא אזרחים.

שרן השכל: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לחברת הכנסת שרן השכל.

משה ארבל: ישיב סגן שר הפנים, מורי ורבי יואב בן צור, בכבוד.

יואב בן צור: אדוני היושב-ראש, תלמידי, חביבי, עוזרי לשעבר, יש עכשיו דרישה מוגברת להיות עוזרים שלי.

יואב בן צור: רואים איזה עוזר, לאן הוא מגיע – כולם רוצים להצטרף להצלחה הזאת.

יואב בן צור: אז אנחנו גאים שאתה יושב – – –

ינון אזולאי: הם אמרו לי – – –

יואב בן צור: יש לי גם תלמיד – הינה התלמיד ינון אזולאי, שהייתי מחנך שלו, ומשה ארבל, שעבדתי איתו, שהיה עוזרי – – –

יבגני סובה: – – –

ינון אזולאי: אל תביך, אל תביך.

יואב בן צור: גילים שונים.

יבגני סובה: בכנסת כולנו פה – – –

יואב בן צור: זה היה בגילים שונים.

יואב בן צור: מה אתם רוצים, שאני אספר לכם מה היה לפני 40 שנה, 30 שנה?

יואב בן צור: עזוב.

יואב בן צור: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אין ספק שהדברים האלה הם דברים כואבים.

יואב בן צור: כל אחד מנקודת המבט שלו, שיסתכל ויראה איך אנשים צריכים להתמודד בתקופה הזאת עם מגוון שלם של נושאים שהם לא דומים ולא קיימים – בתקופה הזאת, בגלל המשבר שבו אנחנו נמצאים.

יואב בן צור: יש אנשים שרוצים להגיע לארץ מסיבות שונות ולא יכולים להגיע.

יואב בן צור: יש אנשים שרוצים לצאת מהארץ מסיבות שונות ופוחדים שאם הם יצאו הם לא יוכלו לחזור.

יואב בן צור: אז אנחנו במצב מורכב, במצב לא רגיל, במצב לא פשוט.

יואב בן צור: אי-אפשר, אי-אפשר לשנות סדרי עולם בגלל מצב נתון, שאנחנו מקווים שהוא ייגמר – עוד חודש, עוד חודשיים, עוד שלושה, אבל הוא ייגמר.

יואב בן צור: אני לא יודע איזה סוג של פתרון ביניים אפשר לתת כשיש לנו חוק ברור כשכתוב בו מה קורה במקרה כזה.

יואב בן צור: מה החוק היבש אומר?

יואב בן צור: בהתאם לסעיף 19ג לחוק מרשם האוכלוסין, שינוי בפרט רישום במרשם האוכלוסין ייעשה על יסוד תעודה ציבורית המעידה על השינוי שחל.

יואב בן צור: במקרה של שינוי בפרט המצב האישי, השינוי יכול להיעשות על יסוד תעודת נישואין המונפקת על ידי הרשות המוסמכת לכך בהתאם לפקודת הנישואין והגירושין, על יסוד החלטות שיפוטיות המעידות על השינוי שחל שניתנות על ידי ערכאות מוסמכות או על יסוד תעודה ציבורית המעידה על השינוי שניתנה בחו"ל ושאומתה כדין – זאת אומרת, אי-אפשר לשלוח את זה במייל.

יואב בן צור: בהיעדר תעודה ציבורית מאומתת המעידה על השינוי שחל במצב האישי ואשר נדרשת בהתאם להוראות החוק האמור, אין בסמכותו של פקיד הרישום לבצע שינוי במצבו האישי של התושב.

יואב בן צור: אז מה אנחנו רוצים עכשיו, לשנות את החוק?

ניצן הורוביץ: אפשר.

יואב בן צור: אפשר?

ניצן הורוביץ: אתם עושים את זה הרבה.

ניצן הורוביץ: תראה איזה חוקים עברו פה בשבועות האחרונים.

יואב בן צור: אתה צודק.

יואב בן צור: אוקיי.

ניצן הורוביץ: שיניתם סדרי עולם בכנסת.

ניצן הורוביץ: זה דבר קטן.

יבגני סובה: חוקים ש-70 שנה לא עברו, אז מה?

יואב בן צור: רבותיי, אני שמעתי את הבקשות – – –

יבגני סובה: תגיד שאתה נגד, אבל אל תנסה להסביר את זה מבחינת חוק שאי-אפשר לשנות.

יבגני סובה: לא.

יואב בן צור: רגע, רגע, לא, למה אתה חושב שאני נגד?

יואב בן צור: למה אתה חושב?

יבגני סובה: לא, אם אתה – – –

יואב בן צור: שמעת אותי אומר שאני נגד?

יואב בן צור: אמרתי שאני מכיר וכואב.

יבגני סובה: אדוני סגן השר – – – שאי-אפשר לשנות סדרי עולם.

יואב בן צור: אני מכיר וכואב את המצוקה של אותם זוגות נשואים, בלי להיכנס לפרטי אותם זוגות עכשיו.

יבגני סובה: אז בוא נעזור להם.

יבגני סובה: בוא נעזור.

יואב בן צור: עזוב, אני לא נכנס לפרטים של אותם זוגות, אני לא מכניס את החשיבה האישית שלי, המחשבה האישית שלי או ההנהגה האישית שלי, מה אני חושב לגבי אותם זוגות.

יואב בן צור: אין לזה קשר.

יבגני סובה: למה?

יבגני סובה: אתה בעל סמכות.

יואב בן צור: אין לזה קשר.

יואב בן צור: אני בעל סמכות, נכון, אבל כדי לבצע את הסמכות הזאת אני צריך לשנות את החוק, לשנות כך שיהיה איזשהו פתרון אחר לאותם אלה שלא יכולים לנסוע לחו"ל.

יבגני סובה: – – –

יואב בן צור: לא, יבגני, אני מכבד אותך, ואני רוצה לומר לך – – –

יבגני סובה: גם אני מכבד אותך.

יואב בן צור: לא, אז אני מסביר.

משה ארבל: חבר הכנסת סובה, זה לא דיאלוג.

משה ארבל: אני מבקש לאפשר לסגן השר להשיב.

יואב בן צור: דקה, אני מסביר.

יואב בן צור: אני עוד פעם אסביר: אני לא נכנס לפרטים של אותם זוגות – לא לפרטים של איך ולמה הם מתחתנים ולא לפרטים של מי מתחתן עם מי ועם מה.

יואב בן צור: אני לא נכנס לזה בכלל.

יואב בן צור: אני נכנס לבעיה בכללותה כדי לנסות למצוא פתרון.

יואב בן צור: שמעתי את הפתרונות שהצעתם.

יואב בן צור: שמעתי את הפתרונות שהצעתם.

יואב בן צור: אני אנסה לבדוק במינהל האוכלוסין ועם היועצים המשפטיים כמה מהרעיונות שהעליתם.

יואב בן צור: אני מקווה, אני מקווה שנצליח למצוא איזשהו פתרון.

יואב בן צור: אף אחד לא מנסה להציק לאף אחד, אבל אתם צריכים כולכם לדעת שנכון שהעבירו פה ברוב המקרים חוקים של הגבלות, אבל לא העבירו חוקים אחרים שבעצם פותחים משהו, אלא חוקים של הגבלות.

יואב בן צור: אז נכון שאולי צריכים לעשות איזשהו סוג של התאמות לתקופה הזאת.

יואב בן צור: אני לא יודע לומר אותן, מה ומה נכון.

יואב בן צור: בכל אופן, אני יכול להבטיח דבר אחד – שאנחנו ננסה למצוא איזשהו סוג של פתרון.

יואב בן צור: אני מקווה שהוא יימצא.

יואב בן צור: אני מקווה שהוא יימצא.

יואב בן צור: אני לא יכול להבטיח.

יואב בן צור: אני אמרתי שאנחנו מבטיחים להתאמץ.

יואב בן צור: אנחנו לא קבלני הצלחות, אבל אני מקווה שנצליח.

יואב בן צור: זה תלוי בהרבה גורמים, בהרבה פרמטרים.

יואב בן צור: יש לזה השלכות, השלכות הלאה.

יואב בן צור: אתם יודעים, כשעושים משהו, גם כשהוא זמני, אחר כך אומרים: הינה, אפשר, יש פתרון, לא צריכים לנסוע לחוץ לארץ, נשארים בארץ, נעשה את זה בשגרירות, נעשה באיזה מקום.

יואב בן צור: אני לא יודע מה עכשיו מדינת ישראל – אם אנחנו רוצים לפתוח את הנושא הזה.

יואב בן צור: כל דבר – בסוף גם יהיה אפשר להימלט לחצר השגרירות ולא להיעצר בגלל דברים כאלה ואחרים.

יואב בן צור: זו גם אפשרות, אנחנו מכירים את זה, לא?

יבגני סובה: אולי הגיע הזמן.

יואב בן צור: לא רק מהסרטים.

יואב בן צור: מכירים את זה, נכון?

יואב בן צור: פולארד וכו'.

יבגני סובה: תציע את זה אולי גם כפתרון קבוע, תיכנס גם להיסטוריה של מדינת ישראל.

יואב בן צור: אני לא יודע אם אנחנו רוצים שזה ייכנס להיסטוריה של מדינת ישראל.

יואב בן צור: עדיין היא מדינה יהודית, ואנחנו חושבים שצריך – – –

יוראי להב-הרצנו: מה זה קשור?

יואב בן צור: אנחנו חושבים שהמדינה היהודית הזאת צריכה להתנהג לפי החוק שנמצא עכשיו.

יואב בן צור: אבל בכל מקרה, אמרתי שלנקודה הזאת ננסה למצוא – – –

יבגני סובה: אבל אתה מכיר בזוגות האלה, זה לא שאתה לא מכיר.

יבגני סובה: אם אתה אומר שאתה לא מכיר – – –

משה ארבל: חבר כנסת יבגני סובה, אני מבקש לאפשר לסגן השר להשיב בלי קריאות ביניים.

משה ארבל: תודה.

יואב בן צור: אני אומר שוב, חברים, ננסה למצוא פתרון.

יואב בן צור: ננסה למצוא פתרון – – –

יוראי להב-הרצנו: מה לא יהודי בזוגות – – –

יואב בן צור: אני לא אמרתי "לא יהודי".

יואב בן צור: אתה שמעת אותי אומר "לא יהודי"?

יוראי להב-הרצנו: זה מה שאמרת.

יואב בן צור: אני אמרתי "לא יהודי"?

יבגני סובה: לא, אמרת – – –

יואב בן צור: אמרתי שמדינת ישראל צריכה להתנהג לדעתי לפי החוק הקיים.

יואב בן צור: יש בחוק הקיים גם פתרון לאותם זוגות שנישאים בחו"ל.

יואב בן צור: יש להם פתרון – הם נרשמים כנשואים.

אנדרי קוז'ינוב: אבל – – –

יואב בן צור: אז אמרתי שצריך עכשיו לתת פתרון נקודתי לתקופה הזאת.

יואב בן צור: ננסה למצוא – – –

אוריאל בוסו: כשנגיע – – – את המשבר, יפתחו את זה – – –

יואב בן צור: ננסה למצוא איזה פתרון – – –

אוריאל בוסו: – – – מדינה יהודית – – –

יבגני סובה: – – –

יואב בן צור: ננסה למצוא איזה פתרון זמני לתקופת המשבר הזאת.

יואב בן צור: אנחנו נשתדל לעשות את זה.

יואב בן צור: אני מקווה שנצליח.

יואב בן צור: בכל מקרה, ברור שכל פתרון שיהיה יהיה פתרון זמני ולא פתרון של קבע.

יואב בן צור: אנחנו לא הולכים לשנות משהו ולא נשנה משהו, אלא הדבר הזה, אם הוא יהיה, הוא יוגבל בזמן ובתקופה – – –

אוריאל בוסו: גם ההצעה זה יחסית למשבר ולא – – –

יואב בן צור: בסדר, כן, ואני מקווה שזה יספק אתכם.

יבגני סובה: אבל המשבר הזה יכול ללוות אותנו שנה-שנתיים – – –

יואב בן צור: אני מודה לך.

יואב בן צור: תודה, אדוני.

משה ארבל: תודה רבה לסגן שר הפנים וסגן השר לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל הרב יואב בן צור.

משה ארבל: אני – – –

יבגני סובה: לוועדת הפנים.

אנדרי קוז'ינוב: ועדת הפנים.

אוריאל בוסו: אני רוצה את זה לוועדת חוקה.

משה ארבל: אז מכיוון שיש כמה בקשות ההצבעה תהיה על העברה של ההצעה לסדר-היום – –

יבגני סובה: אפשר להצביע מפה?

משה ארבל: אפשר להצביע מפה.

משה ארבל: – – לוועדת הכנסת, כדי שתכריע לאיזו ועדה תעבור ההצעה, אם היא תתקבל.

אנדרי קוז'ינוב: למה לוועדת הכנסת?

משה ארבל: מי שמצביע בעד מצביע בעד העברת ההצעה לסדר-היום לוועדת הכנסת.

משה ארבל: מי שמצביע נגד מצביע להסרתה מסדר-היום.

משה ארבל: אני עובר – – –

אנדרי קוז'ינוב: אבל למה אי-אפשר ישירות לפנים?

משה ארבל: כיוון שהיו כמה בקשות של חברי כנסת לוועדות שונות, ולכן ועדת הכנסת היא הגורם – – –

יבגני סובה: אילו עוד ועדות?

ינון אזולאי: אני ביקשתי ועדת חוקה.

משה ארבל: הייתה בקשה לוועדת חוקה, ולכן ועדת הכנסת היא הגורם המכריע, בהתאם לתקנון.

יבגני סובה: מה זה קשור לחוקה?

יבגני סובה: אתה סתם תוקע את זה – בגלל זה אתה עושה את זה.

יבגני סובה: אבל לא משנה, אנחנו בעד ועדת הכנסת, בעד להעביר את זה לוועדת הכנסת.

משה ארבל: אני עובר להצבעה.

משה ארבל: אני אציין את התוצאות האלקטרוניות ולאחר מכן נספור את אצבעות חברי הכנסת התומכים והמתנגדים שנמצאים במליאה.

משה ארבל: הצבעה מס' 13 בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – 3 בעד ההצעה לא לכלול את הנושא בסדר-היום – 1 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הנושא לוועדה שתקבע ועדת הכנסת נתקבלה.

משה ארבל: בעד – שלושה, מתנגד אחד, אין נמנעים.

משה ארבל: אני מבקש להוסיף את חברי הכנסת אנדרי קוז'ינוב, יבגני סובה, עידן רול, יוראי להב וניצן הורוביץ כתומכים בהעברה לוועדת הכנסת.

משה ארבל: השר רפי פרץ מתנגד; חבר הכנסת ינון אזולאי מתנגד.

משה ארבל: שרן השכל?

שרן השכל: בעד.

משה ארבל: בעד העברתה לוועדת הכנסת.

משה ארבל: אשר על כן, בצירוף קולות ההצבעה האלקטרונית וחבר הכנסת אוריאל בוסו כמתנגד – – –

יבגני סובה: אם רוצים למצוא פתרון, אז למה לא ישירות לוועדת הפנים ושם לקיים דיון?

יבגני סובה: למה?

משה ארבל: תוצאות ההצבעה האלקטרונית: שלושה בעד, אחד נגד, ועוד חברי הכנסת.

יבגני סובה: סגן השר אומר משהו אחד ואתה מבקש משהו אחר, בשביל לתקוע את הדבר הזה.

יבגני סובה: זה מדהים.

משה ארבל: תוצאות ההצבעה הן תשעה בעד, ארבעה מתנגדים.

משה ארבל: אשר על כן ההצעה לסדר-היום עברה, ותעבור לוועדת הכנסת לשם הכרעה לאיזו מוועדות הכנסת, חוקה או פנים, תעבור ההצעה לסדר-היום לדיון.

משה ארבל: << הלסי >> השפלות שחווים נוסעים בתחבורה הציבורית בשל חוסר המודעות לשינויים באופן התשלום שקבע משרד התחבורה << הלסי >>

משה ארבל: אני עובר לנושא הבא בסדר-היום – הצעות לסדר-היום מס' 539, 540, 566 ו-699, בנושא:

משה ארבל: השפלות שחווים נוסעים בתחבורה הציבורית בשל חוסר המודעות לשינויים באופן התשלום שקבע משרד התחבורה.

משה ארבל: חבר הכנסת אחמד טיבי?

משה ארבל: חבר הכנסת טיבי יעלה ויבוא.

אחמד טיבי: יש שר?

משה ארבל: כן, כן, השר רפי פרץ בכבודו ובעצמו.

אחמד טיבי: הוא שר?

משה ארבל: בוודאי.

משה ארבל: לענייני ירושלים ומורשת.

אחמד טיבי: לא ידעתי.

משה ארבל: אתה היית בהצבעה שמינתה את שרי הממשלה, אדוני.

משה ארבל: היו הרבה, אתה אומר.

משה ארבל: בבקשה, אדוני, שלוש דקות לרשותך.

אחמד טיבי: מכובדי היושב-ראש, השינוי באופן התשלום גרם ואף עדיין גורם לבלבול וסרבול בקרב אוכלוסיית הקשישים.

אחמד טיבי: ישנם מקרים רבים אשר נהגי האוטובוסים דורשים מהנוסעים לרדת מהאוטובוס כי אין ברשותם אמצעי התשלום הנדרש.

אחמד טיבי: אזרחים רבים אינם יודעים איך להשתמש בכרטיס רב-קו, ובנוסף לא יודעים מה התהליך לקבלת כרטיס רב-קו.

אחמד טיבי: צריך לבחון, אדוני היושב-ראש, איך אפשר לפשט את תהליך הטעינה ולעזור לאנשים מבוגרים, וכך למנוע מקרים שנהג האוטובוס מבקש מאותו אזרח מבוגר לרדת מהאוטובוס עקב תשלום.

אחמד טיבי: אתה בטח מכיר מקרים כאלה.

אחמד טיבי: אני מכיר מקרים כאלה.

אחמד טיבי: זה מביך, זה לא אנושי.

אחמד טיבי: צריך לגלות הבנה לעובדה שאזרחים ותיקים, מבוגרים, לא מכירים את העניין הזה של רב-קו, טעינה וכדומה – ואז נהגי אוטובוסים מבקשים מהם לרדת מהאוטובוס.

אחמד טיבי: מכובדי סגן שר התחבורה, זה נושא – סגן שר התחבורה – – –

משה ארבל: סגן שרת התחבורה.

משה ארבל: הוא המתין לדיוק.

אחמד טיבי: כן, כן.

אחמד טיבי: זה נושא שמחייב פתרון מיידי.

אחמד טיבי: כי לראות נהג אוטובוס משפיל כך אזרח ותיק – גם אם זה לפי ההוראות – זה לא אנושי.

אחמד טיבי: זה לא אנושי.

אחמד טיבי: ולכן אני מבקש ממשרד התחבורה להתערב באופן מיידי.

אחמד טיבי: נושא נוסף – אני אתמול ביקרתי יחד עם השר אביטן וחברי ינון אזולאי באשקלון אצל משפחת בן זיקרי כדי לנחם את המשפחה במות מיכאל, שגילה הקרבה ואצילות.

אחמד טיבי: המפגש עם המשפחה – אני רוצה להודות גם לשר אביטן, שר הדתות, ולינון, שקיבלו את פניי וליוו אותי לשם.

אחמד טיבי: המפגש היה מאוד מרגש, במיוחד עם הילד נעם.

אחמד טיבי: איזה ילד מתוק, ינון, איזה ילד מתוק.

אחמד טיבי: אני אומר לו: אבא שלך גיבור.

אחמד טיבי: הוא אומר לי: נכון, כל האנשים בימים האחרונים אומרים לי שאבא שלי גיבור.

אחמד טיבי: וכך גם הסבא, כך גם הבנות.

ינון אזולאי: אני רוצה לציין שהמשפחה התרגשה מאוד מאוד.

ינון אזולאי: אחר כך הם דיברו איתי.

ינון אזולאי: הם התרגשו מאוד מאוד מזה שהגעת והם מעריכים את זה.

אחמד טיבי: זאת הייתה חובה אנושית ממדרגה ראשונה, מה עוד שהקורבן של מיכאל שבר סטריאוטיפים, חצה גבולות, גם בארץ וגם בעולם.

אחמד טיבי: יהי זכרו ברוך.

משה ארבל: אמן.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת אחמד טיבי.

משה ארבל: חבר הכנסת אוריאל בוסו יעלה ויבוא.

משה ארבל: לרשותך, אדוני, מכיוון שזו הצעה רגילה לסדר-היום, עד עשר דקות.

ינון אזולאי: אבל אפשר גם – – – אם הוא רוצה.

משה ארבל: יש לו שיקול דעת מלא.

משה ארבל: בבקשה, אדוני.

אוריאל בוסו: אדוני היושב-ראש, מכובדי השר – איפה הוא?

משה ארבל: נמצא, נמצא.

אוריאל בוסו: נמצא.

אוריאל בוסו: סגן השר הרב מקלב, כנסת נכבדה, האמת היא שאנחנו נמצאים בשבוע קשה של תיעודים – מכל קצוות הקשת האזרחית, כל סוגי האוכלוסייה, לצערי זה מגיע דווקא מצד אחד – של אכיפה או בררנית או סלקטיבית, איך שנקרא לזה, אבל אכיפה קשה של משטרת ישראל.

אוריאל בוסו: הסרטון האחרון שדובר עליו, הילדה הקטנה הזאת – מכל סיעות הבית דווקא כאן דיברו וגינו: חבר הכנסת אבידר, אפילו ידידי חבר הכנסת אחמד טיבי, שדיבר כאן על הילדה הזאת שהשוטרים עמדו מולה.

אוריאל בוסו: מיקי לוי, שהיה מפקד מחוז ירושלים, גם אמר שמשטרת ישראל הייתה צריכה אולי להפגין חמלה ולהתנהג אחרת.

אוריאל בוסו: ממש מכל סיעות הבית דיברו על כך.

אוריאל בוסו: אנשים מסתכלים עלינו, עלינו, השלוחים שלהם, ומבקשים לדעת – גם היום היה דיון ממש אפילו קצת טעון בוועדת החוקה, חוק ומשפט – מבקשים לדעת מה הלאה, איך אנחנו מונעים את הסרטון הבא, את הבעיה הבאה.

אוריאל בוסו: משהו שעם ישראל רוצה לקנות – את האמון עם משטרת ישראל במפגש עם האזרחים.

אוריאל בוסו: יש שני מגזרים שכרגע לפחות סבלו מזה, שאלה המיעוטים – אם זה חרדים ואם זה ערבים, אבל אין מה לעשות.

אוריאל בוסו: מה הלאה?

אוריאל בוסו: מה?

אוריאל בוסו: עלינו לכאן, גינינו, דיברנו, הגיעו לכאן גם אנשים מהמשטרה.

אוריאל בוסו: איך אנחנו מתקדמים לצעד הבא?

אוריאל בוסו: ואנחנו שואלים את עצמנו מה הצעדים האופרטיביים שאפשר לעשות, ותכף אני אגיע לנקודה שלשמה הגשתי הצעה לסדר-היום.

אוריאל בוסו: לי לפחות יש הסבר מניח את הדעת מה קורה כאן במדינת ישראל.

אוריאל בוסו: שוטר שמגיע למפגש עם ילדה חרדית, עם אדם חרדי, עם אישה חרדית, והוא לא מגיע מהמקום הזה – הוא מגיע כבר עם "פיגוע" אחד, במילים אחרות, שהוא לא יודע איך לגשת אליו; כבר אתה מוריד לו 50%, 60% אפשרות לגישה ולהסברה בשביל שהמפגש הזה לא יהיה טעון ויהיו תוצאות.

אוריאל בוסו: אבל אני לא יכול להאשים את השוטרים.

אוריאל בוסו: שאלנו את עצמנו למה זה קורה פעם אחר פעם, אדוני היושב-ראש.

אוריאל בוסו: האם באמת – הרי אני מאמין שגם השוטרים האלה, אם יראו את הסרטון מהצד, הם יתביישו בעצמם, אבל אי-אפשר להאשים אותם.

אוריאל בוסו: מחפשים תמיד את הש"ג – לפטר את השוטרים, ועדות חקירה.

אוריאל בוסו: הם פשוט לא יודעים.

אוריאל בוסו: הם לא מכירים את הצד השני.

אוריאל בוסו: לא לימדו אותם.

אוריאל בוסו: יש בית הספר לשוטרים בשפרעם ומלמדים אותם את כל התרגילים.

אוריאל בוסו: חייב להיות רובאי 09 או רובאי 07, ואפילו אתם יודעים מה?

אוריאל בוסו: יש שם מתקן שלם שמלמדים אותם איך להתנהג עם חיות ומאמנים כלבים.

אוריאל בוסו: אבל בסילבוס שלהם לא מלמדים אותם איך לפעמים להתנהג בצד האנושי במפגש עם החרדי או עם הערבי או עם כלל האזרחים.

אוריאל בוסו: ואז אני מגיע למקרה נוסף.

אוריאל בוסו: ביום חמישי נערה בת 18, בקו 52 כאן, בירושלים, בשעה בערך 13:45, נערה שמתברר שהיא מוגבלת 100%, אבל אולי הפקח של אגד לא ידע את זה, והוא עלה אליה והתחיל לצעוק עליה: למה לא תיקפת את הכרטיס?

אוריאל בוסו: מסתכלים אנשים מהצד ואומרים לו: תירגע.

אוריאל בוסו: אומרים שהוא השפיל אותה ללא שום קשר.

אוריאל בוסו: אני גם אקריא לכם תכף את התגובה של אגד, כמה שלפעמים זה יותר מכעיס.

אוריאל בוסו: ניגשת אישה מבוגרת מהצד – במקרה אני מכיר אותה וסגן השר מכיר אותה – ואומרת לפקח: אני מכירה את הנערה הזאת – מתברר שהיא הייתה מנהלת שלה ביסודי – היא ילדה מוגבלת, תעזוב אותה.

אוריאל בוסו: עונה לה הפקח: אל תתקרבי אליי, שלא תדביקי אותי בקורונה, ונתן לה בסוף דוח של 100 שקל.

אוריאל בוסו: הצלחתי על ידי צוות הלשכה שלי, בדרכים-לא-דרכים, להגיע לאימא, כי מישהו הסתכל מהצד וראה איפה היא גרה.

אוריאל בוסו: דיברתי עם האימא.

אוריאל בוסו: היא הייתה נסערת, התרגשה.

אוריאל בוסו: אמרתי לה: אל תדאגי, אל תשלמי את הדוח.

אוריאל בוסו: היא אומרת לי: אני שנתיים עובדת על זה שהילדה הזאת תדע לנסוע באוטובוס לבד.

אוריאל בוסו: החזרנו אותה עכשיו שנתיים אחורה, את כל הביטחון הורדנו לה.

אוריאל בוסו: היא אומרת: מה קרה?

אוריאל בוסו: הרי אנחנו אשמים, כי חשבנו שהכרטיס שלה טעון ובסופו של יום הוא לא היה.

אוריאל בוסו: אבל אומר לי אותו אזרח – אמרתי לו: תגיד לי – וסליחה שאני שואל גם את האימא, בשביל הפרטיות – רואים על הילדה שהיא מוגבלת?

אוריאל בוסו: הוא אומר לי: גם אם לא רואים, אחרי 20 שניות שאתה מדבר איתה אתה מגלה שהיא מוגבלת.

אוריאל בוסו: מתברר שיש לה 100% נכות.

אוריאל בוסו: ואנחנו חוזרים לסיפור של ינקי רוזנברג לפני שנה וחצי, שאז זה הלך למח"ש, ועכשיו השוטר הגדיל לעשות ובימים האחרונים הגיש בקשה לשנות לו את עילת סגירת התיק מחוסר ראיות לחוסר אשמה.

אוריאל בוסו: אבל הנזק הנפשי של הילד הזה, של ההורים האלה, זה פצע מדמם שאי-אפשר לרפא.

אוריאל בוסו: אף אחד לא שאל מה קורה.

אוריאל בוסו: אתם יודעים, יש איש תקשורת בכיר, אבי מימרן, שהוא אבא לילד בעל צרכים.

אוריאל בוסו: לפני שנה וחצי הוא פנה לשר הביטחון פנים הקודם ואמר לו – הוא, יש לו גם ארגון "מסוגלים", של משפחות: אני מוכן לבוא לבית הספר לשוטרים ולתת להם סדנה של חמש או של עשר שעות, להסביר להם איך מזהים אדם בעל צרכים מולך, איך מזהים הפרעה כזאת.

אוריאל בוסו: הרי הילד רוזנברג, כשהוא התנגד למשטרה השוטרים פירשו את זה כהתנגדות, אבל זו התגובה של הילדים הללו.

אוריאל בוסו: מה אנחנו עושים?

אוריאל בוסו: אני לא רוצה להאשים את השוטרים, גם לא את הפקח הזה של אגד; הוא פשוט לא יודע, ואם הוא לא יודע, אתה לא יכול לבוא אליו בתלונות.

אוריאל בוסו: אבל האם שאלנו את עצמנו אם בסילבוס, אם בלימוד של השוטרים, של כל גורמי האכיפה, יש להם איזו חובה?

אוריאל בוסו: בעיריית פתח תקווה אני הייתי אחראי גם לשיטור העירוני, עיר ללא אלימות, גם על הפיקוח העירוני.

אוריאל בוסו: אתה רוצה להתקבל – אתה שולח קורות חיים; מינימום של המינימום, לפעמים 12 שנות לימוד, אולי יוצא צבא וזהו.

אוריאל בוסו: אחרי חמש דקות נותנים לך – אתה יכול לגשת ולהתחיל לטפל באנשים.

אוריאל בוסו: אבל בסוף אתה פוגש את האזרח, ואין הדבר הבסיסי – ללמד אותו איך להתנהג עם האזרח, על אחת כמה וכמה כשמדובר במישהו בעל מוגבלות.

אוריאל בוסו: לכן אני חושב שכן יש מה לעשות.

אוריאל בוסו: תפסיקו את המחאות.

אוריאל בוסו: אני לא רוצה חלילה לגנות המשטרה, וכמובן גם במקרה הזה השוטרים צריכים להיענש, בשביל שאנשים ידעו איך עליהם להתנהג.

אוריאל בוסו: אבל אני, אומנם זה לא בסמכותי לבקש, כי מדובר פה בהצעה לסדר-היום, אבל אני כן חושב להציע שאם הנושא הזה ילך למשל לוועדת הפנים, ובוועדת הפנים יזמינו את כל גורמי האכיפה – פיקוח עירוני, משטרה, גם הפיקוח של אגד – להזמין את האנשים ולהתחיל להכניס תקנון מסוים שיהיה להם בסילבוס הכשרה איך מכירים את בעלי מוגבלויות, להזמין בעלי מקצוע, אולי איזה תג.

אוריאל בוסו: אולי, אגב, אם אותו פקח היה שואל את הילדה: יש לך תעודת נכה?

אוריאל בוסו: היא הייתה אומרת לו: כן – והם אומרים כן, ויש לה תעודה שהיא נכה 100%, היינו מונעים את הדבר הזה.

אוריאל בוסו: האם לא הייתה רגועה.

אוריאל בוסו: אמרתי לה: אני משלם, שילמתי את הדוח, והראיתי לה ששילמנו.

אוריאל בוסו: אבל זה לא בשביל ה-100 שקל של הדוח.

אוריאל בוסו: זה מה שהסברתי.

אוריאל בוסו: אתם יודעים מה הייתה התגובה של אגד?

אוריאל בוסו: התגובה של אגד: ככלל, כל נוסע שעולה – צריך לשלם.

אוריאל בוסו: דוח זה לא השפלה.

אוריאל בוסו: הנושא ייבדק.

אוריאל בוסו: מי מדבר על הדוח ועל השפלה?

אוריאל בוסו: מישהו אמר שלתת דוח זו השפלה?

אוריאל בוסו: היחס של הפקח הזה.

אוריאל בוסו: למה לא תסבירו לו: כשבאה אליך אישה מבוגרת מהצד ואומרת לך: אני מכירה את הנערה הזאת, היא ילדה מוגבלת, אל תדבר איתה ככה, אתה הודף אותה?

אוריאל בוסו: זו הטענה.

אוריאל בוסו: אני מצפה מאגד שיגידו: אנחנו מתנצלים – אגב, אני לא חושב שמישהו מאגד התקשר לאימא הזאת – אנחנו מתנצלים ואנחנו נדאג לדבר עם האנשים שלנו.

אוריאל בוסו: זה בדיוק מה ששאלנו היום בוועדת חוקה את המשטרה: האם אתם, הקצינים הבכירים, שברור שלא תתנהגו ככה, האם אתם יודעים לחלחל לשטח, לשוטרים הפשוטים שרק עכשיו נכנסו, נערים שרוצים באמת, עושים עבודת קודש, ממלאים את דרכם?

אוריאל בוסו: ואנחנו לא רוצים להגיע להשפלות, אני לא רוצה להגיע למח"ש.

אוריאל בוסו: לא זו דרכנו.

אוריאל בוסו: אין עניין בעוד חקירה במח"ש.

אוריאל בוסו: אנחנו רוצים לעקור את הבעיה ואת התופעה מהשורש.

אוריאל בוסו: לכן, אני חושב שהדבר הנכון הוא לבנות מסלול אמיתי של הכשרה לכל גורמי האכיפה במדינת ישראל, שזה יכול להיות אכיפה משטרתית.

אוריאל בוסו: אגב, אתה יודע מה?

אוריאל בוסו: אפילו בתקופה הזאת של דוחות על המסכות, אם היינו נותנים לאנשי הצלה, לאנשי מד"א, לאנשים האלה לתת את הדוחות, אתה יודע מה?

אוריאל בוסו: לא היינו מגיעים למה שאנחנו רואים עם השוטרים, מהסיבה שהם נמצאים במגע אנושי יום-יומי, אבל בגישה של לתת, אז באופן אוטומטי ההסבר היה אחר, הייתה הסברה; הרי אנחנו רוצים הסברה.

אוריאל בוסו: לא הגדילו את הדוח מ-200 שקלים ל-500 שקלים בשביל להכניס כסף למדינה אלא בשביל ההרתעה.

אוריאל בוסו: הרתעה לא תהיה ברגע שיש אכיפה אגרסיבית ומשפילה.

אוריאל בוסו: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת אוריאל בוסו.

משה ארבל: ישיב סגן שרת התחבורה והבטיחות בדרכים הרב אורי מקלב.

משה ארבל: בבקשה, אדוני.

אורי מקלב: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

אורי מקלב: מכובדיי חברי הכנסת המבקשים להעלות הצעה דחופה לסדר-היום, מכובדיי, מכובדי השר וסגן השר, ככלל, יש כאן קודם כול – אלה בעצם שתי הצעות לסדר-היום.

אורי מקלב: אני צריך להפריד את ההצעה לסדר-היום הראשונה, כי התשובה עליה אחרת מעל ההצעה לסדר-היום שלך, מכיוון שאומנם הכותרת היא "תחבורה ציבורית", אבל אנחנו מדברים – הכותרת היא השפלה שחוותה נערה שכן תיקפה או לא תיקפה, נערה מיוחדת מול פקח שבא לבקש ממנה להראות תיקוף, והשפלה שהייתה לקשישים שעלו לאוטובוסים בתקופה הקורונה וביקשו לשלם או להפעיל ולהטעין רב-קו ולא יכלו לשלם, והנהג פשוט הוריד אותם מהאוטובוס.

אורי מקלב: הסיפור שהתפרסם, שבאמת נגע ללב וכאב, וגם הביא אותנו לפעול, את משרד התחבורה ואת שרת התחבורה, זה מקרה של קשיש בן 99 שהורד מהאוטובוס מכיוון שלא היה לו לשלם.

אורי מקלב: אז מאיפה, איך זה התחיל, האירוע הזה?

אורי מקלב: למה דווקא בקורונה, כשאנחנו מצפים להתנהגות יותר טובה?

אורי מקלב: למה האירועים האלה קורים בתקופה הזאת?

אורי מקלב: התשובה היא שזה קרה בגלל שחלק מהתקנות שהממשלה קיבלה, או קבינט הקורונה קיבל, היו על התנהלות התחבורה הציבורית – להוריד את מספר הנוסעים, וכמובן מסכות, ולהפריד את הנהג, וגם חלק מההוראות היו שאין לשלם לנהג באופן ישיר, כדי למנוע מגע עם הנהג.

אורי מקלב: ככלל, אני רוצה להגיד לכם – ואני חושב שזה גם נכון – המגמה היא להפריד בין פעולות הנהיגה, מלאכת הנהיגה של הנהג, לבין כל מערכת התשלום שהנהג צריך לעשות.

אורי מקלב: משרד התחבורה נמצא בשלבים בנושא הזה, והמקום הבולט ביותר שזה כבר נעשה בו זה ירושלים.

אורי מקלב: בירושלים אין תשלום אצל הנהג – רק במכשירי כספומט וכספונט ובתחנות ממש של רב-קו, ויש שורה של מקומות ואפשרויות שאפשר להטעין בהם רב-קו.

אורי מקלב: אני לא חושב שזה מספיק; עדיין באים אליי משכונה בירושלים של 30,000 תושבים ואומרים: מי שהיה בערב – אי-אפשר להטעין בשום מקום.

אורי מקלב: כמובן שיש את האפליקציה, למי שיש, אבל לחלק גדול מהנוסעים בתחבורה הציבורית, ודאי לנוער ולילדים, אין אפשרות להטעין באפליקציה.

אורי מקלב: יש אפשרות לחבר דרך המחשב איזה כרטיס כזה שכמעט אין לו עלות ולשלם דרך המחשב על הרב-קו, אבל צריך בשביל זה אינטרנט, כמובן, ויש את הכספונטים, כפי שאמרתי, סניפי הדואר, בעמדות התלת-אופן, במגוון חנויות הנוחות, במרכולים וברשתות קמעוניות, וכמובן במכונות הייעודיות לטעינת הרב-קו.

אורי מקלב: דרך אגב, נדרים, קהילות, שאנחנו מכירים, שנמצאים היום כמעט בכל בית כנסת – גם שם אפשר להטעין, או אפילו להטעין במקום אחר ושם לתקף אותו.

אורי מקלב: באוטובוס למשל אנחנו רוצים לקדם את התשלום דרך הטלפון עם כרטיס האשראי ואנחנו לא מצליחים, עם הטכנולוגיה המתקדמת, להגיע למצב – איפה הוא יתוקף, איפה הוא יוטען.

אורי מקלב: אתה עושה בטלפון, אבל איך הרב-קו, שהוא מכשיר לא חכם, יקבל את התיקוף הזה?

אורי מקלב: חשבנו שדרך המכשירים בתוך האוטובוסים, ועדיין הם לא מגיעים לרמה טכנולוגית שאתה מטעין בבית ואתה יכול לקבל את החיבור באוטובוס.

אורי מקלב: אנחנו נמצאים עם הרב-קו, זה סיפור.

אורי מקלב: הכנסת דנה בעניין הזה הרבה.

אורי מקלב: זה עבר אבולוציה שלמה.

אורי מקלב: כרטיס הרב-קו נמצא אולי כבר 12 שנה, 11 שנה, אבל הוא התקדם, התקדם מאוד.

אורי מקלב: הוא היה כרטיס טיפש כמעט, והיום הוא כרטיס יותר חכם, והגענו למצב שיש מסלקה של כל החברות ביחד.

אורי מקלב: אנחנו עוד זוכרים את התקופות שבכל חברת אוטובוס היית צריך להטעין בנפרד, ולא רק זה, גם בתעריפים של אותה חברה היית צריך לקנות תיקוף מיוחד לנסיעה הזאת, לנסיעה בין-עירונית ועירונית ובתעריף כזה וכזה.

אורי מקלב: היום יש מסלקה אחת ויש גם ערך צבור.

אורי מקלב: אבל צריך להגיד, כשאנחנו מדברים על כך שקשישים לא יכולים להטעין את זה באוטובוס – זה באמת פגיעה קשה בנוסעים.

אורי מקלב: אין להם את האפשרויות, במיוחד כשבשאר חלקי הארץ אין פריסה כמו במקום שיש רב-קו.

אורי מקלב: אין פריסה והמקומות מאוד מצומצמים.

אורי מקלב: אנחנו מבקשים מהקשיש הזה להטעין רב-קו – הוא לא יכול.

אורי מקלב: אם אנחנו לא מאפשרים לו תשלום במזומן, זה אירוע: הוא בעצם מגיע לאוטובוס, רוצה לשלם, הוא גם לא יודע, והנהג אומר לו "לא".

אורי מקלב: ואמר חבר הכנסת טיבי, בצדק, הוא אומר: גם אם אלו הוראות, איפה ההבנה?

אורי מקלב: אנחנו גם חושבים שלהוריד קשיש מאוטובוס, כשאתה רואה שהוא לא מבקש להיכנס ללא תשלום, הוא בא עם מזומן – אתה נותן לו.

אורי מקלב: יש לאפשר שיקול דעת.

אורי מקלב: אבל הרבה מעבר לכך, חבר הכנסת טיבי וחבר הכנסת בוסו, השרה קיבלה החלטה, לאור הדברים האלה, לפני עשרה ימים, לאפשר כן לקבל, מקשישים בלבד, תשלום במזומן, וודאי גם ברב-קו.

אורי מקלב: בדבר הזה יצאו הוראות לכל מפעילי התחבורה הציבורית.

אורי מקלב: היא קיבלה כמובן גם הסכמה של חברות התחבורה הציבורית, ולפני ההוראה הזאת הגיעו גם להסכמה עם ארגוני הנהגים, שהם מסכימים לכך.

אורי מקלב: על אף זאת שאנחנו במשך עשורים – לא יכלו לבצע את זה, משום שכרגע יש התנגדות של הנהגים.

משה ארבל: סגן השר, הרב מקלב, אני רק מבקש להודיע: אני, מבחינתי, נותן בדיוק חמש דקות לשר תורן שייכנס כאן למליאה.

משה ארבל: אם לא, אני נועל את הישיבה.

משה ארבל: אני חושב שממשלה עם 34 שרים צריכה לדעת שצריך להיות פה שר תורן בכל רגע שהמליאה פתוחה.

משה ארבל: תודה.

אחמד טיבי: למה אתה מקשה על – – –

יואב קיש: מה יוצא מזה – – –

משה ארבל: אני מצטער מאוד, אני עדיין חושב שהמחיר של זלזול בכנסת לא מקובל עליי.

משה ארבל: אני נותן חמש דקות לשר תורן להגיע.

משה ארבל: אני מקווה שהקול הזה יישמע גם בממשלה החשובה הזאת.

יואב קיש: יש פה מישהו שיכול לטפל בזה?

אורי מקלב: אני לא מפריע לך בהצעה הזאת.

אורי מקלב: אני אשתדל לענות, בכל אופן, לחברי הכנסת שאיתי בתוך חמש הדקות כדי שנוכל למצות את התשובה.

אורי מקלב: אשר על כן, אנחנו ממתינים.

אורי מקלב: ניתנה הוראה, חבר הכנסת טיבי, לא לאפשר תשלום לנהג.

אורי מקלב: יש עכשיו עיכובים של נהגים, ואנחנו לא מסכימים לעיכוב הזה.

אורי מקלב: אנחנו שומרים מאוד על התנאים של הנהגים – על השכר שלהם, על הבריאות שלהם, על האפשרות שהם צריכים לנוח.

אורי מקלב: אנחנו חושבים שהנהגים צריכים לקבל גם את המעמד שלהם.

אורי מקלב: אבל ההתנגדות שלהם לקבל היום – להיכנס לתהליך שהם היו בו עד לפני חודשיים.

אורי מקלב: אנחנו באנו במחווה לנהגים בתקופה שהם מאוד מאוד פחדו, וחשבו שכל נגיעה; יצרנו את הדרך היום בלי לסכן, כמו שאנחנו לא מסכנים – ושאותו נהג יסלח לי, כשהוא עושה הפסקה והוא הולך לקנות בקיוסק את הפלאפל או את השתייה שלו, הוא משלם במזומן, הוא לוקח מזומן.

אורי מקלב: היום לבוא, תוך פגיעה בקשישים – אנחנו חושבים שזה לא הוגן, ואני קורא מכאן לנהגים: אנחנו איתכם בהרבה הרבה דברים, ואתם יודעים שאנחנו איתכם.

אורי מקלב: לא להפריע למהלך הזה.

אורי מקלב: להחזיר את התשלום במזומן.

אורי מקלב: אני רוצה להגיד לכם במאמר מוסגר שלא רק הקשישים נפגעו מזה; גם המלווים של העיוורים, שיש להם הנחה של 50%, לא יכולים לממש.

אורי מקלב: יותר מכך, ביהודה ושומרון אלפי נוסעים משלמים היום כפול.

אורי מקלב: הם לא יכולים לשלם את התשלום בהנחה של 50%.

אורי מקלב: היום התעריפים ביהודה ושומרון – כשאתה משלם במזומן לנהג, אתה מקבל הנחה של 50%, זה מאוד משמעותי; אנשים שנוסעים יום-יום לירושלים, נוסעים לתל אביב, ובכל המקומות ביהודה ושומרון, במקום לשלם תעריפים לא נמוכים, זה מוריד להם ב-50%.

אורי מקלב: זה משמעותי בתקופה הזאת, ואנחנו לא יכולים לבצע את זה, אז אני מאוד מקווה.

אורי מקלב: אני מחלק את התשובה לשניים: ראשית, אנחנו קיבלנו על עצמנו – והשרה הובילה את המהלך – שמקבלים במזומן ומחזירים את התשלום לנהג.

אורי מקלב: הדבר השני – אנחנו קוראים לנהגים שהם יחזרו לקבל את זה, יחזרו לקבל את הכסף.

אורי מקלב: עכשיו, חבר הכנסת בוסו, לגבי השאילתה שלך.

אורי מקלב: לא קיבלנו את המקרה אלא רק פה, אז לא יכולתי לדעת מה המקרה.

אורי מקלב: לא הספקנו.

אורי מקלב: אני מכיר גם מקרה – דיברת על קו 52, אז במקרה בעניין הזה אני מכיר את המקרה, בגלל שהייתה אליי גם פנייה אישית בעניין הזה וקיבלתי את הפרטים.

אורי מקלב: מרחוב סורוצקין לכיוון הר נוף – זה המקרה?

אורי מקלב: אוקיי.

אורי מקלב: בשעה 13:40 בדיוק קיבלתי את המקרה, והילדה גרה בהר נוף.

אוריאל בוסו: הצלחתי להגיע למשפחה.

אורי מקלב: כן, ודניאל.

אורי מקלב: דניאל זה אחד שהוא – – –

אוריאל בוסו: אחד שפנה והיה עד ראייה.

אורי מקלב: גם אנחנו יצרנו איתו קשר, ואני מכיר את המקרה; מזעזע מאוד.

אורי מקלב: אין שום סיבה והצדקה לדבר כזה, ואנחנו חושבים שצריך להפעיל שיקול דעת.

אורי מקלב: אתה קצת היית עדין.

אורי מקלב: דיברת על אם הוא לא אשם – הוא כן אשם.

אורי מקלב: אני חושב שזה שהיא נערה מיוחדת – וכפי שהוא גם מעיד פה – זה לא משהו שלא בלט אצלה, זה משהו שבלט, לצערנו, והוא ידע במקרה הזה ממי הוא מבקש.

אורי מקלב: הוא היה צריך להפעיל שיקול דעת.

אורי מקלב: באופן כללי, הנושא הזה מעסיק אותנו לא פחות, אבל לפני שאני ארחיב בזה אני רוצה להגיד לך – אולי ייגמר הזמן ולא נוכל לענות – שכיוונו לדעתך במשרד.

אורי מקלב: אני מקריא לך את התשובה שקיבלתי אתמול בערב מהמשרד עצמו: גורמי המקצוע אינם מכירים את המקרה, הם לא יכולים להתייחס ספציפית, אבל בהחלט מתכננים.

אורי מקלב: הדבר הוטמע גם במכרזי התחבורה הציבורית החדשים – שעות הדרכה חובה לנהגים להתנהלות ולרמת השירות הנדרשות מול הציבור בכלל ומול אנשים עם מוגבלות בפרט, ונצרף גם את הפקחים בתחבורה הציבורית – זה עכשיו עם ההצעה לסדר-היום שלך.

אורי מקלב: זה בסדר, ואנחנו חושבים – כבר יש לך, ואשרי שכיוונו לדעת אנשים חרוצים; חדשים, אבל חרוצים, ויש להם ניסיון רב.

אורי מקלב: בכל אופן, בעניין הזה, אני לא יכול להתעלם מכך שאנחנו יודעים שגם ברמה שאתה מדריך וגם ברמה שאתה נותן את ההוראות, כשזה יורד לרמת השטח – ולצערנו, לא כל מי שהיום הוא עובד ציבור או נהג ציבורי יודע בדיוק את התפקיד שלו ויכול לשמש כזה.

אורי מקלב: לפעמים הוא יכול, לפעמים פתאום קורה שהוא מאבד – – –

משה ארבל: תודה רבה, סגן השר.

משה ארבל: תמו חמש הדקות.

משה ארבל: בהתאם לסעיף 19(ד) לתקנון, שלא מקוים, שלפיו בכל ישיבה של הכנסת ובמשך כל הישיבה יהיה נוכח לפחות אחד משרי הממשלה, אני יוצא להפסקה מישיבת המליאה.

משה ארבל: תודה.

אורי מקלב: אני מסיים את הדברים האלה בדברים האלה.

משה ארבל: המליאה בהפסקה.

משה ארבל: ובכן, עם כניסתו של השר יועז הנדל לאולם המליאה כעבור למעלה מ-30 דקות אני מתכבד לחדש את הישיבה ולגשת ישר להצבעה על הצעה לסדר-יום בנושא: השפלות שחווים נוסעים בתחבורה ציבורית בשל חוסר המודעות לשינויים באופן התשלום שקבע משרד התחבורה.

משה ארבל: אני מאוד מקווה שגם מזכירת הכנסת תצטרף אלינו בהקדם, כדי שנוכל לעבור להצבעה ולהמשיך בסדר-היום.

משה ארבל: ההצעה לסדר-היום היא של חבר הכנסת אריאל בוסו ושל חבר הכנסת אחמד טיבי.

משה ארבל: בקשתם היא שההצעה לסדר-היום תעבור לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה.

משה ארבל: אני עובר להצבעה, ולאחר מכן נוסיף את חברי הכנסת שלא יושבים במקומותיהם.

משה ארבל: הצבעה.

משה ארבל: הצבעה מס' 14 בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – 3 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הנושא לוועדת הפנים והגנת הסביבה נתקבלה.

משה ארבל: ובכן, תוצאות ההצבעה האלקטרונית הן שלושה בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

משה ארבל: אני מבקש להוסיף את חבר הכנסת ווליד טאהא, חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה, חבר הכנסת ינון אזולאי, חבר הכנסת אוריאל בוסו וחברת הכנסת אתי עטייה כתומכים, נוסף על שלושת התומכים הראשונים.

משה ארבל: אשר על כן, תוצאות ההצבעה הם שמונה בסך הכול שמאשרים את העברת הצעה לסדר-היום לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.

משה ארבל: << הלסי >> תופעת הסתננות של מהגרי עבודה מהגבול הצפוני << הלסי >>

משה ארבל: נעבור להצעות לסדר-היום מס' 471 ו-472, בנושא: תופעת הסתננות של מהגרי עבודה מהגבול הצפוני, של חברת הכנסת איילת שקד וחבר הכנסת גדעון סער.

משה ארבל: תעלה ותבוא חברת הכנסת שקד.

משה ארבל: בבקשה.

משה ארבל: נמסר לי שעמדת הממשלה היא לתמוך בהצעה לסדר-היום.

משה ארבל: אשר על כן, בשים לב לעמדה זו, לאחר הצגת הדברים נוכל לעבור להצבעה ישירות.

משה ארבל: לרשותך, גברתי, שלוש דקות מלאות.

משה ארבל: בבקשה.

איילת שקד: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, קודם כול תודה לשר יועז הנדל, שהציל את כבודה האבוד של הממשלה.

איילת שקד: לטעמי זה נושא מאוד חשוב, וצר לי שלא שר הביטחון ולא השר במשרד הביטחון ולא השר במשרד הביטחון או סגן שר הביטחון – שאף אחד מכל השרים שעסוקים במשרד הביטחון לא מצא את הזמן לבוא לפה.

יואב קיש: – – –

איילת שקד: יש שר ביטחון, יש שר במשרד הביטחון, יש שר פנים – – –

יואב קיש: אין סגן שר.

איילת שקד: כן, אין סגן שר.

יועז הנדל: איילת, קיש באוויר, אני בים, וביחד יוצרים ביטחון – – –

משה ארבל: גם כמה מתפללים ביניהם.

יועז הנדל: כן.

יועז הנדל: בעיניי הנושא הזה הוא מאוד חשוב.

יועז הנדל: שיטפונות הם דבר מסוכן.

יועז הנדל: בדרך כלל הם מתחילים כזרם קטן, וזו הסכנה הגדולה – לוקח זמן עד שמרגישים אותם; לוקח זמן לשים אליהם לב, זמן חשוב, שעשוי להיות קריטי להישרדות.

יועז הנדל: אני לא יודעת אם מישהו פה היה אי פעם בשיטפון.

יועז הנדל: אני רוצה להתריע בפניכם, חבריי חברי הכנסת, על שיטפון מתקרב, והפעם מהגבול הצפוני.

יועז הנדל: הגבול הצפוני נפרץ, והפעם לא רק איראן או החיזבאללה עומדים בשער אלא גם מסתננים מסודן.

יועז הנדל: הפריצה התחילה בניסיון חדירה שסוכל בחודש מאי, המשיכה לאחר מכן בשלושה מסתננים שחדרו לאזור זרעית, ומשם הדרך כבר הייתה פתוחה ל-13 מסתננים סודנים שחדרו סמוך ליישוב שתולה.

יועז הנדל: ביום רביעי, 17 ביוני, זה לא הסתיים רק בחדירה ותפיסה.

יועז הנדל: האזרח הסודני שחדר מגבול לבנון ליישוב שלומי שהה ביישוב במשך כשלוש שעות.

יועז הנדל: לא צריך הרבה דמיון כדי לחשוב מה היה קורה אילו היה מדובר במחבל ולא במסתנן ששוהה שלוש שעות ביישוב ישראלי.

יועז הנדל: זו לא מציאות חדשה; אנחנו כבר מכירים אותה מהעבר, מהגבול הדרומי.

יועז הנדל: הפתולוגיה היא אותה פתולוגיה והשיטה היא אותה השיטה.

יועז הנדל: היא מזכירה לי במדויק את תחילת תופעת ההסתננות מגבול מצרים ב-2006 – גם אז זה התחיל טיפין-טיפין, באחד, שניים, שלושה, כמה עשרות, כמה מאות, עד שזה הגיע ל-3,000 בחודש.

יועז הנדל: היום, על רקע משבר הקורונה, המהגרים מקווים למצוא עבודה בישראל לאחר שפוטרו.

יועז הנדל: חלקם, דרך אגב, סיפרו לקרובים שלהם בלבנון שכדאי לבוא, שבישראל יש עבודה; זה רץ בפייסבוק.

יועז הנדל: אני באמת מבקשת מוועדת החוץ והביטחון לדון בנושא הזה.

יועז הנדל: צר לי שוב שאנחנו לא שומעים מה עמדת משרד הביטחון ומה עמדת משרד הפנים.

משה ארבל: ברגעים אלה ממש הודיעו לי שעמדת משרד הביטחון תועבר דרך השר יועז הנדל במלואה.

יועז הנדל: יש לך עמדה?

יועז הנדל: העבירו לך את העמדה?

יועז הנדל: טוב, אז נשמע אותה.

משה ארבל: תודה רבה לחברת הכנסת שקד.

משה ארבל: חבר הכנסת גדעון סער יעלה ויבוא.

משה ארבל: גם לרשותך, אדוני, שלוש דקות.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, בחודשים האחרונים מסתמן אתגר חדש בגבולנו הצפוני – ניסיונות חדירה של מסתננים סודנים מגבול לבנון.

גדעון סער: במהלך מאי מנע צה"ל בשלושה מקרים כניסת מסתננים.

גדעון סער: באמצע יוני נתפס מסתנן בפאתי שלומי.

גדעון סער: בנוסף, דווח על לפחות ארבעה מקרים שבהם נעצרו מסתננים בדרך על ידי צבא לבנון, חלקם בעזרת יוניפי"ל.

גדעון סער: המשבר הכלכלי החמור בלבנון הפך למובטלים גם רבים מהעובדים הזרים במדינה, ובהם כמה אלפי נתינים סודנים.

גדעון סער: לפי דעתי – ופה אני חולק במקצת על חלק מהדברים שנאמרו על ידי קודמתי – לא ניתן להשוות בין התופעה הקשה ורחבת ההיקף של ההסתננות מגבול סיני לפני כעשור לבין מה שקורה היום בגבול הלבנון מהרבה מאוד בחינות; גם הפריסה שלנו לאורך הגבול היא שונה לחלוטין והיכולת שלנו להתמודד עם זה, ואכן, היה מקרה אחד שבסופו של דבר מסתנן נכנס.

גדעון סער: אבל יש להיות ערניים ולמנוע המשך ניסיונות הסתננות על ידי סיכולם בנחישות הנדרשת.

גדעון סער: לא סביר שחיזבאללה אינו נותן יד להסתננות הזאת בצורה כזאת או אחרת, לנוכח השליטה שלו בשטח הסמוך לגבול.

גדעון סער: מעבר להיבטים המקצועיים של פעילות צה"ל בהקשר הזה יש מקום שלבנון ויוניפי"ל יפעלו מצידם לבלימת התופעה.

גדעון סער: אני מציע, אדוני היושב-ראש, להעביר את הדיון בנושא לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת.

גדעון סער: חשוב לראות וחשוב לוודא שהנושא מקבל את תשומת הלב המלאה של הדרג המדיני, גם בהיבטים הביטחוניים וגם בהיבטים המדיניים.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת גדעון סער.

משה ארבל: בשם השר במשרד הביטחון ישיב שר התקשורת יועז הנדל.

משה ארבל: יעלה ויבוא.

יועז הנדל: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יועז הנדל: תודה לחברי הכנסת, חברת הכנסת איילת שקד וחבר הכנסת גדעון סער, מגישי ההצעה לסדר-היום.

יועז הנדל: חברי כנסת נכבדים, אני אגיש את התשובה בשם חבר הכנסת מיכאל ביטון – –

משה ארבל: השר, השר.

יועז הנדל: השר מיכאל ביטון.

יועז הנדל: נכון, הוא כבר לא חבר כנסת.

יועז הנדל: – – ככתבה וכלשונה, אבל לפני כן אני רוצה לומר שתי מילים על סדר עדיפויות.

יועז הנדל: במדינת ישראל אנחנו תמיד צריכים לעשות תעדוף, מה חשוב לנו ומה לא חשוב לנו.

יועז הנדל: מדינת ישראל היא מדינה יהודית, דמוקרטית, בטוחה – ולכן הביטחון מאוד חשוב – ותמיד צודקת; תמיד להרגיש שאנחנו הולכים עם צדקת הדרך איתנו.

יועז הנדל: בימים האלה מה שחשוב זה המשבר הכלכלי והקורונה, וצריך להתעסק עם זה.

יועז הנדל: יש אנשים שאין להם פרנסה להביא הביתה, ושמעתי מישהו שאמר שאם זה לא פרנסה – לא מעניין.

יועז הנדל: צריך להתמקד בזה.

יועז הנדל: הכנסת כמודל לחיקוי וככאלה שאמורים להוביל את עם ישראל ולהנהיג אותו, שליחי ציבור ומנהיגי ציבור, צריכים כל הזמן להתעסק בפתרונות – איך קוטעים את שרשרת ההדבקה ואיך מייצרים מקומות עבודה ליום שאחרי, וזה מרכז העשייה שלנו.

יועז הנדל: הדבר היחיד שיכול להפריע לעיסוק בפרנסה ובמקומות עבודה ובפיצוי לעסקים שנסגרים זה ביטחון, אבל כל היתר, כל הדברים שמפריעים – אני מבקש שוב ושוב לשים לב שאנחנו לא נכנסים למערכת הטרלות ובזבוז זמן ובזבוז משאבים.

יועז הנדל: ממשלת האחדות הזאת נועדה לטפל בקורונה ונועדה לטפל באבטלה שפושה ולטפל בבעיות הכלכליות.

יועז הנדל: אני מציע לכולנו לשמש דוגמה אישית בעניין הזה, לא להסתובב סחור-סחור סביב הטרלות.

יועז הנדל: ועכשיו תשובתו של השר מיכאל ביטון לחברת הכנסת איילת שקד וחבר הכנסת גדעון סער.

יועז הנדל: אכן, בתחילת 2020 החלה תופעה חדשה בגבול הצפוני של מדינת ישראל – מסתננים מבקשי עבודה בעלי אזרחות זרה, סודנים ברובם, לעבר מדינת ישראל.

יועז הנדל: אני אוסיף כאן שלמדינת ישראל תמיד יש משיכה, זה דיפוזיה, ממדינות חלשות יותר.

יועז הנדל: כך זה מהגבול הדרומי וכך כנראה מהגבול הצפוני.

יועז הנדל: רק לגבי המספרים, עד כה מתחילת השנה הסתננו לישראל כ-13 מסתננים סודנים בכמה מקרים שונים, וחמש מתוך שש החדירות זוהו על ידי תצפיתניות של צה"ל בגזרה.

יועז הנדל: ככל הידוע, המצב הכלכלי המידרדר בלבנון מביא לתופעה הזאת שאזרחים זרים מסתננים לישראל לצורכי עבודה, וככל שהמצב הכלכלי יחמיר שם, הדבר יכול להביא להתעצמות התופעה.

יועז הנדל: הקורונה, אגב, פוגעת גם באזורים האלה, צריך לדעת; גם ברשות הפלסטינית עכשיו, בכל האזור.

יועז הנדל: צה"ל, פיקוד צפון, פועל בכל הממדים לייצר תחושת ביטחון בגבול הצפון, תוך קיום הערכות מצב ומענה מבצעי על מנת לבלום את התופעה מהר ככל האפשר.

יועז הנדל: נעשות פעולות רבות כדי למנוע הסתננות מהגבול, תוך למידת מקרי העבר ותחקורם.

יועז הנדל: על פעולות אלה, כותב השר ביטון, לא נרחיב מעל במה זו.

יועז הנדל: מערכת הביטחון מבצעת ונדרשת לבצע עבודת השלמה משולבת בין-ארגונית על מנת לבלום את התופעה ולטפל בה.

יועז הנדל: משרד הביטחון, לרבות צה"ל, רואה בבלימת התופעה אינטרס לאומי ויפעל למניעתה בכל דרך.

יועז הנדל: אני אוסיף ואומר שיש הבדל גדול בין הגבול הצפוני לגבול הדרומי מבחינת אמצעי הבלימה, הזיהוי, החיישנים שקיימים, אמצעי התצפית ובעיקר גדר הגבול.

יועז הנדל: ההבדל הזה צריך להישמר, ואכן, לפקח על התופעה שציינתם, בצדק.

יועז הנדל: תודה רבה.

משה ארבל: אם אני מבין נכון, השר לא מתנגד להעברת ההצעה לסדר-היום לדיון בוועדת החוץ והביטחון של הכנסת, לכן אנחנו נעבור להצבעה.

משה ארבל: בהזדמנות זו אני גם רוצה לבקש מכבוד השר שיעביר לגורמי הממשלה את מורת הרוח מהיעדר שר תורן במשך זמן כה ארוך בזמן דיוני הכנסת.

משה ארבל: אני עובר להצבעה על ההצעה לסדר-היום בנושא תופעת ההסתננות של מהגרי עבודה מהגבול הצפוני.

משה ארבל: מי שבעד – תומך בהעברתה לוועדת החוץ והביטחון, ומי שנגד מבקש להסירה מסדר-היום.

משה ארבל: הצבעה.

משה ארבל: אני אצרף את חברי הכנסת.

משה ארבל: חברת הכנסת שקד, רק תישארי במליאה עד לאחר ההצבעה.

משה ארבל: הצבעה מס' 15 בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – 3 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הנושא לוועדת החוץ והביטחון נתקבלה.

משה ארבל: ובכן, תוצאות ההצבעה האלקטרונית: שלושה תומכים, אין מתנגדים, אין נמנעים.

משה ארבל: אני מבקש לצרף כתומכים את חברת הכנסת שקד, חברת הכנסת שרן השכל, חברת הכנסת אתי עטייה וחבר הכנסת ינון אזולאי.

משה ארבל: חבר הכנסת ווליד טאהא מתנגד; חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה מתנגד.

משה ארבל: אם כן, שני מתנגדים ושבעה תומכים.

משה ארבל: ההצעה לסדר-היום תעבור לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת.

משה ארבל: נעבור להצעות לסדר-היום מס' 637, 706 ו-717, בנושא: מחסור בחיסוני שפעת: הקופות הזמינו כמות כפולה של חיסונים אבל בפועל יקבלו רק כמחצית מההזמנה.

משה ארבל: תעלה ותבוא חברת הכנסת חוה אתי עטייה.

משה ארבל: בבקשה, גברתי, שלוש דקות לרשותך.

חוה אתי עטייה: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, מדינת ישראל ממשיכה להילחם בהשלכות משבר הקורונה, אך תרחיש אימים נוסף מרחף מעלינו ועלול להחריף את המצב הקשה ממילא.

חוה אתי עטייה: לדברי מערכת הבריאות, צפוי להגיע בחורף הקרוב גל תחלואה של קורונה ושפעת, מצב שלא התמודדנו איתו בעבר.

חוה אתי עטייה: כלומר, כולנו כבר מכירים את מחלת השפעת וחושבים שאולי מדובר במחלה שתעבור ונתגבר עליה בקלות.

חוה אתי עטייה: ההיכרות המוקדמת הזאת הביאה לשאננות בקרב אוכלוסיות רבות בארץ, וספקולציות על אודות נחיצות החיסון הפכו בחורף האחרון לנושא החם בשיח הציבורי.

חוה אתי עטייה: הפעם זה שונה.

חוה אתי עטייה: הפעם לא נוכל להישאר אדישים ולהתעלם מן התסמינים של השפעת והקורונה שיגיעו בחורף הקרוב.

חוה אתי עטייה: השפעת והקורונה חולקות תסמינים משותפים.

חוה אתי עטייה: המצב הזה עלול להביא לבלבול עמוק ולעומס על מערכת הבריאות.

חוה אתי עטייה: למשוואה הזאת נכנס גם התרחיש המוכר, שבו מטופל מודאג מגיע עם תסמיני הצטננות טיפוסיים לקופת החולים ונדבק בהמשך בשפעת תוקפנית, וזו עשויה להיות עוד הכבדה על מערכת הבריאות.

חוה אתי עטייה: האוכלוסיות הפגיעות ביותר הן הקשישים והסובלים ממחלות רקע, אך אנו כבר יודעים שהמחלה אינה בוחלת באמצעים ואינה מבחינה בין מגזרים.

חוה אתי עטייה: סכנה זו הובילה את מערכת הבריאות למרוץ להשגת חיסוני השפעת.

חוה אתי עטייה: כדי להקדים רפואה למכה מערכת הבריאות ניסתה להשיג חיסוני שפעת והזמינה כ-4 מיליון חיסוני שפעת, פי שלושה מבכל שנה.

חוה אתי עטייה: לפי הערכה של מגן דוד אדום, בשנה שעברה התחסנו כמיליון ו-200,000 איש, ובקופות החולים מעריכים השנה כי 4 מיליון איש ירצו להתחסן.

חוה אתי עטייה: המחסור העולמי הצפוי בחיסוני השפעת מסכן את תושבי מדינת ישראל בסכנה ממשית.

חוה אתי עטייה: החשש הוא שמפעלי ייצור החיסונים בעולם יעדיפו לדאוג לאזרחי מדינתם ורק לאחר מכן יסכימו לייצא למדינות אחרות.

חוה אתי עטייה: מצב זה מוכיח לנו שאסור לפתח תלות במדינות אחרות ולא נוכל לסמוך עליהן בשעת משבר.

חוה אתי עטייה: אנו חייבים לדאוג לעצמנו ולהצטייד בזמן.

חוה אתי עטייה: עלינו להתמודד עם האתגר בכוחות עצמנו.

חוה אתי עטייה: אני מציעה לפתוח פס ייצור לחיסוני שפעת במפעל ישראלי תוצרת כחול לבן.

חוה אתי עטייה: הרווח שלנו יהיה כפול: גם תעסוקה לעובדים וגם שליטה במספר החיסונים.

חוה אתי עטייה: במקביל, עד פתיחת פס הייצור, השב"כ והמוסד צריכים להירתם שוב ולרכוש חיסונים, כפי שהשיגו בעבר את בדיקות הקורונה.

משה ארבל: נא לסכם.

חוה אתי עטייה: שילוב של שני מהלכים אלו יביא לפתרון המחסור בחיסוני השפעת, כדי שלא נגיע חלילה לא מוכנים לתקופת החורף.

חוה אתי עטייה: תודה.

משה ארבל: תודה רבה לחברת הכנסת חוה אתי עטייה.

משה ארבל: חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה.

משה ארבל: גם לרשותך אדוני, שלוש דקות.

משה ארבל: יעלה ויבוא.

ג'אבר עסאקלה: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני כמובן הצטרפתי להצעה לסדר-היום הזאת כי אני רואה בה חשיבות רבה.

ג'אבר עסאקלה: אני רק רוצה להסתייג ממשפט או שניים בתוך ההצעה – לערב את השב"כ והמוסד.

ג'אבר עסאקלה: אני חושב שהמוסד והשב"כ לא צריכים להיות מעורבים בעניינים אזרחיים, ולכן אני מסתייג רק מהמשפט הזה.

ג'אבר עסאקלה: נוסף על מה שאמרה עמיתתי חברת הכנסת אני רוצה להוסיף שחובה על משרד הבריאות לצאת בקמפיין הסברה בשלוש שפות: לאזרחים הערבים, האתיופים, ממוצא אתיופי, וכלל ישראל; גם רוסית, כמובן – ארבע שפות, כדי באמת לעודד את החיסונים נגד שפעת.

ג'אבר עסאקלה: ברור לי שתהיה בלבלת, יהיה בלבול, כי נכנסים לבתי החולים עם אותם תסמינים, וחולה קורונה יכול להיות במחלקה רגילה וחולה שפעת יכול להיכנס למחלקת קורונה.

ג'אבר עסאקלה: זה יהיה אסון מבחינת התפשטות המחלה.

ג'אבר עסאקלה: אני מאמין שניתן בעוד מועד להתכונן ובאמת לספק את הכמות של החיסונים האלה שאנחנו צריכים, ולא רק לספק את הכמות אלא גם לפעול באופן אקטיבי כדי שקופות החולים ומשרד הבריאות יביאו את האנשים להתחסן.

ג'אבר עסאקלה: יש קבוצות סיכון גם לשפעת, וקבוצת הסיכון משותפת לשפעת ולקורונה, ולכן מאוד מאוד חשוב לרכז או להתמקד בקמפיין ההסברה באוכלוסייה המבוגרת במיוחד – כמובן שהיא נמצאת בסכנה גדולה.

ג'אבר עסאקלה: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת ג'אבר עסאקלה.

משה ארבל: יעלה ויבוא וישיב סגן שר הבריאות יואב קיש.

משה ארבל: בבקשה, אדוני.

משה ארבל: אם אני מבין נכון, המציעים מבקשים להעביר את ההצעה לסדר-היום לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת.

משה ארבל: סגן השר, בכבוד.

יואב קיש: כבוד היושב-ראש, השר יועז הנדל, שבזכותו אנחנו מקיימים את הדיון, חברות וחברי הכנסת, ראשית, אני אומר לחברי הכנסת שהעלו את הנושא, חברת הכנסת אתי חווה עטייה וחבר הכנסת ג'אבר עסאקלה, אנחנו מכירים את הנושא, מטפלים בו, ויש פה אתגר אמיתי.

יואב קיש: אתם עולים על נקודה שהיא מאוד נכונה, ויותר מזה – דיברת על השפות והכול – אני אומר לך: יהיה ביקוש שיא במדינת ישראל לחיסוני שפעת בחורף הקרוב.

יואב קיש: נקודה.

יואב קיש: מדינת ישראל ומשרד הבריאות בוודאי מבינים את זה ונערכו לעניין הזה.

יואב קיש: זאת אומרת, משרד הבריאות כבר עבד אקטיבית כמה חודשים לרכוש חיסונים בכמויות יותר גבוהות.

יואב קיש: אני תכף איכנס לתשובה עצמה ואקריא לכם.

יואב קיש: אני רק רוצה שתבינו דבר אחד: זה אתגר עולמי.

יואב קיש: למה?

יואב קיש: בכל מדינות העולם יש ביקוש שיא לחיסוני שפעת, ואנחנו פשוט מתמודדים פה על משאב חסר ברמה העולמית, וזה לא שעכשיו פתאום אם אתה מזמין אז ייצרו פי שניים.

יואב קיש: אין.

יואב קיש: מה שתכננו לייצר, את החיסונים האלה, בכמות ספציפית – כך מייצרים, ולכן מה שנקרא האמת העצובה היא שלא יהיה לכל מי שרוצה חיסון שפעת, כי ירצו אני לא יודע, יכול להיות כל מספר בין 3 ל-4 מיליון, אני לא יודע – באמת, מספרים גבוהים, ברור לנו – ולצערי לא נהיה מסוגלים להביא את הכמות הזאת של חיסונים ונצטרך לחשוב על הגדרות מאוד ברורות של תעדוף, כמובן לאוכלוסיות הסיכון וכיוצא בזה.

יואב קיש: אני אקריא את התשובה במלואה.

יואב קיש: רק דבר נוסף: מפעל חיסונים, כמובן, גם אני תומך בו, זה רעיון מבורך, אבל זה אירוע של – – –

חוה אתי עטייה: מה עם פס ייצור מיוחד?

יואב קיש: פס ייצור לחיסונים – אני אומר לך, זה אירוע סופר-מורכב.

יואב קיש: יש חברות בודדות, מעטות בעולם שיודעות לעשות את זה.

יואב קיש: אפילו אם אתה אומר היום לטבע, בסדר?

יואב קיש: החברה הכי גדולה של תרופות בארץ: תעשי מפעל – היא לא יודעת.

יואב קיש: הם יודעים לעשות תרופות.

יואב קיש: חיסון זה סיפור אחר.

יואב קיש: תביני, חיסון זה מיליונים, עשרות מיליונים או מאות שמכינים, וטעות הכי קטנה, תחשבי איזה נזק אתה יכול – זה מקצוע שאין היום בישראל גוף אחד שיודע לעשות אותו, פשוט.

יואב קיש: אנחנו כן רוצים, הייתה הנחיה של ראש הממשלה, ואנחנו מובילים הליך כזה.

יואב קיש: ללא שיתוף פעולה עם אחת מחברות הייצור המשמעותיות של חיסונים לא ניתן יהיה לעשות את זה.

יואב קיש: זה הליך מורכב, ארוך טווח, שהונע כבר, אבל זה לא משהו שייתן לנו פתרון לאירוע הזה, בטח לא בטווח המיידי.

יואב קיש: אז כפי שאמרתי, הערכת משרד הבריאות היא שהביקוש בעונת השפעת הקרובה יהיה גבוה מאוד.

יואב קיש: יש לנו המלצה קיימת זה שנים רבות לחסן אזרחים בישראל כבר מגיל שישה חודשים ומעלה; כל עוד אין התוויות נגד קבלת החיסון – לחסן נגד שפעת.

יואב קיש: ההיענות בכלל האוכלוסייה עמדה על כ-20%, שזה סביב 1.7 מיליון מנות, ובעונה החולפת הושגה היענות גבוהה במיוחד והתחסנו 2.2 מיליון אזרחים, כ-25% מהאוכלוסייה.

יואב קיש: עקב פנדמיית הקורונה הצפי הוא שיהיה ביקוש גדול במיוחד לחיסוני השפעת בישראל ובעולם.

יואב קיש: החיסון, צריך להבין, אינו יכול להגן מפני הקורונה, אך יש לו חשיבות גדולה, גם לאזרח וגם למערכות המדינה: לאזרח – בצמצום ההסתברות לחלות במחלה נשימתית קשה, ולמערכת – בצמצום גלי תחלואה מקבילים של שפעת יחד עם הקורונה.

יואב קיש: בעונה החולפת, כאמור, ניתנו 2.2 מיליון מנות חיסון נגד שפעת.

יואב קיש: בעונה הקרובה משרד הבריאות הציב יעד של חיסון 5 מיליון אזרחים נגד שפעת.

יואב קיש: זה היעד.

יואב קיש: קופות החולים הזמינו 4 מיליון מנות, אך עקב הביקוש הגדול בעולם היצרנים התחייבו לספק – כרגע אנחנו ב-2.3 מיליון מנות.

יואב קיש: עבור שירותי בריאות התלמיד משרד הבריאות הזמין 300,000 מנות נוספות אך קיבל הקצאה של 250,000 בלבד.

יואב קיש: אנחנו עושים מאמצים גדולים לאיתור מנות חיסון נוספות, כמובן אך ורק בתנאי שהן עומדות בסטנדרטים הנדרשים של איכות ובטיחות.

יואב קיש: עד כה המשרד הצליח להזמין 400,000 מנות נוספות של תרכיב חי מוחלש שניתן כתרסיס לאף, ויש התחייבות לאספקה של 650,000 מנות נוסף ל-2.3 מיליון מנות החיסון שנרכשו על ידי הקופות, זאת אומרת, בסך הכול יש לנו קרוב ל-3 מיליון מנות, 2.94 מיליון מנות.

יואב קיש: אנחנו ממשיכים במאמצים בנושא זה, ומעבר למאמץ להשיג תרכיבים נוספים בשיתוף גופים מקצועיים כגון הוועדה המייעצת לחיסונים וכיוצא בזה מתקיימים כעת דיונים על צורת הניצול המיטבי של המלאי הקיים, ועולות לדיון השאלות הבאות:

יואב קיש: האם יש מקום לתעדף קבוצות אוכלוסייה מסוימות?

יואב קיש: אני אומר לכם את דעתי האישית: כן, אין ברירה.

יואב קיש: אנחנו בחוסר ואנחנו נהיה חייבים לתעדף.

יואב קיש: למי לייעד את סוגי החיסונים השונים, כגון התרכיב החי המוחלש, תרסיס לאף – גם זה, יש פה נושא יותר רפואי-קליני, נקרא לזה.

יואב קיש: על ייעוד המלאים שכבר הוקצו לישראל וכן על המלאים הנוספים שעשויים להגיע יוחלט כאמור לאחר השלמת הדיונים המקצועיים במשרד.

יואב קיש: כפי שאמרתי לגבי מפעל חיסונים, מדובר במבצע מורכב ויקר ביותר, שמהווה אתגר גדול מאוד, ומשרד הבריאות תומך בו.

יואב קיש: נעשו מאמצים בעבר ונמשכים גם היום, עם עבודת מטה משותפת של משרד ראש הממשלה, המל"ל, משרד הביטחון וגורמים נוספים.

יואב קיש: בכל מקרה, מדובר בפרויקט של שנים רבות שלא ייתן מענה למצוקת העונה הקרובה.

יואב קיש: אנו מקווים וגם פועלים לכך שמאמצינו למצוא מקורות נוספים לחיסונים יישאו פרי.

יואב קיש: תודה.

ג'אבר עסאקלה: ומה עם קמפיין, הסברה?

יואב קיש: אז אני אומר: ברגע שיוגדרו הקריטריונים.

יואב קיש: הרי לא נצא בהסברה – ומעבר לזה, הסברה – אתה אם אולי רוצה להגדיל ביקוש, וביקוש – אין לך בעיה פה.

יואב קיש: ברגע שיהיו הקריטריונים ונדע למי אנחנו רוצים לחלק בעדיפות הרפואית הקלינית שתוגדר אנחנו נפנה ונטפל בזה.

ג'אבר עסאקלה: הבעיה שיש כאילו – חוסר המודעות נמצא בקבוצות מסוימות, אני מאמין שבקרב האוכלוסייה הערבית, החרדית – –

חוה אתי עטייה: גם הקשישים.

ג'אבר עסאקלה: – – וכו' וכו', וצריך לוודא שם – – –

יואב קיש: תראה, אני מבטיח לך שהקריטריון לא יכלול מגדר.

יואב קיש: אז ברגע שיהיה קריטריון קליני, המענה יינתן ברמה ההסברתית בכל המגדרים הרלוונטיים – כל מגדר, בעצם; כל מגזר, לא מגדר, סליחה.

יואב קיש: הקריטריונים לא יהיו מגזריים.

יואב קיש: וברגע שתהיה החלטה, למשל כמו שאמרתי שנניח גיל 65 ומעלה, כי יודעים שיש במדינת ישראל – אני לא יודע אם זה נכון, אני נותן דוגמה – נגיד 2 מיליון קשישים מעל גיל 65, הם קודם כול בעדיפות.

יואב קיש: אז יכול להיות שיגדירו: בחודש הקרוב מחסנים אך ורק את מי שמעל גיל 65 או מעל גיל 50 עם מחלות רקע, וזה ייעשה רחב על כל המגזרים.

יואב קיש: תודה.

ג'אבר עסאקלה: – – –

שרן השכל: תודה רבה לך, סגן שר הבריאות יואב קיש.

שרן השכל: אנחנו עוברים להצעה הבאה לסדר-היום.

יואב קיש: רגע, צריך להצביע.

שרן השכל: סליחה.

שרן השכל: הצבעה.

שרן השכל: לאיזה ועדה אתם רוצים להעביר אותה, לוועדת הבריאות?

חוה אתי עטייה: ועדת הרווחה.

יואב קיש: אני תומך – – –

ג'אבר עסאקלה: ועדת הבריאות.

שרן השכל: ועדת הבריאות?

שרן השכל: אוקיי.

שרן השכל: אז אנחנו עוברים להצבעה.

שרן השכל: מי שמצביע בעד – מצביע בעד להעביר אותה לוועדת הבריאות.

שרן השכל: מי שמצביע נגד מצביע נגד.

קריאה: אני מבקש להצביע מפה, אם אפשר.

קריאה: הצבעה מס' 16 בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – 1 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הנושא לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

שרן השכל: אוקיי.

שרן השכל: נא לרשום: חברת הכנסת אתי עטייה, חבר הכנסת משה ארבל, חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה וחבר הכנסת ווליד טאהא – שישה הצביעו בעד, אפס נגד, אפס נמנעים.

שרן השכל: ההצעה לסדר-היום עוברת לדיון בוועדת הבריאות.

שרן השכל: << הלסי >> מחסור חמור בתקני אחיות, לפי דוח מבקר המדינה, בחודש מרץ 2020 << הלסי >>

שרן השכל: נעבור להצעות הבאות לסדר-היום, מס' 642 ו-698, בנושא: מחסור חמור בתקני אחיות, לפי דוח מבקר המדינה, בחודש מרץ 2020, של חבר הכנסת ווליד טאהא ושל חבר הכנסת משה ארבל.

שרן השכל: ווליד טאהא, אנא גש לעמדה כדי להציג את ההצעה לסדר-היום.

שרן השכל: לרשותך שלוש דקות.

וליד טאהא: כבוד היושבת-ראש, חברות וחברי הכנסת, תחילה אני רוצה לשלוח ברכות חמות לסטודנטים והסטודנטיות שעברו רק אתמול – קיבלו ציונים על המבחן הממשלתי בסיעוד.

וליד טאהא: אני רוצה לברך את עשרות ומאות הסטודנטיות והסטודנטים שעברו את המבחן הזה.

וליד טאהא: מגיע להם – עבדו קשה והשיגו את זה.

וליד טאהא: וגם משפט בערבית: (אומר בערבית: ברכות חמות לכל הסטודנטיות והסטודנטים שניגשו למבחן הסיעוד ועברו אותו, הצליחו בו.

וליד טאהא: אלף מזל טוב, ואנו מאחלים לכם עתיד מוצלח, בעזרת האל.

וליד טאהא: תודה.

וליד טאהא: )

יועז הנדל: שוכרן.

וליד טאהא: שוכרן, כבוד השר המציל.

וליד טאהא: אתה יודע, הצלת את הכנסת היום.

ינון אזולאי: את הממשלה.

ינון אזולאי: הכנסת לא צריכה שיצילו אותה, תאמין לי.

וליד טאהא: הוא הציל את הממשלה?

וליד טאהא: הוא בדרך כלל אוהב להציל את הממשלה.

וליד טאהא: יש לו את זה.

ינון אזולאי: הוא אוהב להציל את העם.

וליד טאהא: עכשיו לנושא עצמו.

וליד טאהא: אכן, מבקר המדינה פרסם בחודש מרץ דוח שבו ציין שקיים מחסור – חמור, לטעמי – וזה כמובן בהמשך ישיר גם לדיון שקדם לנו, על חיסונים והיערכות לחיסונים.

וליד טאהא: אז המבקר קבע בדוח שלו שקיים מחסור של למעלה מ-220 תקני אחיות שגרם לתפקוד לא תקין, ולעיתים אף מסוכן, של המערכת.

וליד טאהא: בהמון מקומות הייתה חסרה הנוכחות של האחיות לביצוע העבודה, הן בחיסונים והן במעקב רפואי אחרי הזכאים להם.

וליד טאהא: הדבר הזה חמור שבעתיים כאשר אנחנו נמצאים בעיצומו של גל שני של קורונה ואנחנו כל כך רוצים את המאמץ, את העזרה ואת העבודה של האחיות ושל אנשי הבריאות בכלל.

וליד טאהא: על כן, לא מובן לי כיצד המדינה, הממשלה, השר הנדל, יודעת לאלתר סכומי עתק כדי לסגור פינות של קואליציה, של שרים, סגני שרים, מצאו מיליונים של שקלים כדי לעשות את זה – ריבונו של עולם, אנחנו בתקופת קורונה – ואין הכסף הדרוש כדי למלא, לסגור את המחסור החמור הזה בתקני אחיות, בדבר שקשור בקשר ישיר בחיי אדם.

וליד טאהא: המבקר התריע כי יש מקומות שהמחסור הזה היה יכול אפילו לגרום לאובדן חיי אדם.

וליד טאהא: בדרך כלל יודעים למצוא תקציבים – – –

שרן השכל: מילת סיכום, בבקשה.

וליד טאהא: למה אנחנו לא יודעים למצוא תקציבים כדי לסגור את הפער החמור הזה בתקני אחיות, ואז גם נוכל להיערך יותר טוב לגל השני – שאנחנו בעיצומו, לא שאנחנו באים להיכנס אליו – וגם להיערך לחיסונים שאמורים לקבל בחורף?

וליד טאהא: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה לך, חבר הכנסת ווליד טאהא.

שרן השכל: אני מזמינה את חבר הכנסת משה ארבל, בבקשה.

שרן השכל: גם לרשותך שלוש דקות.

וליד טאהא: אני לא יודע לאיזו ועדה זה צריך לעבור.

שרן השכל: ועדת הבריאות.

משה ארבל: גברתי היושבת-ראש, כבוד השר, חבריי חברי הכנסת, מדינת ישראל נמצאת בימים אלו בפתחו או בעיצומו של גל שני של קורונה.

משה ארבל: אין מחלוקת, אני חושב, כשמדובר במשבר הזה, שהגיבורים והגיבורות האמיתיים הם אנשי מערכת הבריאות – רופאים, אחיות, אחים ורופאות – שעובדים ועובדות בתנאי לחץ ומחסור גם בימים כתיקונם, ועל אחת כמה וכמה בימי משבר בריאותי שהביא מאות חולי קורונה מידבקים למחלקות קורונה ברחבי הארץ.

משה ארבל: האחים והאחיות שעובדים ועובדות בבתי החולים שלנו הם הבסיס האיתן של מערכת הבריאות הציבורית – נשים וגברים שעושים עבודת קודש חשובה והכרחית לאורך כל השנה.

משה ארבל: גם טרם משבר הקורונה היה מחסור במערכת הבריאות הציבורית באחיות.

משה ארבל: מחסור זה מורגש כעת הרבה יותר, בתקופת משבר, כשנדרש מספר רב בהרבה של אחיות לטיפול בחולי הקורונה אך רבות מהאחיות נמצאות בבידוד או מטופלות בעצמן אחרי שנדבקו מהחולים.

משה ארבל: על פי נתונים שפורסמו ב-5 ביולי כ-500 אחיות נמצאות בבידוד בכל הארץ, נוסף ל-300 רופאים.

משה ארבל: מדובר, אדוני סגן השר, בנטל קשה מנשוא שמוטל על מערכת הבריאות העמוסה בלאו הכי.

משה ארבל: בבית החולים שיבא בתל השומר 135 עובדים נמצאו בבידוד נכון לשלשום; בהדסה עין כרם – 130; באיכילוב ובבילינסון – מעל 60 בכל אחד.

משה ארבל: מן הסתם מספרים אלו רק גדלו מאז.

משה ארבל: חוקרים מאוניברסיטת תל אביב הזהירו לאחרונה שאם לא ישופר ציוד המיגון של הצוותים הרפואיים, מחלקות שלמות בבתי החולים יקרסו במהלך הגל השני.

משה ארבל: מתברר שציוד המיגון הקיים לצוותים רפואיים גורם לנזקי עור משמעותיים בפנים שתורמים לשיעורי הדבקה גבוהים.

משה ארבל: גם מצב התקנים של האחיות בשירות משרד הבריאות וקופות החולים מראה תמונה מדאיגה.

משה ארבל: רק כדי לסבר את האוזן, כיום 27 אחיות בריאות הציבור בכל הארץ ממונות על ביצוע חקירות אפידמיולוגיות – עבודה חשובה והכרחית – כדי לצמצם את קצב התפשטות הנגיף, עבודה שגם איכונים לא יוכלו להחליף אותה במלואה.

משה ארבל: 27 אחיות צריכות, אדוני סגן שר הבריאות, לבצע 7,800 חקירות אפידמיולוגיות בחודש.

משה ארבל: בכל מחוז דרום אנו מדברים על שתי אחיות בלבד; בכל מחוז תל אביב – ארבע אחיות.

משה ארבל: מדובר בעומס לא אנושי.

משה ארבל: גם העובדות המסורות והחרוצות ביותר לא תוכלנה לפשר על פער כזה, ואין ספק שיש למחסור זה השפעה על היכולת לעמוד על שרשרת ההדבקה.

משה ארבל: אם כך, אולי לא צריך להתפלא שעל פי דוח מכון גרטנר של משרד הבריאות לחקר אפידמיולוגיה ומדיניות בריאות, החקירה האפידמיולוגית מצליחה לקטוע בין 10% ל-20% משרשרות ההדבקה בלבד.

משה ארבל: מדובר בנתונים נמוכים שלא מאפשרים להתחקות אחרי התקדמות המחלה.

משה ארבל: לקראת סיום דבריי אני מבקש לציין לטובה את החלטת משרד הבריאות מהשבוע שעבר – אדוני סגן השר, יש גם דברים טובים – לתגבר את צוות האחיות ב-190 סטודנטים וסטודנטיות שיבצעו חקירות אפידמיולוגיות.

משה ארבל: מדובר בתוספת חשובה מאוד, אך לא מספיקה.

משה ארבל: המחסור באחיות קיים גם בבתי החולים, בטיפות חלב ובקופות החולים ודורש טיפול שורש מקיף.

משה ארבל: אשר על כן, אבקש את הסכמת הממשלה וחברי הכנסת להעביר את ההצעה לסדר-היום לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת.

משה ארבל: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה לך, חבר הכנסת משה ארבל.

שרן השכל: אני רוצה להזמין את סגן שר הבריאות יואב קיש לבוא ולהשיב על ההצעה לסדר-היום.

יואב קיש: תודה, כבוד היושבת-ראש.

יואב קיש: חבריי חברי הכנסת, חבר הכנסת משה ארבל, ידידי משכבר הימים.

משה ארבל: – – – ועדת הפנים של הכנסת.

יואב קיש: אני חייב להודות, חבר הכנסת מרגי, שאני התפלפלתי עם חבר הכנסת ארבל על הדוכן בתפקידו כיושב-ראש הישיבה, ועלתה שאלה הלכתית חשובה, ולא ידעתי מה קורה בהלכה.

יואב קיש: חבר הכנסת משה ארבל דאג להעביר לי הודעה מסודרת עם עמדה ברוכה ומשכילה בנושא.

יואב קיש: אני מוכן להרחיב על זה אחר כך, אבל לאור השעה, אני רוצה לתת – – –

מאיר פרוש: – – – מעוניין אולי לקצר בעניין ההלכתי?

מאיר פרוש: כי אני ממהר.

משה ארבל: סוגיה מעניינת: מה המעמד של כהן בשיבוט גנטי?

משה ארבל: האם גם הוא כהן או לא?

מאיר פרוש: אני צריך ללכת.

יואב קיש: אבל לא נעכב אותו.

יואב קיש: אחרי שאותו יושב-ראש, משה ארבל, דאג לנו לחצי שעה עיכוב פה, אז לא נעכב יותר.

משה ארבל: ממשלת ישראל, שתדע לכבד את הכנסת.

קריאה: משה, משה, יש לנו את כל הזמן בעולם – – –

יואב קיש: כמה דברים לגבי האחיות והאחים.

יואב קיש: אני אומר "אחיות", אבל כמובן שמדובר גם באחים.

יואב קיש: משה, כרגע בבידוד יש לנו 718 אחים ואחיות, וחולים – 97.

יואב קיש: סך הכול צוות בבידוד, כשאני מכניס רופאים, רופאות, מקצועות אחרים והכול – 2,639 מבודדים.

יואב קיש: אני חושב שלפני בערך חודש, כשהסתכלתי על המספר הזה, הוא עמד על משהו כמו 360-350 איש; כמעט פי עשרה בחודש.

יואב קיש: שתבין את האירוע.

יואב קיש: נושא אחד.

יואב קיש: נושא האחיות האפידמיולוגיות – אני חייב לתקן אותך, בשגרה, בעולם ללא קורונה, אנחנו מדברים על 27 אחים ואחיות שעושים חקירות אפידמיולוגיות.

יואב קיש: מהרגע שהאירוע הזה התחיל הם תוגברו בעוד כ-220-200 אחים ואחיות אחרים, ובעצם זה היה הצוות שטיפל בקורונה בגל הראשון.

יואב קיש: בגל השני, שהתחיל רק לאחרונה – מה שאמרת 180 – אנחנו יזמנו ותוגברנו ב-280 סטודנטים, והם נקלטו כבר בשבוע שעבר ותגברו את המערך הזה.

יואב קיש: זה לא מערך – אין שום סיכוי בעולם ש-27 אחיות מסוגלות לעשות משהו בהיקפים שאנחנו נמצאים בהם היום.

יואב קיש: המספר 7,800 שנקבת בו כעבודה חודשית זה בערך מה שקורה היום בשבוע, אז המספרים גם פה השתוללו לכיוון אחר.

יואב קיש: רק היום – אני שמח לבשר שמאמץ שהתחלתי בו ביום ראשון בערב קורה מחר: קליטה מיידית של כ-350 סלקטורים שעבדו בתשאול ותחקור נוסעים בטיסות לחו"ל, שהם עכשיו בעצם מובטלים, ייקלטו לתוך המערך הזה וייתנו עוד חיזוק.

יואב קיש: אני אומר לך שעוד שבוע מהיום, אם חס וחלילה המגפה תמשיך לצמוח בקצב שהיא צומחת, גם זה לא יספיק, אז רק שתבין מול מה אנחנו מתמודדים.

יואב קיש: עכשיו אני שם רגע את כל הדברים האלה בצד, ואני רוצה להתייחס לנושא מהותי שעלה גם קודם בדברים: מה קורה בכלל בנושא אחים ואחיות במדינת ישראל?

יואב קיש: אז צריך להבין ששיעור האחים והאחיות במדינת ישראל בעלי רישיון לעסוק בסיעוד עומד על 6.21 ל-1,000, בהשוואה לשיעור האחיות הממוצע ב-OECD, שהוא 8.9 ל-1,000 נפש, זאת אומרת, מצבנו כ-20%–25% פחות טוב מה-OECD.

יואב קיש: זו עדיין מגמת עלייה, כי היינו עם מתחת ל-6 ועלינו ל-6.2 בארבע השנים האחרונות.

יואב קיש: מה אנחנו עושים בשביל להגדיל את השיעור הזה?

יואב קיש: אנחנו מגדילים משמעותית את היקף הסטודנטים שהחלו בלימודי סיעוד – כ-4,000 סטודנטים לעומת 2,500 בשנים הקודמות.

וליד טאהא: לאפשר – – – סיימו ולא עובדים.

יואב קיש: תכף נדבר על הכול, תאמין לי.

יואב קיש: הורחבו היקפי המלגות להעלאת מספרי הסטודנטים; הופעל מודל תמרוץ להגדלת היקפי הלומדים; הסתיימה היערכות להעלאת היקפי התקנים לבתי הספר לסיעוד והוספו כיתות לימוד בבתי הספר לסיעוד; הופעלו תוכניות לימוד ייעודיות לבדואים בדרום הארץ ותוכנית להכשרת אחיות מעשיות.

יואב קיש: התקיימה ב-2 ביולי 2020 בחינת רישוי ממשלתית – ממש לפני שבוע – למעמד של אח ואחות מוסמכת.

יואב קיש: אתמול, ב-7 ביולי, הונפקו תעודות רישוי וסיעוד לכ-1,500 אחים ואחיות חדשים וחדשות שעמדו בהצלחה בבחינת רישוי זו.

יואב קיש: האחים והאחיות האלו עתידים, לשאלתך, להצטרף למערך העוסקים בסיעוד בישראל, בכפוף לתקנים, ותכף אני אדבר על זה.

יואב קיש: כמו כן, בספטמבר 2020 עתידה להתקיים בחינת רישוי ממשלתית נוספת עבור כ-2,600 בוגרי הכשרה בסיעוד.

יואב קיש: זאת אומרת, בחודשיים הקרובים, עד סוף ספטמבר, סדר גודל של כ-4,000 אחים ואחיות מוסמכים חדשים בישראל יהיו בעלי רישוי לעבוד ולעסוק בסיעוד במגוון מתארים במערך האשפוז והקהילה.

יואב קיש: נציין כי המחסור הוא לא בכוח אדם בסיעוד, כמו שאתה אומר; המחסור הוא בתקנים להעסקתם.

יואב קיש: תיאור מצב תגבור כוח אדם כחלק מהתמודדות משרד הבריאות בנגיף קורונה – וזה מה שקורה עכשיו – כחלק מהיערכות לקראת תרחיש ייחוס של עד 5,000 מונשמים כפי שהוגדר בגל הראשון, שהיה במרץ, הקצינו 600 תקני אחיות לבתי החולים הכלליים ועוד 56 תקני אחיות – עוד פעם, אני אומר "אחיות", אבל זה אחיות ואחים – למר"גים לטובת פתיחת מחלקות התפרצות לטיפול בחולי קורונה במערך האשפוז.

יואב קיש: כהיערכות לגל הראשון ובשיא ההתפרצות ניתנו לקבוצת הממתינים לבחינות הרישוי 850 היתרים זמניים לעסוק בסיעוד כאח מוסמך על מנת שיוכלו להשתלב במערך ההעסקה.

יואב קיש: זו הקבוצה שנבחנה ביולי 2020 ומקבלת היום את תוצאות הבחינה.

יואב קיש: מערכי האשפוז והקהילה תוגברו בסטודנטים לסיעוד על פי מתווה תרחיש הייחוס ובהתאם לדרישה ולצורכי המוסדות.

יואב קיש: הם סייעו בכל משימה שנדרשו, באשפוז ובקהילה, בהתאם לתחומי פעילותם.

יואב קיש: סך הכול הוקצו 1,471 סטודנטים לסיעוד – יש לי פה את החלוקה; אני לא ארחיב, חבל על הזמן.

יואב קיש: אני רוצה לציין כי בסך הכול הוקצו על ידי משרד הבריאות בחודשים מרץ עד אפריל 7,035 אנשי צוות מכלל הסקטורים, ומהם נקלטו – לשאלתך – 3,340, 47% קליטה בפועל מסך ההקצאות.

יואב קיש: זה מספר שאני חושב, דרך אגב, שנצטרך לחזור אליו ולתגבר אותו יותר גם בהמשך, בגל השני ובהיערכות לחורף.

יואב קיש: דיברתי על נתוני הבידוד נכון להיום.

יואב קיש: אני לא חוזר על זה, כי דיברתי על זה בהתחלה עם משה ארבל.

יואב קיש: לצורך ההתמודדות עם המצב המשרד נוקט את הדברים האלה: הקמת מערכת מקוונת לדיווח וניתוח נתוני בידוד ותחלואת אנשי צוות בריאות בכלל ואחיות בפרט; זו בדיוק המערכת שלפיה אני עוקב אחרי הבידוד והתחלואה של כוח האדם; שקיפות נתונים, שיתוף ולמידה הדדית עם נציגי השטח; הפקת דוחות מידע לפורומים ולצוותי ניהול במערכת הבריאות על בסיס יומי; בניית מערך ההסברה וההדרכה לסגל ולצוותים הרפואיים; הפצה דפי מסרים עם תובנות למנהלים ולשטח שנוסחו על סמך עיבוד הנתונים; חידוד הנחיות כוללות: הימנעות מישיבה משותפת בחדרי שתייה, הקפדה על כללי מיגון בהסעות, הימנעות מוחלטת מהגעה לעבודה של חולים ומצוננים ויש הנחיות נוספות.

יואב קיש: אנחנו אכן מוסיפים תקני אחיות למערך האשפוז.

יואב קיש: אנחנו מאתרים את עתודות כוח האדם שזמינות לסיוע.

יואב קיש: יש לנו סך הכול 26,000 כוחות מסייעים.

יואב קיש: אנחנו ומיישמים הכשרה ייעודית לצוותים בבתי החולים ובמוסדות הגריאטריים, מסדירים מסגרות שהייה לילדי העובדים, מקימים מערך מתנדבים, מקימים מוקד טלפוני לתמיכה נפשית לסגל ולצוותים רפואיים.

משה ארבל: הקמת מוקד טלפוני, כבוד סגן השר – אולי כדאי שיענו בכוכבית – – –

יואב קיש: עכשיו צריך להיות יותר טוב.

יואב קיש: אני חושב שהמוקד של פיקוד העורף נכנס לפעולה, היום אחר הצוהריים.

יואב קיש: תנסה להתקשר.

יואב קיש: אני מקווה שכבר עכשיו יותר טוב.

יואב קיש: מעבירים את מערכת החינוך האקדמי בסיעוד ללמידה מרחוק והכשרה ייעודית בטיפול נמרץ.

יואב קיש: יש פה גם שינוי תהליכי עבודה.

יואב קיש: אני לא אעבור על השינוי.

יואב קיש: לסיום, בנקודת זמן זו, כאשר עוד טרם האירוע, כפי שצוין בתחילת התשובה, מדינת ישראל הייתה במחסור גדול של אחיות בהשוואה למדינות ה-OECD, ובהתחשב בתרחיש הייחוס שאושר על ידי הממשלה בדבר 2,000 מונשמים, יש עדיין צורך בתוספת של כ-4,000 אחים ואחיות למערכת הבריאות.

יואב קיש: כפי שציינתי, אמש קיבלו רישיון 1,500 אחים ואחיות חדשים שיכולים וצריכים לסייע בהיערכות המערכת להתמודדות עם מגפת הקורונה.

יואב קיש: אני אומר לך, אני הולך לפנות אישית לשר האוצר.

יואב קיש: דרך אגב, יש החלטת ממשלה בעניין, אז אני בטוח שהוא ייענה בחיוב לבקשתי לקלוט אותם בדחיפות במערכת הבריאות.

יואב קיש: אני חושב שהנושא דחוף וחשוב ושאותם תקנים צריכים להיות מיושמים מייד.

יואב קיש: תודה רבה לך.

שרן השכל: תודה רבה לך, סגן שר הבריאות יואב קיש.

שרן השכל: אנחנו נעבור להצבעה.

שרן השכל: ההצעה הייתה להעביר לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

שרן השכל: נא להצביע.

יעקב מרגי: להוסיף אותנו, בבקשה.

שרן השכל: כולם – אוקיי.

שרן השכל: אף לא נמצא במקומו, אז אנחנו נמתין שנייה.

שרן השכל: הצבעה מס' 17 בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – אין נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הנושא לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

קריאה: – – –

שרן השכל: נכון, אז אני אוסיף גם אותי.

שרן השכל: חברת הכנסת שרן השכל, חבר כנסת ווליד טאהא, חבר הכנסת משה ארבל, חבר הכנסת יעקב מרגי, חבר הכנסת ינון אזולאי והשר יועז הנדל – –

קריאה: ווליד.

שרן השכל: אמרתי ווליד, שני.

שרן השכל: – – אנחנו שבעה בעד להעביר את זה לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

שרן השכל: ההצעה הזאת התקבלה ותעבור.

שרן השכל: << הלסי >> ההקלות בבגרות בעברית (גריעת חומר לימוד, זכות למבחן מותאם) – רק לחילונים, ולא במבחנים הייעודיים לחרדים << הלסי >>

שרן השכל: נעבור להצעה לסדר-היום מס' 732, בנושא: ההקלות בבגרות בעברית (גריעת חומר לימוד, זכות למבחן מותאם) – רק לחילונים, ולא במבחנים הייעודיים לחרדים, של חבר הכנסת יעקב מרגי.

שרן השכל: ישיב סגן שר החינוך מאיר פרוש.

מאיר פרוש: כל זמן שאני אהיה פה במליאה.

שרן השכל: כל זמן שאתה פה במליאה.

שרן השכל: חבר הכנסת יעקב מרגי, נא לגשת.

שרן השכל: לרשותך עשר דקות שלמות.

יעקב מרגי: עד עשר דקות.

יעקב מרגי: לא חייבים עשר דקות.

יעקב מרגי: אני אתן להם קריאת הרגעה: לא חייבים לתת את עשר הדקות.

קריאה: למה עשר?

יעקב מרגי: גברתי היושבת בראש, חבריי חברי הכנסת, מכובדי סגן השר, בעידן הקורונה אנחנו נחשפים לאתגרים רבים, ואחד האתגרים שהוצבו בפני משרד החינוך – כל סוגיית בחינות הבגרות.

יעקב מרגי: במהלך הגל הראשון של הקורונה פנו מנהלי בתי ספר ומורים שמכינים לבגרות בעברית למשרד החינוך, ביקשו הקלות במיקוד – מי שמבין בזה – ואכן משרד החינוך, באמצעות המפמ"רית, הודיע למנהלי בתי הספר ולמורים שיהיו הקלות וניתנו הקלות.

יעקב מרגי: באופן טבעי פנו מורות מהמגזר החרדי, מורות שמכינות לבגרות – זה לא מובן מאליו בחברה החרדית; יש ויכוח אם כן לגשת לבגרות, לא לגשת לבגרות, יש תפיסה כזאת ויש תפיסה כזו ויש חלופה לבחינות הבגרות.

יעקב מרגי: זאת אג'נדה, השקפת עולם, אבל משרד החינוך אפשר.

יעקב מרגי: בחינת הבגרות של החברה החרדית נכתבת בנפרד מהבחינה הכללית בגלל השקפת עולם, ניסוח – רצו לתת כבוד להשקפת עולם ולא להתנסח בצורה שיכולה להיות פוגענית – ותכנים.

יעקב מרגי: אבל משום מה לא נענו לאותן הקלות.

יעקב מרגי: פנו אליי אותן מורות, פניתי למשרד החינוך וקיבלתי תשובה מוזרה.

יעקב מרגי: התשובה, חבריי חברי הכנסת, ינון – כדאי שתקשיבו: הבחינה בעברית למחוז החרדי – לא נענתה הבקשה להקלות בגלל הקורונה בגלל שממילא היא ברמה נמוכה יותר.

יעקב מרגי: אמרתי: אם ככה, לא צריך להתבכיין, מקסימום מיישרים קו.

יעקב מרגי: אני איש ממסד, אתם יודעים, אני אדם ממוסד, ממושמע.

יעקב מרגי: שולח את התגובה לפונים.

יעקב מרגי: מה לעשות שהפונים יותר יסודיים ממני, והם מבינים עניין בתחום, מבינים עניין מאוד מאוד בתחום, וחיזקו לי – סליחה שאני אומר את זה – את מה שידעתי קודם כיו"ר ועדת חינוך: שתשובות פרוטוקול שמתקבלות מהמחוז החרדי – צריך לפקפק, לבדוק אותן כמה פעמים.

יעקב מרגי: אבל במקרה הזה נטיתי לחשוב שאולי בגלל שהחרדים מסודרים – כמו שנתפס כביכול, אלה שרוצים לתקוף – שהם מסודרים, והייתה להם בחינה יותר קלה.

יעקב מרגי: מסתבר, אממה, שדווקא הבחינה בעברית של החברה החרדית, של המחוז החרדי, קשה יותר בבסיס, ולמה?

יעקב מרגי: א., היא מנוסחת בנפרד.

יעקב מרגי: ועוד עובדות שלא ידענו: יש הרבה תלמידות שלמרות שהן לומדות במסגרות החרדיות, הן ניגשות להיבחן בבחינה הכללית.

יעקב מרגי: אחוז העוברים בהצלחה, אחוזי הציונים הגבוהים, רמת הציונים במחוז החרדי נמוכה לעומת הכללי בגלל הקושי האובייקטיבי.

יעקב מרגי: אבל חכו, יעקב מרגי, כשידוע שעובדים עליו, הוא מתחיל קצת – לא להתעצבן, אבל משהו דומה לזה, מתחיל לרדת לעומק בסוגיה הזאת.

משה ארבל: וזאת אחרי התשובה של סגן השר – – –

יעקב מרגי: אני מקווה שיש תשובה שונה ממה שקיבלתי קודם.

יעקב מרגי: אני פונה, למי אני פונה הפעם?

יעקב מרגי: מאחר שאין לי אמון במחוז החרדי, אז אני פונה לגברת נכבדה בהנהלת משרד החינוך – אם אני לא טועה היא אפילו במזכירות הפדגוגית – ואני אומר: אנא, תבדקי לי את הסיפור הזה.

יעקב מרגי: היא בודקת, בודקת, אבל אני לא מקבל תשובה.

יעקב מרגי: המורים פונים אליי ורוצים תשובה.

יעקב מרגי: אני חוזר אליה – היא אומרת לי: אני מתקשה לקבל תשובות, כי פניתי לגברת מסוימת, שהיא ממונה על זה בכללי, שתיכנס לסוגיה הזאת – משום מה, לא מצליחה לקבל תשובות ולא נותנים לה את התשובות, ממדרים אותה.

יעקב מרגי: אמרתי לה: אולי תנסי שוב?

יעקב מרגי: אומרת לי: תן לי עוד שבוע, אנסה.

יעקב מרגי: ואכן, היא שכנעה את המחוז החרדי והעומדת בראשו, שכנעה אותה כן לשתף פעולה.

יעקב מרגי: נתתי עוד צ'אנס, שבועיים, שלושה, חודש.

יעקב מרגי: אני פונה – אומרת לי: מר מרגי היקר, חבר הכנסת מרגי, אני מרימה ידיים, לא מצליחה לתת לך תשובה.

יעקב מרגי: אני פונה בכתב לשר החינוך – תנחשו מה קיבלתי, איזו תשובה?

ינון אזולאי: נעשה בדיקה.

יעקב מרגי: הלוואי שהייתי מקבל את התשובה הזאת.

יעקב מרגי: גם את זה לא קיבלתי.

יעקב מרגי: פונה למנכ"ל משרד החינוך – איזו תשובה קיבלתי?

ינון אזולאי: לא קיבלת.

יעקב מרגי: אני רואה שאתה לומד מהר.

יעקב מרגי: לא קיבלתי.

יעקב מרגי: אתה יודע, כשיש לך תשובה טובה, מנצחת, אתה לא חושש לתת אותה.

יעקב מרגי: הפוך – יש לך מוטיבציה להשיב ולשים זאת בצורה ברורה על השולחן.

יעקב מרגי: ניסיתי בכל דרך לא להעלות את זה.

ינון אזולאי: אני בטוח שעכשיו תקבל תשובה טובה ומספקת.

יעקב מרגי: אני מקווה.

ינון אזולאי: פעם קיבלת תשובה לא מספקת פה, במליאה?

יעקב מרגי: היו, היו דברים, היו פעמים.

ינון אזולאי: ממשרד החינוך?

יעקב מרגי: מכל המשרדים, בחינוך במיוחד.

ינון אזולאי: מה אתה אומר.

יעקב מרגי: ומהמחוז החרדי עוד יותר, במיוחד.

יעקב מרגי: זה נשמע כאילו אני מזלזל, חלילה, חבריי.

יעקב מרגי: זה נשמע כאילו אני אומר את זה בזלזול ובציניות, אבל אני אומר את זה בכאב רב.

ינון אזולאי: ברור.

יעקב מרגי: סוף-סוף מדברים על השתלבות החרדים, מדברים על העניין של הממלכתיות, ולקרב ולהכניס אותם למרכז ההוויה ישראלית, ומשרד החינוך בעצמו, פעם אחר פעם, פעם אחר פעם, נכנע ומשרת את התפיסה האנט-ממלכתית.

יעקב מרגי: אני אומר את זה בכאב.

יעקב מרגי: אני אומר את זה בכאב.

יעקב מרגי: לא באתי להתריס.

יעקב מרגי: זה משרד חשוב – לא משנה שיש לי תפיסה איך המשרד הזה צריך להיראות.

יעקב מרגי: יש מה שנקרא פינוי-בינוי ורה-ארגון, מחדש.

יעקב מרגי: רבי אלעזר בן עזריה, באגדה, אמר: הרי אני כבן 70 שנה.

יעקב מרגי: הוא רק היה נראה כבן 70, הוא היה צעיר, אבל פה זה בן 70 שנה ממש.

יעקב מרגי: הגיע הזמן להביא משהו חדש, מודל חדש – ואני אומר את זה בצער, חבריי.

יעקב מרגי: אני מקווה – אין לי ציפיות מהדיון פה במליאה.

יעקב מרגי: הציפייה היחידה שיש לי היא שזה יועבר לדיון בוועדת החינוך ושם נרד לעומקם של דברים ונביא את הגורמים.

יעקב מרגי: אני מכבד את סגן השר, כי ניתנה לו תשובה, והוא יקריא אותה, ובצדק.

יעקב מרגי: זה לא אישי.

יעקב מרגי: השקפת עולמו היא לא העניין פה.

יעקב מרגי: יש פה תשובה שהוא קיבל, ממוסדת, של משרד ממשלתי, שאני יודע שהיא תהיה חוטאת לאמת ולעובדות, אבל בואו נשמע.

יעקב מרגי: תודה רבה לכם.

שרן השכל: תודה רבה לך, חבר הכנסת יעקב מרגי.

שרן השכל: אני מזמינה את סגן שר החינוך מאיר פרוש לבוא ולהשיב על ההצעה לסדר-היום.

מאיר פרוש: גברתי היושבת-ראש, אני ממש מתנצל על כך שאני אעשה זה ממש מהר.

מאיר פרוש: אני על כל פנים חיכיתי פה שלושת רבעי השעה בגלל תקלה שהייתה עם שר שיהיה נוכח במליאה, ואני ב-19:05 צריך להיות – מאחר שהרב מרגי מקל עליי בזה שהוא אומר שבין כה הוא לא יאמין למה שפרוש אומר, אז הייתי שמח אם אתה היית מקריא את התשובה, או שאתן את זה מייד לפרוטוקול וזה ילך לוועדה.

יעקב מרגי: אמרתי: מה שיקריאו לו, מה שהכתיבו לו.

מאיר פרוש: תאמין לי שאני הקשיתי.

מאיר פרוש: אני אשתדל לענות בשלוש דקות, אני ארד באמצע ואת היתרה תקבל בסטנוגרמה.

מאיר פרוש: הבחינות של המגזר החרדי עוברות דרך אותם מנגנונים של שאר בחינות הבגרות במדינה.

מאיר פרוש: הן נבנות במכון סאלד על פי תוכנית הלימודים המאושרת, מתוקפות מבחינה טסטולוגית ומתנהלות על פי דגם קבוע.

מאיר פרוש: לכל מקצוע יש ועדת שאלון, יושב-ראש שאלון, רכז שאלון מטעם מכון סאלד.

מאיר פרוש: ההליך מקובל ומקצועי, ואין כל מקום לסברה כי הבחינות של החינוך החרדי קשות יותר מהבחינות של החינוך הממלכתי הכללי או נבנות על פי הגדרות וסטנדרטים שונים.

מאיר פרוש: כל זאת – ביחס למהלך הכללי של בחינות הבגרות וההקפדה על שוויון בין כל המגזרים.

מאיר פרוש: בקיץ זה, בגלל וירוס הקורונה, נקבעו נהלים לגבי בחינות חיצוניות ופנימיות ביחס לכל המערכת, ובאופן זהה – גם למגזר החרדי.

מאיר פרוש: ביחס לכל מערך הבחינות המשרד הנחה לתת הקלות, תוך התחשבות בשאלונים שכבר היו מוכנים ומודפסים.

מאיר פרוש: דברים אלו נקבעו גם לגבי הבחינות במגזר החרדי.

מאיר פרוש: בנוגע לטענות שהועלו בהצעה לסדר-היום יצוין, לגופו של עניין, כי הבחינה בעברית שעל אודותיה היו התלונות נבדקה מחדש יחד עם כל הגורמים המקצועיים והרלוונטיים במשרד על מנת לוודא שהכללים הופעלו כיאות.

מאיר פרוש: ביחס לבחינה נקבעו ההקלות הבאות: פורסם מיקוד לבחינה המכוון את הלומדים ביחס לתחומים הספציפיים בתוכן הלימוד שיופיעו בבחינה; פורסם נוהל שאלון מותאם לכלל הנבחנים – בחירה גדולה בשאלון הרגיל; פורסם מסמך הבהרות הממקד את התלמיד הן לגבי מבנה השאלון והן לגבי התוכן שאינו נדרש לבחינה; קוצר הטקסט לקריאה ובוטל סעיף בשאלה בעקבות זאת.

מאיר פרוש: כל אלה הביאו את הצוות שבחן את הנושא, ובכלל זה את יושב-ראש המזכירות הפדגוגית במשרד, להערכה מקצועית שהבחינה אכן עומדת בכל הקריטריונים של ההקלות שניתנו ואינה מפלה את התלמידות בחינוך הרגיל ביחס לתלמידי המגזרים האחרים.

מאיר פרוש: כמו כן יודגש כי בחינת הבגרות בתחום הדעת לשון, הבנה והבעה עברית נכתבת לכלל תלמידי ישראל הלומדים בחינוך הממלכתי, כולל הממלכתי-דתי.

מאיר פרוש: החינוך החרדי בוחר לכתוב את בחינת הבגרות של תלמידיו בנפרד, ותלמידיו אינם ניגשים לבחינת הבגרות של המגזר הממלכתי.

מאיר פרוש: בחינת בגרות מותאמת ניתנת בעברית לתלמידים הזכאים להקלות ללומדים בחינוך הממלכתי והממלכתי-דתי.

מאיר פרוש: בשל מיעוט נבחנים זכאים לבחינה מותאמת בחינוך החרדי הוחלט שלא לחבר בחינה נפרדת, שעלותה הכלכלית גבוהה מאוד, אלא לאפשר להם בחירה גדולה יותר במתן התשובות על בחינת הבגרות הרגילה.

מאיר פרוש: יודגש כי מענה של בחירה מרובה לזכאים מקובלת ברובן המוחלט של בחינות הבגרות המתקיימות במקצועות האחרים.

מאיר פרוש: עוד יצוין כי ניתנת האפשרות לתלמידים הנבחנים שיש להם הקלות וזכאות לבחינה מותאמת להיבחן בשאלון המותאם לחינוך הממלכתי.

מאיר פרוש: עם זאת, כיוון שהבחינה מבוססת טקסט, ייתכן מאוד שתחום החיים וההקשר התרבותי של המאמרים בשאלון הכללי לא יתאימו לציבור החרדי ולהפך, לדוגמה עיסוק בעמדות נוער כלפי טכנולוגיה ורשתות חברתיות או קניות ברשת.

מאיר פרוש: לכן, מתן האפשרות לציבור החרדי להיבחן בשאלון הכללי לא בהכרח תקל אליהם אלא תקשה, שכן לא תעלה בקנה אחד עם העולם הערכי שלהם.

מאיר פרוש: לסיכום, החששות המלווים את עונת הבחינות הנוכחית מצד המורים וההורים ברורים וראויים להערכה, מפני שכולם רוצים לתת לתלמידים את מיטב התנאים להצלחה.

מאיר פרוש: אולם חששות אלו, טבעיים ככל שהיו, ניתנים להפרכה באופן ברור מתוך בדיקה שיטתית ומסודרת.

מאיר פרוש: אנו סומכים ידינו על הצוות המקצועי ועל כך שבעזרת השם לא נפלה תקלה תחת ידם.

מאיר פרוש: בהירות ושקיפות הן חלק מן הכלים להפיג חששות וספקות, ולפיכך פורסמו באתר החינוך החרדי מידע והנחיות למורים ולתלמידים המתארים בפניהם את התהליך כולו.

מאיר פרוש: אנחנו מאחלים הצלחה לניגשים למבחן, שעתיד להתקיים ביום 20 ביולי 2020.

מאיר פרוש: אני מודה מאוד לרב מרגי שנתן לי להקריא את התשובה.

מאיר פרוש: אני מתנצל מראש בפני חבר הכנסת ווליד טאהא על כך שאני לא יכול להישאר פה ולהקריא את התשובה שהוא מבקש.

מאיר פרוש: נתתי לו כבר את התשובה שהייתי אמור להקריא פה.

מאיר פרוש: אני מתנצל בפניך.

שרן השכל: בסדר גמור.

מאיר פרוש: אני לא יודע אם זה יופיע בפרוטוקול.

מאיר פרוש: אני הולך, אני עוזב.

מאיר פרוש: אני חייב לברוח.

מאיר פרוש: סליחה.

שרן השכל: בסדר גמור.

שרן השכל: אני אעביר את זה להצבעה.

שרן השכל: אתם מעוניינים להעביר לוועדת החינוך?

שרן השכל: נהדר.

שרן השכל: אז מי שבעד להעביר לוועדת החינוך – נא להצביע בעד.

שרן השכל: הצבעה מס' 18 בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – 1 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הנושא לוועדת החינוך, התרבות והספורט נתקבלה.

שרן השכל: נא להוסיף לפרוטוקול את חבר הכנסת יעקב מרגי, חבר הכנסת ינון אזולאי, חבר הכנסת משה ארבל וחבר הכנסת ווליד טאהא – ארבעה.

שרן השכל: סך הכול חמישה בעד, אפס נגד.

שרן השכל: ההצעה תעבור לוועדת החינוך.

שרן השכל: << הלסי >> החלת תוכנית אופק חדש בבתי הספר היסודיים במסגרת המוכר שאינו רשמי << הלסי >>

שרן השכל: אנחנו עוברים להצעה לסדר-היום מס' 703, בנושא: החלת תוכנית אופק חדש בבתי הספר היסודיים במסגרת המוכר שאינו רשמי, של חבר הכנסת ווליד טאהא.

שרן השכל: לרשותך עד עשר דקות.

שרן השכל: הצעה אחרונה לסדר-היום.

שרן השכל: בבקשה.

וליד טאהא: כבוד היושבת-ראש, חברות וחברי הכנסת, באמת נתן לי סגן השר את התשובה, ואני עולה לדוכן כשאני יודע את התשובה.

וליד טאהא: אני קצת מאוכזב ממנה.

וליד טאהא: הנושא שרציתי לדבר עליו הוא החלת תוכנית אופק חדש על בתי הספר במוכר שאינו רשמי.

וליד טאהא: אני רוצה להבהיר שבחברה הערבית למשל כ-30% מבתי הספר הם במוכר שאינו רשמי וכ-26% מהתלמידים לומדים במסגרות האלה של המוכר שאינו רשמי.

וליד טאהא: זאת אומרת, אנחנו מדברים על מספר רב מאוד של בתי ספר וגם מספר רב מאוד של תלמידים שבחרו ללמוד במסגרת של מוכר שאינו רשמי.

וליד טאהא: יש אותה גם בחברה היהודית, גם בחברה הערבית.

וליד טאהא: יש אותה כמסגרת מוכרת.

וליד טאהא: אני מדבר כמובן על בתי הספר היסודיים.

וליד טאהא: במקביל, יש לנו את בתי הספר העל-יסודיים, שגם הם – נופלת עליהם ההבחנה וההגדרה של מוכר שאינו רשמי ורשמי, ועל אף זאת כולם ללא יוצא מן הכלל נהנים מתוכנית עוז לתמורה, שניתנת בבתי הספר העל-יסודיים, ויכלו גם הם להגיד את מה שכתבו לי בתשובה שהשר הנדל הולך להקריא לי עוד מעט, שאני כבר קראתי.

וליד טאהא: הם ידעו להגיד לי – – –

יועז הנדל: – – –

וליד טאהא: לא, אתה בכל זאת תעלה להקריא אותה, כי התנדבת.

וליד טאהא: היום אתה המתנדב הלאומי.

וליד טאהא: הם ידעו להגיד לי אותו דבר – למה, נגיד, זה בסדר שנתנו עוז לתמורה, שכרוך במשאבים, שלא יהיו אי-הבנות – אני אגיד עכשיו בכמה משפטים מה ההבדלים – כרוך במשאבים ובכספים, ובכל זאת החילו את התוכנית עוז לתמורה על בתי הספר העל-יסודיים בכל המסגרות של מוסדות החינוך: מוכר, מוכר שאינו רשמי ואחר.

וליד טאהא: עכשיו, נשאלת השאלה – ואני גם קראתי מהתשובה שבמדינת ישראל קיים חינוך רשמי.

וליד טאהא: מה אתה אומר?

וליד טאהא: לא ידעתי עד עכשיו.

וליד טאהא: ואללה, הפתעה.

וליד טאהא: במדינת ישראל קיים חינוך רשמי?

וליד טאהא: איזה מין תשובה?

וליד טאהא: So what?

וליד טאהא: ואם במדינת ישראל קיים חינוך שהיא מגדירה רשמי, בתי הספר שהבית הזה אישר להם על פי חוק להיפתח ולקבל רישיון הפעלה ולקבל רישיון פדגוגי וכל מה שצריך – אנחנו צריכים ביודעין להעניש את התלמידים שלהם ולתת להם תקציבים מעטים מאוד, מעטים מבתי הספר הרשמיים, רק בגלל שהוא בחר ללמוד בבית ספר פרטי, ואנחנו עושים זאת במתכוון?

וליד טאהא: אם הלכת ללמוד שם – תשלם על כך מחיר.

וליד טאהא: אני חושב שהתשובה הזאת איומה, נוראית, ויעני עושה את האי-שוויון בין הילדים.

וליד טאהא: עזבו אותי עכשיו מהמסגרות.

וליד טאהא: אני לא מדבר עכשיו על ריב של מסגרות – מה רשמי, מה לא רשמי, מה ממלכתי, מה לא ממלכתי.

וליד טאהא: אני מדבר על הילד שלומד בתוך המסגרת, ואני מדבר בכללי, ולא רק על תלמידים ערבים.

וליד טאהא: כל תלמיד שלומד במסגרת המוכר שאינו רשמי – אנחנו מפלים נגדו ביודעין?

וליד טאהא: במתכוון?

וליד טאהא: בזדון?

וליד טאהא: אם ההורה שלך בחר שאתה תלמד שם אז אתה תשלם על זה מחיר?

וליד טאהא: ואני אגיד לכם מה המחיר שהוא משלם באופן מיידי – אני ניהלתי בית ספר: משרת מורה בבית ספר יסודי היא 30 שעות לימוד.

וליד טאהא: המורה אינו חייב, במסגרת החלונות שיש לו בתוכנית שלו, להתייצב לכל פעילות בבית הספר אם אין לו משרה מלאה, ואז משאב הזמן אינו נגיש עבור בית הספר, עבור התלמידים, עבור הנהלת בית הספר, והמורה אינו צריך לשלם מכיסו עבור שעות שאינו מקבל עליהן שכר.

וליד טאהא: כאשר נכנסים לתוכנית אופק חדש, כמו שנכנסו לעוז לתמורה, המשרה הופכת בעוז לתמורה ל-40 שעות במקום 24, וביסודי היא הופכת ל-36 שעות.

וליד טאהא: זאת אומרת, משאב הזמן הזה, שנחוץ לכל בית ספר, לכל מנהל, לכל ילד שצריך את המגע, את הזמן הזה עם המחנך ועם המורה שלו, אינו בנמצא, נוסף להמון דברים אחרים.

וליד טאהא: אז אם אנחנו עושים את זה במתכוון, כפי שעולה מהתשובה, אני מזועזע, אבל בכל זאת צריך להבין שאין הבדל בין ילד לילד, וילד שבחר ללמוד בבית ספר מוכר שאינו רשמי שווה לילד שנרשם ללמוד בבית ספר רשמי, ואנחנו צריכים לדאוג שהוא יקבל חינוך שווה ותקצוב שווה.

וליד טאהא: על כן, הייתי מציע להעביר את הדיון בהצעה לוועדת הכספים דווקא, ולא החינוך, כי חינוך – אנחנו יודעים מה הולכים להגיד שם, והוויכוח כאן הוא כספי ולא חינוכי-פדגוגי.

וליד טאהא: תודה רבה.

שרן השכל: בסדר גמור.

שרן השכל: תודה רבה לך.

שרן השכל: אני מזמינה את השר יועז הנדל להשיב על ההצעה לסדר-היום, בבקשה.

יועז הנדל: תודה.

יועז הנדל: חבר הכנסת טאהא, אתה תרשה לי לא רק להקריא את התשובה כפי שהיא אלא לנסות גם למצוא את ההיגיון שבה, ההיגיון המסדר שמאחורי הדברים, ולהוסיף גם את נקודת המבט שלי.

יועז הנדל: תראה, אין אפליה בין ילד לילד, אתה צודק, אבל זה מחזיר אותי לדיון פה על שותפות בהקמת ממשלה עם בל"ד ועם הרשימה המשותפת והתפיסה של מה אנחנו רוצים במדינת ישראל.

יועז הנדל: מכיוון שכשאנחנו מדברים על מדינת ישראל ומסתכלים על היעד האסטרטגי של מערכת החינוך כאן, מערכת השירות והחובות והזכויות, אי-אפשר להימנע מהמחשבה איך מייצרים את החברה הזאת כחברה שיש בה שוויון בזכויות הפרט – לא בזכויות לאום – בזכויות הפרט לכולם, ילדים, גברים, נשים, מבוגרים, ללא – – –

וליד טאהא: – – – יהודים וערבים, בלי שום קשר.

יועז הנדל: יהודים וערבים.

יועז הנדל: יהודים וערבים, ללא קשר.

יועז הנדל: וכדי לעשות את זה – ויש פה ויכוח מהותי בין הרשימה המשותפת לביני – כדי לעשות את זה צריך להשתמש במערכות של המדינה.

יועז הנדל: אחת מהן היא מערכת החינוך, בעיניי, ולחנך, לעודד ולתמרץ לחינוך ממלכתי שגם יהודים וגם ערבים, בעיניי – בסוף גם חובות וזכויות; אנחנו נגיע למצב הזה יום אחד, כי אין ברירה, אנחנו חיים ביחד.

וליד טאהא: אתה לא צריך לאפשר להם לפתוח בתי ספר כאלה.

וליד טאהא: שהכנסת תחוקק, תמנע את פתיחת המסגרות האלה.

וליד טאהא: גם לתת להם וגם להפלות אותם?

יועז הנדל: לא נותרו פה חבריי מש"ס, אבל אני חושב שמדינת ישראל תהיה חייבת יום אחד לקחת אחריות רחבה יותר גם על מערכת החינוך, גם על המערך השוויוני של חובות וזכויות, מסלולי שירות שונים.

יועז הנדל: אין ברירה, זה המצב.

יועז הנדל: עכשיו, למה אני מתחיל בזה דווקא?

יועז הנדל: כי השאלה שלך נוגעת בזה.

יועז הנדל: היא אולי נוגעת בכספים, אבל היא נוגעת בשאלה רחבה יותר: מה מדינת ישראל רוצה, ולא באיזו טכניקה היא עושה את זה.

יועז הנדל: ועכשיו אני אקריא לך את התשובה הטכנית, שאתה כבר קראת, אבל לשם הפרוטוקול אני אקריא את התשובה הטכנית של משרד החינוך.

יועז הנדל: חובתה של מדינת ישראל לקיים מערכת חינוך רשמית.

יועז הנדל: כדי למלא חובה זו היא מקיימת, במשותף עם הרשויות המקומיות, מוסדות חינוך רשמיים, גני ילדים, בתי ספר יסודיים וחטיבות ביניים.

יועז הנדל: למותר לציין שהמדינה פועלת להעמדת מערכת חינוך איכותית לטובת התלמידים.

יועז הנדל: ככל שאדם או תאגיד מבקשים לקיים מוסד חינוך, הוא חייב בקבלת רישיון לפי חוק פיקוח על בתי הספר התשכ"ט–1969, ובקבלת הכרה לפי חוק לימוד חובה על פי התנאים שקבועים בתקנות חינוך ממלכתי (מוסדות מוכרים), התשי"ד–1953.

יועז הנדל: יחד עם זאת, לא מוטלת על המבקש חובה לקיים מוסד חינוך ואף לא כל חובה להמשיך ולקיימו.

יועז הנדל: הדברים נכונים אף לגבי ההורים.

יועז הנדל: ככל שההורים מבקשים לתת לילדיהם חינוך פרטי, הם רשאים לבחור בו, על כל המשתמע מכך.

יועז הנדל: במצב דברים זה קיימת עדיפות על פי דין למערכת החינוך הרשמית, ואין כל הכרח או צידוק כי בתי ספר שאינם רשמיים יתוקצבו בשיעור תקצוב גבוה יותר או שיחילו עליהם את הסכמי השכר של רפורמת אופק חדש.

יועז הנדל: ככל שהורה מבקש כי ילדיו ייהנו מחינוך חינם ומהתנאים שמעניקה הרפורמה, הוא יוכל לרשום ולהעביר את ילדיו לבית ספר רשמי, שכאמור, המדינה מקיימת לטובתם.

יועז הנדל: אשר לטענה בדבר בעיות בתקציבם של בתי הספר המוכרים שאינם רשמיים, יובהר כי משרד החינוך העביר את מלוא התקציב לבתי הספר המוכרים שאינם רשמיים לסוגיהם בהתאם לנהלים גם בתקופה שבה בתי הספר היו סגורים לפי צו בריאות העם.

יועז הנדל: עד כאן התשובה.

יועז הנדל: אני מקווה שיחול שינוי גם בתפיסה של הרשימה המשותפת לגבי ההשתלבות במדינת ישראל.

יועז הנדל: חלק מזה זה מערכת החינוך.

שרן השכל: תודה רבה לך.

שרן השכל: שנייה.

וליד טאהא: אתה עכשיו הלכת לפוליטיקה.

וליד טאהא: אני דיברתי חינוך – אתה מתעקש ללכת לפוליטיקה.

שרן השכל: תודה רבה.

יועז הנדל: אני איתך.

יועז הנדל: אני איתך.

יועז הנדל: אני רוצה שיהיה שוויון בזכויות פרט לכולם, לכל ילד, וכולם יתחנכו פה עם בסיס של חינוך ממלכתי.

וליד טאהא: אז תתחיל לממש.

וליד טאהא: תתחיל לממש את זה.

שרן השכל: תודה רבה לך, כבוד שר התקשורת יועז הנדל.

יועז הנדל: תודה.

שרן השכל: אנחנו נצביע כרגע במליאה על העברה לוועדת הכספים.

שרן השכל: נא להצביע – לוועדת הכספים.

יועז הנדל: אנחנו בעד.

שרן השכל: אוקיי.

שרן השכל: הצבעה מס' 20 בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – 1 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הנושא לוועדת הכספים נתקבלה.

וליד טאהא: אפשר לקבל את התשובה של סגן השר?

שרן השכל: לדעתי, זה אצלו.

שרן השכל: היית צריך לבקש ממנו.

וליד טאהא: לא, הוא נתן פה.

שרן השכל: אני מבקשת להוסיף לפרוטוקול את יועז הנדל ואת ווליד טאהא בעד.

שרן השכל: בסך הכול שלושה בעד, אפס נגד.

שרן השכל: ההצעה עוברת לוועדת הכספים.

שרן השכל: תם סדר-היום.

שרן השכל: הישיבה הבאה תתקיים ביום שני, כ"א בתמוז התש"ף, 13 ביולי 2020, בשעה 16:00.

שרן השכל: ישיבה זו נעולה.