ישיבת מליאה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 47, 2020-06-29 00:00

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, היום יום שני, ז' בתמוז התש"ף, 29 ביוני 2020.

יריב לוין: אני פותח את הישיבה.

יריב לוין: הודעה למזכירת הכנסת, בבקשה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הכנסת, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק הארכת תקופות (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (אישורים רגולטוריים), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, שהחזירה הוועדה המיוחדת לעניין נגיף הקורונה החדש ולבחינת היערכות המדינה למגפות ולרעידות אדמה; הצעת חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי (תיקון מס' 3), התש"ף–2020, שהחזירה ועדת החוקה, חוק ומשפט.

ירדנה מלר-הורוביץ: לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה: הצעת חוק ניהול דיוני ועדות השחרורים והוועדה לעיון בעונש (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020; הצעת חוק לתיקון ולקיום תוקפן של תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – אכיפה) (תיקון), התש"ף–2020.

ירדנה מלר-הורוביץ: לדיון מוקדם – החל מהצעת חוק פ/1360/23 וכלה בהצעת חוק פ/1430/23: הצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (תיקון – מתן תעודה במקצועות הבריאות לבעלי הכשרה מקצועית), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי; הצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון – איסור הגבלת גיל בהרשמה למוסד להשכלה גבוהה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק יישוב סכסוכי עבודה (תיקון – בוררות חובה בשירות הציבורי), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת אלי אבידר, אביגדור ליברמן, עודד פורר, יבגני סובה, יוליה מלינובסקי קונין, חמד עמאר ואלכס קושניר; הצעת חוק זכויות הסטודנט (תיקון – חופש הביטוי וההתארגנות של סטודנטים), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (תיקון – איחוד סמכויות), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת שרן מרים השכל; הצעת חוק יום לציון רצח העם הארמני, התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) (תיקון – פטור מאגרה בשל האטה ממהירות הנסיעה המותרת), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת משה גפני ויעקב אשר; הצעת חוק זכויות הסטודנט (תיקון – פעילות ציבורית), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – שינוי פרטים בכרטיס טיסה או בכרטיס לשיט), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת קארין אלהרר; הצעת חוק זכויות הסטודנט (תיקון – איסור הפליית מועמדים או סטודנטים), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – סיכום פנייה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת משה גפני ויעקב אשר; הצעת חוק האפוטרופוס הכללי (תיקון – הקמת מאגר מידע לעניין כספים ללא דורש), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020; מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) (תיקון – פטור מאגרה לתחבורה ציבורית), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת משה גפני ויעקב אשר; הצעת חוק המים (תיקון – איסור הפסקת אספקת מים), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, איימן עודה, עופר כסיף, ג'אבר עסאקלה ויוסף ג'בארין; הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון – חובת מסירת פרטים של שולח פרסומת בניגוד לחוק), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת משה גפני ויעקב אשר; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – מתן שירות טלפוני חינם על ידי מבטח), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת קארין אלהרר; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (ביטול מופע אור ירוק ברמזור פנייה ימינה בעת הופעת אור ירוק ברמזור להולכי רגל), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת ינון אזולאי, בועז טופורובסקי, מיכאל מלכיאלי, אופיר סופר, יעקב מרגי, קטי קטרין שטרית ואוסאמה סעדי; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – חובת הנגשת שיחה מוקלטת), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת קארין אלהרר; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (הארכת משך האור הירוק ברמזור להולכי רגל בקרבת בתי ספר ובתי אבות), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת ינון אזולאי, בועז טופורובסקי, מיכאל מלכיאלי, אופיר סופר, יעקב מרגי, קטי קטרין שטרית ואוסאמה סעדי; הצעת חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) (תיקון – תנאי לגביית אגרה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, איימן עודה, עופר כסיף, ג'אבר עסאקלה ויוסף ג'בארין; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – ביטול עסקה במסרון ומסירת אישור על קבלת הודעת ביטול), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת ינון אזולאי, מיכאל מלכיאלי, משה ארבל ויעקב טסלר; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – היתר הניתן לפי תוכניות ישנות), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק חג המצות (איסורי חמץ) (תיקון – איסור הצגת חמץ בפסח בבתי חולים), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת ינון אזולאי, משה ארבל, מיכאל מלכיאלי, משה אבוטבול וקטי קטרין שטרית; הצעת חוק איסוף ופינוי פסולת למחזור (תיקון – חובת מחזור בבית עסק גדול), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק חג המצות (איסורי חמץ) (תיקון – איסור מכירת חמץ גם שלא בפומבי), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת ינון אזולאי, יעקב טסלר, משה ארבל ומיכאל מלכיאלי; הצעת חוק למדיניות לאומית לשמירה על שטחים פתוחים, התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (נוסח חדש) (הסמכת שר הפנים לחתום על היתר עסקה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת ינון אזולאי, משה ארבל, משה אבוטבול ומיכאל מלכיאלי; הצעת חוק קליטת חיילים משוחררים (תיקון – תקצוב על פי מספר חיילים משוחררים הנרשמים ללימודים), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חבר הכנסת יעקב מרגי; הצעת חוק הכנסת (תיקון – ייצוג נשים בקרב יושבי-ראש ועדות הכנסת), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת סונדוס סאלח, עאידה תומא סלימאן, היבה יזבק, אימאן ח'טיב יאסין, תמר זנדברג, ע'דיר כמאל מריח, אחמד טיבי ואוסאמה סעדי; הצעת חוק להגנה על האגן הצפוני של ים המלח, התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (שידור ישיבות מועצה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, איימן עודה, עופר כסיף, ג'אבר עסאקלה ויוסף ג'בארין; הצעת חוק האזרחות (תיקון – אזרחות מכוח לידה לפני הקמת המדינה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, איימן עודה, עופר כסיף, ג'אבר עסאקלה ויוסף ג'בארין; הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (הכשרת חברי מועצה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חבר הכנסת מיקי לוי; הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (עידוד נשים בעסקים), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת יוליה מלינובסקי קונין, עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, חמד עמאר ואלכס קושניר; הצעת חוק לביטול הרשות לפיתוח והתיישבות הבדואים בנגב, התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, איימן עודה, עופר כסיף, ג'אבר עסאקלה ויוסף ג'בארין; הצעת חוק הגנת הסביבה (יחידה סביבתית ברשויות ציבוריות), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק לעידוד בנייה בת-קיימא (תיקוני חקיקה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק הרשויות המקומיות (פטור חיילים, נפגעי מלחמה ושוטרים מארנונה) (תיקון – פטור לחייל בודד בדירת שותפים), התש''ף–2020, מאת חברת הכנסת טלי פלוסקוב; הצעת חוק הטבות לניצולי שואה (תיקון – השוואת זכויות מקבלי קצבה חודשית מהרפובליקה הפדרלית של גרמניה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת משה גפני ויעקב אשר; הצעת חוק עבודת נשים (תיקון – חישוב ימי מחלה בתקופת היריון), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת יעקב מרגי, ינון אזולאי, משה אבוטבול, חוה אתי עטייה, עופר כסיף והיבה יזבק; הצעת חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) (תיקון – העלאת הגיל לקבלת קצבה לנשים בקרן ותיקה שבהסדר), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חבר הכנסת חיים כץ; הצעת חוק תקופת לידה והורות להורים (תיקוני חקיקה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק-יסוד: משק המדינה (תיקון – חובת דיון על יעדי תקציב), מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, יוסף ג'בארין, איימן עודה, עופר כסיף וג'אבר עסאקלה; הצעת חוק שירות המדינה (מינויים) (תיקון – מינוי יועצים משפטיים של משרדים), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ'; הצעת חוק-יסוד: השפיטה (תיקון – הפרדת רשויות), מאת חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ'; הצעת חוק התפזרות הכנסת העשרים-ושלוש, התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת יאיר לפיד, משה יעלון, מאיר כהן, עפר שלח, אורנה ברביבאי, קארין אלהרר, יואל רזבוזוב, אלעזר שטרן, מיקי לוי, ע'דיר כמאל מריח, רם בן ברק, יואב סגלוביץ', בועז טופורובסקי, אורלי פרומן, אנדרי קוז'ינוב ועידן רול; הצעת חוק השבות (תיקון – זכויות בני משפחה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ'; הצעת חוק זכות ייצוג לקטין המתנגד לאשפוז פסיכיאטרי (תיקוני חקיקה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת קארין אלהרר; הצעת חוק חופש המידע (תיקון – הקמת נציבות חופש המידע והסדרת סמכותו של הממונה על חופש המידע ברשות ציבורית), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת קארין אלהרר; הצעת חוק הממשלה (תיקון – ועדת שרים לענייני חקיקה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת קארין אלהרר; הצעת חוק היועץ המשפטי לממשלה (מינוי וכהונה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת קארין אלהרר; הצעת חוק הגנת הפרטיות (תיקון – מינוי נציג רשמי), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת קארין אלהרר; הצעת חוק האזרחים הוותיקים (תיקון – הקצאת מקומות חניה במקום ציבורי לאזרח ותיק), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת ינון אזולאי, משה ארבל, מיכאל מלכיאלי ומשה אבוטבול; הצעת חוק-יסוד: השפיטה (תיקון – בחירת נשיא בית המשפט העליון בידי הכנסת), מאת חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ'; הצעת חוק לתיקון פקודת הראיות (עדות יועץ תקשורת או דובר), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חבר הכנסת שלמה קרעי; הצעת חוק למניעת העסקה של עברייני מין במוסדות מסוימים (תיקון – העסקת בגיר שהורשע בעבירת מין כעובד זמני במוסד), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חבר הכנסת עידן רול; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – דיון בהשתתפות ראש הממשלה החלופי), מאת חברי הכנסת עודד פורר, יוליה מלינובסקי קונין ואלכס קושניר; הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון – עידוד העסקת עובדים מאוכלוסיות ייחודיות), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חבר הכנסת מיקי לוי; הצעת חוק בית המשפט לענייני משפחה (תיקון – בני זוג מאותו המין), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת עידן רול ויאיר לפיד; הצעת חוק בתי המשפט (תיקון – תקופת צינון למינוי היועץ המשפטי לממשלה או פרקליט המדינה כשופטים בבית המשפט העליון), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ'; הצעת חוק-יסוד: מבקר המדינה (תיקון – כשירות מועמדים לכהונה כמבקר המדינה), מאת חברי הכנסת יואב סגלוביץ', יאיר לפיד, משה יעלון, אלעזר שטרן, מיקי לוי, ע'דיר כמאל מריח, יואל רזבוזוב, אורנה ברביבאי, אנדרי קוז'ינוב, קארין אלהרר, עפר שלח ועידן רול; הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון – עידוד העסקת עובדים מאוכלוסיות ייחודיות), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת משה גפני ויעקב אשר; הצעת חוק זכויות נפגעי עבירה (תיקון – זכויות בהליך בפני שופט מגשר), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברת הכנסת קארין אלהרר; הצעת חוק-יסוד: נשיא המדינה (תיקון – כשירות מועמדים לכהונה כנשיא המדינה), מאת חברי הכנסת יואב סגלוביץ', יאיר לפיד, משה יעלון, אלעזר שטרן, בועז טופורובסקי, רם בן ברק, ע'דיר כמאל מריח, יואל רזבוזוב, עפר שלח, אורנה ברביבאי, אנדרי קוז'ינוב, אורלי פרומן ומיקי לוי; הצעת חוק-יסוד: השפיטה (תיקון – הגבלת זכות העמידה), מאת חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ'; הצעת חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה) (תיקון – תקופת צינון לשוטרים בתפקידי חקירה ומודיעין), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת ינון אזולאי, משה ארבל, מיכאל מיכאלי ויעקב טסלר; הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (מכרז להצבת מכונות מזון אוטומטיות), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת ינון אזולאי, משה ארבל, מיכאל מלכיאלי ויעקב טסלר; הצעת חוק הגנה כלכלית על חסרי ישע (איסור על העברת רכוש, הון ונכסים ממטופל למטפל) (תיקוני חקיקה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020; מאת חבר הכנסת מיקי לוי; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – תושב ששהה מחוץ לישראל ואין לו קרוב משפחה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת משה ארבל וינון אזולאי; הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון – העדפת תוצרת הארץ במכרזי מערכת הביטחון והמשרד לביטחון הפנים) (הוראת שעה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת מיקי לוי, ע'דיר כמאל מריח, משה גפני ויעקב אשר; הצעת חוק מימון מפלגות (תיקון – ייצוג הולם לנשים בכנסת), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020, מאת חברי הכנסת עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי קונין ואלכס קושניר.

ירדנה מלר-הורוביץ: עוד הונחו על שולחן הכנסת, בהתאם לסעיף 73(א) לתקנון הכנסת, תקנות שעת חירום (הגבלת מספר העובדים במקום עבודה לשם צמצום התפשטות נגיף הקורונה החדש) (תיקון מס' 9), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2020 – החלטה מס' 50.

ירדנה מלר-הורוביץ: אבקש להודיעכם כי חברי הכנסת יעקב אשר, אופיר כץ וינון אזולאי ביקשו לחזור בהם מהצעת חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה (תיקון – פשע שנאה), התש"ף–2020, שמספרה פ/1292/23.

ירדנה מלר-הורוביץ: כמו כן הונחו מסקנות ועדת החינוך, התרבות והספורט בעקבות דיון מהיר בהצעתה של חברת הכנסת מאי גולן בנושא:

ירדנה מלר-הורוביץ: בדיקת התמודדות בתי ספר עם חרם חברתי; מסקנות ועדת הפנים והגנת סביבה בעקבות דיון מהיר בהצעתם של חברי הכנסת ע'דיר כמאל מריח, אופיר סופר, ג'אבר עסאקלה וחמד עמאר בנושא: ביצוע מול תכנון תוכנית 959 למגזר הדרוזי והצ'רקסי – קבלת תמונת מצב ממשרדי הממשלה והפקת לקחים.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

יריב לוין: תודה רבה.

בממשלה בשל: << נושא >>1.

בממשלה בשל: כישלון הממשלה בהשוואת תנאי הקהילה הגאה; << נושא >>

בממשלה בשל: << נושא >> 3.

בממשלה בשל: מחדל הממשלה בטיפול בקורונה; << נושא >>

יריב לוין: אנחנו עוברים להצעות אי-אמון בממשלה.

יריב לוין: ראשונה – הצעת סיעת יש עתיד-תל"ם, שכותרתה: כישלון הממשלה בהשוואת תנאי הקהילה הגאה.

יריב לוין: יציג את ההצעה חבר הכנסת עידן רול, בבקשה.

עידן רול: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

עידן רול: חבריי וחברותיי, כנסת נכבדה, אני מביע היום אי-אמון בממשלה לא רק בשמי, בשם סיעת יש עתיד-תל"ם, גם לא רק בשם האופוזיציה; אני מביע אי-אמון בממשלה הזאת בשם עשרות אלפי זוגות להט"בים שלא יזכו לגדל משפחה ולגדל ילד בגללכם; בשביל אין-סוף הורים שלא יזכו להיות סבים וסבתות ולהחזיק נכד בידיים בגללכם; בשביל נערים ונערות טרנסיות שמפחדים ללכת ברחוב, שיקבלו מכות, אפילו בדרום תל אביב; בשביל ילדים בפריפריה שאולי פוחדים לצאת מהארון; בשביל ילדים מהמגזר הדתי-לאומי ומהמגזר החרדי שעוברים טיפולי המרה; בשביל שיעור האובדנות הגבוה בקהילה שלנו – בשביל כל הדברים האלה, כקהילה שלמה שממשיכה לסבול מאפליה יום-יומית בחסות החוק, החוק שאתם מסרבים לתקן.

עידן רול: בשביל כל אותה קהילה שממנה אני מגיע ואליה אני שייך אני מביע היום אי-אמון בממשלה הזאת.

עידן רול: ממשלת נתניהו-גנץ לא תקדם שום זכויות לקהילה הגאה.

עידן רול: עכשיו, אתם יכולים לבוא ולומר: טוב, אתה מדבר מפוזיציה, זו הפרשנות שלך – לא, זו לא פרשנות; אמר את זה חבר הכנסת גינזבורג בקולו לפני שבועיים.

עידן רול: הוא אמר: אוי, תראו, זה נורא מסובך, לא נצליח לקדם זכויות לקהילה הגאה בממשלה הזאת.

עידן רול: אני אומר את זה לגינזבורג ולכל הממשלה, בטח לכחול לבן: לקדם זכויות זה דבר מסובך.

עידן רול: לקדם זכויות זה משהו שצריך להיאבק עליו.

עידן רול: כדי לעשות שינוי אמיתי בחברה שלנו צריך לרצות, קודם כול, וצריך לעבוד קשה ובנחישות ובאמונה בדרך, וצריך אידיאולוגיה.

עידן רול: אידיאולוגיה זה אותו דבר שאיכשהו כל הזמן מתחמק מכחול לבן.

עידן רול: צריך להציב קווים אדומים.

עידן רול: צריך להגיד על מה אנחנו נלחמים ולא מוותרים.

עידן רול: אני פה כדי להזכיר לכם שזה לא דבר היפותטי.

עידן רול: אתם יודעים, נורא קל תמיד לומר: אתם, באופוזיציה, קל לכם להבטיח.

עידן רול: רק שבסוגיה הגאה הספציפית הזאת אנחנו היינו שם, יש עתיד הייתה בממשלה.

עידן רול: ואנחנו לא היינו באיזה פייק-אחדות, שניסינו לשדר לציבור הישראלי, אתם יודעים, שזו ממשלת אחדות, שכחול לבן – יש לה כוח.

עידן רול: אנחנו ישבנו בממשלת נתניהו עם הבית היהודי בשיא כוחו, ועדיין העברנו את חוק הפונדקאות בקריאה ראשונה, ואפילו ראש הממשלה נתניהו הצביע בעד, מה שאומר שכשרוצים ושמים את המאמץ הפוליטי ואת ההון הפוליטי של מפלגה זה יכול לקרות.

עידן רול: אנחנו דאגנו להכניס את הקהילה הגאה לתוך הקווים הקואליציוניים; אותו דבר שגנץ התחייב לעשות ופשוט שיקר לקהילה שלמה שהצביעה לו – אנחנו עשינו את זה; אנחנו עשינו רפורמה בוועדה לניתוחים לשינוי מין; אנחנו פתחנו דירות מקלט לטרנסים וטרנסיות; אנחנו השווינו נקודות מס לזוגות גאים.

עידן רול: עשינו המון המון דברים, גם בחקיקה וגם לא בחקיקה, ומעולם לא הסתתרנו מאחורי "זה קשה".

עידן רול: כשהיה צריך, שיתקנו את הקואליציה ודאגנו שזה יקרה.

עידן רול: פונים אליי מהתקשורת בכל השבוע האחרון ואומרים: נו, מה אתה אומר על זה שיש לנו שישה ח"כים גאים מחוץ לארון?

עידן רול: ואני אומר להם: מה זה משנה?

עידן רול: מה זה משנה כמה ח"כים גאים מחוץ לארון יש אם בפועל שלושה מהם לא עושים שום דבר למען הקהילה?

עידן רול: יש לנו פה שני שרים וחבר כנסת, את השר אוחנה, השר שמולי ואת חבר הכנסת גינזבורג, שאומנם הם להט"בים והם גאים והם מחוץ לארון, אבל להם יש כבר את המעמד שלהם – להם יש כסף, מעמד, הם לא מפחדים ללכת ברחוב, והכי חשוב, כבר יש להם ילדים שהם הביאו בהליך פונדקאות.

עידן רול: אז כמה קל מהמקום הפריבילגי הזה לוותר על זכותם של אחרים, על החלום הכל-כך בסיסי הזה של המון המון זוגות במדינה שלנו, שרק חולמים להקים משפחה; כמה קל לכם, שמולי ואוחנה וגינזבורג, להחליט: אוקיי, אני את שלי קיבלתי, אפשר להפסיק.

עידן רול: אין לכם שום זכות למכור את החלום של הקהילה הזאת, ואנחנו לא ניתן לכם למכור חלומות של אחרים.

עידן רול: אישית, מילה אישית: כשאני הפכתי לאבא זה רק הגדיל אצלי את הדרייב לדאוג שגם אחרים יוכלו להיות הורים.

עידן רול: אני באמת לא מבין איך לא קרה לכם אותו תהליך.

עידן רול: אני רוצה להקריא לכם שנייה משהו קצר ממצע כחול לבן, המצע הגאה של כחול לבן, שעליו חתומים כל כחול לבן וכמובן חבר הכנסת בנימין גנץ: "שוויון זכויות לקהילה הגאה הוא חלק מהותי במדינה המקיימת שוויון זכויות לכל אדם, על פי עקרונות מגילת העצמאות.

עידן רול: לכל אדם זכות לחיות את חייו כפי שהוא בוחר; להיות מי שהוא, לאהוב מישהו, להקים איתו משפחה, להוליד איתו ילדים, לקבל את כל הזכויות הקבועות בחוק באופן שוויוני ולהסתובב בינינו גאה במי שהוא".

עידן רול: תגיד, בני, זה נשמע לך מוכר?

עידן רול: כי אתה חתום על זה, והאנשים שלך ניסחו את הדברים האלה יחד כשיצרנו את המצע.

עידן רול: המצע של כחול לבן נכון להיום מחולק לדברים שכבר הפרתם ודברים שסביר שתפירו בשבועות הקרובים.

עידן רול: כחול לבן מכרה את הקהילה הגאה.

עידן רול: בני גנץ ביקש ממני לכנס את כל ארגוני הקהילה הגאה ולהפגיש אותו איתם.

עידן רול: הוא התחייב בפניהם בצורה ברורה שלא משתמעת לשני פנים שהוא ייתן להם שוויון זכויות מלא בחוק, ואז הלך ונכנס לממשלת נתניהו, בלי מילה על שוויון לקהילה הגאה, ובעצם קיבע את הסטטוס קוו הקיים, שאומר שאנחנו אזרחים סוג ב'.

עידן רול: נורא קל לברוח מהבטחות, אבל לא מהקהילה שלנו.

עידן רול: אנחנו קהילה שזוכרת.

עידן רול: אתמול בבוקר דחתה ועדת שרים לענייני חקיקה, שעומד בראשה שר המשפטים אבי ניסנקורן מכחול לבן – היא דחתה את הצעת חוק הפונדקאות שהעליתי, הצעה שאמורה לעשות דבר בסיסי שבני גנץ התחייב עליו בקולו כמה פעמים:

עידן רול: לאפשר לזוגות גאים לעשות תהליך פונדקאות בישראל, להקים משפחה בישראל.

עידן רול: בואו תספרו לי עוד בכחול לבן על החשיבות של השפעה מבפנים.

עידן רול: הרי אתם מוכרים לנו את זה כבר כמעט חודשיים, נכון?

עידן רול: נכנסתם מתחת לאלונקה הדמיונית שלכם כדי לעזור, להשפיע מבפנים.

עידן רול: אז כנראה שלהיות שר משפטים ולהיות ראש ועדת שרים לענייני חקיקה לא מספיק כדי להשפיע מבפנים, כי חוק הפונדקאות נדחה שבוע בלבד אחרי שגם חוק איסור טיפולי המרה נדחה.

עידן רול: מה שכן כחול לבן הגדילו לעשות ועושים יותר טוב מהליכוד זה שאתמול, כמה שעות אחרי שאבי ניסנקורן דחה את הצעת חוק הפונדקאות שלי, הוא הגיע לעצרת הגאווה שלנו בירושלים כדי לנקות את המצפון שלו ולעשות איתנו סלפי, במחשבה שזה ירצה את הקהילה שלנו.

עידן רול: הליכוד, בזמנו, כשהוא עשה את זה – מירי רגב עשתה את זה, עוד אחרים עשו את זה – לפחות לקח להם כמה ימים מאז מצעד הגאווה ועד שהם הצביעו נגדנו.

עידן רול: אז אני פה כדי להגיד לכם בצורה מאוד ברורה, לכל אותם חנפנים, לכל אותם אלו שחושבים שהם ימרקו את המצפון שלהם בזה שהם יגיעו: אל תבואו, אנחנו לא מעוניינים בכם.

עידן רול: את אירועי הגאווה שלנו אנחנו שומרים לאנשים שנלחמים עבורנו.

עידן רול: אתם, נבחרי ציבור, תדברו – זה לא מעניין אותנו; תעשו.

עידן רול: אתם נבחנים במעשים ולא בדיבורים, בין שאתם איתן גינזבורג או איציק שמולי או אוחנה ובין שאתם אבי ניסנקורן או כל אחד אחר שהיה אתמול.

עידן רול: אתם, התפקיד שלכם זה להצביע בעד שוויון זכויות לקהילה הגאה.

עידן רול: אם אתם לא מבינים שזו החובה שלכם, ואם אתם בכחול לבן לא מבינים שמכרתם את הקהילה הגאה – ואנחנו רואים את זה היטב – אז הינה, אני אומר לכם בצורה ברורה שוב: אל תבואו, אנחנו לא מעוניינים.

עידן רול: אנחנו נסתדר.

עידן רול: המאבק הגאה לשוויון זכויות היה פה שנים לפני כחול לבן, והוא יהיה פה הרבה שנים אחרי שכחול לבן תימחק מהמפה הפוליטית.

עידן רול: אנחנו את שוויון הזכויות נשיג, אנחנו לא צריכים טובות, אבל אל תבואו לעשות עלינו תרגילים.

עידן רול: הקהילה שלנו כבר מזמן לא נמצאת במקום הזה שעושים עלינו תרגילים.

עידן רול: ביום רביעי אני אעלה את הצעת חוק הפונדקאות כהצעת חוק פרטית כאן במליאה, ויש לכם הזדמנות לעשות את הדבר הנכון.

עידן רול: יש לכם עוד הזדמנות לתקן, להיזכר בכל אותן הבטחות שנתתם, להיזכר בכל אותם אנשים שעמדו בפניכם עם עיניים דומעות – ואני הייתי נוכח בשיחות האלה – ואמרו: תבטיחו לנו שתעזרו לנו להביא ילדים לעולם, תבטיחו לי שהבן שלי יוכל להקים משפחה.

עידן רול: אני זוכר את כל אחת מהשיחות האלה, וגם הם זוכרים.

עידן רול: ביום רביעי החוק יעלה להצבעה, ויש לכם הזדמנות שם בממשלה – ולבטח בכחול לבן, שהיה לה מאוד נוח לרכוב על גב הקהילה אל תוך הממשלה הזאת, קהילה שנרתמה בהמוניה להצביע לך, בני גנץ – יש לכם עוד הזדמנות לעשות את הדבר הנכון – פעם אחת מאז שפירקת את כחול לבן – ולהצביע בעד חוק פונדקאות שוויוני לזוגות גאים.

עידן רול: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: אני מזמין להשיב בשם הממשלה את השר המקשר דוד אמסלם.

דוד אמסלם: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, בשנים האחרונות תקציב השירותים החברתיים, ובראשם תקציב משרדי הרווחה, החינוך והבריאות, גדל באופן משמעותי, באופן המאפשר למשרדים אלו להתמודד בצורה טובה יותר עם צרכים וקשיים בתחומי אחריותם השונים.

דוד אמסלם: הקהילה הלהט"בית, כמו כל קהילה אחרת, נהנית מההשקעה התקציבית בשירותים אלו, בעיקר באמצעות מבחני תמיכה שוויוניים, במסגרת מבחני תמיכה מכוח סעיף 3א לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה–1985.

דוד אמסלם: במסגרת דיני התקציב לשנים 2017–2018, בעקבות דיאלוג מקצועי שהתנהל מול נציגים מהקהילה הלהט"בית, סוכם על תקציב ייעודי לקהילה בסכום של 10 מיליוני ש"ח בשנה עבור פרויקטים בחברה למתנ"סים, קבוצות תמיכה במרכזים לקהילה, קמפיין למניעת אפליה – –

יוראי להב-הרצנו: השר אמסלם, אנחנו רוצים זכויות, לא כסף.

דוד אמסלם: – – תקציב ייעודי למלחמה ב-HIV, כולל קמפיין הסברה בקהילה – –

עידן רול: לא פירורים של זכויות.

עידן רול: תסתכל לי בעיניים, אל תקרא מדף.

דוד אמסלם: אל תפריע לי, תן לי לסיים.

דוד אמסלם: – – וכן תקציב לתמיכה בארגוני נוער.

דוד אמסלם: במסגרת זו משרד החינוך העלה צורך בפתיחת תקנה ייעודית עבור תמיכה בארגוני נוער, וזו אכן נפתחה לבקשתו כבר בשנת 2017.

דוד אמסלם: תודה רבה.

יריב לוין: תודה.

יריב לוין: אני מזמין להצעת האי-אמון מטעם סיעת הרשימה המשותפת, שכותרתה: ההסתה והאפליה נגד החברה הערבית, את חבר הכנסת אנטאנס שחאדה, שינמק את ההצעה, בבקשה.

עידן רול: השר אמסלם, לא הבנתי מה הקשר בין מה שאני הצגתי – – –

קריאה: – – –

עידן רול: אתה יודע להתבטא.

עידן רול: בוא תענה לי לעניין, גם אם תגיד לי לא, אבל בוא תענה לי לעניין.

עידן רול: על מה אתה מדבר – – –

עופר כסיף: – – –

יריב לוין: חבר הכנסת כסיף, אפשר היה לוותר על ההערה המתנשאת הזאת, האמת.

יריב לוין: בבקשה.

יריב לוין: חבר הכנסת שחאדה, בבקשה.

עידן רול: למה אנחנו לא יכולים – – – זה לא מכבד אותך, זה לא שזה לא מכבד אותי.

עידן רול: אתה לא מוציא אותי קטן בזה.

קריאה: אתם זורקים עלינו פירורים ובזה אתם אומרים די?

קריאה: תודה רבה על ה-10 מיליון, אבל אנחנו לא יכולים להתחתן כאן ולא יכולים להיות הורים.

קריאה: מה זה עוזר?

יריב לוין: בבקשה.

אנטאנס שחאדה: תודה רבה.

אנטאנס שחאדה: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, הממשלה הנוכחית, הממשלה הזאת, קמה על בסיס רעיון מרכזי אחד: לא הקורונה, לא המשבר הכלכלי, לא מצב החירום ולא ההערכה שאנחנו ניכנס למצב עוד יותר גרוע בגלל עידן הקורונה, אלא היא קמה על בסיס שנאת ערבים והרצון לכפות פתרון הן על הערבים שנמצאים תחת כיבוש והן על האוכלוסייה הערבית בישראל.

אנטאנס שחאדה: רק הגזענות של גנץ, אשכנזי, הנדל, האוזר ושותפיו – היא שהובילה אותם להפנות עורף ל-62 המנדטים ולחבור למסית ולגזען הראשי מבלפור, מר "הערבים נוהרים".

אנטאנס שחאדה: כחול לבן אפילו לא מסתירים שהעדיפו לשבת עם הנאשם בשוחד, במרמה ובהפרת אמונים, בניגוד לכל ההבטחות שלהם במשך שלוש מערכות בחירות, העיקר לא לשתף פעולה עם המשותפת או חלילה עם האוכלוסייה הערבית והמצביעים הערבים מאחוריהם.

אנטאנס שחאדה: באמת, מאז שקמה הממשלה הזאת היא מוכיחה שהגזענות היא האג'נדה היחידה והעיקרית שמנחה אותה.

אנטאנס שחאדה: הטיפול בקורונה נחל כישלון חרוץ; כחול לבן ברחו לתיקים שאינם קשורים בכלל למגפה או למצב החירום הכלכלי או הבריאותי; בליכוד כמו בליכוד עסוקים כרגיל רק באינטרסים של נתניהו, בהסתה שלו נגד מערכת המשפט ובגנבת מיליון שקל מקופת המדינה עבורו.

אנטאנס שחאדה: כמה לא מפתיע שהמהלך המרכזי אשר הממשלה הגזענית הזאת מובילה הוא סיפוח, או ליתר דיוק אשליית הסיפוח, לא טיפול בקורונה, לא סיוע אמיתי למיליון מובטלים ועצמאים שנשארו בלי כלום, כמו שעשו רוב המדינות בעולם.

אנטאנס שחאדה: כל היום רק עוסקים בתכנון הגזל ושוד הקרקעות – שוד הקרקעות של הפלסטינים באדמות הכבושות מ-67'.

אנטאנס שחאדה: הממשלה אפילו לא מסתירה את כוונתה להפוך את הסיפוח הזה למשטר אפרטהייד מלא מלא, ללא שום בושה.

אנטאנס שחאדה: נתניהו כבר הצהיר שהפלסטינים באזורים שיסופחו לא יקבלו אזרחות, וגנץ מדבר על הפלסטינים בזלזול וביהירות האופיינית לדורות של גנרלים ופוליטיקאים ישראלים, שחצנות שרק הובילה לעוד ועוד מלחמות ואלימות.

אנטאנס שחאדה: הסיפוח, אם יתממש – ואני בספק; אנחנו נפעל וניאבק שלא יתממש – הוא גזל האדמות הפלסטיניות הגדול ביותר מאז 1948.

אנטאנס שחאדה: הסיפוח יחולל שינוי מהותי לא רק בסכסוך הישראלי–פלסטיני אלא גם במעמדם, במהותם ובאופיים של החברה, המשטר והמדינה בתוך גבולות 1948.

אנטאנס שחאדה: ההצהרות והדיבורים על סיפוח מספיקים לחולל שינוי זה, ולא בהכרח הסיפוח עצמו, כי זה מבהיר בעצם את היעדים האמיתיים של ממשלות ישראל מאז הסכמי אוסלו, אפילו מאז הכיבוש של 1967.

אנטאנס שחאדה: סיפוח, חבריי, פירושו שפרדיגמת ההסדר, הסדר שלום, קרסה, קרי, פרדיגמת המשא ומתן קרסה, נפסקה, ואיתה יקרסו כל ההסדרים שנגזרו מעידן המשא ומתן שהיה מאז 1992.

אנטאנס שחאדה: המתנחלים יראו שהמשך הלחץ וההתעללות בפלסטינים משתלמים; שתג המחיר משתלם ללא כל מחיר, ללא כל שינוי, ללא אף טיפול משמעותי מכוחות המשטרה.

אנטאנס שחאדה: לכן גם הקולוניאליזם הישראלי משתלם, לדידם של תומכי פרויקט ההתנחלויות.

אנטאנס שחאדה: אבל אופן הכיבוש ישתנה, ומנגנוני הדיכוי ישתנו בהתאם.

אנטאנס שחאדה: אבל גם הפלסטינים, רבותיי, יסיקו מסקנות.

אנטאנס שחאדה: מה שאנחנו כבר שומעים ואומרים מאז אוסלו הוא כנראה אמיתי והוא תקף, והם ילמדו את זה על בשרם – הם ילמדו שאין שלום עם התנחלויות, אין שלום עם המשך התנחלויות.

אנטאנס שחאדה: עובדה.

אנטאנס שחאדה: אי-אפשר להשיג שלום עם שליטה ישראלית בלעדית הן על הגבולות, הן על המים, על הכלכלה, תעסוקה, תנועה, חופש לאנשים, שליטה מלאה בשטח.

אנטאנס שחאדה: ואין שלום בשלבים – את זה הפלסטינים כבר למדו – ואין שלום עם המשך שליטה ישראלית אפילו באמצעים עקיפים ולא ישירים.

אנטאנס שחאדה: לשלום יש משוואה ברורה וצריך לקיימה.

אנטאנס שחאדה: התנאים לשלום יודעים לכולם, אבל צריך לממש אותם.

אנטאנס שחאדה: הסיפוח, חבריי, יחלחל גם למערכת הערכים הפוליטית בתוך ישראל.

אנטאנס שחאדה: הסיפוח יהיה השינוי הפוליטי המשמעותי ביותר מאז 1967, וכמו שאז מה שנקרא בכינוי "אדוני הארץ" – הם באמת יהפכו עכשיו לשולטים ולקובעים בממשלה ובמדינה, כי תומכי הסיפוח ישתדלו יותר גם לשנות את אופיו של המשטר במדינה.

אנטאנס שחאדה: הם יראו שההדתה משתלמת, ההפחדה משתלמת, הכיבוש משתלם, הצרת הדמוקרטיה משתלמת, דיכוי המיעוט משתלם, חקיקת חוקים גזעניים משתלמת.

אנטאנס שחאדה: וכל זה משפיע על המציאות של האוכלוסייה הערבית בישראל.

אנטאנס שחאדה: ההסתה הפרועה, הגזענות, האפליה, עוד יתגברו.

אנטאנס שחאדה: שאף אחד לא יספר לנו סיפורים.

אנטאנס שחאדה: מה שראינו בשנים האחרונות יתגבר עוד יותר.

אנטאנס שחאדה: אנחנו רואים כיום איך הממשלה אדישה, בלשון המעטה, לפשיעה ולאלימות ולרצח שמתחוללים בחברה הערבית.

אנטאנס שחאדה: 47 הרוגים מתחילת השנה לעומת 30 באותה תקופה בשנה שעברה – עלייה של 50%.

אנטאנס שחאדה: נתון זה כשלעצמו מספיק לחולל רעידת אדמה בממשלה, אבל לא במקרה של האזרחים הערבים בישראל, לא במקרה של האוכלוסייה הערבית בישראל.

אנטאנס שחאדה: שלא נדבר על תקציבים.

אנטאנס שחאדה: ראינו בתקופת הקורונה מה קרה: כמעט רק 2% מסך התקציבים שהוקצו לרשויות מקומיות הוקצו לרשויות מקומיות ערביות.

אנטאנס שחאדה: ראינו את התמיכה, או בעצם את היעדר התמיכה המסופקת לאוכלוסייה הערבית.

אנטאנס שחאדה: אני לא רוצה לדבר על חינוך, על תרבות, על תשתיות, על הרס בתים, על היעדר תכנון ובנייה; את זה כולכם מכירים – הרי אתם חלק מזה, אתם יצרתם את המציאות הזאת בנגב ובשאר היישובים הערביים.

אנטאנס שחאדה: אבל חבר'ה, גם במציאות הזאת אני רוצה להגיד לאוכלוסייה הערבית, לגיבורים האמיתיים, שלמרות הכול אנחנו אופטימיים, ואנחנו יודעים שהמשך המאבק הפוליטי שלנו ישיג תוצאות, כי זה כבר השיג תוצאות בעבר.

אנטאנס שחאדה: גם המדדים מצביעים על זה, למרות מדיניות הממשלה הגזענית והמפלה.

אנטאנס שחאדה: בוא נראה לדוגמה את השתתפות הנשים בכוח העבודה: עלייה מ-23% לפני עשור לכמעט 40% בשנים האחרונות; המצב הכלכלי, למרות הכול, למרות כל הנחיתות הכלכלית – שיפרנו את המצב הכלכלי בזכות עצמנו, בזכות זה שאנחנו שולחים את הילדים ללמוד באוניברסיטאות.

אנטאנס שחאדה: יש 50,000 סטודנטים ערבים באוניברסיטאות רק במדינה, ו-60% מתוך אלה שלומדים לתואר ראשון הם בחורות ערביות.

אנטאנס שחאדה: יש אלפי סטודנטים ערבים שלומדים באוניברסיטאות באירופה נושאים כמו רפואה ונושאים הקשורים לרפואה, כי שוק הלימוד כאן סגור בגלל אפליה ממסדית, מבנית, כלפי האוכלוסייה הערבית.

אנטאנס שחאדה: אזורי תעשייה כמעט אין ביישובים הערביים, אבל בכל זאת השגנו שיפורים.

אנטאנס שחאדה: אני אומר את זה כדי להגיד לכולם שאנחנו לא נוותר.

אנטאנס שחאדה: יש לנו דרישות פוליטיות ברורות.

אנטאנס שחאדה: לא נסכים להמשך ההסתה, האפליה והגזענות כלפי האוכלוסייה הערבית.

אנטאנס שחאדה: ואנחנו מציעים פתרון.

אנטאנס שחאדה: אנחנו לא נסתפק בפירורים ולא נסתפק בשיפור כלכלי "כאילו" שיפור כלכלי.

אנטאנס שחאדה: אנחנו רוצים שינוי מהותי במעמדם של האזרחים הפלסטינים בישראל – רוצים הקמת משטר דמוקרטי מהותי בדמות מדינת כל אזרחיה, שלא תפלה ולא תתנשא כלפי אף אזרח ולא תפלה בין האזרחים לא על בסיס גזע, מגדר או מין, ולא על בסיס גיאוגרפי, ולא על בסיס דתי – שוויון מהותי – ולא תאיים על האזרחים שלה בענישה פוליטית, או כמו שעושה מדינת ישראל לפעמים – בשלילה אזרחות ובהסתה הפוליטית.

אנטאנס שחאדה: תודה רבה, אדוני.

אנטאנס שחאדה: לכן אני מציע שנצביע להפיל את הממשלה הזאת.

אנטאנס שחאדה: תודה רבה.

יריב לוין: ישיב השר המקשר חבר הכנסת דוד אמסלם.

דוד אמסלם: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, ממשלת ישראל, המשרד לביטחון פנים ומשטרת ישראל רואים בחיזוק הביטחון האישי בחברה הערבית משימה לאומית חשובה.

דוד אמסלם: התוכנית של משטרת ישראל בנושא היא מתוכניות הדגל של המשרד לביטחון פנים ונדבך מרכזי במדיניות המתגבשת בימים אלה על ידי השר לביטחון פנים.

דוד אמסלם: דרך אגב, זה כבר מהממשלות הקודמות – אתם יודעים גם בעצמכם, כשהייתי יושב-ראש ועדת הפנים, כמה דיונים עשינו בנושא, בגלל שזה באמת נושא חשוב.

דוד אמסלם: עוד בשנת 2016 גובשה במשרד לביטחון פנים תוכנית חומש במטרה לטפל בפשיעה ובאלימות בחברה הערבית, לצד הרחבת שירותי המשטרה בחברה הערבית.

דוד אמסלם: לטובת מימוש התוכנית הוקמו בשנים האחרונות שבע תחנות, ושתיים נוספות במהלך שנת 2020 – תחנת הגליל המערבי בג'דידה-מכר – –

אנטאנס שחאדה: – – – גם כן.

דוד אמסלם: – – ותחנה נוספת בטירה – –

אנטאנס שחאדה: אין בזה שום פתרון אמיתי.

דוד אמסלם: – – שהשר לביטחון פנים צפוי לחנוך מחר.

דוד אמסלם: מה אתה אומר?

היבה יזבק: – – – גוברת, והמדדים של האלימות והפשיעה רק הולכים וגדלים.

דוד אמסלם: כל זאת לצד – –

היבה יזבק: אז מה זה עוזר שיש תוכנית?

דוד אמסלם: – – חיזוקן של תחנות אחרות המעניקות שירות בחבר הערבית.

דוד אמסלם: בנוסף נוספו מעל 700 שוטרים לאכיפה ביישובים הערביים וגויסו כ-500 שוטרים מהחברה הערבית.

דוד אמסלם: נוסף לפעילות השוטפת של תחנות המשטרה בחברה הערבית, במקומות מסוימים, בהתאם למדדי פשיעה, מופעלים לעיתים גם מפקדות וכוחות משימתיים ייעודיים המונים עשרות שוטרים.

היבה יזבק: – – – בעניין אלימות ופשיעה – – –

דוד אמסלם: ביישובים הערביים שבהם הוקמה תחנת משטרה חל שיפור באמון הציבור – –

אנטאנס שחאדה: – – –

דוד אמסלם: – – כפי שעולה מסקרים שערכה המשטרה.

אנטאנס שחאדה: זה היה.

אנטאנס שחאדה: זה אי-אמון בשבוע שעבר עוד, על האלימות.

אנטאנס שחאדה: היום זה על הסתה וגזענות כלפי האוכלוסייה הערבית.

אנטאנס שחאדה: מה הממשלה עושה – – –

היבה יזבק: אתה משיב על ההצעה הלא-נכונה.

דוד אמסלם: דרך אגב, אתם בלי קשר מגישים את אותן הצעות אי-אמון.

דוד אמסלם: אתה מדבר על מה שאתה רוצה.

דוד אמסלם: אתה מדבר איתי גם על הסיפור הזה של מדינת כל אזרחיה וכו'.

דוד אמסלם: בכלל, אתה נואם כאן בלי קשר להצעה, ואתה שואל על מה אני עונה?

דוד אמסלם: אני עונה בדיוק על הדבר הזה.

דוד אמסלם: זאת ההצעה.

קריאות: – – –

ג'אבר עסאקלה: – – – אי-אמון.

דוד אמסלם: בנוסף, ביישובים אלה חלה בשנת 2019 עלייה של כ-50% ביחס לשנת 2018 במספר התיקים שהוגשה בגינם בקשה למעצר עד תום ההליכים בעבירות אמל"ח, לצד עלייה של 67% בהגשת כתבי אישום במגוון עבירות ביחס לשנת 2017.

דוד אמסלם: לגופה של ההצעה, מהמשטרה נמסר לי – אני מקריא את זה בשם השר לביטחון פנים – כי לא מוכר כל אירוע שבו הופעל כוח ביישוב ביר אל-חמאם.

דוד אמסלם: עם זאת, וכדי שנדייק את חבר הכנסת טיבי, אציין כי אכן היה אירוע ביישוב אל-רפיעה, הסמוך לביר אל-חמאם.

דוד אמסלם: באירוע זה, לפי הנמסר, נדרשה המשטרה לסייע ליחידה הארצית לפיקוח על הבנייה במימוש שני צווי הריסה.

דוד אמסלם: במהלך הפעילות נתקל הכוח בהתגודדות של התושבים ויידוי אבנים; נעצרו שלושה חשודים, אחד מהם לאחר שאיים על מפקח היחידה הארצית ובחיפוש על גופו נתפסה סכין.

דוד אמסלם: ההריסה הסתיימה ללא חריג וללא שימוש באמצעים.

דוד אמסלם: באשר לנטען בהצעה בנוגע להפעלת כוח משטרתי נגד תושבי יפו, ממשטרת ישראל נמסר לשר כי מדובר באירועים על רקע סיוע המשטרה לעבודות בנייה אשר התבצעו על ידי עיריית תל אביב ברחוב אליזבת ביפו בהתאם להחלטת בית המשפט המחוזי בתל אביב.

דוד אמסלם: על רקע עבודות הבנייה האמורות אירעו בתאריכים 8 ביוני עד 17 ביוני 2020 באזור המתחם ביפו הפרות חוק וסדר קשות, שכללו בין היתר חסימת כבישים, נהיגה פרועה, אירועי יידוי אבנים, תקיפות שוטרים, הצתות וגרימת נזק לרכוש, לרבות הצתת כלי רכב ומשרד של עיריית תל אביב בשדרות ירושלים.

דוד אמסלם: בנוסף ירו המתפרעים זיקוקים בכינון ישיר לעבר כוחות המשטרה, וכן תקפו שוטרים.

דוד אמסלם: במקום נתפסו שקי אבנים שנועדו להשלכה על כוחות המשטרה.

דוד אמסלם: בהתאם לכך ערכה המשטרה כמה מעצרים של חשודים בעבירות של הפרת סדר ותקיפת שוטרים, וכן נפתח כנגדם תיק פלילי.

דוד אמסלם: המשטרה תמשיך במסגרת סמכותה לפעול בנחישות כנגד מפירי חוק וסדר ותפעל למצות את הדין עם העבריינים.

דוד אמסלם: נוסף על כל האמור, משרד הפנים פועל רבות עבור הרשויות המקומיות של האוכלוסייה הערבית ועבור החברה הערבית עצמה.

דוד אמסלם: על קצה המזלג ניתן למנות את תוכניות החומש שהפעילה הממשלה השלושים-וארבע עבור רשויות המגזר הצ'רקסי, הבדואי בצפון, הבדואי בדרום ועבור כלל הרשויות המקומיות הערביות בישראל בתקציבים של מיליארדים שיועדו לחברה הערבית בלבד.

דוד אמסלם: זאת ועוד, מענקי משרד הפנים לרשויות המקומיות אשר מוקצים בשגרה מוקצים לרשויות על בסיס קריטריונים שאינם מתייחסים לשאלת המגזר של אוכלוסיית הרשות המקומית.

דוד אמסלם: זה, נוסף לתקציבים הרגילים.

דוד אמסלם: בהתייחס לתקציבים שהוקצו במהלך הגל הראשון של התפרצות מגפת הקורונה, במהלך חודש הרמדאן הוקצו 55 מיליון שקלים לתמיכה ברשויות המוסלמיות בלבד.

דוד אמסלם: נוסף על כך כל רשות מקומית שהוטלו עליה הגבלות, בעיקר אזור מוגבל, קיבלה סיוע גם כן.

דוד אמסלם: בתחום הארנונה כלל הרשויות המקומיות קיבלו שיפוי בגין ההנחה שניתנה לעסקים מארנונה למשך החודשים מרץ עד מאי 2020.

דוד אמסלם: עובדתית, חלקן של הרשויות הערביות בסך סכום השיפוי היה נמוך, אך זאת רק בשל העובדה שהתקציב נועד לסיוע לעסקים ולא לרשויות המקומיות עצמן.

דוד אמסלם: השיפוי שהועבר לכל רשות תאם באופן מלא את היקף הארנונה לעסקים שהייתה הרשות צפויה לגבות בגין תקופה זו.

דוד אמסלם: אף על פי כן, בעקבות הקושי התקציבי שחוו רשויות מוחלשות רבות בישראל, וביניהן גם הרשויות הערביות, במהלך משבר הקורונה משרד הפנים יחד עם משרד האוצר ובשיתוף נציגי השלטון המקומי מהמגזר הערבי גיבשו חבילת סיוע על סך 200 מיליון שקלים לרשויות המקומיות המוחלשות.

דוד אמסלם: הסיוע הועבר כתקציב שוטף לרשויות המקומיות, ו79% מסך התקציב הועבר לרשויות מקומיות ערביות ודרוזיות.

דוד אמסלם: בהתייחס להחלטת הממשלה לסיוע לערים טבריה ואילת, מבין כל ערי הליבה התיירותיות טבריה ואילת הן הערים שנפגעו בצורה חמורה ביותר בעקבות משבר הקורונה, ורק לאחר בחינה דקדקנית של מאפייני הפגיעה של הרשויות המקומיות השונות על ידי גורמי מקצוע במשרד ראש הממשלה, במשרד התיירות ובמשרד הפנים, ולאחר בחירה משותפת עם משרד המשפטים, התקבלה ההכרעה כי אכן אלו הן ערים שהדחיפות מחייבת לתמוך בהן ביתר שאת על מנת שתוכלנה לשרוד במשבר הכלכלי שפקד אותן.

ג'אבר עסאקלה: מה עם נצרת, אדוני?

דוד אמסלם: לסיכום, משרד הפנים פועל רבות וימשיך לפעול לצמצום הפערים בחברה הישראלית, לשיפור מצבן ואיתנותן הכלכלית של כלל הרשויות המקומיות בישראל ולשיפור השירות שמקבלים כלל אזרחי ישראל מהרשויות המקומיות, ללא הבדלי דת, גזע או מין.

דוד אמסלם: תודה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: אנחנו עוברים להצעת האי-אמון הבאה, שכותרתה: מחדל הממשלה בטיפול בקורונה, הצעת סיעות ימינה וישראל ביתנו.

יריב לוין: ינמק את ההצעה חבר הכנסת נפתלי בנט, בבקשה.

נפתלי בנט: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, נהוג לבקר את הממשלה בהצעת אי-אמון.

נפתלי בנט: אני אעשה דבר שונה.

נפתלי בנט: מכיוון שהממשלה לא מצליחה לפעול בצורה ראויה במשבר הקורונה, אני גיבשתי 15 המלצות מעשיות, שאקרא עכשיו, להיום – שאפשר לעשות היום כדי להתחיל למשוך את הציבור הישראלי מתוך הבוץ הכלכלי והפרנסתי הנורא שאנחנו שוקעים בו בגלל חוסר הפעולה וחוסר האונות של ממשלת ישראל.

נפתלי בנט: 1.

נפתלי בנט: גייסו כבר היום 2,500 סטודנטים, תכשירו אותם בתוך שלושה ימים עד סוף השבוע לבצע חקירה אפידמיולוגית.

נפתלי בנט: המילים "חקירה אפידמיולוגית" – נשמע מאוד מאוד מפחיד ומורכב.

נפתלי בנט: זה בסך הכול תשאול טלפוני של שעה וחצי, שעתיים, של בן אדם נחמד ששואל את מאומת הקורונה: איפה היית בשבועיים האחרונים ואת מי אולי הדבקת.

נפתלי בנט: היום, באיוולת, משרד הבריאות שולח לשם אחיות מוסמכות מטיפות חלב, שאין לנו הרבה כאלה וצריך שהן תהיינה בטיפות חלב, כשכל אחד יכול לעשות את זה – אדם אינטליגנטי, בוגר אוניברסיטה, אחרי הכשרה של שלושה ימים.

נפתלי בנט: למה אתם מחכים?

נפתלי בנט: תעשו את זה כבר.

נפתלי בנט: 2.

נפתלי בנט: תפתחו את שוק בדיקות הקורונה לתחרות של השוק הפרטי.

נפתלי בנט: זה לא סוד שכנגד כל הפקידים הבאתי את MyHeritage עם 10,000, 15,000 בדיקות ליום.

נפתלי בנט: הינה רעיון.

נפתלי בנט: מכירים את השוק הסולרי, שהמדינה מראש מתחייבת לקנות אנרגיה בהיקף מסוים ובמחיר מסוים?

נפתלי בנט: תעשו את אותו דבר בבדיקות.

נפתלי בנט: תגידו: אנחנו, מדינת ישראל, מוכנים לקנות מספק פרטי חצי מיליון בדיקות במחיר מוסכם של זה וזה – אתם תראו איזה קסם, איך השוק הפרטי יעשה בקסם מה שאתם לא מצליחים.

נפתלי בנט: 3.

נפתלי בנט: רדו למכון ויצמן כבר היום.

נפתלי בנט: יוליק, דיברתי איתך על זה, אמרתי לך: לך דבר עם אלינב, דבר איתו.

נפתלי בנט: אף אחד לא דיבר איתו מאז, זה היה לפני חודש.

נפתלי בנט: יש להם מערכת שכבר במקומות אחרים בעולם מיישמים את השיטה, ורק אצלנו ממשיכים שלא ליישם.

נפתלי בנט: זו מערכת זולה יותר, פשוטה יותר, שיודעת להגיע ל-70,000 בדיקות.

נפתלי בנט: תתעלם ממה שפקידיך אומרים לך.

נפתלי בנט: הם יגידו: זה לא עובד – אז הם טועים.

נפתלי בנט: הפקידים במשרד הבריאות לא יודעים הכול, בסדר?

נפתלי בנט: 4.

נפתלי בנט: לפתוח מחדש את המלוניות שהקמתי, ירקתי דם עליהן, מלוניות קורונה, ששם יש בידוד הרמטי.

נפתלי בנט: ותשלחו את הנשאים ככל האפשר למלונות הקורונה, לא הביתה.

נפתלי בנט: כרגע כרגע, כרגע לפני שבע דקות, סיפרו על מישהו שהודבק על ידי אשתו שנשלחה הביתה.

נפתלי בנט: יכול להיות שהם הסבירו שהם יכולים לבודד.

נפתלי בנט: בידוד ביתי בגדול לא עובד.

נפתלי בנט: ה-default חייב להיות במלוניות קורונה.

נפתלי בנט: אם אין אפשרות מסיבות כאלה ואחרות, אז לשלוח פקח שיוודא שהבית יודע לקלוט את הבידוד, אבל באמת, אנחנו שולחים פצצות מתקתקות חזרה לחברה.

נפתלי בנט: למה לעשות בדיקות אם אנחנו ממילא שולחים אותם להדביק?

נפתלי בנט: 5.

נפתלי בנט: תקימו מערך חירום לקטיעת שרשרות הדבקה ותציבו בראש פרויקטור.

נפתלי בנט: היום זה ברדק.

נפתלי בנט: זיפו התפטר – תביאו מישהו.

נפתלי בנט: קדימה, תקים את המערך הזה, לא בתוך משרד הבריאות.

נפתלי בנט: לא כי אנשי משרד הבריאות רעים – הם לא הרעים, הם אנשים טובים, אבל הם רגולטור, ורגולטור לא יודע לבצע.

נפתלי בנט: הוא לא נועד לבצע.

נפתלי בנט: כמו שבורג לא יודע לשדר סרט, ואי-אפשר לעשות מיץ תפוזים ממיקרופון, רגולטור לא נועד לבצע.

נפתלי בנט: למעשה, רגולטור, כל טיבו – כל הזמן בולם מביצוע.

נפתלי בנט: זאת מהות הרגולטור – הוא מקשה.

נפתלי בנט: אז איך מציבים רגולטור לבצע פרויקט שהוא לא קל?

נפתלי בנט: ואני מזכיר לכם, אנחנו צריכים להגיע ל-100,000 בדיקות.

נפתלי בנט: זה לא בשמיים.

נפתלי בנט: אנחנו מדינת ישראל, הגענו לאנטבה, הקמנו מדינה, פרסנו את המוביל הארצי – תאמינו לי שאפשר בזמן קצר לבצע 100,000 בדיקות ביום.

נפתלי בנט: הלאה, 6.

נפתלי בנט: ביצעו השבוע סקר סרולוגי עם תוקף סטטיסטי.

נפתלי בנט: סוף-סוף אני שומע שכן יוצאים לסקר סרולוגי, שזאת בדיקת דם שבודקת את הנוגדנים.

נפתלי בנט: זה לא בודק מי חולה עכשיו, אלא מי נדבק בעבר ופיתח נוגדנים.

נפתלי בנט: אבל כשכבר עושים את זה, למה לא לעשות את זה סטטיסטית?

נפתלי בנט: מה עושים?

נפתלי בנט: אתם הולכים על בסיס מי שפונה ממילא לקופת חולים, אבל בהגדרה זו אוכלוסייה מוטה, כי אלה אנשים שהגיעו לקופה מאיזושהי סיבה.

נפתלי בנט: כבר עושים את זה.

נפתלי בנט: אני שומע את הסטטיסטיקאי הראשי של הלמ"ס – לא דיברתי איתו – הוא מתחנן לעזור.

נפתלי בנט: למה כשיש כלי ממשלתי שנקרא הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה הולכים עוד פעם עם אותם פקידים שהובילו אותנו לתוך הבור הזה, והם טועים, והם טועים פעם אחר פעם?

נפתלי בנט: 7.

נפתלי בנט: תמנו אחראי אחד להסברה.

נפתלי בנט: יש 700 אנשים שמדברים, כל אחד נותן הוראות אחרות, כל אחד נותן נתונים אחרים.

נפתלי בנט: יום אחד נראה שאנחנו בזינוק, יום אחד נראה – אחד, אחראי אחד להסברה, ואז אפשר להתחיל לעבוד לפי סקטורים בצורה נכונה.

נפתלי בנט: 8.

נפתלי בנט: תפסיקו לדבר שטויות.

נפתלי בנט: תפסיקו.

נפתלי בנט: מה שעשיתם לעיר טבריה ביום חמישי זה לא בסדר.

נפתלי בנט: מישהו אמר שבטבריה יש זינוק בתחלואה – בום, כל ההזמנות למלונות ולחופים בטבריה בוטלו.

נפתלי בנט: אחר כך, בקול דממה דקה, מסבירים: לא, זה בעצם רק שני רחובות, אבל את הכסף, את המיליונים שאותם מלונאים, אותם אנשים שיורקים דם ומנסים לשרוד, הרסתם.

נפתלי בנט: מישהו יפצה אותם על זה?

נפתלי בנט: הפה שלכם, המילים שיוצאות מהפה, זה דבר שיכול להחריב פרנסה.

נפתלי בנט: תהיו עם יראת קודש למה שאתם אומרים.

נפתלי בנט: 9.

נפתלי בנט: תקימו, בשעה טובה, מערכת מידע אחת מרכזית שתכניס לתוכה את כל המידע האפידמיולוגי לצד החקירות.

נפתלי בנט: רק לספר לכם, אני האזנתי בשבוע שעבר לאיך נשמעת חקירה אפידמיולוגית וראיתי איך זה עובד.

נפתלי בנט: אתם יודעים שהם כותבים את זה על נייר?

נפתלי בנט: אותן אחיות שאנחנו מבזבזים אותן, כי הן צריכות לטפל בתינוקות, אבל כשהן כבר עושות – קודם כול חקירה לא מי יודע מה, קצרה, רדודה, 25 דקות.

נפתלי בנט: לדעתי זה צריך להיות בערך שעתיים כדי לנער את העץ ובאמת להבין את מי הדבקת.

נפתלי בנט: הן כותבות את זה על נייר.

נפתלי בנט: מה קורה עם הנייר הזה?

נפתלי בנט: לאיזה דאטה בייס?

נפתלי בנט: משהו?

נפתלי בנט: חבר'ה, מה עוזר לי נייר?

נפתלי בנט: אנחנו רוצים ריכוז.

נפתלי בנט: 10.

נפתלי בנט: תנו לציבור ודאות.

נפתלי בנט: תקשיבו – גם יש פה את שר החינוך.

נפתלי בנט: אספר לכם: מעכשיו, החופש הגדול התחיל, ועד הרגע הזה הקייטנות הפרטיות, 8,000 קייטנות פרטיות – גלישה, מדעים ולא יודע מה – הן לא יודעות.

נפתלי בנט: למה לא היה אפשר להגיד להן חודש מראש: ככה זה יעבוד, זה גודל הקפסולה, תעשו את זה בחוץ, לא בפנים, תנו להן תנאים.

נפתלי בנט: מה, אתם לא יודעים מה זה להקים קייטנה?

נפתלי בנט: בסדר, לא יודעים.

נפתלי בנט: אז קייטנה זה חודשיים עבודה מראש.

נפתלי בנט: צריך לשווק לציבור, צריך לעבור רישיונות נוראים של אותם משרדים ממש, צריך לשכור מקום, לשכור עובדים.

נפתלי בנט: מה הם אמורים לעשות?

נפתלי בנט: זה נטו אשמת הממשלה, זה לא בגלל הקורונה.

נפתלי בנט: הקורונה היא לא אשמת הממשלה, זה דבר חיצוני, אבל איך אנחנו מתנהלים לאור הקורונה – מה קורה לכם?

נפתלי בנט: למה מחכים?

נפתלי בנט: 8,000 קייטנות, 100,000 עובדים, זה לחם שהם לא מקבלים, וזה כבר אבוד.

נפתלי בנט: מה יעזור עכשיו שתגידו?

נפתלי בנט: כבר התחיל.

נפתלי בנט: אגב, הם עוברים על החוק במודע – הם מתחילים קייטנה ולא קוראים לזה קייטנה.

נפתלי בנט: יש קייטנת גלים על החוף – איזה מסכנים, מה אתם עושים להם? 11.

נפתלי בנט: צאו לשטח.

נפתלי בנט: צאו כבר מהמשרדים שלכם.

נפתלי בנט: תפגשו את האנשים בשטח – תפגשו את עובדי התרבות, תפגשו את העובדות הסוציאליות, תפגשו את המסעדנים.

נפתלי בנט: תראו בעיניים – לא כל החוכמה פה, תתפלאו – ואז תבנו תוכנית לכל סקטור.

יריב לוין: יש לך עוד דקה.

נפתלי בנט: 12.

נפתלי בנט: תהיו אמיצים בהחלטות.

נפתלי בנט: תסתכלו בעיניים של סקטור שאתם יודעים שאין לו אפשרות לעבור את הגל הזה ותגידו: לסקטור הזה אין קיום.

נפתלי בנט: אנחנו נותנים לכם דמי אבטלה לשנה, ואוצ'ר להסבה מקצועית, אבל תהיו גברים, מה שנקרא, דברו איתם.

נפתלי בנט: רק עוד שתי המלצות: 13.

נפתלי בנט: תקימו צוות פתרונות עם סמכויות לקבל החלטות.

נפתלי בנט: הסיפור של גרוטו ומה שמו, המיליארדר – אני רואה את זה בדיוק הפוך מכולם.

נפתלי בנט: גרוטו הרי לא שֻׁחד או משהו, הוא לא הרוויח מזה, הוא לקח אחריות.

נפתלי בנט: אני אומר: כל הכבוד לו שהוא לקח אחריות על החלטה, פתר למישהו בעיה, רק זה לא צריך להיות בצורה עקומה כזאת.

נפתלי בנט: צריך צוות שיודע מה הכללים, אבל מותר לו לחרוג מהכללים, כי הסבתא מגיעה מפה, כי יש פה קייטנה שהיא לגמרי בחוץ וזאת קייטנה של ילדים על הרצף האוטיסטי, אז בוא נבוא לקראתם – קצת שכל ישר, למה אין דבר כזה?

נפתלי בנט: איזה ועדת חריגים לאומית.

נפתלי בנט: 14.

נפתלי בנט: תעבדו מסביב לשעון.

נפתלי בנט: אל תעשו שום דבר חוץ מזה.

נפתלי בנט: הינה, אני לא רב – אני מתיר.

נפתלי בנט: זה פיקוח נפש, זה חיי אדם, זאת פרנסת אדם.

נפתלי בנט: שר הביטחון, שר הבריאות, תעבדו 24/7.

נפתלי בנט: בגל הראשון לא יצאתי מהקריה חוץ מלפגוש את השטח.

נפתלי בנט: נפרדתי מהמשפחה.

נפתלי בנט: אמרתי: זה אירוע של פעם ב-100 שנה, אין שום דבר יותר חשוב מלדאוג לעם שלי, לפרנסה.

נפתלי בנט: דבר אחרון – הכנתי תוכנית לפני שהתחיל הגל השני, לפני תחילת הגל השני – צפיתי גל שני, כתבתי מה צריך לעשות.

נפתלי בנט: למען השם, פתחו את התוכנית ותתחילו לעבוד.

נפתלי בנט: תודה רבה.

יריב לוין: תודה.

יריב לוין: ישיב שר הבריאות חבר הכנסת יולי יואל אדלשטיין, בבקשה.

יבגני סובה: להפסיק לדבר שטויות במקום הראשון, לא במקום השני.

יריב לוין: זה מה שנקרא ביקורת על הביקורת.

יבגני סובה: אופוזיציה – – –

יולי יואל אדלשטיין: תודה, אדוני היושב-ראש.

יולי יואל אדלשטיין: חבריי חברי הכנסת, רבותיי השרים – גם אני אפתיע אותך, חבר הכנסת נפתלי בנט; בידידות, אני אומר.

יולי יואל אדלשטיין: בדרך כלל נהוג אפילו לא לשמוע מה אומרים באי-אמון.

יולי יואל אדלשטיין: אתה באת – הכול כתוב לך, קראת את הטקסט, ויש לי טקסט כתוב עם כל מיני סעיפים.

יולי יואל אדלשטיין: אני אעבור סעיף-סעיף – אני לא אקח הרבה זמן, אדוני היושב-ראש – –

יריב לוין: יש לך את הזמן.

יולי יואל אדלשטיין: – – כי זה אותו מספר סעיפים, אז אני מתכוון לעמוד בזה.

יולי יואל אדלשטיין: מערך החקירות האפידמיולוגיות – אנחנו גייסנו 280 סטודנטים כתגבור.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו כן צריכים אחיות.

יולי יואל אדלשטיין: יש בעיה בתנאי ההעסקה של אחיות מטיפות חלב, שלא מוכנים בינתיים לשלם להן על משמרות, אבל כן צריכים גם את האחיות וגם את הסטודנטים.

יולי יואל אדלשטיין: למה לא 2,500?

יולי יואל אדלשטיין: שואל חברי נפתלי בנט.

יולי יואל אדלשטיין: אני אגיד לכם – – –

נפתלי בנט: לא צריך.

נפתלי בנט: בחו"ל לא משתמשים באחיות.

יולי יואל אדלשטיין: אוקיי, אפשר, אפשר גם בלי אחיות.

יולי יואל אדלשטיין: סיכמנו.

יולי יואל אדלשטיין: חברים, דבר אחד צריך לומר ביושר – יש כאן פרוטוקול, הדברים יירשמו: כל מי שבונה על כך שבמצב של 400, 500 חולים אפשר על ידי חקירות אפידמיולוגיות במדינה שלנו לקטוע את כל שרשרות ההדבקה לא יודע מה הוא שח.

יולי יואל אדלשטיין: אין מומחה במדינת ישראל – יש כאלה: קורונה זה שפעת, ויש כאלה: כולנו נמות מקורונה, אבל אין מומחה במדינת ישראל שטוען זאת.

יולי יואל אדלשטיין: לא נמצא.

יולי יואל אדלשטיין: סעיף 2 – – –

נפתלי בנט: לכן פרסמתי לפני חודש, כשהיו עשרה ביום.

יולי יואל אדלשטיין: תודה שפרסמת, אבל אני עשיתי.

נפתלי בנט: אתה לא עשית.

נפתלי בנט: לא עשית.

יריב לוין: חבר הכנסת בנט, בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: עכשיו לגבי MyHeritage.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא יודע איפה הכנסת את MyHeritage, נפתלי – עוד פעם, אנחנו חברים, אבל מותר לי לומר את האמת המרה.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא יודע איפה הכנסת אותם – אני לא מצאתי אותם במשרד.

יולי יואל אדלשטיין: אני מכיר אותם שנים.

יולי יואל אדלשטיין: לא מצאתי אותם במשרד.

יולי יואל אדלשטיין: לכן, על פי הנחיה שלי, כבר לפני שלושה שבועות התחילו את העבודה איתם.

יולי יואל אדלשטיין: קודם סיימו את התיקוף – היו טענות לגבי ריאגנטים שלהם וכן הלאה וכן הלאה – והם כרגע כבר במצב של יותר מ-1,000 בדיקות, והם יגיעו, בדיוק כפי שאמרת, ל-10,000 בדיקות.

יולי יואל אדלשטיין: אז לא יודע מי הכניס אותם ואיפה.

יולי יואל אדלשטיין: אני יודע שאיתי הם – – –

נפתלי בנט: אני חתמתי על העסקה – – –

יריב לוין: חבר הכנסת בנט, אתה הטחת כאן דברי – – –

נפתלי בנט: תהיה רציני.

נפתלי בנט: הרי אני חתמתי על העסקה.

יריב לוין: חבר הכנסת בנט, אתה הטחת פה דברי ביקורת קשים.

יריב לוין: שמע אותך השר בקשב, לא הפריע לך אפילו במשפט, תאמין לי, בתעצומות נפש.

נפתלי בנט: אבל תהיה רציני.

יריב לוין: תן לו להשיב.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא יודע על מה הוויכוח.

יולי יואל אדלשטיין: אני באתי למשרד לפני חמישה שבועות.

יולי יואל אדלשטיין: הם לא היו.

נפתלי בנט: אם אתה מדבר פופוליזם ושקרים – – –

יולי יואל אדלשטיין: לא, פופוליזם זה נושא אחר.

יריב לוין: חבר הכנסת בנט, תן לו להשיב לך.

נפתלי בנט: אני לא אשב תחת שקרים.

יריב לוין: חבר הכנסת בנט, הוא משיב לך.

נפתלי בנט: מה אתה אומר – – – MyHeritage?

נפתלי בנט: די, באמת, תהיה רציני.

יריב לוין: חבר הכנסת בנט, מה שאתה עושה הוא לא ראוי ולא מכובד.

נפתלי בנט: תהיה רציני.

נפתלי בנט: אתה עומד מאחורי זה?

יריב לוין: חבר הכנסת בנט, מותר שיהיו ביניכם חילוקי דעות.

יריב לוין: יש לו זכות את מה שהוא חושב.

נפתלי בנט: לא, על העובדות.

יריב לוין: אתה רואה את הדברים ככה, הוא רואה אותם אחרת.

יריב לוין: אנא שב במקומך.

נפתלי בנט: אני לא מקשיב לשקרים – – –

יריב לוין: לא כך נוהגים, חבר הכנסת בנט.

יריב לוין: לא כך נוהגים.

נפתלי בנט: יולי, לא מתאים.

יולי יואל אדלשטיין: מה לא מתאים לי, אני לא מבין.

נפתלי בנט: MyHeritage – אתה המצאת – – –

יריב לוין: חבר הכנסת בנט, הוא עונה לך.

יולי יואל אדלשטיין: לא, אני מכיר אותם שנים.

יולי יואל אדלשטיין: הם לא היו במשרד.

יולי יואל אדלשטיין: כשנכנסנו למשרד הוריתי להכניס אותם לבדיקות, מה השאלה בכלל – – –

נפתלי בנט: אם אתה לא דובר אמת, אז אני לא – – –

יריב לוין: חבר הכנסת בנט, הוא לא – – –

יולי יואל אדלשטיין: על מה הוויכוח.

יריב לוין: אני מוכרח – השר – לומר שאני חושב שזו התנהגות לא ראויה ולא מכובדת.

יריב לוין: זכותך – – –

יולי יואל אדלשטיין: גם אני לא מבין.

יולי יואל אדלשטיין: ישבתי, שמעתי את הביקורת, יש ביקורת לגיטימית, בסדר, אבל יש לי תשובות.

יולי יואל אדלשטיין: נו, מה אני אעשה.

יריב לוין: זה מאוד מאוד לא ראוי ומאוד לא מכובד.

יריב לוין: אדוני השר, זו כמובן החלטה שלך אם אתה רוצה להמשיך להשיב או לא.

יריב לוין: זאת זכותך המלאה.

יולי יואל אדלשטיין: אני רוצה להמשיך, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אני אשמח שאדוני ומזכירת הכנסת ישמעו.

יולי יואל אדלשטיין: כמו שאמרתי, זה לא ייקח יותר מדי זמן.

יולי יואל אדלשטיין: לגבי סוגי הבדיקות, יש כל מיני הצעות, אני קיבלתי לא מעט.

יולי יואל אדלשטיין: דרך אגב, קיבלתי גם מנפתלי את השמות של אותם חוקרים בוויצמן, ואני מודה ומתוודה שעוד לא ישבתי איתם, בגלל – אני אתייחס לסעיף האחרון בדבריו – שפשוט לא מצאתי זמן בינתיים.

יולי יואל אדלשטיין: אבל גם כאן צריך לציין ביושר – אני לא מומחה לרפואה, אבל יש כל מיני הצעות; משום מה, בכל מדינות העולם משתמשים בבדיקת PCR, אותה אחת שאולי לא תמיד מדויקת, ולא נעים שמחטטים לך באף וכן הלאה, אבל בינתיים אף מדינה לא אישרה משהו אחר.

יולי יואל אדלשטיין: מלוניות – אתם יודעים מה?

יולי יואל אדלשטיין: הינה, אני אגיד לכם, יש גם ביקורת מוצדקת.

יולי יואל אדלשטיין: יש גם ביקורת מוצדקת.

יולי יואל אדלשטיין: כי מה שקרה, וזה טבעי, שהיה גל של קורונה – כולם התגייסו: פיקוד העורף, מלוניות, הכול, ואחר כך קיפלו את המאהל, קיפלו, פירקו את המשל"ט.

יולי יואל אדלשטיין: הכול טוב ויפה.

יולי יואל אדלשטיין: המספרים התחילו לעלות, הקמנו מחדש את המשל"ט, אבל עדיין היו באמת קצת חריקות.

יולי יואל אדלשטיין: יש מלוניות.

יולי יואל אדלשטיין: מלון שניר בצפון, בית ספר שדה, מלונית – נשכר.

יולי יואל אדלשטיין: יש כבר פינוי של אוכלוסיות לשם.

יולי יואל אדלשטיין: דרך אגב, זה מקום מתאים למשפחות.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו דורשים – אנחנו באמת רגולטור, אבל דורשים שיעזרו לנו בנושא הזה, ודיברתי על זה עם כל הגורמים הרלוונטיים, ואני מקווה שבפעם הבאה אני כבר אגיד שהביקורת לא מוצדקת.

יולי יואל אדלשטיין: מערך מיוחד לקטיעת שרשרת ההדבקה קיים.

יולי יואל אדלשטיין: אני כל בוקר יחד איתו בזום.

יולי יואל אדלשטיין: וכן, עוד פעם, בלי להסכים לכל מיני אמירות לא ראויות לגבי אנשי משרד הבריאות, מי שעומד בראש המערך הזה ומי שמרכיבים את המערך הזה הם לא אנשי משרד הבריאות.

יולי יואל אדלשטיין: חלקם הגדול הם אנשי צה"ל, והם יודעים לנתח מצבים ועוזרים לנו מאוד.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה להם.

יולי יואל אדלשטיין: זיפו היה, הקים, ועכשיו במקומו נמצא אדם אחר.

יולי יואל אדלשטיין: כל ההבדל הוא שזיפו היה תת-אלוף והזה הוא בדרגת אלוף משנה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מקווה שזה לא פוגע בתפקודו.

יולי יואל אדלשטיין: בדיקות סרולוגיות – אני גם שמח מאוד שמישהו נותן לנו הנחיות שצריך לעשות בדיקות סרולוגיות, אבל מה לעשות?

יולי יואל אדלשטיין: כבר הוצאנו הודעה על ביצוע של 75,000 בדיקות סרולוגיות.

יולי יואל אדלשטיין: מי שפחות מתמצא – זה לא אומר שעכשיו ל-75,000 איש ייקחו בדיקות דם על מנת לבצע סקר סרולוגי.

יולי יואל אדלשטיין: רק עכשיו דיברנו על מחסור באחיות, ואין לנו לא רצון ולא צורך לעשות את זה, אלא זה סוג של התחברות למערך בדיקות הדם הקיים בקופות החולים.

יולי יואל אדלשטיין: זה ילווה סטטיסטית – אנחנו עובדים עם מכון גרטנר, כמו שכולם יודעים.

יולי יואל אדלשטיין: לגבי הסברה, אני מסכים שצריך עוד ועוד ועוד הסברה.

יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שהשתפרנו לא רע.

יולי יואל אדלשטיין: לגבי דיבורים בכמה קולות ושכל אחד בא עם מסר אחר, אני רק רוצה להזכיר לכם – לא יודע, יש כאלה שמאמינים לתקשורת, יש כאלה שלא מאמינים לתקשורת, אבל היו כותרות בתקשורת, אדוני השר, לפני כמה שבועות על שאסרתי על אנשי המשרד להתראיין ללא אישור הדובר או המנכ"ל.

יולי יואל אדלשטיין: אני חשבתי שזה מה שכתוב בתקשי"ר, אדוני היושב-ראש:

יולי יואל אדלשטיין: או מנכ"ל או דובר המשרד צריכים לאשר ריאיון לכל עובד מדינה.

יולי יואל אדלשטיין: מסתבר שאסרתי, אבל לא משנה, עשינו סדר.

יולי יואל אדלשטיין: אנשי משרד הבריאות מתראיינים, ואני מקווה שעושים עבודה טובה, אלה שהדובר מוצא לנכון לשלוח אותם לתקשורת, כי הם – איך אומרים בסלנג התקשורתי?

יולי יואל אדלשטיין: עוברים מסך.

יולי יואל אדלשטיין: טבריה – גם כאן יש נקודה לביקורת מוצדקת, אבל לא בתחום של "איך הפקרתם את טבריה".

יולי יואל אדלשטיין: לא אני הבאתי את הקורונה לטבריה, אני מבטיח לכם.

יולי יואל אדלשטיין: הייתה התפרצות בכמה ערים.

יולי יואל אדלשטיין: כרגע, דרך אגב, חבריי חברי הכנסת, אדוני היושב-ראש, שמונה ערים בישראל אחראיות לכ-50% מן התחלואה.

יולי יואל אדלשטיין: זה הנתון.

יולי יואל אדלשטיין: זה לא מנחם, כי יש עוד כ-90 רשויות בכלל שיש שם חולה או שניים או קצת יותר, אבל שמונה יישובים מדאיגים אותנו, ובהם גם טבריה.

יולי יואל אדלשטיין: התבצעה סגירה של כמה רחובות.

יולי יואל אדלשטיין: היא נמצאה רחבה מדי, ולמוחרת זה תוקן.

יולי יואל אדלשטיין: מדובר בצמצום לשלושה רחובות.

יולי יואל אדלשטיין: אני מתנצל בפני תושבי טבריה שהיו כמה שעות מיותרות – עוד פעם, זה לא סגר בסגנון של סדר פסח, אבל מגבלות, שוטרים ברחוב, לא נעים.

יולי יואל אדלשטיין: מתנצל.

יולי יואל אדלשטיין: הטעות תוקנה מייד.

יולי יואל אדלשטיין: לגבי מידע, המידע קיים, אבל יש משפטים שאני לא יכול לעבור עליהם לסדר-היום, למרות שגילוי נאות – באמת אני מחבב את חבר הכנסת נפתלי בנט.

יולי יואל אדלשטיין: מה זה "תיתנו ודאות"?

יולי יואל אדלשטיין: נגיף הקורונה נותן למישהו ודאות?

יולי יואל אדלשטיין: על מה מדובר?

יולי יואל אדלשטיין: על זה שאנחנו, חודש מראש, לא הוצאנו הנחיות לקייטנות?

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו לפני חודש, אדוני היושב-ראש, חשבנו שאנחנו נטוס לחוץ לארץ.

יולי יואל אדלשטיין: מה, אני בהערכת מצב עם נגיף הקורונה כל בוקר?

יולי יואל אדלשטיין: על מה בדיוק מדברים?

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו היום מעבירים את הצווים, את ההנחיות, את התו הסגול, גם לבתי ספר קיץ וגם לקייטנות הפרטיות.

יולי יואל אדלשטיין: לא נעים, אבל יותר טוב מאשר להודיע להם משהו לפני שבועיים – הם ייערכו בצורה מסודרת, ישקיעו גם כסף וגם כוח אדם בהיערכות, ואז אנחנו נשנה את הכול יומיים לפני פתיחת הקייטנות.

יולי יואל אדלשטיין: שר החינוך – דיברנו איתו, הייתה לו גם ביקורת על הנושא הזה: מספיק זמן להיערכות, לא מספיק זמן להיערכות.

יולי יואל אדלשטיין: אתמול הוא העלה מולי את הנושא הזה שעכשיו כבר צריך לסגור, והיום אנשי המשרד מעבירים את כל ההנחיות.

יולי יואל אדלשטיין: לגבי "צאו לשטח" – נו, באמת.

יולי יואל אדלשטיין: כבר אין מקום שלא ביקרתי בו, בדרום ובצפון, ובוודאי גם אנשי המשרד.

יולי יואל אדלשטיין: פיצוי – הערה מאוד נכונה.

יולי יואל אדלשטיין: היום בקבינט הקורונה אנחנו אמרנו שבכל מקום שאנחנו רוצים לסגור משהו, לחזור אחורה, צריך בו-זמנית, באותה החלטה, לדבר על פיצוי.

יולי יואל אדלשטיין: צוות אישורים במשרד – אני מאוד שמח, כיוונתי לדעת גדולים – קיים מזמן, ומה שאני הנחיתי, בגלל פרשה מסוימת שגם הוזכרה כאן, שזה יהיה כמו בעמותות; אתם יודעים שעל צ'ק חותמים לפחות שניים: על כל אישור יהיו חתומים לפחות שניים, למען הסר כל ספק, ויש ודאי קריטריונים מקצועיים.

יולי יואל אדלשטיין: כמו שאמרתי, גם אם לא הסכמנו, דיברתי ברוח טובה, אבל הערה אחת אני לא מוכן לקבל.

יולי יואל אדלשטיין: איך אמרו הגששים?

יולי יואל אדלשטיין: "עכשיו לכלכת, מר בנאי"?

יולי יואל אדלשטיין: עכשיו לכלכת, מר בנאי.

יולי יואל אדלשטיין: לומר לאנשי משרד הבריאות – וזה לא אני, אני שם חמישה שבועות, אני עוד לא עייף – לומר לאנשי משרד הבריאות עכשיו – שזה עובדי המדינה, הם לא התגייסו לאיזו יחידה מובחרת ואמרו: אנחנו עכשיו עוזבים את המשפחה והכול; הם עובדי מדינה, עשו את מלאכתם נאמנה, הם חודשים כבר לא ראו את הבית ואת המשפחה.

יולי יואל אדלשטיין: לומר להם "תתחילו לעבוד"?

יולי יואל אדלשטיין: לומר להם "תתחילו לעבוד סביב השעון"?

יולי יואל אדלשטיין: נו, באמת.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יולי יואל אדלשטיין: << יור >> היו"ר יריב לוין << יור >> תודה רבה לשר הבריאות.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עוברים להצעת האי-אמון הבאה, שכותרתה: ממשלת ישראל מקדמת סיפוח שטחים שיוביל לאפרטהייד, הצעת סיעת מרצ.

יולי יואל אדלשטיין: תציג את ההצעה חברת הכנסת תמר זנדברג.

תמר זנדברג: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

תמר זנדברג: לפני שאני אגיע לנושא אני רוצה לשתף אתכם בחוויה שקרתה לי הבוקר.

תמר זנדברג: אתם יודעים, אחרי שנה וחצי שהכנסת בעצם לא עבדה ורק התגלגלנו מבחירות לבחירות, בשבועות האחרונים סוף-סוף באמת הוועדות עובדות במלוא המרץ ויש פיקוח פרלמנטרי וחקיקה.

תמר זנדברג: היום הייתי בשני דיונים, בוועדת החוקה ובוועדת הפנים.

תמר זנדברג: בוועדת החוקה ליווינו את הכניסה לתוקף של חוק הפללת לקוחות זנות, חוק שמתגלגל כאן, ושזהבה גלאון – מגיע לה את מלוא הקרדיט עליו, ולאחר מכן היא שכנעה את שולי מועלם ואת השרה שקד וחוקקנו את החוק בכנסת הקודמת, כלומר לפני שלוש כנסות, והוא נכנס לתוקף בשבוע הבא.

תמר זנדברג: ישבתי בדיון ושמעתי את נציגי משרד המשפטים ואת נציגות כל אותם משרדי ממשלה שהסבירו לנו שזה לא עניין למדינה ושאנחנו לא מחלק מוסר וכו'.

תמר זנדברג: מדברים על כניסת החוק החשוב הזה לתוקף בשבוע הבא.

תמר זנדברג: הייתי כחולמת.

תמר זנדברג: משם קמתי והלכתי לוועדת הפנים – דיון על הוצאת התעשייה הפטרוכימית המזהמת ממפרץ חיפה.

תמר זנדברג: אני חייבת להגיד, עמדו לי דמעות בעיניים.

תמר זנדברג: ישבו שם נציגי משרד הבריאות, המועצה הלאומית לכלכלה, המשרד להגנת הסביבה, שבמשך עשר שנים הכחישו את הקשר בין תחלואה ובין זיהום, שהסבירו לנו שחייבים את מקומות העבודה ואי-אפשר לסלק את התעשייה הפטרוכימית, ואמרו לנו שעד שנת 2025 ינוקה המפרץ, התעשייה תצא משם, מטרופולין חיפה יתחיל לעבוד, וכאילו המשפטים שאמרו ארגוני הסביבה ונציגי האופוזיציה ואנחנו, נציגי השמאל, אמרנו עשר שנים, פתאום נשמעים מהפה של שרים בממשלה ושל אנשי המקצוע, ובאמת היינו כחולמים.

תמר זנדברג: למה אני אומרת את זה בהקשר הזה?

תמר זנדברג: היום בבוקר, אדוני היושב-ראש, פורסם מחקר חדש של מכון אקורד, מכון לבחינת דעת קהל ושכנוע בעמדות.

תמר זנדברג: הוא מצא את הדבר המדהים הבא, אדוני היושב-ראש:

תמר זנדברג: 69% מהציבור הישראלי מתנגד לסיפוח חד-צדדי, מהם 63.5% מהציבור היהודי ו-92% מהציבור הערבי.

אנטאנס שחאדה: 8% שמסכימים?

תמר זנדברג: כן.

תמר זנדברג: התנגדות נחרצת מקיר לקיר.

יריב לוין: היה שווה לבוא לשמוע.

קריאה: – – –

תמר זנדברג: לא רק זה – מבין שלל הנושאים שמעסיקים את הציבור הישראלי, שאלו בסקר הבאמת-רחב ומקיף הזה, שהקיף 1,200 נשאלים מכלל הציבור, איזה נושא מסעיר ומעניין כרגע את הציבור.

תמר זנדברג: הסיפוח החד-צדדי, אדוני היושב-ראש, אחרון – ציון 2.5 מתוך 8.

תמר זנדברג: כמובן, הראשון היה קשיי הפרנסה, לאחר מכן הבריאות, לאחר מכן אלימות וביטחון אישי, אחריו השחיתות השלטונית ועוד כמה נושאים, ביניהם זכויות נשים וזכויות להט"ב, ורק אחרון – בקרב כלל הציבורים, אגב, שמאל, מרכז וימין, יהודי וערבי – אחרון נושא הסיפוח החד-צדדי.

תמר זנדברג: כלומר, הציבור הישראלי בהמוניו, ברוב מוחץ, מתנגד נחרצות לסיפוח וחושב שיש שורה ארוכה של נושאים שחשובים לו יותר ומעניינים אותו יותר בעת הזאת מאשר הדבר הזה.

תמר זנדברג: למה, אם כן, אנחנו רואים כאן אובססיה מוזרה, דהרה בלתי מוסברת אל עבר צעד פוליטי מסוכן, היסטורי ודרמטי לרעה בנזק שהוא יגרום, צעד שיהפוך את ישראל למדינת אפרטהייד מצורעת בעולם, יאיים ויחריב את הזהות הדמוקרטית שאנחנו כל כך מתגאים בה וכל כך עמלים לשמור עליה, שיעמיד אותנו בשורה אחת באמת עם מדינות פושעות ברחבי העולם שאנחנו לא רוצים להידמות אליהן, יכניס אותנו לטלטלה, לחוסר יציבות ביטחוני, דמוקרטי, דיפלומטי, אזורי, עולמי, בין-לאומי, שהציבור הישראלי לא מעוניין בו, חושש ממנו?

תמר זנדברג: למה?

תמר זנדברג: יותר מזה נשאל: מה קרה במשך עשר שנים או 13 שנים במצטבר שראש הממשלה נתניהו הוא ראש הממשלה, ומעולם ראש הממשלה – לא לדבר על זה שאף ראש ממשלה לא חלם לעשות דבר כזה, אבל גם ראש הממשלה נתניהו מעולם לא חשב לספח שטחים ובכך לסתום את הגולל על עתיד שתי המדינות, להכריז דה יורה, לא רק דה פקטו, שמדינת ישראל לוקחת לעצמה שטחים לא לה שעליהם תושבים שיהיו משוללי אזרחות ומשוללי זכויות, ובכך להכריז שישראל מקיימת מערכת חוקית כפולה, דואלית, לשתי אוכלוסיות שונות – אפרטהייד, המילה הזאת שכל כך לא אוהבים שאנחנו אומרים פה, כי היא מילה קיצונית.

תמר זנדברג: זאת מציאות קיצונית, זאת לא מילה קיצונית.

תמר זנדברג: זאת מציאות קיצונית, כמעט חסרת תקדים בתולדות הדמוקרטיות; בכוונה אני אומרת "כמעט", כי הדוגמאות ידועות.

תמר זנדברג: מה קרה פתאום?

תמר זנדברג: האם זה קשור לעובדה שראש הממשלה נתניהו נאשם בשוחד ועומד מול שלושה כתבי אישום, וכבר לא עתיד המדינה לנגד עיניו, לא גורל האזרחים ורווחתם – שכאמור, מתעניינים בדברים אחרים לחלוטין – אלא כתב אישום חמור שיוביל אותו למקום אחד, וזה לכלא, ומשם הוא צריך איזשהו נתיב מילוט, איזשהו נתיב בריחה?

תמר זנדברג: וככה הרעיון הזה, שהתחיל כרעיון באמת משיחי והזוי, מהשוליים של השוליים הקיצוניים של הימין הקיצוני, שכולם דחו אותו וכולם אמרו: אין שום סיכוי, זה לא יקרה, ראש הממשלה הזה הוא אחראי, הוא לא עושה דברים כאלה, מפלגת הליכוד היא מפלגה ליברלית, יורשת של בגין, שהדמוקרטיה, העקרונות הדמוקרטיים, היו חשובים לו, שהיה בין הראשונים שיצאו נגד הממשל הצבאי – אז היום הגענו למצב שיש כאן מפלגה שכל-כולה נעמדה לטובתו של שליט אחד, יותר נכון שליט יחיד, שלקח את רעיון העוועים הקיצוני הזה משולי-השוליים, שאולי אי-שם בגבעות היו כמה שחלמו עליו, והביא אותו למרכז המפה הפוליטית ובכוח, ממש בכוח, בניגוד לעמדת רוב הציבור הישראלי, בניגוד לאינטרס הישראלי, בניגוד לאינטרס האזורי, בניגוד לאינטרס הבין-לאומי, בכוח מחיה אותו ושם אותו, תוך סיכון חיי אדם, תוך סיכון הבערת האזור באלימות, תוך סכנה להסכמי השלום, תוך סכנה להסכמי הסחר עם מדינות אירופה, ואפילו תוך כתף קרה מארצות הברית.

תמר זנדברג: יש כאן גרירה של כולנו לנתיב מסוכן.

תמר זנדברג: הסיבה שהתחלתי עם הדוגמאות של – והיית גם, גברתי היושבת-ראש, בשתי הישיבות שהשתתפתי – – –

קרן ברק: בשתי הוועדות.

תמר זנדברג: אחרי שראינו לנגד עינינו גם את מפרץ חיפה וגם את חוק הפללת הלקוחות יוצא לפועל, יש לנו כאן הזדמנות לא לחכות שעוד 20 שנה או 30 שנה, אחרי שכולנו נבוסס בעוד בוץ ועוד דם ועוד אש ועוד תימרות עשן, יגידו לנו שצדקנו.

תמר זנדברג: יש לנו הזדמנות לעשות את הדבר הזה עכשיו – לעצור את הסיפוח, להפסיק את הכיבוש, לעשות את הדבר שהיינו צריכים לעשות לפני 50 שנה ועדיין לא עשינו; במקום להעמיק אותו עוד – להפסיק אותו.

תמר זנדברג: יש לנו דוגמה, חברות וחברים: השנה עכשיו היא 2020.

תמר זנדברג: בדיוק לפני 20 שנה צה"ל יצא מלבנון.

תמר זנדברג: זה לא היה – או לפחות לא היה רק – בגלל ראש הממשלה ברק; זה לא היה – או לפחות לא היה רק – בגלל חיילי צה"ל ומפקדיו.

תמר זנדברג: זה היה קודם כול, בראש ובראשונה, בגלל כמה נשים, "ארבע אימהות" – ארגון אזרחי של אימהות לחיילים ולבנים ולבנות, אזרחיות שקמו ואמרו: די, תסתכלו מה קורה, זה לא מביא ביטחון, זה רק עולה בעוד חיי אדם.

תמר זנדברג: אמרו להן שהן לא מבינות בביטחון וקראו להם ארבע סמרטוטות.

תמר זנדברג: 20 שנה זה לקח, אבל הן סחפו מדינה שלמה שאחרי 20 שנה עשתה את הדבר הנכון – לביטחון, לחיים, לדמוקרטיה, למה שטוב ונכון למדינת ישראל.

תמר זנדברג: עכשיו יש לנו הזדמנות, אנחנו, האזרחים, לעשות את אותו הדבר.

תמר זנדברג: לא להמתין שיהיה מאוחר מדי; לא לחכות לעוד חיי אדם שיילקחו ולעוד גנרלים שבעוד 20 שנה יגידו לנו: אה, נכון, היינו צריכים לעשות את זה מזמן.

תמר זנדברג: יודע את זה גנץ ויודע את זה גבי אשכנזי, כי כששניהם היו רמטכ"לים אני משוכנעת – בלי לדעת, לא הייתי; חברי חבר הכנסת יאיר גולן, אני בטוחה שישבת בפורומים סודיים יותר ממני.

תמר זנדברג: אני לא ישבתי, אבל אני משוכנעת שכשהשניים האלה היו רמטכ"לים הם הגיעו לקבינט ולפורומים הסודיים והזהירו מהדבר הזה, כי הם יודעים שזה מסוכן לביטחון המדינה.

תמר זנדברג: איפה האומץ הזה כשהם יושבים בתפקידים אחרים סביב שולחן הממשלה?

קרן ברק: חברת הכנסת זנדברג, אנחנו כבר שתי דקות.

תמר זנדברג: הביאו את האומץ הזה ויופיע נא, כי חיי אדם וחיי מדינת ישראל נמצאים שוב בסכנה.

תמר זנדברג: תודה.

קרן ברק: תודה לך.

קרן ברק: אני רק רוצה לציין שיש דוגמאות בתחום המדיני שדווקא מה שטענתם שיקרה לא קרה.

תמר זנדברג: לא.

תמר זנדברג: אין כאלה, למעשה.

תמר זנדברג: אין, אין כאלה.

קרן ברק: בטח שיש.

קרן ברק: ישיב השר דוד אמסלם, השר המקשר.

דוד אמסלם: חבר הכנסת עסאקלה, אתה מרוצה ממה שאמרה חברת הכנסת זנדברג.

דוד אמסלם: איך אמרת לה?

דוד אמסלם: כל הכבוד, אה?

תמר זנדברג: – – –

דוד אמסלם: גברתי היושבת-ראש, חברי הכנסת, האמת היא שאני מבין שמרצ והרשימה המשותפת עושים שבוע-שבוע, כמו בצבא.

ג'אבר עסאקלה: אתה לא משנה, נותן אותה הקצבה לכולם.

תמר זנדברג: למה?

תמר זנדברג: הפעם – – –

דוד אמסלם: כל שבוע מעלים את אותה הצעה, רק דובר אחר.

דוד אמסלם: בכלל, אתם, במרצ – אני שמעתי אותך, חברת הכנסת זנדברג.

דוד אמסלם: אני מניח שאם היום היו מעלים את חוק-יסוד: ירושלים הייתם בוודאי תוקפים גם אותו ומתנגדים לו וגם מדברים באותה שפה, מהלכים אימים על הציבור הישראלי.

דוד אמסלם: אותו דבר על החלת החוק הישראלי על רמת הגולן.

דוד אמסלם: הרי אתם, כמעט לכל דבר שבא להסדיר את ההתיישבות בארץ ישראל אתם מתנגדים, מעבר לזה שבוודאי, מבחינת

דוד אמסלם: כם לחזור לגבולות 67' ולחצות את ירושלים וכו' – זו האג'נדה שלכם, את זה אנחנו מכירים.

תמר זנדברג: נכון.

דוד אמסלם: דרך אגב, אני מציע לכם, כדי שלא תשעממו אותנו כל שבוע, שתגוונו את הנושאים, תגוונו קצת.

דוד אמסלם: אתם מגישים את אותן הצעות האי-אמון, כפי שאמרתי, כל שבוע.

דוד אמסלם: איך אמר הגשש?

דוד אמסלם: אלה שואלים את אותן שאלות, אלה עונים את אותן תשובות.

דוד אמסלם: מה יש פה לתרגם?

דוד אמסלם: דרך אגב, כשאני מסתכל ובעצם מעיין ברשימת התומכים – הרי בשבוע שעבר זה עלה, זה עלה על ידי אחמד טיבי, הרשימה המשותפת והגב' היבה יזבק.

דוד אמסלם: אז הסתכלתי ועברתי מי בעצם תמך בהצעה.

דוד אמסלם: אתם לא תאמינו: יאיר לפיד, מיקי לוי, סגלוביץ' – –

תמר זנדברג: מה הבעיה?

ג'אבר עסאקלה: החבר'ה השתכנעו, מה הבעיה?

דוד אמסלם: – – כמובן אנשי מרצ, שעליהם אני לא מדבר.

תמר זנדברג: למה שלא תדבר?

דוד אמסלם: אני את הרשימה המשותפת מבין.

דוד אמסלם: איך אמר שבוע שעבר חבר הכנסת עסאקלה?

דוד אמסלם: אנחנו רוצים שכל הפליטים יבואו לפה, למדינת ישראל.

דוד אמסלם: אתם גזלתם, אתם גנבתם את הקרקעות של הפלסטינים.

דוד אמסלם: זו העמדה שלו, על זה הוא חי, וזה בסדר.

דוד אמסלם: זה הציבור שלו, ואותו אני לפחות מבין, את תפיסת העולם.

דוד אמסלם: אבל אתם, יש עתיד, אתם לא מתביישים?

דוד אמסלם: מה, אתם לא מאמינים בגושי ההתיישבות?

תמר זנדברג: אבל אמרת מרצ – – –

דוד אמסלם: האם באמת מישהו חושב שבעתיד, בתסריט כלשהו, לא משנה מה, נפנה את גוש עציון?

דוד אמסלם: את אריאל?

דוד אמסלם: את מעלה אדומים?

יאיר גולן: מישהו אמר את זה?

יאיר גולן: למה אתה סתם מכפיש?

יאיר גולן: למה אתה משקר מעל במת הכנסת?

יאיר גולן: למה לשקר מעל במת הכנסת?

דוד אמסלם: לא להפריע לי.

דוד אמסלם: אני אסביר לך למה.

דוד אמסלם: מי שעכשיו בעצם משקר – אני לא רוצה לומר – אתה בעצם כרגע גונב דעת.

דוד אמסלם: מדוע?

דוד אמסלם: על מה מדובר?

יאיר גולן: מי גונב דעת?

יאיר גולן: אני הצעתי פעם לפנות את מעלה אדומים?

יאיר גולן: אני הצעתי פעם לפנות את אריאל?

יאיר גולן: על מה אתה מדבר?

דוד אמסלם: אז אני אסביר לך.

דוד אמסלם: הרי אנחנו מדברים כרגע – – –

יאיר גולן: מסית ומדיח.

דוד אמסלם: שנייה – – –

יאיר גולן: מסית ומדיח.

דוד אמסלם: חבר הכנסת גולן, בוא תקשיב.

דוד אמסלם: אל תצרח סתם ובוא תקשיב.

דוד אמסלם: הרי אתם עכשיו הגשתם הצעת אי-אמון על מה?

דוד אמסלם: על החלת החוק הישראלי על אותם יישובים.

דוד אמסלם: זו הצעת האי-אמון.

דוד אמסלם: אז למה אתה עכשיו גונב את הדעת?

דוד אמסלם: הרי על זה מדובר.

דוד אמסלם: מדובר לא רק על אריאל – גם על אריאל – – –

יאיר גולן: – – –

דוד אמסלם: אתם השתגעתם לגמרי.

יאיר גולן: אין לכם תוכנית סיפוח – – –

דוד אמסלם: הרי גם אתם מאמינים – וגם אם לא, בשם הציונות, ההתיישבות היהודית וההיסטוריה – – –

יאיר גולן: אין תוכנית ואין כלום; סיפוח כלאחר יד – מה המדיניות של ממשלת ישראל?

יאיר גולן: מישהו ראה מפת סיפוח?

יאיר גולן: אף אחד לא ראה מפת סיפוח.

קרן ברק: חבר הכנסת גולן, חבר הכנסת גולן.

ג'אבר עסאקלה: ביוני 1960 – – –

קרן ברק: חבר הכנסת גולן.

דוד אמסלם: – – – גם מפריע כל הזמן.

דוד אמסלם: אני, דרך אגב, הקשבתי קשב רב.

דוד אמסלם: אני אומר, הרי גם אתם לא מאמינים – וגם אתם, מרצ, כפי שאמרתי – שבכל הסדר שלא יהיה, לא משנה מה, אריאל, מעלה אדומים, גוש עציון – בוודאי ובוודאי בקעת הירדן תהיה הגבול המזרחי של מדינת ישראל, ולו לצורכי ביטחון; עזבו ציונות עכשיו.

דוד אמסלם: אז איפה האחריות שלכם?

דוד אמסלם: איך אתם יכולים להצביע עבור ההצעה כזאת?

דוד אמסלם: אני מדבר כרגע על כחול לבן, ובוודאי מרצ מציעה בעצמה את ההצעה הזאת.

דוד אמסלם: זו חרפה זו בושה.

דוד אמסלם: בנוגע לרעיון עצמו, כפי שאמרתי – בשבוע שעבר דיברנו על זה – ההכרה בחבלי מולדת היא לא סיפוח, מר גולן.

דוד אמסלם: חבר הכנסת גולן, לא סיפוח.

דוד אמסלם: דרך אגב, אנחנו באנו לארץ ישראל בשביל זה.

דוד אמסלם: כל היהודים מהעולם התקבצו לארץ ישראל בשביל זה.

דוד אמסלם: החלת הריבונות על חלקים מארץ ישראל – עליה חלמנו.

דוד אמסלם: זה בדיוק כמו שחלמנו אלפי שנים.

תמר זנדברג: חלום בלהות.

דוד אמסלם: אליה התפללנו כל הדורות.

דוד אמסלם: דרך אגב, גם היום אנחנו מתפללים: קבץ נפוצותינו מכנפות תבל.

דוד אמסלם: דרך אגב, אני מתגורר במעלה אדומים.

דוד אמסלם: אני לא יודע מדוע צריך להיות לי סט חוקים אחד ולך, חבר הכנסת עסאקלה, סט חוקים אחר.

דוד אמסלם: אתה אזרח ישראלי לכל דבר ועניין, יש לך את החוק הישראלי, לי לא.

דוד אמסלם: מדוע ולמה אני מופלה לרעה?

דוד אמסלם: לא אתה.

דוד אמסלם: אני, לא מר גולן.

דוד אמסלם: אני.

ג'אבר עסאקלה: – – – מחוץ לגבולות המדינה – – –

דוד אמסלם: בגלל שאצלכם הכול צבוע.

ג'אבר עסאקלה: אתה צריך להיכנס לגבולות המדינה, אחר כך – – –

דוד אמסלם: יש כאן הזדמנות שלא הייתה מאז 1948 להחיל ריבונות באופן מושכל – דרך אגב, חבר הכנסת גולן, בהסכמה אמריקנית, זה ההבדל.

דוד אמסלם: אנחנו לא עושים את זה סתם.

דוד אמסלם: לא קמנו איזה בוקר והחלטנו.

דוד אמסלם: יש פה הזדמנות היסטורית.

דוד אמסלם: אתם לא אוהבים אותה, אני יודע – –

תמר זנדברג: מה קשור הסכמה אמריקאית?

דוד אמסלם: – – אבל זאת ההזדמנות שקרתה.

דוד אמסלם: כצעד מדיני וכצעד ריבוני של מדינת ישראל ביהודה ושומרון, זו הזדמנות גדולה שלא ניתן ונאפשר לה לחלוף.

דוד אמסלם: זו הזדמנות היסטורית לשינוי כיוון.

דוד אמסלם: דרך אגב, בדרך כלל תמיד הישראלים ויתרו, וכרגיל, הפלסטינים מעולם ויתרו על דבר וחצי דבר.

דוד אמסלם: לכן, כאן אנחנו משנים את הנוסחה.

ניצן הורוביץ: – – –

דוד אמסלם: מאות אלפי מתיישבים ביהודה ושומרון יישארו במקומותיהם כחלק מכל הסדר קבע.

ניצן הורוביץ: – – –

קרן ברק: חבר הכנסת הורוביץ, חבר הכנסת הורוביץ, אתה מפריע.

דוד אמסלם: אתה תתפלא, אני חושב שהצעד הזה לא ירחיק את השלום אלא יקרב אותו.

דוד אמסלם: הגיע הזמן שגם הפלסטינים יכירו בכך.

דוד אמסלם: זאת אומרת, אני טוען: כל הוויתורים רק מרחיקים את השלום, בגלל שהערבים מבינים שככל שמוותרים להם יותר אז בעצם הם משיגים יותר, ולכן לעולם לא יתכנסו איתך לשום נקודה של הסכם.

ג'אבר עסאקלה: אז תגיד שאתה רוצה מדינה – – –

דוד אמסלם: למי שצועק וזועק על האפרטהייד, אתם לא מתביישים?

דוד אמסלם: הרי אפרטהייד קיים באמת בשטחים שברשות, שבאחריות הרשות.

דוד אמסלם: אליה, דרך אגב, אף ישראלי לא נכנס, אף יהודי.

דוד אמסלם: ישראלים נכנסים, ערבים; היהודים לא נכנסים – לא נכנסים לרמאללה, ואם הם ייכנסו לשם, אתה יודע גם איך הם יכולים לצאת משם, לא לג'נין, אבל כל אחד מיריחו, רמאללה וג'נין יכול להיכנס למעלה אדומים והכול בסדר, אף אחד לא מכה אותו, אף אחד לא מאיים עליו.

דוד אמסלם: אבל זאת בעצם מסכת השקרים שאתם בעצם מנהלים כל יום.

דוד אמסלם: לכן אני אומר – –

יעקב מרגי: – – –

דוד אמסלם: – – הסיפור של האפרטהייד באמת קורה הלכה למעשה בדיוק הפוך.

דוד אמסלם: אנחנו חיים בעולם ערכים הפוך.

דוד אמסלם: הרבה פעמים אני אומר: הכול פה שקר והכול פה הפוך.

דוד אמסלם: דרך אגב, מבחינתי, זה מאוד פשוט: עם אינו יכול לכבוש את ארצו.

דוד אמסלם: זוהי נחלת אבותינו.

דוד אמסלם: אין סיבה שלא נחיל את הריבונות על היישובים – –

תמר זנדברג: יש פה עוד עם.

דוד אמסלם: דרך אגב, זה החוק הישראלי, היהודי.

דוד אמסלם: – – שבכל מקרה, בכל הסדר קבע שלא יהיה, יישארו בריבונות יהודית.

דוד אמסלם: לכן אני בוודאי מבקש מהכנסת לדחות את הצעת האי-אמון הזאת.

דוד אמסלם: תודה.

ג'אבר עסאקלה: אתה מאמין במה שאתה אמרת עכשיו?

קרן ברק: תודה רבה, השר דוד אמסלם.

קרן ברק: לפני שנעבור לדיון, יש הודעה של יושב-ראש ועדת הכנסת חבר הכנסת איתן גינזבורג, ועליה נצביע.

): – – –

קרן ברק: ובצדק.

): תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

): חבריי חברי הכנסת, אני מתכבד להודיע על חילופי אישים ואיוש חברי הכנסת בוועדות האלה: מטעם סיעת כחול לבן: בוועדת הכנסת, במקום חבר הכנסת רם שפע תכהן חברת הכנסת הילה וזאן, ובמקום חבר הכנסת מיקי חיימוביץ' תכהן חברת הכנסת תהלה פרידמן; בוועדת המדע והטכנולוגיה, במקום חבר הכנסת איתן גינזבורג תכהן חברת הכנסת עינב קאבלה; בוועדת החוקה, חוק ומשפט, בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות ובוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי תכהן חברת הכנסת מיכל קוטלר וונש במקום הפנוי לסיעה; בוועדת הכספים, בוועדת הכלכלה, בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, בוועדה לענייני ביקורת המדינה ובוועדה המיוחדת לעניין נגף הקורונה החדש ולבחינת ההיערכות המדינה למגפת ולרעידות אדמה תכהן חברת הכנסת הילה שי וזאן במקום הפנוי לסיעה; בוועדת החוקה, חוק ומשפט, בוועדת החינוך, התרבות והספורט, בוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי ובוועדה המיוחדת למיגור הפשיעה בחברה הערבית תכהן חברת הכנסת תהלה פרידמן במקום הפנוי לסיעה, ובוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות תכהן על חשבון סיעת דרך ארץ; בוועדת הכנסת, בוועדת החוקה, חוק ומשפט, בוועדה המיוחדת לפניות הציבור ובוועדה המיוחדת לעניין נגיף הקורונה חדש תכהן חברת הכנסת עינב קאבלה במקום הפנוי לסיעה.

): מטעם סיעת הרשימה המשותפת: בוועדת החינוך, התרבות והספורט, במקום חבר הכנסת יוסף ג'בארין יכהן חבר הכנסת עופר כסיף; בוועדה המיוחדת לזכויות הילד, במקום חברת הכנסת היבה יזבק יכהן חבר הכנסת יוסף ג'בארין.

): מטעם סיעת מרצ: בוועדת החינוך, התרבות והספורט, במקום חבר הכנסת ניצן הורוביץ' יכהן חבר הכנסת יאיר גולן; בוועדת החוקה, חוק ומשפט, במקום חבר הכנסת יאיר גולן יכהן חבר הכנסת ניצן הורוביץ'.

): על כל אלה אין צורך בהצבעה.

): נוסף על כך, אבקש לעדכן את הכנסת כי ועדת הכנסת קבעה בישיבתה היום כי ועדת החינוך, התרבות והספורט תדון בהצעה לסדר-היום של חברת הכנסת סונדוס סאלח בנושא: פרשת הכדורגלנים והקטינות, והוועדה לקידום מעמד האישה תדון בהצעה לסדר-היום של חברי הכנסת אימאן ח'טיב יאסין, משה ארבל וקרן ברק בנושא:

): התערבות מיידית ומציאת פתרונות לתופעת רצח הנשים בחברה הישראלית.

): גם על כך אין צורך בהצבעה.

): עוד ברצוני להודיע, כי בהתאם להוראות סעיף 108 לתקנון הכנסת, אבקש להביא לאישור הכנסת את הצעת ועדת הכנסת להקמת ועדה מיוחדת להתמודדות עם סמים ואלכוהול.

): סמכויות הוועדה הן שהיא תעסוק בצמצום הנזקים החברתיים, הבריאותיים ואחרים שנגרמים משימוש בסמים מסוכנים ובאלכוהול, ובכלל זה בעניינים האלה: 1.

): מדיניות ציבורית, הסברתית וחינוכית לצמצום השימוש בסמים מסוכנים; 2.

): טיפול ושיקום של מכורים לסמים מסוכנים ולאלכוהול; 3.

): פעילות הרשות למאבק באלימות, בסמים ובאלכוהול בהיבט של סמים ואלכוהול; 4.

): שימוש מותר בקנביס.

): הרכב הוועדה: בוועדה יכהנו תשעה חברי כנסת על פי ההרכב הזה: סיעת הליכוד – שלושה חברים; סיעת יש עתיד-תל"ם – חבר אחד; סיעת הרשימה המשותפת – חברה אחת, היבה יזבק; סיעת כחול לבן – חברה אחת, מיכל קוטלר וונש; סיעת ש"ס – חבר אחד; סיעת יהדות התורה – חבר אחד; סיעת ישראל ביתנו – חבר אחד.

): מוצע כי יושבת-ראש הוועדה תהיה חברת הכנסת מיכל קוטלר וונש.

): אני אבקש את אישורה של הכנסת להמלצה זו.

): יש עוד הצעה עם הצבעה, אז קודם נצביע, ואז אני אקרא עוד פעם.

קרן ברק: להצביע.

קרן ברק: התחילה ההצבעה על הודעת יושב-ראש ועדת הכנסת.

קרן ברק: הצבעה מס' 1 בעד הצעת ועדת הכנסת – 2 נגד – אין נמנעים – אין הצעת ועדת הכנסת בדבר הקמת ועדה לעניין מסוים נתקבלה.

קרן ברק: כן, נוסיף להצבעה – יאיר גולן, יאיר גולן, אתה לא הצבעת.

קרן ברק: אתה רוצה להצביע?

קרן ברק: אז זה מה שאני שואלת: אתה בעד או נגד?

יאיר גולן: אני לא רוצה.

קרן ברק: לא רוצה.

): אני בעד.

קרן ברק: איתן גינזבורג בעד.

ג'אבר עסאקלה: בעד.

קרן ברק: עסאקלה בעד.

קריאה: גם הוא.

קרן ברק: בעד, בעד, בעד.

קרן ברק: רגע, שנייה.

קרן ברק: סעיד אלחרומי, ניצן הורוביץ', יבגני סובה, יוראי להב הרצנו, אורלי פרומן.

קרן ברק: יש פה מישהו שלא אמרתי?

אלי אבידר: אלי אבידר.

קרן ברק: אלי אבידר אמרתי, לא?

קרן ברק: אלי אבידר.

יעקב מרגי: יעקב מרגי.

קרן ברק: יעקב מרגי.

קרן ברק: אם כן, ההצעה התקבלה.

קרן ברק: 11 בעד.

קרן ברק: תודה.

קרן ברק: ללא נמנעים.

קרן ברק: הודעה נוספת של יושב-ראש ועדת הכנסת איתן גינזבורג.

): תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

): הכנסת החליטה בישיבתה מיום ל' בסיוון התש"ף, 22 ביוני 2020, להעביר את הצעות החוק האלה לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות: הצעת חוק קליטת חיילים משוחררים (הוראת שעה – נגיף הקורונה חדש) (מימוש חלק מהפיקדון לכל מטרה), מ/1326; הצעת חוק קליטת חיילים משוחררים (תיקון – מימוש כספי פיקדון בשל נגיף הקורונה) (הוראת שעה), התש"ף–2020, פ/2/23.

): ועדת הכנסת ממליצה לכנסת לשנות את החלטתה ולהעביר את הצעות החוק האמורות מוועדת העבודה, הרווחה והבריאות לדיון בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

): אבקש את אישורה של הכנסת להמלצה זו.

): הצבעה.

קרן ברק: עוברים להצבעה.

קרן ברק: רגע.

קריאה: לעלייה והקליטה.

קרן ברק: עוברים להצבעה.

קרן ברק: הצבעה מס' 2 בעד הצעת ועדת הכנסת – 5 נגד – אין נמנעים – אין הצעת ועדת הכנסת נתקבלה.

קרן ברק: בעד – חמישה.

קרן ברק: אני קוראת את השמות של מי שלא במקומם.

קרן ברק: יאיר גולן – בעד; יוראי הרצנו – –

יוראי להב-הרצנו: נגד.

קרן ברק: – – נגד?

קרן ברק: אורלי – נגד; סעיד אלחרומי – –

סעיד אלחרומי: לא מצביע.

קרן ברק: – – לא מצביע.

קרן ברק: יבגני – בעד; אלי אבידר – בעד; מרגי – בעד; טסלר – בעד.

קרן ברק: אלון שוסטר, הצבעת?

אלון שוסטר: – – –

קרן ברק: לא.

קרן ברק: אתה לא הצבעת.

קרן ברק: אוקיי.

קרן ברק: עשרה בעד, שניים נגד, אין נמנעים.

קרן ברק: ההצעה אושרה.

קרן ברק: הודעה למזכירת הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושבת-ראש הישיבה, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, הצעת חוק הגז (בטיחות ורישוי) (תיקון מס' 7), התש"ף–2020, שהחזירה ועדת הכלכלה; הצעת ועדת החוץ והביטחון בדבר פיצול הצעת חוק הסמכת שירות ביטחון כללי לסייע במאמץ הלאומי לצמצום התפשטות נגף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף–2020.

ירדנה מלר-הורוביץ: כמו כן הונחו מסקנות ועדת החינוך, התרבות והספורט בעקבות דיון מהיר בהצעתו של חבר הכנסת ווליד טאהא בנושא:

ירדנה מלר-הורוביץ: הידרדרות אוניברסיטאות הישראליות בדירוג העולמי על פי הדירוג של חברת QS, המדרגת את כל מוסדות ההשכלה הגבוהה בעולם.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

קרן ברק: תודה רבה.

בממשלה בשל: << נושא >>1.

בממשלה בשל: כישלון הממשלה בהשוואת תנאי הקהילה הגאה; << נושא >>

בממשלה בשל: << נושא >> 3.

בממשלה בשל: מחדל הממשלה בטיפול בקורונה; << נושא >>

קרן ברק: נעבור עכשיו לדיון בהצעת האי-אמון.

קרן ברק: נעבור לדיון סיעתי.

קרן ברק: חבר הכנסת יוראי להב הרצנו.

יוראי להב-הרצנו: כבוד היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, יכול להיות שאני לא צריך לספר את זה, אבל פָּצִי, בן זוגי, ואני כבר בחרנו שמות לילדים.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו לא מצפים לילדים, אפילו לא התחלנו את התהליך, אבל אנחנו חולמים.

יוראי להב-הרצנו: הגענו לגיל שבו כל החברים הקרובים מתחתנים ומביאים ילדים, ולנו נותר רק לחלום.

יוראי להב-הרצנו: לצערי, גברתי היושבת-ראש, חלקים גדולים בבית הזה – יותר מדי גדולים, אם יורשה לי – חושבים שחברי הקהילה הגאה בישראל לא שווים להם, שאנחנו לא אזרחים שווים, או שווים פחות.

יוראי להב-הרצנו: ואני שואל אתכם: למה אתם חושבים שאני לא ראוי להיות אבא במדינת ישראל?

יוראי להב-הרצנו: אני שואל אותך, כבוד השר דודי אמסלם: למה אתה חושב שאני לא ראוי להיות אבא?

יבגני סובה: תשאל את בני גנץ.

יבגני סובה: תשאל את בני גנץ.

יוראי להב-הרצנו: למה אתם מונעים ממני ומעוד מאות אלפי ישראלים להפוך להיות הורים במדינה רק בגלל נטיית הלב שלנו?

יוראי להב-הרצנו: למה אתם מתייחסים אלינו בתור אזרחים פגומים?

יוראי להב-הרצנו: אנחנו נבראנו בצלם בדיוק כמוכם.

יוראי להב-הרצנו: אין לנו חצי מיליון שקל להביא ילדים, לפָצִי ולי.

יוראי להב-הרצנו: פָּצִי כותב דוקטורט בפיזיקה באוניברסיטת תל אביב ואני שירתי כל חיי במשרות ציבוריות.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו גרים בדירה שכורה ופשוט אין לנו, אין לנו את ההון הדרוש להביא ילדים.

יוראי להב-הרצנו: אני גם לא יכול להתחתן עם אהבת חיי בארץ.

יוראי להב-הרצנו: אני מסרב להתחתן בצריף בקפריסין, הרחק מהחברים ומהאהובים שלי.

יוראי להב-הרצנו: אני לא שירתי בצבא קפריסין – אני שירתי כקצין בצבא ההגנה לישראל, ובגאווה.

יוראי להב-הרצנו: את המיסים שלי אני משלם לתיבת האוצר בירושלים ולא בניקוסיה.

יוראי להב-הרצנו: אני אזרח ישראלי, אזרח ישראלי גאה, ואין שום מקום אחר בעולם שאני רוצה לקרוא לו בית.

יוראי להב-הרצנו: אבל, השר אמסלם, כמו הרבה מאוד זוגות ישראלים במדינה, אני נמצא בצומת דרכים.

יוראי להב-הרצנו: עשיתי את כל מה שהמדינה דרשה ממני, ואז עוד קצת.

יוראי להב-הרצנו: סיימתי תיכון, עשיתי שש שנים בצבא בהתנדבות, הלכתי לאוניברסיטה, אני מתנדב למילואים ומשלם מיסים.

יוראי להב-הרצנו: אבל זה לא מספיק כנראה, כי ממשלת ישראל החליטה לשבור את החוזה האזרחי מולי.

יוראי להב-הרצנו: מבנימין נתניהו אין לי ציפיות.

יוראי להב-הרצנו: זאת הממשלה הקודמת שלו שחוקקה חוק שמסמן ומפלה זוגות הומואים מלהביא ילדים – רק אותנו.

יוראי להב-הרצנו: אבל בני גנץ הסתכל לי בלבן של העיניים והבטיח לי שהוא יביא שוויון זכויות לקהילה הגאה.

יוראי להב-הרצנו: הוא הבטיח לי שאני אהיה אבא.

יוראי להב-הרצנו: הבטיח ושיקר.

יוראי להב-הרצנו: אני אומר לחברי כחול לבן: הקהילה הגאה מפסיקה להסתפק בפירורים שאתם, בטוב ליבכם, מוכנים לזרוק לעברנו.

יוראי להב-הרצנו: לא יעזרו אלף חוזרי מנכ"ל, גם לא 20 סיבובים של חנופה מצד שר המשפטים ניסנקורן במצעדי הגאווה ובאירועים השונים.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו לא יכולים, ולא נרשה ליחס המפלה הזה להימשך אפילו עוד יום אחד נוסף.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו שווים ואנחנו דורשים שוויון.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו לא נרפה ולא נעצור עד שתכירו בנו כשווים לכם – שווים בחינוך ושווים בבריאות, שווים ברווחה, שווים בתעסוקה, שווים בהגנה מפני אלימות, שווים בזכות להתחתן ולהפוך הורים במדינת ישראל, לא יותר ולא פחות.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו שווים ואנחנו דורשים שוויון.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: מילים כדרבונות.

קרן ברק: חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

קריאה: – – –

קרן ברק: דברים חשובים הוא אמר, מאוד.

קריאה: כל הכבוד.

קריאה: יישר כוח.

סעיד אלחרומי: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, אחד הכלים להתעמר באוכלוסייה חלשה ולהסית נגדה זה לצייר אותה כנמצאת מחוץ לקונסנזוס – שישנה פעילות לא לגיטימית, ורוב-רובה מחוץ למה שמתקבל בחברה בכלל, ומין מנודה כזאת.

סעיד אלחרומי: ואיך עושים את זה?

סעיד אלחרומי: יש משנה סדורה איך לעשות את זה.

סעיד אלחרומי: קודם כול, תופסים מקרה, עבירה מסוימת של אחד מחברי האוכלוסייה או של קבוצה מסוימת, ומעצימים את העבירה הזאת – מעצימים אותה בכלי התקשורת, מעצימים אותה פוליטיקאים, עד כדי כך שמעבירה שמבצע אחד מחברי הקהילה פתאום יש לנו מגמה של הסתה ממוקדת נגד האוכלוסייה הזאת.

סעיד אלחרומי: מי כמונו מכיר את זה, בחברה הערבית, ובחברה הבדואית בפרט.

סעיד אלחרומי: לפני שלושה שבועות היה מקרה בביר הדאג'.

סעיד אלחרומי: כל המדינה וכל כלי התקשורת חגגו על המקרה הזה, אבל לא ידעו מה יקרה אחרי המקרה.

סעיד אלחרומי: שר המשטרה, השר לביטחון הפנים, רשם בטוויטר או בפייסבוק שלו והביא צילום של רכבי משטרה בכניסה לביר הדאג': הינה, כוחותינו מגיעים לביר הדאג', מטפלים בעבריינות של ביר הדאג'.

סעיד אלחרומי: תראו, חברים, במשך שבועיים כותר היישוב ביר הדאג'.

סעיד אלחרומי: הייתה פעילות רחוקה מאוד מטיפול בעבריינות.

סעיד אלחרומי: העבריינים חגגו, עשו את שלהם, והמשטרה ושאר רשויות המדינה נטפלו לאוכלוסייה האזרחית.

סעיד אלחרומי: תארו לעצמכם שמישהו עבריין בשכונת רמת אביב או בשכונה בבאר שבע מבצע עבירה מסוימת ומשטרת ישראל מגיעה, סוגרת את הכניסות של השכונה, והתקשורת חוגגת: הינה, אנחנו מטפלים בפשיעה.

סעיד אלחרומי: מי חוגג כאן?

סעיד אלחרומי: העבריין עצמו שגרם לכל ההמולה הזאת – אף אחד לא נגע בו, אבל האוכלוסייה האזרחית היא ששילמה את המחיר.

סעיד אלחרומי: וזה הקדמה לדברים אחרים.

סעיד אלחרומי: ברגע שנוצר הקונסנזוס הזה נגד כל אוכלוסייה חלשה, גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת – גם האוכלוסייה האתיופית, גם החרדית, גם אוכלוסיות מוחלשות אחרות – ברגע שרוצים לקבוע סטיגמה מסוימת נגד האוכלוסייה הזאת, תופסים עבירה מסוימת, מעצימים אותה, וכמובן, קולה של החברה הזאת, קולה של הקהילה הזאת, לא נשמע.

סעיד אלחרומי: לא שמעתם בטלוויזיה, בכל הערוצים, את התגובה של תושבי ביר הדאג', כי לא רצו; כי הכתב לא רצה להביא את זה – הוא רצה להלל את כוחותינו שפועלים בביר הדאג', את אלה שפועלים בביר אל-חמאם ואת אלה שפועלים בכפרים הבדואיים בדרום הארץ.

סעיד אלחרומי: זאת המגמה שמביאה לניכור, גברתי היושבת-ראש.

סעיד אלחרומי: תודה.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: חבר הכנסת איתן גינזבורג.

איתן גינזבורג: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

איתן גינזבורג: כנסת נכבדה, אדוני השר, קודם כול אני מברך על כל דיון בנושא זכויות הקהילה הגאה, בוודאי בשבוע הזה.

איתן גינזבורג: גם אני, יחד עם חבריי מסיעת כחול לבן – אתמול היינו, השתתפנו בעצרות שבהן מציינים את אירועי הגאווה בישראל.

איתן גינזבורג: אני מבין את הציפייה של יש עתיד שבחודש העבודה הראשון שלנו בממשלה – ממשלה שבמקרה שמישהו שכח, מורכבת מכמה מפלגות, שחלקן חולקות עלינו עמוקות בנושאים שקשורים לקהילה הגאה, אבל יש עתיד ציפו שנצליח להעביר בחודש הראשון את כל מה שאנחנו רוצים.

איתן גינזבורג: אז זה טוב ויפה לצפות, אבל יש גם מציאות, והמציאות היא תמיד קצת יותר מורכבת מבפנים, ואני בטוח שחברי יש עתיד יודעים את זה, כי גם הם היו בעבר בקואליציה, ובקואליציה בלי מפלגות חרדיות, ובואו נגיד את האמת – לא ראיתי מהפכות גדולות בתחום הקהילה הגאה בתקופת יש עתיד בממשלה.

איתן גינזבורג: אבל לא הצביעות של יש עתיד, שנהנית לשבת ביציע ולצעוק במקום לקחת אחריות ולהיכנס מתחת לאלונקה ולשנות, היא העניין החשוב פה.

איתן גינזבורג: מה שחשוב פה זו העובדה שמאז שהוקמה ממשלת האחדות, לראשונה זה הרבה מאוד שנים, יש ממשלה שדלתותיה פתוחות לקהילה הגאה, ויותר מחצי מהשרים מחויבים באופן מלא לזכויות של הקהילה הגאה ולקידום שוויון.

איתן גינזבורג: רק אתמול ראש הממשלה החליפי ושר הביטחון בני גנץ חזר על אותה מחויבות שלנו בנוגע לזכויות הקהילה הגאה ובנוגע לשוויון.

איתן גינזבורג: אני באופן אישי קיימתי בשבועיים האחרונים פגישות עבודה עם ארבעה שרים שונים כדי לדון באופן שבו ניתן באמת לקדם סוגיות ועניינים שנוגעים לקהילה הגאה דרך המשרדים שבראשם הם עומדים.

איתן גינזבורג: הפגישות יימשכו בשבועות הקרובים עם שרים נוספים.

איתן גינזבורג: הפגישות האלה מאפשרות להאיר זרקור על כל אותם נושאים שלא קיבלו התייחסות ראויה לאורך הרבה מאוד שנים, כמו צווי הורות פסיקתיים, כמו מעני רווחה לטרנסג'נדרים ולנוער להט"בי, פעילות של ארגון חוש"ן ותקציבים שמיועדים להם בשנה התקציבית הקשה הזאת ועוד נושאים שונים ומגוונים.

איתן גינזבורג: אבל למה שרק אנחנו נדבר?

איתן גינזבורג: בפגישות שנערכו למשל עם שר המשפטים ושר הרווחה נכחו גם נציגים של ארגוני הלהט"ב, ואתם מוזמנים לשאול אותם מה רמת המחויבות ושיתוף הפעולה מצד חברי כחול לבן בחודש וחצי מאז שהוקמה הממשלה הזאת בכל הנוגע לקהילה הגאה.

איתן גינזבורג: נכון, יש אי-הסכמות בתוך הקואליציה.

איתן גינזבורג: זה דבר ידוע בכל קואליציה.

איתן גינזבורג: זו קואליציה לא הומוגנית, זו קואליציה מורכבת; אי-אפשר לברוח מזה.

איתן גינזבורג: אבל אנחנו בהחלט פועלים כדי לקדם את הנושאים החשובים האלה, ואני יכול לומר שאני באופן אישי פועל לטובת גיבוש צוות שיכלול שרים וחברי כנסת ויבחן פתרונות מוסכמים לעניין הפונדקאות ונושאים נוספים שנקדם מתוך הקואליציה והממשלה.

איתן גינזבורג: אני אחזור שוב ואומר – ואני אסיים בכך – גברתי היושבת-ראש: כחול לבן מחויבת לקהילה הגאה, השרים וחברי הכנסת שלנו מחויבים לקהילה הגאה, ואנחנו פועלים לקידום ענייניה.

איתן גינזבורג: לראשונה מזה שנים יש דלת פתוחה לקהילה הגאה במשרדי הממשלה, ואני מקווה ומאמין שנצליח להביא בשורות בנושא הזה בזמן הקרוב.

איתן גינזבורג: תודה רבה, גברתי.

קרן ברק: תודה רבה לך.

קרן ברק: דברים חשובים מאוד.

אלי אבידר: – – –

קרן ברק: מה, חבר הכנסת אבידר?

אלי אבידר: – – – שר הפנים – – –

איתן גינזבורג: – – – שר הפנים – – –

אלי אבידר: לא, הוא מנע אישור, מה.

איתן גינזבורג: לאט-לאט, גם זה בדרך.

קרן ברק: חבר הכנסת יעקב מרגי.

קרן ברק: אם אתה מנסה לשאול האם מש"ס, אז התשובה שלו הייתה כן.

יעקב מרגי: גברתי היושבת-ראש, תרשי לי לברך אותך בפעם ראשונה.

יעקב מרגי: שיהיה לך בהצלחה.

יעקב מרגי: שלא תצא תקלה מתחת ידייך.

קרן ברק: תודה.

יעקב מרגי: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, תקופה זו היא תקופת מבחן – תקופת מבחן לחברה הישראלית, לממשלה וגם לכנסת.

יעקב מרגי: זו תקופה שמי שחושב שהפתרון תלוי רק בממשלה, או רק בכנסת, או רק בחברה האזרחית, לא מבין את גודל המשבר ואת גודל השעה.

יעקב מרגי: אנחנו נמצאים בעומקו של משבר קשה מאוד, ואין ספק שהמשולש שווה הצלעות הזה חייב לשלב ידיים ולהיות קשוב.

יעקב מרגי: כל ההתנהלות היא תוך כדי תנועה.

יעקב מרגי: הממשלה צריכה להיות קשובה למגזר העסקי, לחברות הענק, לעצמאים, לעסקים הבינוניים והקטנים; הממשלה צריכה לפרק ביורוקרטיות וחסמים בהוראת שעה כדי שכל תוכניות הסיוע החשובות שהממשלה יוזמת אכן יגיעו ליעדם.

יעקב מרגי: לא אחת אני מקבל פניות מעצמאים שאחראים לפחות לכמה מאות משפחות בפרנסתן שפשוט אפילו מענה טלפוני לא מקבלים.

יעקב מרגי: לכן, הממשלה צריכה לפרק את הביורוקרטיות, את החסמים, והכול, כמובן, בהוראת שעה – לעידן הזה, לעת הזאת של הקורונה.

יעקב מרגי: הממשלה צריכה להאריך את תקנות הסיוע, ושמחתי שהממשלה אישרה את המשך התשלומים לחל"ת.

יעקב מרגי: גם החברה האזרחית חייבת להירתם – חייבת להישמע להוראות; חייבת לגלות אחריות; חייבת לגלות סולידריות.

יעקב מרגי: אתה יודע היו אומרים לנו בצבא, דודי, בטירונות, כאשר היינו מתלוננים אחד על השני?

יעקב מרגי: מה אתה רוצה?

יעקב מרגי: זה לא אני.

יעקב מרגי: אומר: אם לא תלויים אחד בשני, תהיו תלויים אחד ליד השני – וזה מה שקורה.

יעקב מרגי: החברה האזרחית צריכה לגלות אחריות, לגלות סולידריות ולהישמע להוראות.

יעקב מרגי: ועל הכנסת – גם לכנסת יש תפקיד חשוב.

יעקב מרגי: הכנסת צריכה לגלות אחריות.

יעקב מרגי: נכון, בימים כתיקונם יש תפקיד חשוב לאופוזיציה ויש תפקיד טבעי לקואליציה, אבל גם האופוזיציה בעת חירום יודעת להתעלות על עצמה, לגלות אחריות ולהיות עניינית.

יעקב מרגי: יש כאן חוקים שבעת הזאת כדאי שיעברו, ויעברו כמה שיותר מהר, ובהסכמה, כי כל יום שזה לא עובר זה תוקע עוד גלגל ועוד גלגל ומונע מהמשק הזה לחזור חזרה למסילה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה, חבר הכנסת מרגי.

קרן ברק: חבר הכנסת יעקב טסלר, בבקשה.

יעקב טסלר: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, קיימתי היום דיון בוועדה לפניות ציבור בנוגע להתמודדות של המגזר החרדי במשבר הקורונה בהיבט ההסברה.

יעקב טסלר: ההסברה אינה קמפיין פרסומי למוצר כזה או אחר; הסברה היא מרכיב מרכזי במלחמה בנגיף הקורונה.

יעקב טסלר: זה כלי מציל חיים, פשוטו כמשמעו.

יעקב טסלר: ההסברה היא חלק בלתי נפרד מהמלחמה בנגיף.

יעקב טסלר: ההצלחה בהסברה מסייעת בהמשך קיום חיי שגרה לצד הקורונה.

יעקב טסלר: הצלת חיים אינה רק בהיבט הבריאותי אלא גם בהיבט הכלכלי ובהיבט הנפשי.

יעקב טסלר: פעילות הסברה נכונה למיצוי הזכויות במשבר הכלכלי גם היא מצילה נפשות.

יעקב טסלר: ההסברה הפעם היא מדידה.

יעקב טסלר: הסברה מוצלחת משמעותה המשך קיום השגרה, וכך גם הוכח בכל העולם: ככל שהאזרחים הפנימו יותר את ההנחיות כך ירדה רמת התחלואה וחזרו מהר יותר לשגרה.

יעקב טסלר: עצם זה שאנחנו חוזרים להגבלות מוכיח כי הציבור לא נחשף מספיק למאמצי ההסברה.

יעקב טסלר: פעולות ההסברה במגזר החרדי, שאינו נחשף כמעט למדיות השונות והרשתות החברתיות, צריכות להיות הרבה יותר ממוקדות לכל הקהלים במגזר החרדי.

יעקב טסלר: אומנם נעשו פעולות הסברה, ומשרד הבריאות פעל להנחיל לציבור את ההנחיות, אולם אם הגענו למצב שבו עיר ושכונות חרדיות נמצאות בסגר והגבלות, קיימת בעיה בהסברה; אם ערים חרדיות נמצאות שוב ברשימת הערים האדומות או אם דנים שוב על סגירת בתי כנסת ומוסדות חינוך, זה כי חלק גדול מהציבור לא נחשף כלל למערך ההסברה.

יעקב טסלר: לפני שדנים בסגירת מוסדות חינוך יש לדון בכובד ראש ולשקול את ההשלכות החינוכיות והנפשיות.

יעקב טסלר: מחובתנו לראות את הנולד ולא להיות חלילה מאלו שבוכים על העבר.

יעקב טסלר: חברים, בחודש האחרון – תשמעו טוב – כמעט לא נעשו פעולות הסברה במגזר החרדי.

יעקב טסלר: לא יודע אם לקרוא לזה גל ראשון או גל שני, ואולי אנחנו בכלל בין הגלים, אבל מבחינתי, גברתי, זה אירוע אחד ארוך ומתמשך.

יעקב טסלר: אי-אפשר להפסיק את פעולות ההסברה בעיצומו של המשבר.

יעקב טסלר: בחודש האחרון ביצעו הקלות, אך במקביל לא השכילו לפרסם במגזר החרדי כי הנגיף לא מאחורינו וכי אם לא ישמרו על ההנחיות, אנו חס ושלום עלולים לחזור אחורה.

קרן ברק: אתה צריך לסיים.

יעקב טסלר: אני מסיים מייד.

יעקב טסלר: ראשי הערים דיברו היום בוועדה ואתמול בוועדת החוקה וטענו כי לא נעשו פעולות הסברה יזומות בערים בשיתוף פעולה מלא.

יעקב טסלר: ראשי רשויות בכל עיר הם שעומדים בחזית המאבק, וצריכים להיות חלק בלתי נפרד ממערך הסברה.

יעקב טסלר: חובה לעבוד בשיתוף פעולה עם כל רשות כדי להתאים את המסרים לכל עיר ועיר ולכל מגזר בשפה שלו.

יעקב טסלר: לסיכום, גברתי היושבת-ראש, אני מבקש מכל הגורמים הרלוונטיים ומאלה שאחראים למערך ההסברה להגדיל את המודעות על ידי הסברה ופרסום נכונים וממוקדים במגזר החרדי, שרובו אינו נחשף למדיות השונות.

יעקב טסלר: תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: חבר הכנסת יבגני סובה.

יבגני סובה: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, "הייתי בפריז וגם ברומא / ראיתי את שבעת פלאי תבל / בקוטב הצפוני וגם דרומה / אך אין מקום כמו ארץ ישראל".

יבגני סובה: את השיר הנפלא ששר יהורם גאון שמעתי בפעם הראשונה בספטמבר 1997.

יבגני סובה: הייתי אז עולה חדש צעיר, בקושי כמה שבועות בארץ, יושב באולפן ולומד את מילות השיר.

יבגני סובה: זוכר כמו היום.

יבגני סובה: ככה התחברתי לתרבות הישראלית, למדינה שלי.

יבגני סובה: "שלום לך ארץ נהדרת", אומר הפזמון ומייד מכניס אותך לאווירה הנפלאה של תיירות, טיולים בשדות, בהרי ירושלים, בשבילי ישראל.

יבגני סובה: היום בבוקר נזכרתי בשיר הזה ובפזמון כשכולנו, כשכל הסיעה שלנו ביקרה במאהל המחאה של אנשי ענף התיירות שהוקם מול הכנסת.

יבגני סובה: פגשנו שם אנשים נפלאים, אנשים שעשרות שנים עבדו קשה, עבדו עבורנו ועבור מיליוני התיירים מכל העולם בשביל להמחיש את השיר המצוין של יהורם גאון.

יבגני סובה: הודות להם תיירים מכל העולם גילו עד כמה מדינת ישראל היא באמת ארץ נהדרת.

יבגני סובה: ואז באה הקורונה ופגעה בהם אנושות.

יבגני סובה: כולם דיברו על מכונות הנשמה, על פעולות סודיות של המוסד ומאבק על מסכות.

יבגני סובה: האנשים האלה, שביום אחד איבדו את מקור הפרנסה, הם המונשמים של כלכלת ישראל.

יבגני סובה: ההבדל הגדול הוא, גברתי היושבת-ראש, שאם בבתי חולים הרופאים שלנו נלחמים עד הרגע האחרון על המונשמים ועל האנשים החולים, לצערי, במקרה של התיירות הממשלה ויתרה על האנשים האלה.

יבגני סובה: אחרת איך אפשר להסביר את האטימות המוחלטת שהממשלה מפגינה מולם?

יבגני סובה: זה מה ששמעתי מהם הבוקר, זה לא אני המצאתי.

יבגני סובה: בעוד שבמדינות מפותחות מזרימים מיליארדי דולרים על מנת לתחזק את הענף, שבוודאי יחזור אחרי הקורונה, בארץ ישראל הנהדרת מציעים סיוע מגוחך שבקושי מכסה את תשלומי הארנונה.

יבגני סובה: אתם תשאלו: מה עושים ומה אפשר לעשות?

יבגני סובה: יש הרבה מה לעשות.

יבגני סובה: קודם כול צריך להסתכל לאנשים האלה בעיניים ולהגיד להם את האמת.

יבגני סובה: אחר כך לתת להם כתף חמה, אולי לפטור אותם ממיסים לתקופה מסוימת.

יבגני סובה: זה מה שהם מבקשים.

יבגני סובה: לא מבקשים טובות.

יבגני סובה: כל החיים שלהם הם שילמו לביטוח לאומי, ועכשיו, בזמן המשבר, הממשלה משלמת להם 3,000 שקלים.

יבגני סובה: העולם לומד לחיות עם קורונה – את זה כבר למדנו.

יבגני סובה: נצטרך כנראה לחיות עם קורונה כמה שנים.

יבגני סובה: הפחדה זה לא פתרון, וגם החיסון לא יגיע בקרוב, אבל את האנשים האלה חייבים להציל.

יבגני סובה: חברים, זה רק ענף אחד.

יבגני סובה: במקום זאת הממשלה מתווכחת על הטבות, על הלשכות, על המכוניות המשוריינות, על חוקים שאין להם שום קשר למציאות.

יבגני סובה: אני פונה לממשלה ואני קורא לממשלה הזאת: תשאירו את מדינת ישראל כארץ נהדרת שכיף לחיות בה וכיף לבקר בה.

יבגני סובה: תצילו את האנשים האלה, כמו גם את העובדים הסוציאליים – –

קרן ברק: אתה צריך לסיים.

יבגני סובה: – – אנשי הבמה, ההפקה, נהגי ההסעות, עובדי בתי המלון, סוכני הנסיעות – –

קרן ברק: חבר הכנסת סובה.

יבגני סובה: אני כבר מסיים.

יבגני סובה: – – וכל אחד שלא יודע מתי יחזור לפרנס את משפחתו.

יבגני סובה: אל תהפכו את השיר הנפלא הזה לשיר פרידה מכל מה שמסמל את מדינת ישראל כארץ נהדרת.

יבגני סובה: תודה.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: אני מבקשת לעמוד בזמנים, בבקשה.

קרן ברק: זה נורא פשוט – שלוש דקות.

קרן ברק: חבר הכנסת אופיר סופר.

יעקב מרגי: צריך לעמוד בלוחות הזמנים – – –

קרן ברק: בלוחות הזמנים.

קרן ברק: לא עומדים על הזמנים.

קרן ברק: צודק, קיבלתי.

אופיר סופר: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני יכול להגיד שאחד הדברים שלמדתי בתור חבר כנסת בתקופה הכול-כך קצרה ומעניינת הזאת – שאפשר לנהל הכול כאן ועכשיו, מהיום למחר, וביום חמישי להחליט על שישי בבוקר, ולפעמים זה מצליח.

אופיר סופר: אבל אני רוצה לספר לך, חברי, שלפעמים זה לא מצליח.

אופיר סופר: בעוד חודשיים תיפתח שנת הלימודים, אדוני שר החינוך.

אופיר סופר: בעוד חודשיים תיפתח שנת הלימודים, והיא תיפתח גם בחינוך הממלכתי-דתי.

אופיר סופר: אדוני השר, כשליש מילדי ישראל מתחנכים בחינוך הממלכתי-דתי.

אופיר סופר: אני בטוח, כפי שמפלגת ש"ס סיפרה לנו בקמפיין, שהם לא באים רק מבתים כאלה ואחרים אלא הם באים מכל עמך בית ישראל.

אופיר סופר: אדוני השר דודי אמסלם, אני בטוח שלך הדברים נוגעים הרבה, ואני אומר את זה באמת באהבה ובכנות.

אופיר סופר: עם ילדיי לומדים ילדים שלא בדקתי איך הם בדיוק שומרים את השבת, אבל ברור לי שההורים ששלחו אותם לשם רצו שהילדים האלה יתפללו שעת תפילה וזה לא יבוא על חשבון שעת חשבון; רצו שהילדה תלמד על מרים הנביאה ועל דבורה וזה לא יבוא על חשבון שעת אנגלית.

אופיר סופר: אז אני רוצה לעדכן את כולם – ואני רואה שזה מטריד את כולם – שכמו שזה נראה כרגע, התקציב שהיינו רגילים אליו של החינוך הממלכתי-דתי לא עומד כרגע על הפרק.

אופיר סופר: אנחנו נמצאים במדינת ישראל.

אופיר סופר: זאת מדינת היהודים.

אופיר סופר: לא צריך לשלם בשביל חינוך יהודי עשרות אלפי שקלים, בשביל לקבל את התמורה הזאת.

אופיר סופר: זה צריך להיות דבר פשוט, טריוויאלי.

אופיר סופר: אבל להגיד שאנשים שעוסקים בסוגיה זה פשוט להם וזה טריוויאלי?

אופיר סופר: אז אני אומר לך, אדוני השר דודי אמסלם, כי אני מניח שבך זה נוגע: אנחנו נמצאים כרגע בבעיה בעניין הזה.

אופיר סופר: ולא מדובר על הרבה כסף – מדובר על סדר גודל של 100 מיליון שקלים.

אופיר סופר: יכול להיות שאת ה-100 מיליון שקלים האלה, יפתרו אותם יומיים לפני 1 לספטמבר, אבל זה לא יעזור למערכת להתארגן.

אופיר סופר: אני חושב שזה מסר רע לממשלה, שאומנם מורכבת גם ממפלגות אחרות ולא רק מהליכוד, שמוציאים את נשמת אפו של החינוך היהודי מהחינוך הממלכתי.

קרן ברק: תתכנס לסיום.

אופיר סופר: יש לדבר הזה משמעות.

אופיר סופר: אני קורא לראש הממשלה לפתור את הבעיה הזאת בטווח הזמן המיידי.

אופיר סופר: אני קורא לך, אדוני שר החינוך – אני בטוח שאתה מכיר את הסוגיה – לפתור את הבעיה הזאת.

אופיר סופר: תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה לחבר הכנסת סופר.

קרן ברק: חבר הכנסת ניצן הורוביץ – אחרון הדוברים, ואחריו – השר המקשר יסכם.

ניצן הורוביץ: תודה, גברתי.

ניצן הורוביץ: חברי הכנסת, מאות אלפי ישראלים לא יודעים מה יקרה בחודש הבא, אם הכספומט שהם יכניסו לקיר ייתן להם כסף, כי אין להם עבודה, וכבר חודשים לא נכנס כסף, והצפי הכלכלי הוא איום ונורא.

ניצן הורוביץ: כל יום אתם רואים את המפגינים האלה – כל יום זה מישהו אחר: אנשי התרבות, עובדים סוציאליים, מורים, עובדי הפקות ואירועים, גנים.

ניצן הורוביץ: חבל על הזמן.

ניצן הורוביץ: אבל במה הממשלה הזאת מתעסקת ולמה ראש הממשלה הזה דוחף?

ניצן הורוביץ: לסיפוח, ועוד ב-1 ביולי.

ניצן הורוביץ: 1 ביולי זה מוחרתיים.

ניצן הורוביץ: מה קורה ב-1 ביולי?

ניצן הורוביץ: האם יש פה איזה תאריך קדוש?

ניצן הורוביץ: מישהו יודע למה 1 ביולי?

ניצן הורוביץ: כן, אני יודע ששגריר ארצות הברית דייוויד פרידמן מאוד לוחץ לבצע את הסיפוח, למרות שבארצות הברית, אגב, המשבר הכלכלי והמשבר הבריאותי עוד הרבה יותר חריף מפה.

ניצן הורוביץ: כלב מת בארצות הברית לא מתעניין בסיפוח.

ניצן הורוביץ: גם כאן פחות מ-4% מהישראלים בכלל מתעניינים ומבינים במה מדובר.

ניצן הורוביץ: ולמרות זאת, האובססיה הזאת של קבוצה מאוד קטנה של אנשים דוחפת מדינה שלמה.

ניצן הורוביץ: צמרת צה"ל מתנגדת לסיפוח; אין ידיד ישראל אחד בעולם חוץ מהשגריר פרידמן – כן, אני יודע שהשגריר פרידמן רוצה.

ניצן הורוביץ: בעניין הזה הוא מייצג את עצמו בלבד.

ניצן הורוביץ: אפילו בממשל האמריקאי מסתייגים כבר מהעניין הזה, כי לא מבינים את האובססיה, למה עכשיו.

ניצן הורוביץ: אני יודע שיש מתנחלים – גם הם לא הרוב בקרב המתנחלים – שנורא חוששים שדונלד טראמפ יפסיד בבחירות בנובמבר וחלון ההזדמנויות ההיסטורי ייסגר.

ניצן הורוביץ: חברים וחברות, אין שום חלון הזדמנויות היסטורי.

ניצן הורוביץ: את טראמפ העניין הזה מעניין כשלג דאשתקד, ויש פה אג'נדה של גורמים מסוימים בתוך הממשל שאפילו בתוך ארצות הברית אין להם שום רוב ושום תמיכה.

ניצן הורוביץ: ואם כדאי להתמקד, גברתי היושבת-ראש, בקהילה היהודית בארצות הברית, כאן יש לנו קהילה יהודית שבאמת מקיר לקיר, כולל החלקים שלא קשורים במיוחד למפלגה הדמוקרטית, לא בדיוק תומכי מרצ, בוא נגיד את זה ככה – איך אמר לי בכיר באחד הארגונים היהודיים הכי חשובים, שעובד צמוד לבנימין נתניהו?

ניצן הורוביץ: קשה למצוא בקהילה היהודית בארצות הברית אפילו קול אחד שתומך בסיפוח.

ניצן הורוביץ: לכן, על רקע הידיעות שמתפרסמות היום – –

קרן ברק: חבר הכנסת הורוביץ, תסיים.

ניצן הורוביץ: אני מסיים.

ניצן הורוביץ: – – מפי גורמים אמריקאיים שייתכן שביום רביעי ההר יוליד עכבר וכל הפלופ הזה של הסיפוח, שהטרפתם פה את העם איתו, ייעלם, אני אומר: צריך לנהוג בשכל.

ניצן הורוביץ: העם מתעניין בפרנסה, העם רוצה שתיתנו תשובות על הכלכלה – –

קרן ברק: חבר הכנסת הורוביץ, אתה מתחיל נושא חדש.

ניצן הורוביץ: – – ואת סיפור הסיפוח – שייזרק לפח האשפה של ההיסטוריה.

ניצן הורוביץ: תנו תשובות על הכלכלה והבריאות.

ניצן הורוביץ: זה מה שחשוב עכשיו.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה לך.

קרן ברק: ישיב השר המקשר דוד אמסלם, ומייד אחרי זה הצבעה, הצבעות על כל ההצעות האי-אמון, אז נא להתיישב.

דוד אמסלם: גברתי היושבת-ראש, חברי הכנסת, אני שמעתי את ניצן הורוביץ פותח וקושר בין נושא הקורונה לבין סוגיית החלת החוק הישראלי על ההתיישבות.

קרן ברק: הריבונות.

ניצן הורוביץ: מה לעשות שיש קורונה?

ניצן הורוביץ: יש קורונה.

דוד אמסלם: אני לא מצליח אף פעם להבין את הלוגיקה שלך, איך אתה קושר – –

ניצן הורוביץ: – – – איך באמצע הקורונה אתם מתעסקים בסיפוח?

דוד אמסלם: – – מין בשאינו מינו.

ניצן הורוביץ: זה מה שצריך?

ניצן הורוביץ: זה מה שהעם רוצה – שתתעסקו בסיפוח?

דוד אמסלם: אתם קושרים – – –

ניצן הורוביץ: אתם קושרים.

דוד אמסלם: אתם קושרים בין שני נושאים שלא קשורים בכלל.

ניצן הורוביץ: אני לא הבאתי את הסיפוח.

דוד אמסלם: כנ"ל חברתך – –

קרן ברק: חבר הכנסת הורוביץ.

דוד אמסלם: – – שאם היא עולה לדבר, תמיד, אם אפשר גם ללכלך על ראש הממשלה על הדרך, למה לא?

דוד אמסלם: ותמיד היא תזכיר את התיקים ההזויים נגד ראש הממשלה – לבין הסיפוח.

דוד אמסלם: זו דרככם.

ניצן הורוביץ: דווקא את זה לא הזכרתי – – –

דוד אמסלם: אם אפשר להכפיש, למה לא?

עופר כסיף: אבל ראש הממשלה שלך עבריין נמלט, לא משנה מה תגיד.

עופר כסיף: עבריין נמלט.

דוד אמסלם: וכנ"ל, וכנ"ל – אני רוצה להגיד לך, מר הורוביץ, אתה מבין לבד שהשעה דוחקת והזמן הוא חשוב.

דוד אמסלם: זה ברור לך לחלוטין.

ניצן הורוביץ: בקורונה, בקורונה הזמן דוחק.

ניצן הורוביץ: לא בסיפוח.

דוד אמסלם: ברור לך לחלוטין – –

ניצן הורוביץ: הרי לא היית מעלה את זה בדעתך.

ניצן הורוביץ: – – שהסוגיה הזאת של החלת החוק הישראלי זה הזדמנות היסטורית – –

ניצן הורוביץ: איזה הזדמנות?

דוד אמסלם: – – היסטורית, שראש הממשלה עובד עליה הרבה מאוד שנים.

דוד אמסלם: איך אמר פעם ראש השב"כ?

דוד אמסלם: הסתדרו הכוכבים, ובאמת הסתדרו הכוכבים.

קארין אלהרר: מי אמר את זה?

יאיר לפיד: ראש השב"כ אמר את זה.

דוד אמסלם: ראש השב"כ פעם דיבר על כך בהיבט אחר לגמרי, אבל באמת הסתדרו הכוכבים.

ניצן הורוביץ: אז למה הממשל מסתייג?

דוד אמסלם: הקדוש ברוך הוא הוביל אותנו לנקודה באמת חסרת – שלא הייתה אף פעם, הזדמנות היסטורית, ואני בספק גדול מאוד אם אי פעם – –

קרן ברק: לגמרי.

דוד אמסלם: – – תחזור על עצמה.

ניצן הורוביץ: למה, טראמפ הולך להפסיד?

דוד אמסלם: אני אומר, כרגע זו הזדמנות שאסור לתת לה לחמוק.

דוד אמסלם: אתה יודע, חבר הכנסת הורוביץ – – –

ניצן הורוביץ: הם מפחדים שהוא הולך להפסיד.

דוד אמסלם: אתה יודע, אנחנו התקבצנו לארץ ישראל.

דוד אמסלם: אתה יודע, אני עכשיו לא מדבר אל הרשימה המשותפת, אני מדבר אליך.

דוד אמסלם: אנחנו באנו לארץ ישראל מכל קצוות תבל – –

עופר כסיף: אתם באתם לפלסטין – – –

דוד אמסלם: – – כדי להקים את המדינה שלנו בארץ ישראל.

דוד אמסלם: אתה יודע איך אמרתי להם – להם הסברתי שרש"י – הפסוק הראשון בתורה, בבראשית: בראשית ברא אלוקים.

דוד אמסלם: רש"י במקור אומר – אמר רבי יצחק, מדוע בעצם פתחנו בבראשית ולא במצווה הראשונה, "החודש הזה"?

דוד אמסלם: הרי בסוף התורה היא ספר של חוקים ומצוות ומשפטים.

דוד אמסלם: אלא הוא אומר שהקדוש ברוך הוא בעצם ברא את העולם ונתנה לאותו עם שהיה פה, נטלה מהם ונתנה לעם ישראל.

דוד אמסלם: ולכן יש לנו – אנחנו נמצאים כאן – דרך אגב, אם לא, אין לנו באמת זכות פה על הארץ בשום נושא, לא בתל אביב, לא איפה שאתה גר – בשום מקום.

דוד אמסלם: לכן, אנחנו, לפי תפיסתנו היהודית, אתה יודע – היא לא התחילה היום; לפני כ-3,500 שנה – –

ניצן הורוביץ: נו, אבל יש מדינה.

דוד אמסלם: – – בהבטחה האלוקית.

ניצן הורוביץ: אבל יש מדינה.

דוד אמסלם: אנחנו בעצם קיבלנו את ההבטחה על ארץ ישראל.

דוד אמסלם: אתה יודע, היהודים נפוצו לכל קצוות תבל, ללא קשר אחד עם השני.

דוד אמסלם: אני אפילו אמרתי, סיפרתי להם – אתה יודע, אני נוהג ללכת ביום שבת לבית הכנסת.

דוד אמסלם: אתה יודע, אני עובר מדי פעם גם בכמה בתי כנסיות, לא תמיד אני מגיע לאותו בית הכנסת באופן קבוע, ואני שומע את המנגינות.

דוד אמסלם: אתה יודע, זה הפלא ופלא.

דוד אמסלם: אתה רואה לפעמים עדות שונות ואתה רואה שבעצם המנגינה היא די דומה, ואתה אומר: איך זה יכול להיות?

דוד אמסלם: הרי לא היה קשר בין הקהילות, בין קהילת סוריה לבין קהילת מרוקו לבין קהילת תוניס, אבל המוטיבים חוזרים, והמוזיקה.

דוד אמסלם: זאת אומרת, היהודים בעצם יצאו אפילו עם המוזיקה לגלות, ובוודאי שמרו על זהותם היהודית, על תורתם, ותמיד חלמו את החלום לחזור לארץ ישראל ולהקים את המולדת.

דוד אמסלם: אנחנו זכינו, ברוך השם, באמת דור שזכה במדינת ישראל, קמה, והיא פלא עולמי.

יוראי להב-הרצנו: דודי, אבל למה אתה מתעלם ממה שאני אמרתי?

יוראי להב-הרצנו: למה אתה מתעלם – – –

דוד אמסלם: שנייה.

דוד אמסלם: פלא עולמי.

דוד אמסלם: באמת משגשגת, ואנשים מגיעים לארץ ומבקרים כאן והם לא מכירים.

דוד אמסלם: הם פשוט משתוממים ממה שעם ישראל כאן הקים ב-72 השנים האחרונות.

דוד אמסלם: אתה יודע, הרבה פעמים אמרתי לעצמי: תאר לך שלא היינו גולים מהארץ והיינו נשארים כאן עוד אלפיים שנה.

דוד אמסלם: איך הייתה נראית ארץ ישראל?

דוד אמסלם: מדהים.

דוד אמסלם: עכשיו, מה שקרה, יש לנו כפי שאמרתי הזדמנות היסטורית להחיל את החוק הישראלי על ההתיישבות היהודית ביהודה ושומרון.

דוד אמסלם: דרך אגב, אני גר ביהודה ושומרון.

דוד אמסלם: אין שום סיבה בעולם שלך יהיה חוק א' ולי יהיה חוק אחר.

דוד אמסלם: לא הבנתי למה.

דוד אמסלם: אני חוקקתי – בוא אני אספר לך.

דוד אמסלם: בכנסת הקודמת העברתי הצעת חוק – –

יוראי להב-הרצנו: – – – על מה אתה מדבר?

דוד אמסלם: – – שבאה בעצם לפטור את אזרחי מדינת ישראל מתשלום ארנונה עבור פרגולה שיש לה סנטף, אתה יודע, הקירוי מפלסטיק.

דוד אמסלם: העברנו את החוק, וברוך השם, היום אזרחי מדינת ישראל כמעט בכל מדינת ישראל פטורים מארנונה על פי חוק.

דוד אמסלם: איפה לא?

דוד אמסלם: לא תאמין: ביהודה ושומרון.

דוד אמסלם: אז לכן, אני לא מצליח להבין אפילו את הטענה הבסיסית שלך.

דוד אמסלם: אנחנו לא מדברים כרגע להחיל את החוק על רמאללה, אנחנו עוד לא שם.

דוד אמסלם: אנחנו מדברים על כמעט חצי מיליון יהודים שנמצאים ביהודה ושומרון, וכן ירבו, בעזרת השם, אז לכן אני לא הצלחתי להבין אפילו את הטענה בבסיס.

דוד אמסלם: אלא מה, יכול להיות שיש לך תוכניות, אתה וחבריך, לבוא ולפנות את כל היהודים מיהודה ושומרון, מאריאל, גם מגוש עציון, ממעלה אדומים – הערים המרכזיות – וכמובן מכל שאר ההתיישבות.

דוד אמסלם: לכן אני חושב שההזדמנות שנפלה בחלקנו היא הזדמנות פז.

דוד אמסלם: אני לא בטוח שהיא תחזור על עצמה.

דוד אמסלם: ראש הממשלה, כפי שאמרתי, עמל עליה שנים רבות, וכפי שאמרתי קודם, באמת הסתדרו הכוכבים.

דוד אמסלם: וכשהכוכבים מסתדרים, אסור לוותר על הסיטואציה.

דוד אמסלם: זה לא קורה הרבה.

אלי אבידר: גנץ אומר שהוא לא מצביע.

דוד אמסלם: מי?

אלי אבידר: גנץ אמר – – –

דוד אמסלם: אתם בוודאי מצביעים, אני מקווה.

אלי אבידר: גנץ אמר שאי-אפשר.

דוד אמסלם: אני מקווה, לפחות בזה – – –

אלי אבידר: – – –

דוד אמסלם: – – – החלת הריבונות היהודית על ההתיישבות ביהודה ושומרון ועל בקעת הירדן.

דוד אמסלם: דרך אגב, על בקעת הירדן אני מניח שגם חלק מאנשי השמאל מבינים, גם אם הם לא באים מהזווית הציונית – –

עידן רול: השר אמסלם, אתה ראית מפה?

דוד אמסלם: – – שזה בעצם גבולה המזרחי של מדינת ישראל תמיד, על פי כל תפיסה ביטחונית שהייתה מאז קום המדינה, בעצם מאז השחרור של השטחים – –

עידן רול: גנץ בטוח לא ראה מפה.

דוד אמסלם: – – מאז מלחמת ששת הימים, אז זה, בוודאי אין מחלוקת על כך.

דוד אמסלם: אז לכן אני לא כל כך הבנתי – אני אמרתי, את איימן עודה אני מבין.

דוד אמסלם: הם רוצים מדינת כל אזרחיה.

דוד אמסלם: איך הם אמרו, כולל היום?

דוד אמסלם: שהם רוצים בעצם לממש את זכות השיבה, להחזיר את הפליטים לארץ ישראל.

דוד אמסלם: אתם, שמעתי אותך היום.

אנטאנס שחאדה: אתה בעד?

דוד אמסלם: אני רק צריך לראות שיש פה – יש לנו פה רוב?

יריב לוין: הוא צריך לשכנע לא רק את המשוכנעים אלא גם את הנעדרים.

יריב לוין: זו הבעיה.

יריב לוין: שיגיעו הנה ואז המשימה תושלם.

דוד אמסלם: אני חייב לשכנע את איימן עודה.

דוד אמסלם: אני אומר לך, אותו אני מבין.

דוד אמסלם: אתה יודע איך הוא אמר פעם?

דוד אמסלם: שמעתי אותו במערכת הבחירות, את איימן עודה, טוען – ואני מסכים איתו, דרך אגב – שראש הממשלה נתניהו עשה את הנזק הכי גדול לעם הפלסטיני: הוא בעצם גרם לכך שהאמריקאים יכירו בירושלים כבירת ישראל; הוא גרם לכך שהם יעבירו את השגרירות; הוא גרם לכך שהאמריקאים לא יקבלו את ההסכם עם האיראנים; הוא גרם לכך שהאמריקאים מכירים בכך שישראל, יש לה זכות ברמת הגולן, וזה דבר, דרך אגב, שהוא חסר תקדים.

דוד אמסלם: אף פעם לא היה דבר כזה.

דוד אמסלם: ולכן, איימן עודה, אני מסכים איתך.

דוד אמסלם: אני מסכים איתך שראש הממשלה נתניהו, בהיבט של הפלסטינים – ואם אתה, בנאומים שלך בבחירות ראיתי שאתה כמעט מייצג אותם בכל הסרטים, כולל איזה נאום שנתת להם בפרלמנט פעם, אז אותך אני מבין.

דוד אמסלם: אבל אני לא מצליח להבין את כחול לבן, כן?

דוד אמסלם: כפי שאמרתי.

דוד אמסלם: אני לא האמנתי, חבר הכנסת לפיד, שבשבוע שעבר אתם הצבעתם באותה הצעה בנושא: ממשלת סיפוח ואפרטהייד.

דוד אמסלם: מי מצביע בעד?

דוד אמסלם: יאיר לפיד, מיקי לוי, יואב סגלוביץ' – הם מצביעים אי-אמון נגד ממשלה שמספחת וממשלת אפרטהייד.

יאיר גולן: נגד ממשלה – – – שקרן, מדיח, מסכסך.

יאיר גולן: זה מה שאתה.

יאיר גולן: סכסכן – – – עלק השר המקשר.

דוד אמסלם: אני לא מכיר הרבה יהודים שמרצונם החופשי נוסעים לרמאללה ונוסעים שם.

דוד אמסלם: אולי אתה, יקבלו אותך שם, באמת, חבר הכנסת גולן, אבל אני לא מכיר הרבה יהודים.

דוד אמסלם: אז לכן אני מבקש לדחות את הצעות האי-אמון.

יבגני סובה: חלאס השמצות.

יבגני סובה: חלאס השמצות.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, נא לשבת על מנת שנוכל לעבור להצבעה.

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, נא לשבת.

יריב לוין: יש לנו ארבע הצעות אי-אמון, ואנחנו נצביע עליהן אחת-אחת כסדרן.

יריב לוין: ההצעה הראשונה היא הצעת סיעת יש עתיד-תל"ם, שכותרתה: כישלון הממשלה בהשוואת תנאי הקהילה הגאה.

יריב לוין: הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 3 בעד הצעת סיעת יש עתיד-תל"ם להביע אי-אמון בממשלה – 30 נגד – 56 נמנעים – אין הצעת סיעת יש עתיד-תל"ם להביע אי-אמון בממשלה לא נתקבלה.

יריב לוין: בעד – 30, נגד – 56, אין נמנעים.

יריב לוין: אני קובע שההצעה לא התקבלה.

יריב לוין: אני עובר להצעה הבאה, הצעת סיעת הרשימה המשותפת, שכותרתה: ההסתה והאפליה נגד החברה הערבית.

יריב לוין: הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 4 בעד הצעת סיעת הרשימה המשותפת להביע אי-אמון בממשלה – 25 נגד – 58 נמנעים – 1 הצעת סיעת הרשימה המשותפת להביע אי-אמון בממשלה לא נתקבלה.

יריב לוין: בעד – 25, נגד – 58, נמנע אחד.

יריב לוין: ההצעה לא התקבלה.

יריב לוין: אנחנו עוברים להצעה השלישית, הצעת סיעות ימינה וישראל ביתנו, שכותרתה: מחדל הממשלה בטיפול בקורונה.

יריב לוין: הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 5 בעד הצעת סיעות ימינה וישראל ביתנו להביע אי-אמון בממשלה – 30 נגד – 58 נמנעים – אין הצעת סיעות ימינה וישראל ביתנו להביע אי-אמון בממשלה לא נתקבלה.

יריב לוין: בעד – 30, נגד – 58, אין נמנעים.

יריב לוין: ההצעה לא התקבלה.

יריב לוין: אנחנו עוברים להצעה האחרונה, הצעת סיעת מרצ.

אביגדור ליברמן: יריב, זה לא עובד.

יריב לוין: העמדה לא עובדת?

יריב לוין: אז אני אוסיף את קולך לתומכים.

יריב לוין: 31, אם כך, היו בעד.

יריב לוין: בכל אופן, ההצעה לא התקבלה.

יריב לוין: אנחנו עוברים להצעה הבאה, שכותרתה: ממשלת ישראל מקדמת סיפוח שטחים שיוביל לאפרטהייד, הצעת סיעת מרצ.

יריב לוין: הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 6 בעד הצעת סיעת מרצ להביע אי-אמון בממשלה – 18 נגד – 60 נמנעים – 1 הצעת סיעת מרצ להביע אי-אמון בממשלה לא נתקבלה.

יריב לוין: בעד – 18, נגד – 60, נמנע אחד.

יריב לוין: ההצעה לא התקבלה.

יריב לוין: לפיכך, כל הצעות האי-אמון בממשלה נדחו.

יריב לוין: אנחנו עוברים לסעיף הבא על סדר-היום, רק לפני כן הודעה למזכירת הכנסת, בבקשה.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הכנסת, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחה היום על שולחן הכנסת, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, הצעת חוק מענק הסתגלות מיוחד לבני 67 ומעלה, (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש), התש"ף–2020, שהחזירה ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: [מס' מ/1322; דברי הכנסת, חוב' י"ד, ישיבה 41; נספחות.

יריב לוין: ]

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, אנחנו עובדים לסעיף הבא על סדר-היום: הצעת חוק תכנון משק החלב (תיקון מס' 3), התש"ף

יריב לוין: –2020, בקריאה שנייה ושלישית.

יריב לוין: יציג את הצעת החוק מכובדנו יושב-ראש ועדת הכלכלה חבר הכנסת יעקב מרגי, בבקשה.

יעקב מרגי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת חוק תכנון משק החלב (תיקון מס' 3), התש"ף–2020, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יעקב מרגי: בטרם אסביר את ההסדר המוצע אציין כי משק החלב הוא אחד משני ענפי החקלאות היחידים בארץ שנותרו ענפים מתוכננים.

יריב לוין: תסלח לי, חבר הכנסת מרגי.

יריב לוין: סגן השר בן צור והשר גלנט, אנא.

יריב לוין: חברי הכנסת טיבי ושטרן, אתם עם הגב אלינו.

יריב לוין: לא מכובד, אנא.

יריב לוין: גם ביציע למעלה, חברת הכנסת, סגן השר יברקן, אדוני סגן השר, אתה עם הגב למליאה.

יריב לוין: סגן השר יברקן, אתה אפילו לא שומע שקוראים.

יריב לוין: אנא לשבת.

יריב לוין: תודה רבה.

יעקב מרגי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יעקב מרגי: כפי שאמרתי, חבריי חברי הכנסת, מכובדיי השרים, מכובדי שר החקלאות, בטרם אסביר את ההסדר המוצע אציין כי משק החלב הוא אחד משני ענפי החקלאות היחידים בארץ שנותרו ענפים מתוכננים, בשל מאפייניו הייחודיים, דוגמת תנודתיות קיצונית בהיצע ובביקוש לחלב.

יעקב מרגי: משמעות הדבר היא ייצור על פי מכסות, מעורבות ממשלתית בוויסות כמויות חומרי הגלם ופיקוח על מחירים.

יעקב מרגי: חוק תכנון משק החלב, התשע"א–2011, מסדיר את ענף החלב כענף מתוכנן, ובין השאר קובע את מנגנון הפיקוח על מחיר המטרה, שהוא מחיר המינימום שהמחלבות מחויבות לשלם ליצרנים – הרפתנים – בעבור ליטר חלב גולמי.

יעקב מרגי: מחיר המטרה נקבע על בסיס עלויות הייצור, לפי סקר רווחיות הנערך אחת לשנתיים במדגם מייצג של יצרנים.

יעקב מרגי: החוק הסמיך את שרי החקלאות והאוצר לקבוע בצו את מחיר המטרה, בהתאם להוראות חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ"ו–1996, שיחול לעניין זה עם כמה שינויים.

יעקב מרגי: עם זאת, כדי לשמור על יציבות הענף, וכחלק מההסכמות שהושגו בזמנו בין הממשלה לנציגי הענף, נקבעה בחוק הוראת מעבר שלפיה במהלך שמונה שנים מיום תחילתו של החוק נשאר מחיר המטרה כפי שנקבע בפרסום האחרון שהוציא משרד החקלאות ערב כניסת החוק לתוקף.

יעקב מרגי: במשך אותן שמונה שנים מחיר המטרה מתעדכן לפי תקנות שהתקינו שרי החקלאות והאוצר, באישור ועדת הכלכלה, שהותאמו לנוהל ההתחשבנות שהיה נהוג עד לתחילתו של החוק ופורסם על ידי משרד החקלאות.

יעקב מרגי: תקופת מעבר זו הסתיימה באוקטובר 2019, אך עקב שלוש מערכות בחירות שהתקיימו בשנה האחרונה הוארך תוקפה בהתאם לסעיף 38 לחוק-יסוד: הכנסת, כך שהיא פקעה למעשה ב-16 ביוני, לפני כמה ימים.

יעקב מרגי: כדי לאפשר לשרים הנכנסים לגבש מדיניות בנושא ולהתקין צווים שישקפו מדיניות זו, מוצע להאריך את תקופת המעבר עד ל-31 בדצמבר 2020, עם אפשרות להארכה אחת נוספת בצו, באישור ועדת הכלכלה, עד ל-30 ביוני 2021.

אלעזר שטרן: עד אז יכול להיות שהם כבר לא יהיו בממשלה.

אלעזר שטרן: יותר קצר.

יעקב מרגי: לא נורא.

אלעזר שטרן: אולי כבר לא – – –

יעקב מרגי: יש חוק שימור החומר, יהיו אחרים בממשלה.

אלעזר שטרן: – – –

יעקב מרגי: יש חוק שימור החומר – יהיו אחרים – ויש רציפות שלטונית.

אלעזר שטרן: – – –

יעקב מרגי: חשבתי שאתה הולך להציע הצעה רצינית, הקשבתי לך, אבל לא נורא.

עפר שלח: אל תעשה את החוק על חלב עמיד – – – שהתאריך יכול להיות – – –

אלעזר שטרן: הנימוק הוא בעייתי.

אלעזר שטרן: החוק טוב – – –

יעקב מרגי: בתיקון מוצע להאריך את תקופת המעבר עד ל-31 בדצמבר 2020, עם אפשרות להארכה אחת נוספת בצו, באישור ועדת הכלכלה, עד ל-30 ביוני 2021.

יעקב מרגי: בשונה מתקוותו של אלעזר שטרן, אני מקווה כי בתקופה זו הממשלה – ושר החקלאות שומע אותי.

יעקב מרגי: סגן השר בן צור – – –

יריב לוין: איך ישמע כשסגן השר – – –

יעקב מרגי: אני מקווה כי בתקופה זו הממשלה – ושר החקלאות יושב כאן – תגבש מדיניות ברורה בעניין הפיקוח על המחירים במשק החלב לטובת כלל הציבור.

יעקב מרגי: חברות וחברי הכנסת, להצעת החוק הזאת לא הוגשו הסתייגות.

יעקב מרגי: אני מבקש מכם לאשר אותה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

יעקב מרגי: בהזדמנות זו, כדי לא לעלות שוב, אני מבקש להודות לשר החקלאות הנכנס ולאחל לו הצלחה, לצוותו, למנהלת ועדת הכלכלה לאה ורון וצוותה, לצוות הייעוץ המשפטי ולכם, חברי הכנסת.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יריב לוין: תודה לחבר הכנסת מרגי.

יריב לוין: חבר הכנסת מרגי, אני מציע, אולי תישאר איתנו – אני אוסיף את קולך בהצבעות – כי אתה צריך להציג גם את ההצעה הבאה.

יריב לוין: אם כך, חברות וחברי הכנסת, להצעת החוק לא הוגשו הסתייגויות, גם לא הוגשו בקשות רשות דיבור.

יריב לוין: לפיכך, אנחנו עוברים להצבעה על כל החוק בקריאה השנייה.

יריב לוין: הצעת חוק תכנון משק החלב (תיקון מס' 3), התש"ף

יריב לוין: –2020 – הצבעה בקריאה השנייה.

יריב לוין: הצבעה מס' 7 בעד סעיפים 1–2 – 52 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–2 נתקבלו.

קריאה: – – –

יריב לוין: אני אוסיף.

יריב לוין: חברת הכנסת ברביבאי, אני מוסיף את קולך בעד, וכמובן גם את קולו של חבר הכנסת מרגי.

יריב לוין: לפיכך, 54 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יריב לוין: ההצעה אושרה בקריאה השנייה.

יריב לוין: אנחנו עוברים לקריאה השלישית.

יריב לוין: הצבעה.

יריב לוין: הצבעה מס' 8 בעד החוק – 52 נגד – אין נמנעים – אין חוק משק החלב (תיקון מס' 3), התש"ף–2020, נתקבל.

יריב לוין: חברת הכנסת ברביבאי, להוסיף את קולך?

אורנה ברביבאי: תודה רבה.

יריב לוין: אם כך, 54 בעד, וביחד עם קולו של חבר הכנסת מרגי 55 בעד, וביחד עם קולה של חברת הכנסת קרן ברק, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יריב לוין: לפיכך, אני קובע שהצעת חוק תכנון משק החלב (תיקון מס' 3), התש"ף–2020, התקבלה בקריאה השלישית ונכנסה לספר החוקים.

יריב לוין: [מס' מ/1317; דברי הכנסת, חוב' י"ד, ישיבה 41; נספחות.

יריב לוין: ]

יריב לוין: מכאן אנחנו עוברים לסעיף הבא: הצעת חוק הגז (בטיחות ורישוי) (תיקון מס' 7), התש"ף

יריב לוין: –2020, לקריאה השנייה והשלישית, קיבלה פטור מחובת הנחה.

יריב לוין: יציג את הצעת החוק, שוב, יושב-ראש ועדת הכלכלה חבר הכנסת יעקב מרגי.

יריב לוין: בבקשה.

יעקב מרגי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יעקב מרגי: חבריי חברי הכנסת, מכובדיי השרים, מנושא לנושא באותו נושא, זה דחיית מועדים, הארכת תוקפם של תקנות וחוקים.

יעקב מרגי: אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת חוק הגז (בטיחות ורישוי) (תיקון מס' 7), התש"ף

יעקב מרגי: –2020, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יעקב מרגי: הצעת החוק, שהיא הצעת חוק ממשלתית, נועדה לדחות מועדים הקבועים בהוראות המעבר ברפורמה לחיבור מפעלי תעשייה לרשת הגז הטבעי, כפי שאסביר כעת.

יעקב מרגי: בשנת 2015 אושר בוועדת הכלכלה, במסגרת חוק ההסדרים, תיקון חקיקה מקיף שנועד לקדם את חיבור מפעלי התעשייה לרשת הגז הטבעי.

יעקב מרגי: בתיקון זה נקבעו הוראות המאפשרות להסמיך גופים פרטיים כגופים בודקים, שיערכו בדיקות בטיחות להתקנתם ולהפעלתם של מתקני גז טבעי לצריכה וייתנו אישור תקינות לגביהם, כך שלא יידרש אישור של רשות הגז הטבעי במשרד האנרגיה לגבי כל התקנה והפעלה של מתקן כאמור.

יעקב מרגי: הגופים הבודקים מקבלים את הסמכתם מהרשות להסמכת מעבדות ומהממונה על התקינה במשרד הכלכלה והתעשייה.

יעקב מרגי: עם זאת, לפי החוק, במקרים שבהם יש חשש לסכנה לבטיחות הציבור, רשאי הממונה על הבטיחות ברשות הגז הטבעי לתת הוראות לבעל המתקן לשם מניעת הסכנה, וכן להורות לגוף בודק, ובכלל זה למכון התקנים, לבצע בדיקת תקינות למתקן, ובלבד שהגוף שיבדוק את המתקן לא יהיה אותו הגוף שנתן את אישור התקינות לגבי המתקן.

יעקב מרגי: כדי לאפשר היערכות ליישום הרפורמה, ובכלל זה כדי לאפשר את הסמכתם של הגופים הבודקים, נקבעו בחוק הוראות מעבר שנועדו בין היתר לאפשר למתקנים הקיימים להמשיך לפעול בתקופת הביניים.

יעקב מרגי: בתקופה זו מכון התקנים משמש גוף בודק.

יעקב מרגי: לצערי, יישום הרפורמה אינו משביע רצון, בלשון המעטה.

יעקב מרגי: בשנים שחלפו מאז חקיקת הרפורמה לא הוסמכו מספיק גופים בודקים, כך שוועדת הכלכלה נדרשה שוב ושוב לדחיית המועדים הקבועים בהוראות המעבר.

יעקב מרגי: כמו כן, נכון להיום מחוברים לרשת הגז הטבעי רק כ-270 מפעלים גדולים וצרכנים גדולים, ובהם תחנות כוח.

יעקב מרגי: הצעת החוק המונחת בפניכם נוגעת להארכה של שני מועדים הקבועים בהוראות המעבר: המועד הראשון נוגע להוראות שמטרתן לאפשר את המשך הפעלתם של המתקנים הקיימים.

יעקב מרגי: לעניין זה קובעות הוראות המעבר כי מתקן קיים כאמור, למעט מתקן לפריקת גז טבעי דחוס, שקיבל אישור להזרמת גז טבעי מרשות הגז הטבעי בלבד, ואישור זה היה בתוקף ערב תיקון החוק, אינו נדרש לאישור תקינות נוסף עד לבדיקתו הראשונה בידי גוף בודק.

יעקב מרגי: לפי הוראות המעבר, הבדיקה הראשונה אמורה להתבצע עד ל-30 ביוני 2020, אך בשל משבר הקורונה נוצר קושי ליישם הוראה זו, ולכן מוצע לדחות מועד זה בשלושה חודשים, עד ל-30 בספטמבר 2020.

יעקב מרגי: המועד השני שמוצע להאריכו נוגע לסמכות הממונה על הבטיחות ברשות הגז הטבעי להורות למכון התקנים לבצע בדיקת תקינות במתקן גז טבעי במקרה של סכנה לבטיחות גם אם מכון התקנים היה הגוף שנתן את אישור התקינות לגבי אותו מתקן.

יעקב מרגי: הוראה זו נקבעה מאחר שהיה ברור שבתקופת המעבר מכון התקנים ישמש כגוף הבודק העיקרי, עד שיוסמכו גופים בודקים נוספים.

יעקב מרגי: כפי שציינתי, תוקפה של הוראה זו הוארך פעמיים בחקיקה עד לחודש ספטמבר 2019, ואז הוארך באופן אוטומטי עד ל-16 ביוני 2020 מכוח סעיף 38 לחוק-יסוד: הכנסת.

יעקב מרגי: גם בתום מועדים אלה מספר הגופים הבודקים המוסמכים עדיין מועט, ולמעשה, כיום פרט למכון התקנים אין כלל גופים בודקים המוסמכים לתת אישורי תקינות למתקן לפריקת גז טבעי דחוס.

יעקב מרגי: לעניין יתר מתקני הגז הטבעי הוסמכו שני גופים בודקים בלבד נוסף על מכון התקנים, והם אינם יכולים בשלב זה לתת מענה לכל סוגי מתקני הגז האמורים.

יעקב מרגי: לפיכך, מוצע כעת להאריך את התקופה לעניין סמכות הממונה על הבטיחות בכשלוש שנים וחצי, עד ל-1 בינואר 2024.

יעקב מרגי: חברי הכנסת, לצערי, זו דוגמה נוספת לרפורמה מקיפה ומורכבת שהממשלה קידמה במסגרת חוק ההסדרים תחת סד זמנים צפוף ובדיונים אינטנסיביים בכנסת אך נכשלת במבחן הביצוע.

יעקב מרגי: עם זאת, במצב הדברים הנוכחי ברור כי אין מנוס מהארכת תקופות המעבר, שכן יישום הוראות הרפורמה אינו אפשרי כל עוד לא הוסמכו מספיק גופים בודקים.

יעקב מרגי: להצעת החוק הזאת לא הוגשו הסתייגויות.

יעקב מרגי: לפיכך, אני מבקש מהכנסת לאשר אותה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית, ובהזדמנות זו להודות ליושב-ראש ועדת הכנסת על מתן הפטורים וקידום החקיקה, למנהלת הוועדה ולצוותה, למשרד האנרגיה, לרשות הגז הטבעי וחברי הכנסת.

יעקב מרגי: תודה רבה לכם.

קרן ברק: תודה רבה ליושב-ראש ועדת הכלכלה יעקב מרגי.

קרן ברק: להצעת החוק לא הוגשו לא הסתייגויות ולא בקשות רשות דיבור, ולכן אנחנו נעבור להצבעה בקריאה שנייה.

קרן ברק: קדימה.

קרן ברק: הצבעה מס' 9 בעד סעיפים 1–2 – 36 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–2 נתקבלו.

קרן ברק: הצביעו 36 בעד.

קרן ברק: חבר הכנסת יעקב מרגי נוסף, חבר הכנסת אוסאמה סעדי נוסף, השרה אורלי לוי, היבה יזבק ובצלאל סמוטריץ' – כולם בעד, כן?

קרן ברק: אז 41 בעד, אין מתנגדים.

קרן ברק: ההצעה אושרה בקריאה שנייה.

קרן ברק: נעבור לקריאה שלישית.

קרן ברק: הצבעה.

קרן ברק: הצבעה.

קרן ברק: כבוד השר ישראל.

קרן ברק: גם אני לא הצבעתי.

קרן ברק: הצבעה מס' 10 בעד החוק – 30 נגד – 1 נמנעים – אין חוק הגז (בטיחות ורישוי) (תיקון מס' 7), התש"ף–2020, נתקבל.

קרן ברק: הצביעו בעד – 30, מתנגד אחד.

קרן ברק: נוסיף להצבעה את חבר הכנסת סמוטריץ', את השרה אורלי לוי, את חברת הכנסת היבה יזבק, את השר יעקב מרגי – הוא סתם מצביע – את השר ישראל כץ – –

קטי קטרין שטרית: גם אני, גם אני.

קטי קטרין שטרית: קרן, גם אני.

קרן ברק: – – ואת ההצבעה שלי, שלא נקלטה – –

קטי קטרין שטרית: גם אני.

קרן ברק: – – ואת ההצבעה של חברת הכנסת קטי שטרית.

קרן ברק: זה 37 בעד, מתנגד אחד, אפס נמנעים.

קרן ברק: ההצעה אושרה בקריאה שלישית.

קרן ברק: [נספחות.

קרן ברק: ]

קרן ברק: נעבור להצעת ועדת החוץ והביטחון בדבר פיצול הצעת חוק הסמכת שירות הביטחון הכללי לסייע – – מה?

קריאה: לא, לא, רק עצם הפיצול.

קרן ברק: – – לסייע במאמץ הלאומי לצמצום התפשטות נגיף הקורונה החדש.

קרן ברק: יציג את ההצעה יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון חבר הכנסת צביקה האוזר.

אלי אבידר: אם אפשר על סן רמו.

אורנה ברביבאי: האוזר, רק הפיצול.

ועדת החוץ והביטחון): על סן רמו אני תמיד שמח לשוחח, חבר הכנסת אבידר, מה – – –

אלי אבידר: תן לנו איזו מילה על סן רמו.

ועדת החוץ והביטחון): תראה, בנאומי הקודם לרגל 100 שנה לסן רמו הדגשתי את העובדה שבסיום 100 שנים, או במלאת 100 שנים, לאותה החלטה היסטורית – כשצופים ומסתכלים מה מתרחש במנדט במסופוטמיה, בעיראק, מה מתרחש במנדט הצרפתי בסוריה ולבנון או מה מתרחש במנדט שהיה פה על ארץ ישראל – נדמה לי שזאת ההכרעה הבין-לאומית המוצלחת ביותר בפרספקטיבה של 100 שנה.

ועדת החוץ והביטחון): ולכן גם בהיותנו מדינה מתוקנת אנחנו צריכים לתת מענה מהיר, אפקטיבי וראוי גם במלחמה בקורונה.

ועדת החוץ והביטחון): איתן.

איתן גינזבורג: יש דיון.

ועדת החוץ והביטחון): הבנתי.

ועדת החוץ והביטחון): אני רוצה להציג את הפיצול בהסדר שבהצעת החוק שהונחה ועברה בקריאה ראשונה.

ועדת החוץ והביטחון): ככלל, הממשלה הניחה בפני הכנסת הסדר שכולל שני שלבים בשימוש בכלי השב"כ במסגרת המלחמה, או הבלימה של התפרצות נגיף הקורונה: שלב אחד הוא שלב שמאפשר למשרד הבריאות להסתייע בכלי השב"כ למקרים פרטניים בלבד, כפי שהיה בהחלטה, בהמשך להחלטת הממשלה האחרונה שהוצגה בפני הוועדה, והוועדה נתנה אישור לעשות שימוש במתכונת הזאת – שימוש שנדמה לי שפקע לפני כשבועיים-שלושה.

ועדת החוץ והביטחון): שלב שני הוא שלב ההחמרה, כאשר הממשלה מבקשת שימוש מלא בכלי השב"כ, וזה כהיערכות לאותו מצב חירום, כאשר מספר המאותרים כנדבקים הולך וגדל ומגיע להיקפים מאוד משמעותיים.

ועדת החוץ והביטחון): אנחנו ביקשנו לפצל את הצעת החוק ולאפשר בשלב ראשון לדון מתוך כוונה לאשר עוד היום למשרד הבריאות כלי אפקטיבי להילחם בנגיף הקורונה ולבלום את התפרצות המגפה על ידי שימוש מוגבל בכלי השב"כ.

ועדת החוץ והביטחון): השימוש הזה יוסדר או למקרים פרטניים או בקריטריון אובייקטיבי, ברור, מובן, גלוי, שקוף, כאשר מספר המאותרים החולים היומי עולה על 200 אנשים ביום, ובהינתן המצב הנוכחי ביכולת של משרד הבריאות לאתר מגעים של אותם חולים עם אנשים אחרים כדי לקטוע במהירות האפשרית את שרשרת ההדבקה.

ועדת החוץ והביטחון): אנחנו ניתן במסגרת הסדר ביניים את אותו כלי, הווי אומר, מעל 200 נדבקים ביום – יתאפשר למשרד הבריאות להשתמש בכלי השב"כ.

ועדת החוץ והביטחון): אם נצליח לבלום את המגפה במהלך התקופה של אותו הסדר ביניים אנחנו נאפשר לעשות שימוש אך ורק במקרים פרטניים.

ועדת החוץ והביטחון): לצורך מה קיים אותו הסדר ביניים?

ועדת החוץ והביטחון): הסדר ביניים שהוא תחום בזמן – נכון לעכשיו עד שלושה שבועות – יאפשר למליאה לדון בסעיפים שאנחנו מפצלים אותם, ובעצם בהסדר הראשי, בהסדר הכולל, אנחנו נדון בסעיפי החוק.

ועדת החוץ והביטחון): אנחנו נדון דיון מהיר אך דיון שאיננו חפוז, ובאמצעות או בעזרת אותו פיצול של הסעיפים כפי שנקבעו יתאפשר מצד אחד מתן כלי מיידי למשרד הבריאות לבלום את המגפה ומצד שני לכנסת לקיים את אותו דיון באופן מלא, ראוי ונאות.

ועדת החוץ והביטחון): תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה, חבר הכנסת האוזר.

קרן ברק: ראשון הדוברים – חבר הכנסת יאיר לפיד.

יאיר לפיד: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, אתמול בבוקר שר המשפטים של מדינת ישראל אבי ניסנקורן ישב, כמקובל ביום ראשון, בישיבת ועדת השרים לחקיקה, ובה עלתה להצבעה הצעת חוק הפונדקאות, שאפשר היה לצפות שהוא יתמוך בה, כי הוא רץ מערכת בחירות שלמה וסיפר לכולם כמה הוא הולך לתמוך בפונדקאות, מתוך הכרה שלקהילה להט"בית מגיעות זכויות כמו כל אזרח אחר.

יאיר לפיד: ועדת השרים לחקיקה כמובן זרקה את החוק מתחת לגלגלי האוטובוס הקרוי הממשלה המשונה הזאת, ובערב אותו אבי ניסנקורן מייד אץ לו רץ לו פה בירושלים לכנס הגאווה, לעשות סלפי עם כולם, כי הם עוד לא ידעו שהוא אחראי לזה שהחוק שבא להגן עליהם נפל.

יאיר לפיד: כי הוא אמר לעצמו: אפילו לצביעות הכי גדולה לוקח לפחות 12 שעות עד שהם מתגלה.

יאיר לפיד: אז מצאנו את עצמנו ששר המשפטים של מדינת ישראל וכל מפלגתו גם מפירים הבטחה וגם מנסים לקבל קרדיט כאילו הם לא הפרו הבטחה.

יאיר לפיד: אז אנחנו רוצים להגיד להם מפה: אנחנו יודעים שזה כבר לא חדשות גדולות שכחול לבן הפרו את ההבטחה שלהם.

יאיר לפיד: הבגידה הזאת בקהילה הלהט"בית, בשוויון הזכויות, בברית הזוגיות, בחוק הפונדקאות, נספרת לכם, וכל הסלפי בעולם לא יעזרו לכם, כי אנחנו יודעים את האמת.

יאיר לפיד: תודה רבה.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: חבר הכנסת משה בוגי יעלון – אינו נוכח; חבר הכנסת מאיר כהן – מוותר; חבר הכנסת עפר שלח – אינו נוכח; חברת הכנסת אורנה ברביבאי – מוותרת; חברת הכנסת קארין אלהרר – אינה נוכחת; חבר הכנסת יואל רזבוזוב – מוותר?

קרן ברק: מוותר; חבר הכנסת אלעזר שטרן – לפה?

קרן ברק: אתה יכול, יש לך שם גם – מוותר; חבר הכנסת מיקי לוי – הפתעה, אינו נוכח; חברת הכנסת ע'דיר כמאל מריח נמצאת?

ע'דיר כמאל מריח: כן, נמצאת.

קרן ברק: מוותרת?

ע'דיר כמאל מריח: כן.

קרן ברק: מוותרת.

קרן ברק: חבר הכנסת רם בן ברק.

קרן ברק: אתה יכול להתחיל.

רם בן ברק: גברתי היושבת-ראש, כשעושים טעות פעם אחת זה נסלח; כשעושים את אותה טעות פעמיים זה כבר שטות.

רם בן ברק: עברנו את תקופת הקורונה הראשונה, והיום אנחנו כבר יודעים מה היה לא בסדר.

רם בן ברק: העניין הוא שאנחנו בעיצומו של גל שני, ולצערי הרב הממשלה עושה את אותן טעויות שעשינו בפעם הראשונה.

רם בן ברק: במקום לתחקר את מה שהיה לא בסדר ולתקן עכשיו, אנחנו ממשיכים לחוקק חוקים שייתנו סמכויות רחבות לממשלה לעקוב אחרי אזרחים.

רם בן ברק: בזה אנחנו חזקים, את זה עושים מייד, את זה אין בעיה לעשות, אבל את מה שצריך לעשות כדי לעצור את התפשטות המגפה – את זה לא עושים.

קרן ברק: חבר הכנסת אבידר, שיהיה שם שקט, בבקשה.

קרן ברק: כן.

רם בן ברק: גברתי היושבת-ראש, אני רוצה לדעת למה לא מעבירים את הטיפול במשבר הקורונה לגורם מקצועי שהוקם במטרה לנהל משברים לאומיים ומתרגל התמודדות במצבי חירום וקיצון גם בימי שגרה.

רם בן ברק: המשבר מזמן היה צריך להיות מנוהל על ידי רשות החירום הלאומית שבמשרד הביטחון יחד עם פיקוד העורף.

רם בן ברק: להם יש את הראייה המרכזית והרחבה.

רם בן ברק: לשולחן מרכזי אחד יושבים כל נציגי הממשלה הרלוונטיים, ויש לרח"ל את היכולת, באמצעות פיקוד העורף, להפעיל כוחות בשטח, בשונה ממשרד הבריאות, שהוא רק גוף רגולטורי.

רם בן ברק: לרח"ל יש את החיבור הנדרש לרשויות המקומיות, לגורמי ההצלה והאכיפה ולצה"ל.

רם בן ברק: למה רצים לפתרון הקל, שלא מביא לתוצאה הנדרשת אלא רק למעקב אחר אזרחים תחת שירות הביטחון הכללי, שתפקידו להילחם בטרור, ולא בקורונה?

רם בן ברק: אני מפציר בקבינט הקורונה: תוציאו מידי ביבי את ניהולו של המשבר ותעבירו אותו לגוף ממלכתי ומקצועי שפועל ללא מניעים פוליטיים.

רם בן ברק: חבריי חברי הכנסת, אנחנו נמצאים ב-29 ביוני.

רם בן ברק: ראש הממשלה מתכנן בעוד יומיים סיפוח חד-צדדי – סיפוח חסר אחריות, חסר משמעות בין-לאומית אמיתית, אבל בעל פוטנציאל הידרדרות ביטחונית מיידית, הכבדה כלכלית וחשש אמיתי לאבדות בנפש.

רם בן ברק: אני מנצל את ההזדמנות הזאת וקורא מכאן לראש הממשלה, לראש הממשלה החליפי ולכל חברי הכנסת: תעצרו את המהלך המיותר הזה, בטח ובטח בעת הזאת.

רם בן ברק: תודה.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: חברת הכנסת ע'דיר כמאל מריח.

ע'דיר כמאל מריח: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, בעוד כיומיים אמור להתרחש כאן אירוע גדול – ביחב"ל מכנים זאת game changer, מהלך שטורף ומשנה את כל כללי המשחק – בדמות סיפוח או צעד חד-צדדי.

ע'דיר כמאל מריח: תמוה בעיניי שגם אני, לצד גופי מחקר רבים ויוקרתיים, אנשים מהאקדמיה, אנשי ביטחון מהעבר וההווה, מבינה את הסכנות ואת ההשלכות של צעדים חד-צדדיים, והגוורדיה המדינית הפוליטית דוהרת אליו ומדברת על הזדמנויות.

ע'דיר כמאל מריח: אז חברים, זו לא הזדמנות, ויש כאן מחיר כבד והשלכות הרסניות שאנחנו עלולים לשלם.

ע'דיר כמאל מריח: ההשלכות קודם כול ביטחוניות: לבוא ולמתוח גבול של כ-1,800 ק"מ, לספק ביטחון ולאבטח אותו זה דבר לא ישים; לאבטח מובלעות – 17 במספרן בצד הישראלי ו-43 מספרן בצד הפלסטיני – גם זה לא לספק ביטחון.

ע'דיר כמאל מריח: כל מי שחושב שאפשר להרים כאן גדרות, לבנות גשרים או מנהרות – ככה בונים מדינה, חברים?

ע'דיר כמאל מריח: לא בונים מדינה ככה.

ע'דיר כמאל מריח: זה לא פרויקט וזה לא דיל שיצליח ככה, לא בצורה הזאת.

ע'דיר כמאל מריח: בנוסף, יש לכך השלכות מדיניות.

ע'דיר כמאל מריח: אנחנו כבר רואים, מעצם הדיבור על סיפוח, מה זה יוצר בקהילה הבין-לאומית, אצל שכנינו באזור, כל המדינות הערביות הסוניות, הפרגמטיות, שעשינו איתן תהליכים די אמיצים וחשובים של נורמליזציה; גם באיחוד האירופי וגם בארצות הברית, עם כל המורכבויות והפוליטיקה הפנימית שלהם.

ע'דיר כמאל מריח: גם השלכות כלכליות – חברים, לבנות גדר, לספק ביטחון, זה יקר, זה מיליארדי שקלים.

ע'דיר כמאל מריח: תאמינו לי, יש כל כך הרבה סקטורים שצמאים לכסף הזה, בייחוד עכשיו, במשבר לאומי, כלכלי ובריאותי חמור.

ע'דיר כמאל מריח: לשפוך אותו ולזרוק אותו על דברים שבסוף יסכנו אותנו זה לא חכם.

ע'דיר כמאל מריח: תתפלאו, יש לכך גם השלכות משפטיות, כי טועה ומטעה כל מי שמשווק את זה ואומר: ריבונות, החלת ריבונות.

ע'דיר כמאל מריח: בשפה משפטית החלת ריבונות שוות ערך לסיפוח.

ע'דיר כמאל מריח: זה צעד חד-צדדי.

ע'דיר כמאל מריח: לבסוף, בעיניי ההשלכות הכי חמורות הן ההשלכות החברתיות הפנימיות שלנו – מי אנחנו ולאן פנינו.

ע'דיר כמאל מריח: מה היא מדינת ישראל?

ע'דיר כמאל מריח: היא מדינה יהודית ודמוקרטית.

ע'דיר כמאל מריח: האם היא תמשיך להיות גם מדינה מוסרית?

ע'דיר כמאל מריח: היא צריכה להיות בטוחה, אין ספק, אבל עד כמה מוסרית היא צריכה להיות?

ע'דיר כמאל מריח: חברים, אנחנו לא פוטין ואנחנו לא ארצות הברית.

ע'דיר כמאל מריח: אנחנו לא חברים במועצת האו"ם ואין לנו זכות וטו, שלא נתבלבל.

ע'דיר כמאל מריח: במאה ה-21 צעדים חד-צדדיים לא מתקבלים וזוכים לגינויים.

ע'דיר כמאל מריח: והחשוב מכול – סיפוח הוא דבר מסוכן לצביונה של מדינת ישראל כמדינה דמוקרטית ויהודית ומסוכן לצביונה של מדינת ישראל ולחזון הציוני שלה.

ע'דיר כמאל מריח: ותמוה ביותר שאני זאת שאומרת לכם את זה.

קרן ברק: חברים, אני רק מעדכנת שרשימת הדוברים נסגרה.

קרן ברק: חבר הכנסת יואב סגלוביץ' – מוותר.

קרן ברק: חבר הכנסת בועז טופורובסקי.

קרן ברק: אחריו – חברת הכנסת אורלי פרומן.

בועז טופורובסקי: סגן השר, תקשיב.

קרן ברק: לא נהוג.

בועז טופורובסקי: סגן השר, תודה שאתה נשאר להקשיב.

בועז טופורובסקי: חבר הכנסת קרעי, כדאי שגם אתה תקשיב.

בועז טופורובסקי: אני קראתי כתבה על חבר פרלמנט לשעבר בטורקיה.

בועז טופורובסקי: הוא מספר איך הם הקשיבו לארדואן כשיום אחד הוא בא ואמר שיש בעיה עם חלק מכלי התקשורת: הם לא עושים סיקור נכון, סיקור אמיתי של הסיפור של כל מה שקורה בטורקיה, וכדאי לטפל באלה שעושים סיקור שקרי.

בועז טופורובסקי: חלק הכניסו לכלא.

בועז טופורובסקי: הוא אמר – זה נשמע הגיוני.

בועז טופורובסקי: אחר כך הוא בא ואמר שיש שופטים שהם לא שופטים ישרים – שהם מחליטים בעצמם את מה לשפוט ולא עושים משפט צדק.

בועז טופורובסקי: בשביל זה כדאי ששופטים שהם לא ישרים ייכנסו אולי לכלא.

בועז טופורובסקי: אחר כך עוד ככה וככה החלטות.

בועז טופורובסקי: ואז יום אחד הוא קם והבין שני דברים: 1.

בועז טופורובסקי: שטורקיה היא כבר לא דמוקרטיה; 2.

בועז טופורובסקי: שאם הוא לא יעזוב את המדינה אז גם הוא יהיה בבית הכלא, במקרה הטוב.

בועז טופורובסקי: דמוקרטיות בעת המודרנית לא מתות באבחה.

בועז טופורובסקי: זה לא סרט שפתאום יש איזושהי החלטה ואומרים: בואו נשים סוף לדמוקרטיה.

בועז טופורובסקי: דמוקרטיות נגמרות שלב אחרי שלב, קליפה אחר קליפה.

בועז טופורובסקי: כל פעם יש סיבה כביכול מוצדקת להוריד איזושהי הנחיה, לפגוע קצת באיזושהי זכות, להצר עוד יותר את חיי האזרחים, ועושים מעשים שבדרך כלל לא עושים בדמוקרטיה, אבל הפעם יש איזשהו משהו שהוא משהו של חירום, משהו שהוא קריטי שנטפל בו.

בועז טופורובסקי: הסיפור הזה של איכון השב"כ – אפשר בקלות להסביר שאנחנו במצב חירום לא בנושא הקורונה אלא בנושא תאונות הדרכים.

בועז טופורובסקי: 128 מתו מתחילת השנה, 16 מתו מתחילת חודש יוני.

בועז טופורובסקי: אפשר להגיד בקלות: בואו נעקוב ונוודא שאנשים לא עוברים את המהירות המותרת, לא עושים עבירות תנועה.

בועז טופורובסקי: אותו הדבר אפשר להגיד על רצח במשפחה או רצח בכלל: בואו נעקוב אחרי אנשים, נוודא שהם לא אומרים משהו שמרמז על זה שהם יבצעו רצח.

בועז טופורובסקי: אותו הדבר אפשר להגיד על גנבה, על הטרדה מינית, על שוחד – על כל דבר: בואו נעקוב אחרי האזרחים, נקשיב להם.

בועז טופורובסקי: השב"כ יכול לעשות את זה.

בועז טופורובסקי: בוא נמנע, שלא יהיה שום פשע במדינת ישראל, כי זה מצב חירום.

בועז טופורובסקי: זה איום ונורא.

בועז טופורובסקי: זה משהו שאסור לנו לתת לו יד.

בועז טופורובסקי: הקורונה – אפשר לטפל בה בכלים אחרים.

בועז טופורובסקי: ולא סתם ראש השב"כ בעצמו אמר שזה כלי שאסור לנו וזו לא העת להשתמש בו למען או נגד אזרחי מדינת ישראל.

בועז טופורובסקי: הגיע הזמן שהממשלה תקבע מדיניות, תראה דוגמה, תראה איך היא מתמודדת עם הקורונה, וכמו בהתחלה – אזרחי ישראל לא צריכים חוקים, הגבלות או מעקבים.

בועז טופורובסקי: אם הם יאמינו למנהיגות, אם הם יראו מנהיגות, הם יעשו את מה שצריך, וזה מה שמצופה מממשלת ישראל וגם מהכנסת הזאת.

בועז טופורובסקי: תודה.

קרן ברק: תודה רבה, חבר הכנסת טופורובסקי.

קרן ברק: חבר הכנסת אנדרי קוז'ינוב – אינו נוכח; חבר הכנסת עידן רול – אינו נוכח.

קרן ברק: חבר הכנסת יוראי להב הרצנו.

יוראי להב-הרצנו: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, חבריי חברי הכנסת, היום, באיחור ניכר, אישר קבינט הקורונה את המעבר לבחינות מקוונות לסטודנטים בכל רחבי ישראל.

יוראי להב-הרצנו: שוחחתי עם שר הבריאות והוא אישר לי שמדובר בהנחיה ולא המלצה.

יוראי להב-הרצנו: עם זאת, למרות ההחלטה הנכונה של קבינט הקורונה, האוניברסיטאות – חלקן כבר הפיצו לסטודנטים שחרף ההחלטה של הממשלה, הם נשארים באותה מתכונת של בחינות בכיתות, וכך מעדכנים את הסטודנטים.

יוראי להב-הרצנו: סגן הרקטור של אוניברסיטת תל אביב הוציא הודעת מייל אחר הצוהריים לכל הסטודנטים באוניברסיטת תל אביב שבו הוא קובע שהמתווה שהאוניברסיטה כבר אישרה ימשיך כסדרו.

יוראי להב-הרצנו: ואני אומר, שואל את עצמי, ואז את נשיאי האוניברסיטאות: אם בהרווארד, בקורנל, באוקספורד ובקיימברידג' אפשר לעשות בחינות לסטודנטים באופן מקוון ולמצוא חלופות הערכה שלא מסכנות את החיים של הסטודנטים ואת החיים של המשפחות של הסטודנטים, למה אי-אפשר לעשות את זה בתל אביב?

יוראי להב-הרצנו: אני מבין את הטיעון של הפגיעה ביוקרה האקדמית, של החשש מהזילות באקדמיה.

יוראי להב-הרצנו: אבל אם שם, במוסדות הכי טובים ברחבי העולם, מוצאים את הפתרונות שמאפשרים הערכה חלופית נכונה, למה כאן, בישראל, למרות החלטה נכונה של קבינט הקורונה ושל ממשלת ישראל, המוסדות מתעקשים להביא את הסטודנטים במהלכה של מגפה עולמית שמסכנת חיי אדם לכיתות הלימוד?

עוזי דיין: אוניברסיטת תל אביב היא הראשונה שהודיעה שהיא תעשה את זה, שבוע לפני שהקבינט החליט על זה.

עוזי דיין: 70% מהמוסדות עשו את זה – – –

יוראי להב-הרצנו: אז אני אומר:

יוראי להב-הרצנו: אני קיבלתי ממש הרגע פניות מסטודנטים באוניברסיטת תל אביב שמדווחים שהם קיבלו מייל שחרף ההחלטה של הממשלה, סגן הרקטור של האוניברסיטה הודיע להם שהמתווה – – –

עוזי דיין: – – –

אורלי פרומן: אבל עוזי, בפועל יש – – –

יוראי להב-הרצנו: בפועל, אני אומר לך, יש מבחנים שמתקיימים כסדרם, ואין התחשבות מספקת בכל מוסדות הלימוד.

יוראי להב-הרצנו: אני לא מבין למה מוסדות הלימוד ממשיכים לצפצף על הבריאות והביטחון האישי של הסטודנטים ושל המשפחות שלהם.

יוראי להב-הרצנו: אני אוודא מול מוסדות הלימוד פרטנית, ואני מקווה שגם באמצעות השר אלקין ושר החינוך גלנט, שההוראות הנכונות, ששומרות על ביטחון הנבחנים, נשמרות, גם באוניברסיטת תל אביב וגם ביתר האוניברסיטאות.

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שאין קשר בין חופש אקדמי ובין הצורך לשמור על בריאות הציבור.

יוראי להב-הרצנו: שני הערכים יכולים לדור יחד, ואנחנו נוודא שהדבר מוקפד.

יוראי להב-הרצנו: היום זה עלה בוועדת החינוך של הכנסת בראשות רם שפע.

יוראי להב-הרצנו: גם את, חברת הכנסת שטרית, וגם אני, ביקשנו מוועדת החינוך וגם מוור"ה ומהמל"ג להקפיד על כך שמוצאים חלופות ראויות לסטודנטים על מנת שגם תהיה הערכה נכונה, ראויה ומדויקת וגם נשמור על הבריאות של הסטודנטים.

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה.

קרן ברק: תודה.

קרן ברק: חבר הכנסת אלי אבידר, ואחריו – חבר הכנסת פורר.

אלי אבידר: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, במוצאי שבת האחרון חשתי גאווה ותקווה למראה המוני ישראלים שהצטרפו למחאה.

אלי אבידר: הנטייה הטבעית היא לבנות נוסחה להצלחת המחאה: נצא בשעה כזאת, נלבש את הצבע הזה, נביא את המפורסמים האלה, התקשורת תסקר והמחאה תצליח.

אלי אבידר: אבל מחאה מוצלחת אינה נבנית על נוסחאות.

אלי אבידר: הנוסחאות נכתבות בדיעבד, לאחר ההצלחה, ואף לא רגע אחד לפני.

אלי אבידר: מחאה חייבת לצאת מהלב, כי מחאה מהלב אי-אפשר לעצור.

אלי אבידר: זו הסיבה ש-200 מובטלים ממפעל סגור בעיירת פיתוח יקפיצו את הממשלה בזמן שעשרות אלפי עצמאים בפייסבוק לא יזיזו לה.

אלי אבידר: הלב יודע לענות על כל שאלה בכן ולא, לעשות או לא לעשות, וכשהלב רואה ראש ממשלה מנותק, שלוקח מיליונים לכיסו, פוגע במערכת המשפט כדי ליצור חוק לעצמו, מחוקק דיקטטורה כדי לשמור על שלטונו, אז הלב צועק לנו: צאו למחאה.

אלי אבידר: גם הדיקטטור החזק ביותר לא יפחיד את אמיר השכל וחבריו, לא יעצור את עידו ממושב ספיר, שפתח מחאה על כביש הערבה, לא ישתק את שי וחמשת חבריו, שפתחו במחאה בצומת פוריידיס, ולא יחליש את מחאת צומת שילת, שבמוצאי שבת עמדה על 150 מפגינים ובמוצאי שבת הקרוב תכפיל את מספרה.

אלי אבידר: ואני רוצה לבקש סליחה ממשפחה יקרה מהמושבה משמר הירדן שהתקשרה לשאול אם גם חובשי כיפה יכולים להצטרף למחאה.

אלי אבידר: זה גמר אותי.

אלי אבידר: המחאה היא שלהם כמו שהיא של כולנו, ואני מבטיח להצטרף אליהם בקרוב.

אלי אבידר: במוצאי שבת הקרוב כולנו נקשיב ללב ונכפיל את המחאה – נכפיל ל-120 גשרים וצמתים, נכפיל בבלפור, בתל אביב ובכל מקום אפשרי.

אלי אבידר: נצטרף למחאת שומרי הסביבה המדהימים מול בית ראש הממשלה המנותק בקיסריה, נפגין בעד הסביבה, בעד הבריאות של כולנו ונגד הטיוח וחוסר השקיפות.

אלי אבידר: חובה עלינו להקים את אחינו ואחיותינו מכורסאות האדישות ולהצית בהם את מחאת הלב.

אלי אבידר: אין לנו זמן, וגם אסור לנו לשכוח שנתניהו ינצח כשאנחנו נרים ידיים – ואנחנו לא נרים ידיים, כי אין לנו ארץ אחרת.

אלי אבידר: תודה רבה, גברתי.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: חבר הכנסת עודד פורר.

עודד פורר: תודה, גברתי היושבת בראש.

עודד פורר: אני חייב לומר לגבי נושא הדיון: אני שמח – איפה חבר הכנסת האוזר?

עודד פורר: יצא כבר.

עודד פורר: אני שמח באמת שמקיימים דיון בנושא מניעת התפשטות נגיף הקורונה, אבל אולי עדיף, גברתי – ואת יודעת זאת היטב כמוני – שידברו על מניעת התפשטות הנגיף הכלכלי שמשתולל היום ברחובות ישראל.

עודד פורר: אנחנו רואים את הממשלה צופה בהתפשטות הזאת של הנגיף הכלכלי, שמדביק עוד עסק ועוד עסק, ועוד אחד ועוד אחד מאבד את מקום עבודתו ואת מקור פרנסתו, וממשלת ישראל עומדת מנגד.

אלעזר שטרן: עודד, לא רואים פה ממשלה.

עודד פורר: המזל הוא שהיה כל כך הרבה רעש סביב הרצון של ראש הממשלה לדאוג להחזר המס שלו עשור אחורה והרצון שלו להביא עכשיו גם אישור להגדלת התשלום לראש הממשלה הרזרבי במשכורת ולתנאים שלו בבית, שהם הבינו עד כמה הם טיפסו גבוה, ועכשיו שמעתי שהם יעשו פעימה שלישית.

עודד פורר: ואגב, זה בדיוק – האופן שבו מפורסמת הפעימה השלישית מצביע על הניתוק של איך שצריך לנהל את המשבר הזה.

עודד פורר: כי אנחנו כבר חודשים ארוכים – ואת יודעת את זה, את ישבת בוועדת הכספים מהיום הראשון של המשבר, כשאנחנו דורשים מהממשלה: תציגו תוכנית כוללת לניהול המשבר הזה, תייצרו בעולם האי-ודאות הזה איזושהי ודאות.

עודד פורר: הכנסנו את זה אפילו לחוקי-היסוד.

עודד פורר: ואת יודעת מה?

עודד פורר: אין תוכנית.

עודד פורר: אין תוכנית – יש שליפות מהמותן.

עודד פורר: טובים רק בכותרות.

עודד פורר: והינה, אני אומר לכם בפעם האלף: כדי להתמודד עם זה, כדי שהעצמאים יוכלו להתמודד עם זה, כדי שהשכירים יוכלו להתמודד עם זה, הם צריכים לדעת מה יעלה בגורלם – לא רק היום בערב או מחר בבוקר, אלא בעוד חודש ובעוד חודשיים.

עודד פורר: צריך לייצר לעסקים ודאות ולומר להם: מדינת ישראל תעמוד לצידכם עד תום המשבר, כשברור לחלוטין שהקורונה תלווה אותנו פה לפחות לסדר גודל של עוד שנה.

עודד פורר: תייצרו תוכנית כזאת, כשברור לחלוטין שהמדינה תעמוד גם לצד המפוטרים, כי הם לא הפכו להיות מובטלים כי נוח לקבל את דמי האבטלה כרגע, הם הפכו להיות מובטלים כי המדינה שלחה אותם להיות מובטלים, והמדינה צריכה לדאוג שגם יהיה להם אוכל בבית.

עודד פורר: אם לא תעשו את זה, המשבר שמדינת ישראל תיקלע אליו יהיה גדול פי כמה.

עודד פורר: ולא יכול להיות שענף התיירות יושב כאן מחוץ לכנסת ושובת בגלל שלא מאפשרים לו לחזור לעבודה ומתחנן שישמעו וייצרו לו את הפתרונות, כי זה הענף הראשון שנפגע והאחרון שיחזור.

עודד פורר: ומה הפתרון שמוצאים?

עודד פורר: אז אני אגלה לכם, גיליתי את זה היום: מסתבר שכשהאריכו את מתן דמי האבטלה עד אמצע אוגוסט – באמת צריך לחכות לרגע האחרון כדי לעשות את זה, ומה יקרה אם באמצע אוגוסט עדיין הכול יהיה סגור?

עודד פורר: לרשות שדות התעופה נמצא הסדר מיוחד – עד סוף ספטמבר.

עודד פורר: עכשיו, אם רשות שדות התעופה – –

קרן ברק: אתה צריך לסיים.

עודד פורר: – – בדמי האבטלה ובחל"ת – כשיהיה פה שר אז אני אשמח לחזור על השלוש דקות האלה כדי שהוא גם ישמע אותן.

עודד פורר: אבל אם רשות שדות התעופה יודעת לייצר את הפתרון, וברור לחלוטין שהכול סגור – הכול סגור עד סוף ספטמבר.

משה ארבל: אתה יכול לחזור, השרה הגיעה.

עודד פורר: אז אפשר להתחיל עכשיו?

משה ארבל: בכבוד.

ציפי חוטובלי: אני לא שרה תורנית.

עודד פורר: אני עומד ומדבר פה ואין שר במליאה מתחילת הדברים שלי.

משה ארבל: יש שרה חשובה.

מיכאל מלכיאלי: אנחנו נעביר להם את הדברים.

משה ארבל: יש שרה חשובה – – –

מיכאל מלכיאלי: אנחנו נכתוב ונעביר להם את הדברים.

עודד פורר: אני מציע, חבר הכנסת מלכיאלי – גם אתה היית בחלק מהדיונים בוועדת הכספים – שאולי תעביר את הדיונים באמת לשרים, שמנותקים ממה שקורה למטה, שלא יצאו החוצה כדי לפגוש את נפגעי ענף התיירות, שאף אחד לא הציג להם פתרון, ושיודעים לייצר פתרון לעובדי המדינה, ולא יודעים לייצר פתרון למפוטרים שם, ולא יודעים לייצר פתרון לאדם שעוסק בתיירות, ואומרים לו: אתה לא תהיה זכאי לדמי אבטלה, כי יש לך רכב אשכול.

עודד פורר: והרי בסוף – וגם את זה את יודעת, גברתי היושבת-בראש – הממשלה תיתן בסוף, כמו שעכשיו הם באו ברגע האחרון עם הפעימה השלישית, וכמו שהם נתנו בדקה ה-90 את דמי האבטלה והארכת תקופת דמי האבטלה, אבל היא תיתן מעט מדי, מאוחר מדי, ואף עסק לא יכול לתכנן לעצמו את היציאה מהמשבר הזה אם הוא לא ידע איך הוא הולך לנהל את המשבר הזה.

עודד פורר: וכרגע אין שום סיכוי שהעסקים ידעו איך להתנהל במשבר הזה, שהרי ממשלת ישראל על 34 שריה ואני לא יודע כמה סגני שריה, אין לה שום מושג איך לפתור את המשבר הזה מבחינה כלכלית, לא הציגה שום תוכנית, בניגוד לחוק-יסוד שהיא חוקקה ובניגוד ליכולת שלה כן לתת כסף ותקציב שאנחנו אישרנו אותו בוועדת הכספים.

עודד פורר: אבל התקציב הזה נשאר תקוע בברז.

עודד פורר: התקציב היחיד שמשחררים מהר מהר מהר מהר הוא זה שייתן פיצוי עשור אחורה לראש הממשלה על הוצאותיו הפרטיות.

עודד פורר: תודה, אדוני.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת עודד פורר.

משה ארבל: חבר הכנסת איימן עודה – אינו נוכח.

משה ארבל: חבר הכנסת אנטאנס שחאדה – יעלה ויבוא.

משה ארבל: אכן, זה שיר וגם תפילת ראש חודש.

משה ארבל: שלוש דקות לאדוני, בבקשה.

אנטאנס שחאדה: תודה, אדוני היושב-ראש.

אנטאנס שחאדה: חבריי חברי הכנסת, פרידמן, ברקוביץ' וקושנר – אני מניח שאת השמות אתם מכירים, וגם את השייכות שלהם והתפקידים שלהם.

אנטאנס שחאדה: שלושתם באים לנהל משא ומתן עם נתניהו ועם גנץ על עתיד העם הפלסטיני, ובמקרה, במקרה, כולם יהודים ורוצים לקבוע את עתיד העם הפלסטיני.

אנטאנס שחאדה: הסיפוח הוא דבר רע, הסיפוח הוא אסון, הסיפוח אסור, ואין זכות לממשלת ישראל ולאף אחד בעצם להחליף את העם הפלסטיני, להחליף את הזכות להגדרה עצמית של העם הפלסטיני.

אנטאנס שחאדה: הפתרון, הרצון להגיע לפשרה ולהקים מדינה פלסטינית על 22%, 28% מהשטח הפלסטיני הוא פשרה היסטורית שקיבל על עצמו העם הפלסטיני, ועכשיו באים אחרי 20, 25 שנים של משא ומתן גם לבטל את האפשרות הזאת וגם לחסל את האפשרות להקים מדינה פלסטינית, לחסל את האפשרות שיהיה שטח אסטרטגי או עתודה אסטרטגית למדינה פלסטינית, לעם הפלסטיני, לספח את אזור הבקעה ולהחיל ריבונות ישראלית על ההתנחלויות, שהן בעצם גזל קרקעות, גנבת קרקעות וחיסול החלום הפלסטיני.

אנטאנס שחאדה: אסור שזה יעבור.

אנטאנס שחאדה: אל לנו ליפול לאשליה שזה אכן יעבור, שישראל תוכל לעשות מה שהיא רוצה כל הזמן ובאין מפריע, ואחר כך תבוא בטענות למה מדינות ערב נגד ישראל, למה העם הפלסטיני ממשיך במאבק שלו להקים מדינה פלסטינית וליישם את החלום שלו על מה שנשאר מהאדמה הפלסטינית.

אנטאנס שחאדה: יש תנאים לשלום ותנאים להקמת מדינה פלסטינית; יש נוסחה ברורה שכל מדינות העולם אימצו אותה, וחלק גדול ממדינות ערב ואש"ף, שמייצג את העם הפלסטיני: מדינה פלסטינית בשטחי 67', כל שטחי 67', פירוק ההתנחלויות, ירושלים בירת המדינה הפלסטינית – ירושלים המזרחית, הכוונה – חזרת הפליטים ופיצוי.

אנטאנס שחאדה: בלי תנאים אלו אין מדינה פלסטינית, אין שלום ואין הסדר.

אנטאנס שחאדה: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת אנטאנס שחאדה.

משה ארבל: אחריו יעלה חבר הכנסת אחמד טיבי.

משה ארבל: יעלה ויבוא אדוני, בבקשה.

משה ארבל: שלוש דקות לרשותך.

אחמד טיבי: תודה רבה, אדוני.

אחמד טיבי: במסגרת האי-אמון שהציג חברי אנטאנס שחאדה בשם הרשימה המשותפת הוא דיבר גם על בעיות של תכנון ובנייה, קמיניץ, הריסות בתים.

אחמד טיבי: זה אחד הנושאים הכואבים ביותר שאנחנו מציגים ברשימה המשותפת.

אחמד טיבי: היום קמיניץ ביקר בקלנסווה.

אחמד טיבי: חבריי אוסאמה, איימן וג'אבר היו שם.

משה ארבל: ד"ר טיבי, בבקשה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: באתי בריצה.

משה ארבל: חריצות ידועה ומאפיינת.

עאידה תומא סלימאן: מארח טוב.

אחמד טיבי: הייתה לנו פגישה עם מנכ"ל הביטוח הלאומי בלשכה למטה – גם נושא חשוב, רווחה.

אחמד טיבי: וזה מזכיר לי נושא מאוד כאוב שעכשיו הוא רלוונטי וכל חבריי עוקבים אחריו – אומנם כולנו נמצאים כאן בבית, 15 חברי כנסת.

אחמד טיבי: אולם רגדאן בטירה – עאידה, ווליד, כולנו מכירים את הנושא – אני מטפל בנושא הזה כבר כמה שנים.

אחמד טיבי: אני חושב שרוב חברי הכנסת הערבים והיהודים שמעו על זה.

אחמד טיבי: חלקם קיבלו פנייה מדאוד, בעל האולם.

אחמד טיבי: זה אפילו הגיע פעם אחת עד לשר כחלון, שהיה אחראי לתכנון, והוא לא הצליח לעזור.

אחמד טיבי: היום אוסאמה וג'אבר דיברו עם אבי כהן, עם קמיניץ, כי דאוד היה בקלנסווה.

אחמד טיבי: אבי כהן מתעקש, רוצה להרוס.

אחמד טיבי: הוא ראש יחידת האכיפה.

אחמד טיבי: זה אולם שמשרת אזור שלם, אדוני היושב-ראש, עשרות אלפי תושבים – –

עאידה תומא סלימאן: מפרנס משפחות.

אחמד טיבי: – – מפרנס משפחות רבות, צעירים – מקום יפה, אגב; יכול להיות שביקרת שם.

אחמד טיבי: צריך למצוא – אני יודע שגם העירייה עשתה רבות כדי לנסות להכשיר את המבנה.

אחמד טיבי: זאת הבעיה שלנו עם קמיניץ, שבמקום לבוא לקראת הציבור הערבי במצוקה של התכנון והבנייה, הוא שולח כל הזמן קנסות – 300,000.

אחמד טיבי: עכשיו דיבר איתי חבר שלי, מוחמד מטירה – 600,000 שלחו לו קנס; דיבר איתי נאדל – לאחים שלו 300,000, בטייבה.

אחמד טיבי: קנס אחרי קנס אחרי קנס אחרי קנס, צו הריסה פה, צו הריסה שם.

אחמד טיבי: עטים על הציבור הערבי מכל כיוון.

אחמד טיבי: כמה אפשר?

אחמד טיבי: מה אפשר לומר לדאוד, שעמל בזיעה, צעד אחר צעד?

אחמד טיבי: עשרות משפחות.

אחמד טיבי: אני מכיר את האנשים שעובדים שם, כי אני משתתף בשמחות שם.

אחמד טיבי: כואב נורא, אבל מקומם.

אחמד טיבי: אני פניתי היום גם לקמיניץ וגם לשר המשפטים כדי לשקול מחדש את הצו הזה נגד הבית הזה, ונמשיך במקביל לעבוד כדי להקפיא את החוק הנורא הזה שנקרא חוק קמיניץ, שמאיים לרסק משפחות שלמות.

אחמד טיבי: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לאדוני.

משה ארבל: חבר הכנסת מנסור עבאס – אינו נוכח.

משה ארבל: חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן תעלה ותבוא, בכבוד.

משה ארבל: שלוש דקות לגברתי, בבקשה.

עאידה תומא סלימאן: תודה, כבוד היושב-ראש.

עאידה תומא סלימאן: האמת, הצעת החוק הזאת, למרות הפיצול שנעשה בה – והוא פיצול מכוון, כדי להוציא את הפתיל מהפצצה, כאילו להביא את זה בשני חלקים: החלק הראשון יהיה לשלושה שבועות, וכך אפשר להשתיק את כולם, כי זה זמני וזה חלקי, ואי-אפשר ללכת לבג"ץ נגדו, אבל בכל זאת זה ייתן סמכויות וזה כן יבוצע.

עאידה תומא סלימאן: צורת החשיבה הזאת של הדרגתיות ושיטת הסלמי פועלת לא רק בחוק הזה, והיא לא הדרך היחידה שמשתמשים בה לטיפול בעניין הקורונה, אלא היא שיטה מאוד ידועה, שמשתמשת בה ממשלת נתניהו בהרבה סוגיות, והסוגיה העיקרית היא הסוגיה של הסיפוח, שממשלת נתניהו – בעיקר מר נתניהו חושב שזה הזמן וזה חלון ההזדמנויות כן לבצע את הסיפוח.

עאידה תומא סלימאן: ממש לא אכפת לו ולא מעניין אותו מה כל מנהיגי העולם אומרים על זה, ממש לא מעניין את הממשלה הזאת מה החוק הבין-לאומי אומר בעניין של סיפוח – שזה פשע – וממש לא מעניין אותם עד כמה זה ידרדר אותנו למצב שבו קודם כול העם הפלסטיני ירגיש שאיבד את התקווה להשתחרר מהכיבוש.

עאידה תומא סלימאן: ואוי ואבוי למי שמדרדר עם לאבד תקווה ולהרגיש שאין לו מה לאבד.

עאידה תומא סלימאן: ברגע שאנשים ירגישו שאין להם מה לאבד, שנגמרה התקווה שלהם, שהחיים שלהם כבר לא שווים, יהיה מצב שבו, לצערי הרב, קודם כול העם הפלסטיני ישלם מחיר כבד על צעד כזה, אבל גם אזרחי מדינת ישראל ישלמו מחיר על ההידרדרות הזאת שתחול.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן שצורת החשיבה ה"עליונית" הזאת, המיליטריסטית הזאת, המאוד-כוחנית, תפסיק להשתלט על כל צד בחיים שלנו, כולל כאשר רוצים לטפל בעניין הקורונה ובעניין משבר הקורונה.

עאידה תומא סלימאן: כולם כבר אמרו את זה לפניי – יש דרכים אזרחיות לעשות את המעקב הזה ולמנוע הדבקה.

עאידה תומא סלימאן: בעולם כולו אף אחד לא משתמש בשירותים החשאיים כדי למנוע את התפשטות הקורונה, וכולם מצליחים יותר מאיתנו עכשיו, בגל השני.

עאידה תומא סלימאן: אולי צריך ללכת וללמוד משם; אולי צריך לצאת מדרך העבודה הזו שיש בה מחשבה אחת – איך להשתלט על הציבור, איך להשתלט על הקרקע – –

משה ארבל: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: – – והכול בכוחניות ובמיליטריזם.

משה ארבל: תודה רבה, חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן.

משה ארבל: חבר הכנסת ווליד טאהא יעלה ויבוא.

משה ארבל: שלוש דקות גם לרשותך, אדוני.

משה ארבל: בבקשה.

וליד טאהא: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אתמול ראיתי, קראתי ציוץ של אלוף עלוב ונמוך קומה שנותן עצה לשר לביטחון הפנים בעקבות מעצרו של אלוף אחר בהפגנה שהייתה מול בית ראש הממשלה – הוא מצייץ ונותן עצה לשר לביטחון הפנים שבמקום להתעסק עם אזרחים תמימים, מסכנים, לגיטימיים, שמפגינים מול בית ראש הממשלה, השר צריך להתעסק עם המתפרעים הבדואים; ככה הוא כינה את זה בציוץ שלו.

וליד טאהא: אז אני רוצה לומר לך שאתה לא צריך להוכיח שאתה גזען עלוב, נמוך קומה, שהערכים שלך מושחתים, בגלל 53 שנים של כיבוש שלא השאיר ערכים לחברה היהודית, שבהן ההקצנה והגזענות והשנאה כלפי האחר מתחילות לאכול עמוק חלקים רבים מהחברה היהודית.

וליד טאהא: אני ציפיתי שחלקים מתוך החברה היהודית יקומו נגד הגזען הזה, יצעקו נגד ציוץ גזעני שמדבר על אנשים שנרדפים בגלל זכותם להיות תחת קורת גג – האזרחים הערבים בנגב.

וליד טאהא: במקום לתמוך במאבק שלהם על החיים ועל הזכות להיות תחת קורת גג, הוא מצייץ נגדם באופן מזעזע ומרגיז.

וליד טאהא: אז אני לא מתפלא – לא מתפלא, בגלל שהמון דברים שקורים נגד האחר במדינה הזאת לא מקפיצים אף אחד, לא מזיזים לאף אחד, כאילו כלום לא קורה כאשר הם שומעים אמירה גזענית.

וליד טאהא: ד"ר אחמד, זה תואם את הנוף, אין פה שום דבר מוזר.

וליד טאהא: אז לצייץ ציוץ גזעני?

וליד טאהא: מה יכול להיות?

וליד טאהא: אם זה היה קורה בצרפת נגד משהו שקשור ליהודים, אז כל העולם צריך לקפוץ: אנטישמים, שונאי יהודים, אבל להיות גזעני פה, במדינת ישראל, זה משהו לגיטימי.

וליד טאהא: אתה מקבל יותר אהדה ואנשים אוהבים אותך יותר ככל שאתה יותר גזען וככל שאתה יותר שונא ערבים, ואם אתה מצייץ ציוצים גזעניים יותר, אתה אהוב, אהוב על כולם, כי זו המגמה, כי זו האווירה.

וליד טאהא: 53 שנים של כיבוש השחיתו את מערכת הערכים.

וליד טאהא: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת ווליד טאהא.

משה ארבל: חבר הכנסת עופר כסיף יעלה ויבוא.

משה ארבל: שלוש דקות לרשותך, אדוני, בבקשה.

עופר כסיף: תודה רבה, אדוני.

עופר כסיף: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, במאה ה-19 כתב קרל מרקס שעם שכובש עם אחר לא יכול להיות חופשי, ובאפריל 1968 כתב בידיעות אחרונות פרופ' ישעיהו ליבוביץ' המנוח שהכיבוש יהפוך את ישראל למדינת משטרה.

עופר כסיף: מה שאנחנו עכשיו רואים זה בדיוק את מה שמרקס ראה והבין במאה ה-19 ובדיוק מה שישעיהו ליבוביץ' הזהיר והתריע מפניו פחות משנה אחרי הכיבוש של 1967.

עופר כסיף: ישראל כבר מזמן – ואני תכף אתייחס לזה – הפכה למדינת משטרה אל מול הפלסטינים.

עופר כסיף: למעשה, היא הייתה מדינת משטרה מלכתחילה אל מול הפלסטינים – הממשל הצבאי שאנחנו מכירים, שהיה מיום הקמת המדינה ועד 1966.

עופר כסיף: אבל ישראל הופכת עכשיו למדינת משטרה תחת הרודן מבלפור, ואנחנו רואים את ההתנהלות ואת הסמכויות שאותו אדם לוקח לעצמו, וכרגע, בנושא שאנחנו דנים בו, גם רוצה, יחד עם חבורתו, לתת לשב"כ, או אם אתם רוצים לשירות החשאי, כפי שזה נקרא במדינות טוטליטריות.

עופר כסיף: הכיבוש, כצפוי, מחלחל לתוך מדינת ישראל הריבונית.

עופר כסיף: המעצרים המינהליים – קודם עמד פה חבר הכנסת אלי אבידר ודיבר על כך שהמעצרים לא יפחידו את אמיר השכל, וכן הלאה.

עופר כסיף: והוא צודק, וטוב שכך.

עופר כסיף: אבל אני רוצה להוסיף על זה: המעצרים המינהליים לא יפחידו את הסטודנטים מביר זית שנאבקים לשחרורם; העינויים במרתפי השב"כ לא יעצרו את הנשים שנאבקות למען רווחת ילדיהן; שרפת העצים לא תרתיע את מסיקי הזיתים באזור רמאללה; ההיטמעות של המתנחלים בין תושבי חברון לא תפסיק את דבקותם במולדתם; הרס הבתים והשדות לא יהרוס את השאיפה הפלסטינית לעצמאות.

עופר כסיף: חדירת הכיבוש לתוך מדינת ישראל מזכירה לי משפט שפעם אמר – למי שמכיר – מלקולם אקס.

עופר כסיף: מלקום אקס הוא מהמנהיגים הגדולים שנאבקו על השחרור של השחורים בארצות הברית.

עופר כסיף: לאחר רצח קנדי, כששאלו אותו לדעתו, הוא אמר:

עופר כסיף: it's a case of chickens that came home to roost.

עופר כסיף: בעברית אפשר להשוות את זה למשפט: מי שזורע רוח, יקצור סופה.

עופר כסיף: מי שרוצה באמת להפסיק את הרוח חייב לפני הסופה או להפסיק להיות chicken – אם אתם רוצים, מי שבאמת רוצה דמוקרטיה ולא עליונות יהודית, שיתנגד לאיסורים שבשטחים הכבושים, שיתנגד לכיבוש, משום שמי שנאבק על דמוקרטיה – ובצדק, ואנחנו איתו – מי שנאבק על דמוקרטיה בתוך ישראל ומתעלם מפשעי המלחמה של הכיבוש לא באמת נאבק על דמוקרטיה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת עופר כסיף.

משה ארבל: חברת הכנסת היבה יזבק, בבקשה.

משה ארבל: שלוש דקות לרשותך, בבקשה.

היבה יזבק: כבוד היושב-ראש, אני רוצה לדבר על עוד צד של המדיניות הכושלת, הגזענית, המפלה, המתמשכת, של הממשלה.

היבה יזבק: אני רוצה לדבר על תוצאה מאוד קשה של מדיניות זו שאנחנו ספגנו בחודש האחרון בחברה הערבית, כאשר שישה אזרחים ערבים נהרגו בתאונות דרכים.

היבה יזבק: זה נושא מאוד כאוב, ורק השבוע, רק השבוע אנחנו איבדנו שלוש צעירות כתוצאה מתאונות דרכים.

היבה יזבק: ברשותך, אני רוצה להזכיר את השמות של ששת הקורבנות שנהרגו בחודש האחרון, כי הם לא מספרים, הם אנשים, יש להם משפחות, יש להם אוהבים, יש להם מקורבים ויש להם חברה שלמה שאבלה על מותם: ערוב חביבאללה, בת 15, שנדרסה בתאונת פגע וברח; מואייד סמיר עודה, בן 23; עמאר אבו עאיש, צעיר בשנות ה-30 לחייו, נדרס בכביש 6; עיד אבו מהיזע, בן 63, נהרג בתאונת דרכים בנגב; סג'וד יאסין, בת 26; פאטמה יחיא חג'יראת, בת 20.

היבה יזבק: אנחנו רואים שהמצב רק הולך ומחמיר.

היבה יזבק: עד כה השנה נהרגו בתאונות דרכים כ-134 אנשים, ומתוכם 47 אזרחים ערבים.

היבה יזבק: בכל שנת 2019 נהרגו 46 אזרחים ערבים בתאונות דרכים, ולעומת זאת אנחנו עדיין באמצע השנה וכבר אנחנו עם 47 הרוגים.

היבה יזבק: אומנם יש עלינו אחריות מאוד גדולה כחברה, יש אחריות שמאוד קשורה גם לעניין החינוך בחברה, אבל האחריות המרכזית היא על הממשלה.

היבה יזבק: אנחנו רואים המחסור בתקצוב הבטיחות בדרכים בחברה הערבית ואנחנו זועקים את הזעקה הזאת כבר שנים ובאופן מתמשך.

היבה יזבק: אם אין השקעה בתקצוב, לא יהיה שינוי במצב.

היבה יזבק: העניין הוכיח את עצמו בכל העולם.

היבה יזבק: צריכים לתקצב, צריכים להשקיע בחינוך, בהעלאת מודעות, בקמפיינינג, אחרת לא יהיה שום שינוי.

היבה יזבק: ואם אנחנו מסתכלים על התקציבים אנחנו רואים שמה שניתן לחברה הערבית בתוך משרד התחבורה בכל מה שקשור לבטיחות בדרכים זה פירורים.

היבה יזבק: זה נושא מאוד כאוב.

היבה יזבק: כואב לנו.

היבה יזבק: אנחנו משתתפים בצערן של כל המשפחות, ואנחנו כן מייחסים את זה ומחזירים את זה למהות – שיש כאן ממשלות, והממשלה עכשיו, שמתייחסות לחברה הערבית וממשיכות להתייחס לחברה הערבית באופן מאוד גזעני, וזה מתבטא גם בתקצוב הלא-הולם ובהזנחה הפושעת והמתמשכת בתחום מאוד מרכזי, שגובה את החיים של ילדינו באופן מתמשך.

היבה יזבק: תודה.

משה ארבל: תודה רבה לחברת הכנסת יזבק על הנושא החשוב שהעלתה.

משה ארבל: יהי זכרם ברוך.

משה ארבל: חבר הכנסת אוסאמה סעדי יעלה ויבוא.

משה ארבל: שלוש דקות לרשותך, אדוני.

משה ארבל: בכבוד.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, כבוד השרה, חבריי חברי הכנסת, הבוקר קיימנו סיור בעיר קלנסווה עם המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, עם אבי כהן ועם הוועדה המחוזית, עם ראש העיר שייח' עבד אלבאסט סלאמה וגם עם חברי ג'אבר – אנחנו מלווים את הנושא הזה.

אוסאמה סעדי: זה, נוסף על פגישות שהיו גם בכפר קאסם, עם חברנו ווליד טאהא, בעניין כפר קאסם, גם עם קמיניץ, גם באום אל-פחם וגם עם חברי אחמד טיבי, שנפגשנו המון.

אוסאמה סעדי: אמרנו וגם שיננו בפני קמיניץ: אל תדברו איתנו בשפה של דחפורים ושל הריסות.

אוסאמה סעדי: המפגש הזה, הסיור הזה, בתוך היישוב, עם מהנדסים, עם אדריכלים – הכוונה שלו היא שאנחנו רוצים למצוא פתרונות, אדוני היושב-ראש, לבעיות של עשרות צווי הריסה בקלנסווה ושל מאות התראות וקנסות שהתחילו לחלק, גם בכפר קאסם ובטירה ובהרבה יישובים ערביים.

אוסאמה סעדי: אנחנו באמת רוצים את הביקורים האלה ואת המפגשים האלה, אבל אנחנו רוצים בסוף, בשורה התחתונה, תוצאות.

אוסאמה סעדי: והתוצאות, שזה מה שביקשנו:

אוסאמה סעדי: לעכב את כל צווי ההריסה ביישובים הערביים ושיתחילו לדבר איתנו פר יישוב באופן ארצי.

אוסאמה סעדי: אנחנו גם הנחנו הצעה, אדוני היושב-ראש, לעכב את כל צווי ההריסה למשך שנתיים-שלוש ובתקופה הזאת לאשר תוכניות מתאר לכל היישובים הערביים.

אוסאמה סעדי: יש את הבית של משפחת עבד אלגאנם באום אל-פחם, שאנחנו מטפלים בזה – חברי יוסף ג'בארין מאום אל-פחם.

אוסאמה סעדי: גם חברי אחמד טיבי כבר פנה בעניין הזה, עם ראש עיריית אום אל-פחם, לכבוד שר הפנים.

אוסאמה סעדי: באמת, מה כל המדינה רוצה להרוס את הבית של עבד אלגאנם, שהוא על קרקע פרטית שלו והעירייה הגישה תוכנית מתאר למקום הזה?

אוסאמה סעדי: כמו שהיום ראינו בקלנסווה, שבאמת אתה רואה עשרות בתים, ואז באים, בוחרים את הבית של מוחמד עודה ורוצים להרוס את הבית של מוחמד עודה.

אוסאמה סעדי: למה דווקא?

אוסאמה סעדי: עלינו היום כולנו על הגג של הבית של מוחמד עודה בקלנסווה ואמרתי לארז: בבקשה, תראה, יש שכונה שלמה.

אוסאמה סעדי: מה אתה רוצה להרוס?

אוסאמה סעדי: במקום לחשוב איך להרוס, תתחיל לחשוב איך לתכנן את השכונה הזאת ולהכשיר את הבנייה פה.

אוסאמה סעדי: אנחנו רוצים בסופו של יום לדבר גם בשפה של אדריכלים, גם של תוכניות מתאר, גם של הרחבת שטחי שיפוט.

אוסאמה סעדי: אל תדברו איתנו בשפה של דחפורים.

משה ארבל: תודה רבה.

אוסאמה סעדי: בשפה של דחפורים – אנחנו נעמוד בפני הדחפורים ולא ניתן להם להרוס.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת אוסאמה סעדי.

משה ארבל: חבר הכנסת יוסף ג'בארין יעלה ויבוא.

משה ארבל: שלוש דקות לרשותך גם כן.

יוסף ג'בארין: כבוד היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, השיח הפוליטי מדבר על סיפוח וסכנות הסיפוח, ואולי גם מהצד השני, אלה שבעד סיפוח, אבל אני רוצה דווקא להתייחס למה זה, מכבסת המילים הזאת של הסיפוח.

יוסף ג'בארין: הרי מה זה?

יוסף ג'בארין: מה זה סיפוח?

יוסף ג'בארין: על מה אנחנו מדברים?

יוסף ג'בארין: אנחנו מדברים על קרקע של עם אחר שנגזלה ממנו בכוח, נגזלה ממנו באלימות ב-1967 בגדה המערבית, ובהמשך גם הועברה אוכלוסייה של המדינה הכובשת בדרך שבאופן טוטלי נוגדת את המשפט הבין-לאומי.

יוסף ג'בארין: המדינה הכובשת מעבירה אוכלוסייה של אזרחיה אל השטח הנכבש, מושיבה אותם שם – שוב, באופן לא חוקי, באופן שסותר באופן חזיתי את המשפט הבין-לאומי – מפקיעה את הקרקע מבעליה המקוריים, ועכשיו אותה מדינה גם רוצה להחיל את הריבונות שלה, את החוק שלה, את החוק של המדינה הכובשת, על השטחים הללו שכבשה וגזלה מהבעלים המקוריים.

יוסף ג'בארין: בעצם זו הרחבה, הרחבה, של גבולות המדינה לשטחים חדשים שהמדינה כבשה, ולכן, עד כמה המילה סיפוח רחוקה אולי מלתאר את המציאות הנכונה, את המציאות העובדתית, את המציאות ההיסטורית של הפרויקט הקולוניאלי הזה.

יוסף ג'בארין: ולכן אני מייעץ לחבריי אולי להפסיק להשתמש במילה סיפוח בהתייחס לפרויקט הקולוניאלי שאיתו אנחנו מתמודדים בימים הללו אלא פשוט לדבר על הכיבוש ועל גזל הקרקע ועל פשעי מלחמה.

יוסף ג'בארין: גם העברה של אוכלוסייה של המדינה הכובשת לשטח שהיא כובשת זה פשע מדינה – –

משה ארבל: נא לסכם.

יוסף ג'בארין: – – וגם כמובן סיפוח הקרקע לגבולות המדינה.

יוסף ג'בארין: גם זה בוודאי גם פשע מלחמה.

משה ארבל: תודה.

יוסף ג'בארין: ואני עוד אתייחס להיבטים המאוד-מסוכנים של המהלך הזה בערב הארוך שיש לנו.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת יוסף ג'בארין.

משה ארבל: בהזדמנות הזו נברך אותך על מינויך ליושב-ראש הוועדה לזכויות הילד.

יוסף ג'בארין: תודה רבה.

משה ארבל: בשעה טובה.

משה ארבל: חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

אחמד טיבי: אחד מראשי ועדת – – – הבולטים שהיו בכנסת.

משה ארבל: אני מסכים איתך.

עופר כסיף: לא עשה אף טעות.

משה ארבל: חבר הכנסת סעיד אלחרומי – אינו נוכח.

משה ארבל: חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה.

משה ארבל: אמרתי נכון עסאקלה?

ג'אבר עסאקלה: עסאקלה.

ג'אבר עסאקלה: כל הכבוד.

משה ארבל: עסאקלה.

משה ארבל: אשקלון.

משה ארבל: בכבוד.

עופר כסיף: ארבל זה השם המקורי?

משה ארבל: עברתו לכולנו.

משה ארבל: בהזדמנות.

ג'אבר עסאקלה: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני לא יודע עד כמה מודעים למצוקה הקשה, הכלכלית, כמובן, העוברת על כל החברה הישראלית, אבל – –

משה ארבל: חבר הכנסת טיבי, אנחנו נשמח שתאזין לדבריו המחכימים של חבר הכנסת עסאקלה.

ג'אבר עסאקלה: תודה.

ג'אבר עסאקלה: – – אבל אני בטוח שבממשלה לא מודעים לעומק המצוקה שיש בחברה הערבית בעקבות הקורונה.

ג'אבר עסאקלה: המצוקה הייתה קיימת לפני, אבל בעקבות הקורונה הדברים החמירו, והמצוקה העמיקה מאוד.

ג'אבר עסאקלה: במקרה או שלא במקרה, היום קיבלתי מנציגינו בהסתדרות את רשימת היישובים עם המספרים של המובטלים לפני ואחרי משבר הקורונה, ואני אשמח לשתף אתכם בכמה דוגמאות: בג'דיידה-מכר, שדיברנו עליה בשבוע שעבר, מספר המובטלים עלה מ-412 מובטלים ל-2,488 מובטלים, הכפיל את עצמו חמש פעמים; בכסרא-סמיע – מ-112 לכמעט 600; באבו סנאן – מ-227 לפני הקורונה, היום זה עומד על 1,384 מובטלים; בכפר ראמה – מ-125 לכמעט 1,960; בירכא – מ-184 מובטלים לפני הקורונה ל-1,521 מובטלים; פקיעין – מ-60 מובטלים ל-563 מובטלים; עראבה – מ-283 מובטלים ל-2,255 מובטלים, כלומר הכפלה פי שמונה; כפר כנא – מ-281 מובטלים ל-2,479, הכפלה פי תשעה; ג'סר א-זרקא – מ-188 לי 1,804, הוכפל פי עשרה; טורעאן – מ-163 ל-1,721; כפר קאסם – מ-131 ל-2,387.

ג'אבר עסאקלה: חברים, מספר המובטלים ביישובים הערביים הוכפל, לפחות בכפרים קטנים, חמש פעמים, וביישובים גדולים – פי 20, כלומר, פי 20 יותר מובטלים.

ג'אבר עסאקלה: השאלה שלי: האם הממשלה מודעת לזה?

ג'אבר עסאקלה: האם לממשלה יש תוכניות איך להחזיר את האנשים האלה לתעסוקה?

ג'אבר עסאקלה: האם יש תוכניות הכשרה לאנשים האלה שאיבדו את מקומות העבודה שלהם?

ג'אבר עסאקלה: מתי אנחנו נשמע מהממשלה שיש תוכנית להצלת הכלכלה ומצב העוני באוכלוסייה הערבית?

ג'אבר עסאקלה: אנחנו מחכים באמת ומבקשים ודורשים שהנושא הזה יטופל.

ג'אבר עסאקלה: אני עוד לא מדבר על אוכלוסיות של העסקים הקטנים, שהם לא נחשבים למובטלים.

ג'אבר עסאקלה: גם העסקים הקטנים קרסו, ואני לא מדבר על הסטודנטים, שחלק לא מבוטל מהם כאילו יצטרכו לעזוב את הלימודים.

ג'אבר עסאקלה: מצד אחד, כאילו הם למדו ועבדו.

ג'אבר עסאקלה: בעבודה הם הוצאו לחל"ת או פוטרו – –

משה ארבל: חבר הכנסת עופר כסיף.

משה ארבל: נא לסכם.

ג'אבר עסאקלה: – – ולמעשה היום מאות סטודנטים לא יוכלו לחזור ללימודים.

ג'אבר עסאקלה: לממשלה אין תוכניות ברורות לא לסטודנטים ולא למובטלים בחברה הערבית.

ג'אבר עסאקלה: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת ג'אבר עסאקלה.

משה ארבל: חבר הכנסת סמי אבו שחאדה – אינו נוכח; חברת הכנסת סונדוס סאלח – אינה נוכחת; חברת הכנסת אימן חטיב יאסין – אינה נוכחת.

משה ארבל: חבר הכנסת ניצן הורוביץ יעלה ויבוא, בבקשה.

משה ארבל: שלוש דקות לרשותך, אדוני.

ניצן הורוביץ: תודה, אדוני היושב-ראש.

ניצן הורוביץ: חברי הכנסת, מה הבעיה שלנו בעצם עם החוק הזה, חוק איכון הטלפונים של השב"כ?

ניצן הורוביץ: זה כלי שעד עכשיו – ואנחנו מסבירים את זה – היה בשימוש בנושאי טרור שקשורים בביטחון המדינה.

ניצן הורוביץ: היו הרבה הזדמנויות אחרות עד עכשיו להשתמש בחוק הזה גם לדברים אחרים.

ניצן הורוביץ: תאר לך, אתה מחפש אחרי מישהו שעשה תאונת פגע וברח, אתה אומר: יש לי יכולת דרך הטלפונים אולי לתפוס את הבן אדם.

ניצן הורוביץ: לא השתמשו בזה.

ניצן הורוביץ: אתה אומר: בחקירות פליליות, על רצח, דברים שבאמת – לא עשו שימוש, למרות שהיה אפשר, למטרות טובות, כי אמרו: זה דבר – וגם השב"כ אמר את זה – שבגלל הבעייתיות שלו אנחנו משתמשים בו באמת למצב הכי קיצוני, שזה מלחמה בטרור, שהיא באמת פה מסוכנת וכו', ועל זה אנחנו שמים את הכלי של השב"כ.

ניצן הורוביץ: עכשיו באים ואומרים: נחריג בשביל הקורונה.

ניצן הורוביץ: הייתי יכול לקבל את זה, כי אנחנו לא עיוורים, ואנחנו רואים את המגפה, וכולם רוצים להילחם בה, אין פה קואליציה ואופוזיציה.

ניצן הורוביץ: אבל כשבאים אליך הרופאים, כשבא אליך ראש השב"כ עצמו, כשבאים אליך מומחים גם ברפואה וגם במידע ומחשבים ואומרים לך: זה לא מתאים לדבר הזה, זה לא נכון, זה לא יעיל, הכלי מפספס המון חולים אמיתיים, מפספס אותם, לא מאתר אותם, ולעומת זאת מכניס המוני אנשים לבידוד מיותר – –

משה ארבל: סגן השר יואב קיש, סגן השר יואב קיש, נודה לך אם – – –

ניצן הורוביץ: אגב, יואב, אתה יכול להקשיב, כי זה בדיוק העניין.

ניצן הורוביץ: – – והם אומרים: הדבר הזה הוא אפילו מזיק.

ניצן הורוביץ: למה הוא מזיק?

ניצן הורוביץ: ראינו את זה גם בדיונים היום בוועדת חוץ וביטחון: ברגע שהדבר הזה נמסר למשרד הבריאות, הוא בהגדרה עושה פחות מאמץ להשקיע במה שכן באמת עובד, וזה הראיונות האישיים שעושים עם כל האנשים.

ניצן הורוביץ: הם בעצמם אומרים שזה הכלי שמגלה הכי טוב.

ניצן הורוביץ: עד עכשיו, יאיר – ראינו את זה – זה הוזנח.

ניצן הורוביץ: רק עכשיו הם מוסיפים את ה-300-200 סטודנטים לתגבר את המערך האפידמיולוגי.

ניצן הורוביץ: רק עכשיו.

ניצן הורוביץ: זאת אומרת, כל החודשיים שעברו מאז שירדה הקורונה – הם לא ניצלו את זה, ועכשיו הם באים ורוצים בבהילות, כבר הערב, להעביר את החוק.

ניצן הורוביץ: תראו, זה חוק – אני אומר לכם את זה באחריות, אני לא מחפש פה.

ניצן הורוביץ: זה נושא חשוב מדי.

ניצן הורוביץ: זה חוק מאוד מורכב ובעייתי, באמת, אפילו בנוסח הזה, רק לשלושה שבועות, ועוד עשו פה פיצול – גם זה חוק בעייתי.

ניצן הורוביץ: אני מתנגד כי יש אמצעים יותר טובים לטיפול במגפה, ואת הכלי של השב"כ צריך להשאיר לדברים שקבועים בחוק השב"כ.

ניצן הורוביץ: נושא הבריאות לא קבוע בחוק השב"כ, וגם לא נושא פליליים ותאונות דרכים, שוב, למרות שאפשר להשתמש בו בדברים האלה, ויכול להיות שאפילו היינו מוצאים רוצחים, כן?

ניצן הורוביץ: אבל אמרנו: לא, את זה אנחנו משאירים לטרור.

ניצן הורוביץ: אני חושב שזה צריך להישאר לטרור.

ניצן הורוביץ: תודה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת ניצן הורוביץ.

משה ארבל: חבר הכנסת יאיר גולן, שלוש דקות גם לרשותך.

משה ארבל: אדוני יעלה ויבוא – אחרון הדוברים – ולאחר מכן נעבור לסיכום או הצבעה.

משה ארבל: שלוש דקות לרשותך, אדוני, בבקשה.

יאיר גולן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, ככה, ככה מידרדרות דמוקרטיות.

יאיר גולן: זה מתחיל בחוק קטן, פשוט, תמים לכאורה, הכול נראה בסדר, אבל עוברים הימים, ראש השב"כ מתחלף, גם המחליף שלו מתחלף, ופתאום אתה מגלה שבכלל בהקשרים אחרים, בנסיבות אחרות, עם אנשים אחרים, לוקחים חוק שמאפשר להפעיל את ארגון הסיכול במדינת ישראל לצרכים אחרים, ואף אחד מאיתנו לא יודע לאיזה צרכים עתידיים הוא יופעל.

יאיר גולן: עכשיו הכול נראה תמים; לעתיד לבוא זה יכול להיות חוק הרה אסון.

יאיר גולן: ומילא הוא היה באמת נדרש – הוא לא נדרש.

יאיר גולן: מי צריך את החוק הזה?

יאיר גולן: מדינות בעולם המערבי, דמוקרטיות מפוארות, מתמודדות בהצלחה לא פחותה מאיתנו עם איום הקורונה בלי להזדקק לארגון ביון נגד טרור, לארגון סיכול טרור, במלחמה במגפה.

יאיר גולן: במה אנחנו שונים?

יאיר גולן: במה אנחנו יותר טובים או יותר מאוימים שאנחנו צריכים את החוק הזה?

יאיר גולן: מדוע מדינת ישראל, שיש לה היום אפליקציה שנקראת "מגן "2, שכן סומכת את ידה על נכונותם של האזרחים להיות נתונים למעקב, מדוע אנחנו לא מפעילים אותה?

יאיר גולן: למה לא לפנות לרצונם הטוב של האזרחים, לשיתוף הפעולה של האזרחים, להבנה של האזרחים כאזרחים אחראיים שהם צריכים להיות תחת מעקב במצב שהם חולים?

יאיר גולן: עד עכשיו מה שלמדנו זה שהציבור משתף פעולה.

יאיר גולן: במקום לתת בו אמון, במקום להגיד לאזרחי ישראל: כל הכבוד לכם, אתם אכן נלחמים בנגיף כראוי, אנחנו מתייחסים אליהם כנתינים, לא כאזרחים; משיתים עליהם חוק שהוא חוק נוראי מבחינת השימוש בכלים שלו, והם מתייחסים לזה בשוויון נפש.

אלעזר שטרן: צפון קוריאה.

יאיר גולן: אדוני היושב-ראש, החוק הזה הוא פשוט חוק מיותר.

יאיר גולן: אנחנו יודעים להילחם בקורונה בהצלחה בלי החוק הזה.

יאיר גולן: המצב של התחלואה בקורונה היום הוא מינימלי.

יאיר גולן: גם עם כל העלייה בתחלואה אנחנו עם 39 חולים קשה, 22 מונשמים בלבד.

יאיר גולן: זה מספר שהוא כל כך נמוך ביחס ליכולות הרפואיות של מדינת ישראל, שלחוק הזה אין שום הצדקה.

יאיר גולן: אין בו שום צורך.

יאיר גולן: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת יאיר גולן.

משה ארבל: לאחר רשימת הדוברים יעלה ויבוא חבר הכנסת צבי האוזר לסכם את הדיון הזה.

משה ארבל: אני מציין באמת שחבר הכנסת צביקה האוזר ישב כאן והקשיב בקשב רב לדוברים רבים, ואני מתאר שגם הסיכום יהיה לאור הדברים שנאמרו כאן.

משה ארבל: בבקשה.

ועדת החוץ והביטחון): אדוני היושב-ראש, אנחנו דנים היום בפיצול הצעת חוק הסמכת שירות הביטחון הכללי לסייע במאמץ הלאומי לצמצום התפשטות נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף–2020.

ועדת החוץ והביטחון): צריך להבין במה דברים אמורים: נגיף הקורונה התפרץ לתודעה, אפשר להגיד, בערך בתחילת חודש מרץ.

ועדת החוץ והביטחון): אני חייב להגיד מעל דוכן זה שכבר ב-30 בינואר ביקשתי מחבריי כאן בכנסת להקים במיידי ועדה מיוחדת שתפקח על פעולות הממשלה לקראת ההיערכות לנגיף הקורונה.

ועדת החוץ והביטחון): אני מזכיר לך, אדוני היושב-ראש, שב-30 בינואר רוב חברינו כאן הסתכלו עליי כהוזה, כאיש מוזר, כאיש שאולי מקשקש, מטרלל: מדוע אתה, צבי האוזר, מתעסק באיזשהו נגיף ומנסה להפחיד, להלך אימים, להתריע ולצלצל בפעמונים כששום דבר לא קורה?

ועדת החוץ והביטחון): אדוני יושב הראש, ב-22 בפברואר, לאחר שלא הצלחתי לשכנע את הבית הזה להקים ועדה ייעודית מיוחדת שתפקח על פעולות הממשלה, ניסיתי עוד בדרכים-לא-דרכים.

ועדת החוץ והביטחון): אמרתי שאולי נעשה זאת בוועדת משנה מיוחדת בוועדת חוץ וביטחון, ובמקביל קראתי לשר הביטחון דאז נפתלי בנט ודרשתי ושאלתי מדוע לא ממנים ראש קבוע לרח"ל, רשות החירום הלאומית, שהיא הגוף המיומן והמוכן להתמודדות עם נגיף הקורונה.

ועדת החוץ והביטחון): אבל כל זה היסטוריה לא כזאת רחוקה – לא הגענו עד סן רמו לפני 100 שנה, ידידי חבר הכנסת אבידר, אלא הגענו רק ל-30 בינואר השנה, כשאתה, חבר הכנסת אבידר, אמרת: אה, קורונה, אין לזה משמעות.

אלי אבידר: תחזור, תחזור למשפט האחרון.

ועדת החוץ והביטחון): שאחזור לסן רמו?

אלי אבידר: לא שמעתי, סן רמו – מה קשור לקורונה.

ועדת החוץ והביטחון): מה קשור לקורונה.

ועדת החוץ והביטחון): חבר הכנסת אבידר איננו מזלזל בסן רמו, חלילה וחס.

ועדת החוץ והביטחון): הוא ידיד ורע לדיון, להעמקה, לחשיבה, ללימוד של אותו לקח היסטורי, שהרי עתה, 100 שנה אחרי סן רמו, זה הזמן לעשות רגע אתנחתה.

יבגני סובה: תלך חצי שנה אחורה, תסתכל מה אתה עברת בחצי שנה, מה אמרת.

יבגני סובה: למה אתה משנה את הדעות שלך?

אלי אבידר: אתה יודע מה זה – זו המהירות שאתה משנה את הדעות מנגד נתניהו לבעד.

יבגני סובה: תסתכל מה אמרת לפני חצי שנה.

ועדת החוץ והביטחון): ידידי חבר הכנסת אבידר, חשבתי שאתה רוצה להתייחס להיסטוריה של התנועה הציונית, אבל אני רואה שאינך פרטנר לשיח ושיג הזה פה, בין הדוכן – – –

קריאה: – – –

ועדת החוץ והביטחון): אני מכיר, מכיר.

ועדת החוץ והביטחון): אני אחזור לנגיף הקורונה ואומר שגם חבר הכנסת אבידר, אז נדמה לי חבר ועדת חוץ וביטחון, אפילו ועדת משנה למודיעין, לא ראה לנכון לזעזע את אמות הסיפים, לצעוק צעקה ולהגיד: רבותיי, הקורונה כאן, לפנינו.

ועדת החוץ והביטחון): אשר על כן הגל, הצונאמי הזה הגיע אי שם בחודש מרץ אלינו – –

אלי אבידר: הדיקטטורה כאן, לא הקורונה.

ועדת החוץ והביטחון): – – וראינו שבהיערכות חירום, בהתחלה באמצעות תקנות שעת חירום ולאחר מכן באמצעות סעיף שיורי בחוק השב"כ, ראתה לנכון הרשות המבצעת, הממשלה, לאפשר למשרד הבריאות להסתייע בכלי שב"כ, כלי שמאפשר לאכן, לאתר באמצעות מכשירים סלולריים את אותם אנשים שבאו במגע עם אלה שנמצאו כחולים בנגיף הקורונה, ובאמצעות כלי זה לבלום את שרשרת ההדבקות בצורה אפקטיבית.

קריאות: – – –

ועדת החוץ והביטחון): יש כאלה שאומרים: מדובר בעורבא פרח, מדובר באיזו קונספירציה.

ועדת החוץ והביטחון): יש כאלה, הייתי אומר, שמטרילים, מנסים להפחיד.

ועדת החוץ והביטחון): אנחנו, אדוני היושב-ראש, קיימנו בוועדה ישיבות רבות בנושא הזה, וגם היום, כשקיימנו את הישיבה בהמשך להצעת החוק של הממשלה, רצינו לברר עד כמה יש אפקטיביות, עד כמה זה רלוונטי, אותו כלי, שהוא שנוי במחלוקת – –

אלי אבידר: אין דמוקרטיה אחת שעושה את זה.

אלי אבידר: זו תהיה דיקטטורת האוזר, על השם שלך.

ועדת החוץ והביטחון): – – שכן מצד אחד מה שעומד לנגד עינינו בראש ובראשונה, אדוני היושב-ראש, זה חיי אדם.

ועדת החוץ והביטחון): חיי אדם הם האחריות הכוללת, הראשונית והבסיסית של הממשלה, של הבית הזה.

ועדת החוץ והביטחון): לצד הדאגה לחיי אדם אנחנו דואגים למשק הישראלי.

ועדת החוץ והביטחון): אנחנו רואים שהצונאמי הזה, המגפה הזאת שהגיעה משום מקום, מאיימת על יציבותו של המשק הישראלי, מאיימת על יציבותם של משפחות, של יחידים, של מאות אלפים שפרנסתם נפגעת אל מול אותה מגפה.

ועדת החוץ והביטחון): ככל שהמגפה משתוללת יותר הצעדים הם דרסטיים יותר והפגיעה בשוק, בכלכלה ובפרנסתם של אנשים גדולה יותר.

ועדת החוץ והביטחון): לכן אנחנו צריכים לעשות הכול, הכול, כדי למנוע פגיעה בחיי אדם ולמנוע את אותה פגיעה בשוק, במשקי הבית, בפרנסתם של האנשים.

ועדת החוץ והביטחון): לצד זה, אל מול הצד השני, אנחנו צריכים לוודא שהשימוש בכלי השב"כ, שאיננו שימוש שגרתי, שמיועד – – –

יוראי להב-הרצנו: איפה זה עוד נמצא בעולם?

יוראי להב-הרצנו: איפה?

ועדת החוץ והביטחון): אני אמשיך.

ועדת החוץ והביטחון): אל מול האינטרס הציבורי המובהק בשמירה על חיי אדם, בשמירה על המשק הישראלי, על איתנותו ועל פרנסתם של מאות אלפים, האינטרס הציבורי הנוגד, שלכאורה מתנגש, הוא אינטרס ציבורי שאומר: אי-אפשר להפעיל כלי שיועד או מיועד בעיקרו לביטחון, למלחמה בטרור, ומה המשמעות של שימוש בכלי הזה – לא כנגד אזרחים, אדוני היושב-ראש, כפי שאומרים, אלא בעד אזרחים, אבל עדיין אירוע חריג, קשה, לא מקובל, עם בעייתיות לא פשוטה.

ועדת החוץ והביטחון): על כן, בסיטואציה הזאת, שיש איזון בין הדברים – או יש, סליחה, התנגשות בין הדברים – עלינו למצוא נוסחה מאזנת שמשרתת את האינטרס הציבורי בראייה הכוללת.

ועדת החוץ והביטחון): לאחר שהממשלה עשתה שימוש באותו כלי, כמו שאמרתי, באמצעות הישענות על תקנות לשעת חירום והבינה שאיננה יכולה לעשות שימוש בזה, היא עשתה את אותו שימוש באמצעות סעיף שיורי בחוק השב"כ, והכלי הזה הופעל למשך כחודשיים ומחצה.

ועדת החוץ והביטחון): בדקנו בוועדה, כמו שאמרתי, את האפקטיביות של הדברים, ואני רוצה לשתף פה את החברים במספרים ובנתונים.

ועדת החוץ והביטחון): אנחנו מדברים על כ-180,000 איתורים של אנשים, או כ-180,000 מגעים שקיימו אנשים עם חולים, אנשים שנדבקו בנגיף הקורונה.

ועדת החוץ והביטחון): מסך אותם 180,000 מגעים אותרו כ-15,000 חולים, והמספר הזה של 15,000 חולים שאותרו בשל פעולה במסגרת החקירות האפידמיולוגיות ובמסגרת ההפעלה של כלי השב"כ המספרים הם כדלקמן: מתוך 15,000, כ-6,000 אנשים אותרו על ידי כלי השב"כ, ומתוך אותם 6,000, כ-1,500 בלבד אותרו במקביל על ידי החוקרים האפידמיולוגיים וכלי השב"כ.

ועדת החוץ והביטחון): זאת אומרת, אדוני היושב-ראש, בשביל לקצר את הדברים, מ-15,000 חולים שאותרו ובעצם עצרנו או נעצרה אותה שרשרת הידבקות, 4,500 אותרו על ידי כלי השב"כ, ואם לא היה כלי השב"כ ככל הנראה הם לא היו מאותרים.

ועדת החוץ והביטחון): לכן אל מול הוועדה שדנה בזה הוצגו נתונים שמראים באופן רציני ובאופן משמעותי שלכלי הזה יש משקל.

ועדת החוץ והביטחון): הוא אינו נותן מענה מלא, איננו נותן מענה אופטימלי.

ועדת החוץ והביטחון): הוא מחויב; חייבים לראות אותו ככלי משלים, לא ככלי יחיד במלחמה הזאת, אבל ככלי משלים יש לו אפקטיביות ויש לו רלוונטיות.

ועדת החוץ והביטחון): כאשר אנחנו רואים את מצבנו דהיום, אנחנו רואים עלייה משמעותית במספר הבדיקות מצד אחד, אבל הדבר שמדאיג אותנו הוא העלייה במספר האנשים שנמצאים חיוביים, קרי, נשאים של הנגיף, קרי, בעצם חולים, במספר הבדיקות.

ועדת החוץ והביטחון): אם היינו לפני כחודש, אדוני היושב-ראש, בממוצע של 0.3% מהאנשים שנבדקו ונמצאו נשאים, הרי שהיום המספר הזה קפץ פי עשרה, ו-3% מהנבדקים נמצאים נשאים, חולים.

ועדת החוץ והביטחון): הווי אומר שמספר החולים שהולך וגדל – ואנחנו רואים שהיום הוא נע בין 400 ל-500 איש; עוד לא ראינו את התוצאות של היום – הוא לא נובע אך ורק מגידול במספר הבדיקות, שכן יש גידול כזה, אלא גם מאחוז התשובות החיוביות, קרי, ההדבקה שיש בדברים.

ועדת החוץ והביטחון): אשר על כן, הניחה הממשלה את הצעת החוק, ואנו נדרשים לאזן בין מצווה לקיים דיון מעמיק, מקיף, מלא, בהצעת החוק, שהיא הצעת חוק לא שגרתית, הייתי אומר, לא פשוטה לחלוטין, שמחייבת דיון ציבורי דמוקרטי עמוק, לבין ההבנה שאנחנו צריכים להציב כלי לטובת משרד הבריאות במהירות המקסימלית.

ועדת החוץ והביטחון): אשר על כן, הצענו לפצל את החוק הקיים ולייצר נוסחה מאזנת: מצד אחד היא נותנת את אותו כלי בצורה אפקטיבית, והייתי אומר מלאה, לטובת משרד הבריאות; מצד שני היא נותנת לוועדת החוץ והביטחון את הזמן הראוי לדון בחוק הכולל.

ועדת החוץ והביטחון): קרי, הסדר ביניים מיידי ודיון בהסדר הכולל, גם ברוח מה שבית המשפט הגבוה לצדק, בית המשפט העליון בשבתו כבית משפט גבוה לצדק, הנחה.

ועדת החוץ והביטחון): יהיה זה דיון מהיר, אך לא חפוז.

משה ארבל: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת – –

ועדת החוץ והביטחון): עד כאן.

ועדת החוץ והביטחון): תודה רבה.

משה ארבל: – – צבי האוזר על הדברים.

משה ארבל: אני מבקש – חבר הכנסת צבי האוזר, אני פוטר אותך מלרוץ ליציע.

משה ארבל: מאחר שאתה מציע ההצעה, תוכל להצביע מכאן והצבעתך תירשם מכאן.

משה ארבל: יתר חברי הכנסת, לקראת ההצבעה אני קורא לכולם לתפוס את מקומותיהם.

משה ארבל: גם את חבר הכנסת אלי אבידר אני פוטר מלעלות למעלה, מכיוון שבהתאם לסעיף 34 לתקנון הוא יקבל אפשרות למסור הודעה אישית לאחר ההצבעה.

משה ארבל: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת ועדת החוץ והביטחון בדבר פיצול הצעת חוק הסמכת שירות הביטחון הכללי לסייע למאמץ הלאומי לצמצום התפשטות נגף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף–2020.

משה ארבל: הצבעה.

משה ארבל: הצבעה מס' 11 בעד הצעת ועדת החוץ וביטחון – 46 נגד – 25 נמנעים – אין הצעת ועדת החוץ והביטחון בדבר פיצול הצעת חוק הסמכת שירות הביטחון הכללי לסייע למאמץ הלאומי לצמצום התפשטות נגף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף–2020, נתקבלה.

קריאה: אדוני היושב-ראש, אתה לא יכול להצביע על זה.

משה ארבל: תוצאות ההצבעה – אני אקריא: בעד – 46, נגד – 25.

משה ארבל: אני מבקש לצרף את הצבעתו של חבר הכנסת צביקה האוזר בעד, וכן את הצבעתו של חבר כנסת אלי אבידר כמתנגד והצבעתו של חבר הכנסת עידן רול כמתנגד.

אלעזר שטרן: אני הצבעתי בטעות במקום יואל רזבוזוב בעד.

אלעזר שטרן: לבטל.

משה ארבל: ואני מבקש לבטל את הצבעתו של חבר הכנסת אלעזר שטרן, שהצביע בטעות – –

אלעזר שטרן: לא, לא.

אלעזר שטרן: לבטל את רזבוזוב.

אלעזר שטרן: לרשום אותי.

משה ארבל: – – שהצביע בטעות ממחשבו של חבר הכנסת יואל רזבוזוב.

משה ארבל: הצבעה זו לא תיספר, והצבעתו, הצבעת הנגד של חבר הכנסת אלעזר שטרן תיספר, וכן חבר הכנסת – –

אלכס קושניר: אלכס קושניר.

משה ארבל: – – אלכס קושניר כמתנגד, וחבר הכנסת יואב סגלוביץ' כמתנגד.

יוליה מלינובסקי: וגם אני מתנגדת.

משה ארבל: וכן חברת הכנסת יוליה מלינובסקי כמתנגדת.

משה ארבל: אשר על כן, ההחלטה התקבלה.

משה ארבל: ואנחנו עוברים להודעה אישית של חבר הכנסת אלי אבידר.

משה ארבל: לרשותך, אדוני, עד חמש דקות.

משה ארבל: נשמח אם זה יהיה פחות.

אלי אבידר: חבריי חברי הכנסת, לפני כמה דקות שמעתם דברים מפוארים של חבר הכנסת צביקה האוזר, שלימד אותנו על המשמעות ועל אחריות.

אלי אבידר: עשיתי לו את הסימן הזה – הזמן שבו הוא משנה את הדעה שלו ממצב שהוא נגד ראש הממשלה למצב שהוא הפך להיות יותר ביבי מביבי.

אלי אבידר: מה קרה פתאום?

אלי אבידר: אני אגיד לכם מה קרה, לחבריי ביציע: קרה שהוא קיבל תפקיד.

אלי אבידר: קרה שהוא מכר את העקרונות.

מיקי לוי: כסף.

אלי אבידר: קרה שהאיש הזה, שעבר את אחת ההשפלות הגדולות מראש הממשלה, מימי המפתח לדלת – האיש הזה שינה את עורו.

אלי אבידר: להגיד לנו שאנחנו לא אחראיים בנושא קורונה?

אלי אבידר: ראש השב"כ אומר לך שהוא לא רוצה להיכנס לטלפונים.

אלי אבידר: אין לך מספיק מקרים כדי להשתמש בשב"כ.

אלי אבידר: אין מדינה דמוקרטית אחת בעולם, חוץ ממדינת ישראל, שמשתמשת בשירות הביטחון שלה.

אלי אבידר: בארצות הברית אלפים חולים בקורונה.

אלי אבידר: ה-NSA יודע לעשות מה שהשב"כ עושה פי עשרה יותר טוב.

אלי אבידר: מעולם לא חושבים לרגע להשתמש ב-NSA כדי להיכנס לטלפונים.

אלי אבידר: צביקה האוזר הוא דמוקרט גדול, איש ליברל וחירות.

אלי אבידר: הוא יכול להיות יושב-ראש ועדת חוץ וביטחון בצפון קוריאה, לא צריך במדינה אחרת.

אלי אבידר: שם הוא יוכל להביא לידי ביטוי את התפיסה שלו.

אלי אבידר: שם ישתמשו בהכול.

אלי אבידר: הוא אפילו לא מבין את המשמעות של המילה "חירות".

אלי אבידר: הוא מדבר איתנו על ועידת סן רמו.

אלי אבידר: איזה ועידת סן רמו?

אלי אבידר: עם תפיסות כאלה סן רמו?

אלי אבידר: זו הייתה ועידת פיונגיאנג – – –

מיקי לוי: פסטיבל סן רמו.

אלי אבידר: חבריי חברי הכנסת, ברוך השם, יש שר בריאות חדש במדינת ישראל שאני מאוד מעריך; תולה בו תקוות עצומות שהוא יביא קצת רגיעה, חוכמה ומקצועיות למערכת המטורפת הזאת, שעל כל 100 חולים שאין להם נזלת רוצים לסגור את המדינה, רוצים להגביל את מספר המתקהלים.

אלי אבידר: איפה נשמע דבר כזה?

אלי אבידר: זו בושה.

אלי אבידר: מה שעברנו היום זה בושה, אבל זה לא מפתיע.

אלי אבידר: זו דרך הארץ של יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון צביקה האוזר – להגיד הבלים ולא להתעסק בנתונים.

אלי אבידר: תודה רבה, אדוני, שנתת לי את האפשרות להגיב.

משה ארבל: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת אלי אבידר.

משה ארבל: [מס' מ/1329; דברי הכנסת, חוב' ט"ו, ישיבה 44; נספחות.

משה ארבל: ]

משה ארבל: אנחנו נעבור להצעת החוק הבאה בסדר-היום, הצעת חוק הארכת תקופות (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (אישורים רגולטוריים), התש"ף

משה ארבל: –2020, לקריאה שנייה ושלישית, שתוצג ללא הסתייגויות.

משה ארבל: הוגשו לה בקשות רשות דיבור.

משה ארבל: תציג אותה חברת הכנסת יפעת שאשא ביטון.

משה ארבל: בבקשה.

יפעת שאשא ביטון: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני מתכבדת להביא בפני הכנסת לקריאה השנייה ולקריאה השלישית את הצעת חוק הארכת תקופות (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (אישורים רגולטוריים), התש"ף

יפעת שאשא ביטון: –2020, שהגישה הממשלה.

יפעת שאשא ביטון: הצעת החוק מתייחסת לשני עניינים, בהמשך להוראות תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (הארכת תוקף ודחיית מועדים), התש"ף

יפעת שאשא ביטון: –2020, שתוקפן פקע ביום 25 ביוני 2020.

יפעת שאשא ביטון: האחד הוא הארכת תוקף אישורים רגולטוריים על רקע משבר הקורונה בחודשים האחרונים, אשר הביא לצמצום בפעילות המשק, לרבות ברשויות הציבוריות.

יפעת שאשא ביטון: הצעת החוק מאריכה בשלושה חודשים את תוקפם של אישורים רגולטוריים שתוקפם פוקע בתקופה שמיום 10 במרץ 2020 ועד יום 30 ביוני 2020, וכן מאריכה בעשרה שבועות את תוקפם של אישורים רגולטוריים שתוקפם פוקע בשני החודשים שלאחר מכן, היינו ביולי או באוגוסט 2020.

יפעת שאשא ביטון: ראש הממשלה, באישור הממשלה ובאישור הוועדה, רשאי להאריך את התקופה באופן חד-פעמי בשלושה חודשים ועשרה שבועות בהתאם למודל שלעיל.

יפעת שאשא ביטון: הכוונה ב"אישורים רגולטוריים" היא לסוגים שונים של רישיונות, היתרים ואישורים שניתנים בידי רשות ציבורית לצורך ביצוע פעילות או פעולה בידי אדם לתקופה העולה על חודש, או לפטור מביצוע פעולה, החל מאשרות שהייה, עבור ברישיונות מקצועיים וכלה ברישוי עסקים.

יפעת שאשא ביטון: בתוספת הראשונה מנויים עוד כמה אישורים רגולטוריים שניתנים בידי גורם שאינו נכלל בהגדרה "רשות ציבורית" ושגם עליהם תחול ההארכה.

יפעת שאשא ביטון: בתוספת השנייה מפורטת רשימה של אישורים רגולטוריים שלגביהם לא תחול הארכה, בין משום שמדובר באישורים לגבי פעולות שכרוכות בסיכון מיוחד ובין כאשר כבר אין הצדקה להארכה.

יפעת שאשא ביטון: ההארכה מכוח החוק היא אוטומטית ואינה מחייבת הגשת בקשה או תשלום אגרה בעד עצם ההארכה, אולם אם נעשתה הארכה כאמור חייב בעל האישור בכל החובות הנובעות מקיומו של האישור הרגולטורי בתקופת ההארכה.

יפעת שאשא ביטון: עם כל זאת, הרשות הציבורית יכולה להחליט כי ההארכה לא תחול לגבי אישור רגולטורי מסוים או שתקופת ההארכה לגביו תהיה קצרה יותר, ועליה להתחשב בעניין זה באפשרות של בעל האישור לעמוד בתנאים למתן האישור הרגולטורי בתקופת הקורונה וכן למסור לו את ההודעה בתוך זמן סביר.

יפעת שאשא ביטון: החלטה זו נתונה לביקורת שיפוטית.

יפעת שאשא ביטון: יצוין כי לפי תקנות שעת החירום ההארכה הייתה בת חודשיים בלבד וחלה רק לגבי אישורים רגולטוריים שתוקפם פקע בתקופה שעד 10 במאי 2020 בלבד.

יפעת שאשא ביטון: לפיכך, נוצר פער זמנים שבמהלכו ייתכן שפקע תוקף האישורים.

יפעת שאשא ביטון: לאור זאת, הצעת החוק מתייחסת רטרואקטיבית גם לאישורים הרגולטוריים שתוקפם פקע בכל התקופה שהחלה ב-10 במרץ 2020 וקובעת כי יראו אותם כאילו עמדו בתוקף בכל התקופה שעד 30 ביוני 2020.

יפעת שאשא ביטון: הנושא השני, חברים, הוא אספקת גז למתקן גז ביתי.

יפעת שאשא ביטון: לפי חוק הגז (בטיחות ורישוי) ספק גז אינו יכול להמשיך ולספק גז למתקן שחלפה תקופה מסוימת מהמועד הקודם שנערכה בו בדיקת בטיחות בגז כל עוד הוא לא נבדק מחדש.

יפעת שאשא ביטון: בתקופת מגפת הקורונה דֻווח על קושי בביצוע של בדיקות הגז בבתים, ועל כן הצעת החוק קובעת כי ספק גז רשאי להמשיך ולספק גז למתקן גז ביתי שמועד הבדיקה התקופתית לגביו חל בין 10 במרץ 2020 ובין 30 ביוני 2020 והבדיקה טרם בוצעה, אולם אספקת הגז תתאפשר רק למשך שלושה חודשים מהמועד שנועד לביצוע הבדיקה או ממועד תחילתו של חוק זה.

יפעת שאשא ביטון: עם זאת, בכל מקרה שיש חשש לתקלה במתקן לא יתאפשר המשך אספקת הגז כל עוד לא בוצעה הבדיקה.

יפעת שאשא ביטון: הוראה בעניין אספקת הגז נכללה גם בתקנות שעת החירום, אולם עם פקיעת התקנות הייתה פוקעת האפשרות להמשיך לספק גז, ולפיכך ההוראה בהצעת החוק מבטיחה את המשך אספקת הגז עד להשלמת הפער שנוצר לעניין ביצוע הבדיקות.

יפעת שאשא ביטון: הנושא השלישי הוא הצעת החוק שהונחה בפני הכנסת והתייחסה גם לדחיית מועדים לגבי פעולות שביצוען נדרש במסגרת הליכים של הטלת עיצומים כספיים, אולם מאחר שתקנות שעת החירום כבר הסדירו נושא זה לגבי כל התקופה שמ-10 במרץ 2020 ועד 25 ביוני 2020 לא היה טעם בקביעת הסדר למשך ימים בודדים, ולפיכך הוראה זו הוסרה מהצעת החוק.

יפעת שאשא ביטון: ההצעה אושרה בוועדה ללא הסתייגויות, ואני מבקשת לאשר את הצעת החוק בקריאה השנייה ובקריאה השלישית בנוסח שאישרה הוועדה.

יפעת שאשא ביטון: אני רוצה לנצל את ההזדמנות כדי להודות למנהלת הוועדה לאה גופר, ליועצת המשפטית נירה, לנעה בן שבת, היועצת המשפטית שהצטרפה אלינו לצורך חקיקת החוק הנוכחי, לצוות הלשכה ולכל חברי הכנסת מהוועדה על דיונים ענייניים וממוקדים.

יפעת שאשא ביטון: וברשותכם, הערה קטנה לסיכום: שמעתי כאן דברים – שרק מדינת ישראל משתמשת בכלים, במכשירים מיוחדים.

יפעת שאשא ביטון: אני רוצה להזכיר לכל אותם סקפטיים שהרבה ממדינות העולם מסתכלות על מדינת ישראל ורואות את האופן שבו אנחנו התמודדנו עם הגל הראשון, ואם לא היינו נוקטים את כל הצעדים והפעולות שנקטנו בגל הראשון לא היינו מגיעים למצב תחלואה שהוא סביר ביחס למדינות אחרות ובולמים את המגפה כפי שעשינו.

יפעת שאשא ביטון: אני מקווה שגם בגל השני אנחנו נצליח לעשות את אותו הדבר, אך הפעם לנהל את הסיכונים בצורה קצת שונה, תוך שמירה על השגרה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לחברת הכנסת יפעת שאשא ביטון.

משה ארבל: להצעת החוק לא הוגשו הסתייגויות.

משה ארבל: ישנן שתי בקשות רשות דיבור – של חבר הכנסת אחמד טיבי, שאינו נוכח, ושל חבר הכנסת מיקי לוי.

משה ארבל: חבר הכנסת מיקי לוי, עם ישראל מייחל למוצא פיך.

יפעת שאשא ביטון: אתה לא חייב, מיקי.

מיקי לוי: מי אמר חייב?

יפעת שאשא ביטון: אתה לא חייב.

משה ארבל: שלוש דקות לרשותך, אדוני.

משה ארבל: חמש דקות.

משה ארבל: מתנצל, חמש דקות לרשותך, אדוני.

משה ארבל: בבקשה.

מיקי לוי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, הבוקר עברתי למטה במאהל של אלה שמפגינים אל מול משרד האוצר ובכניסה לכנסת.

מיקי לוי: יש שם כמה וכמה אוהלים.

מיקי לוי: האחד מהם הוא של עולם התרבות, שאנחנו עוסקים בו ועוסקים בו כבר שלושה שבועות, חודש ימים, ואף אחד לא מדבר איתם, אף אחד לא זורק לכיוון שלהם כלום.

מיקי לוי: אז נכון שהוועדה עצמה פתחה אולמות ל-250 איש.

מיקי לוי: מה קורה עם השאר?

מיקי לוי: דוגמה לחוסר ההבנה של העניין הזה: בית מלון שפתח את שעריו לקליטה של נופשים אינו יכול לקיים בבית המלון עצמו כנסים.

מיקי לוי: מה ההיגיון?

מיקי לוי: יש את כל השירותים, המטבח פתוח, השמירה עובדת, הכול מסודר, אבל בית המלון לא יכול לקיים כנס של 150, 200 איש, על פי ההוראות.

מיקי לוי: מה ההיגיון?

מיקי לוי: לה' הפתרונים, אולי, לא יודע.

מיקי לוי: הממשלה לא נתנה את דעתה על זה למרות שביקשתי.

מיקי לוי: המאהל של עולם התיירות קורס לחלוטין.

מיקי לוי: אם היו אולמות שיכלו להתאושש עם איזושהי פתיחה כזאת או אחרת – עולם התיירות גסס לחלוטין.

מיקי לוי: נכון, השמיים נסגרו כמעט בכל העולם, אבל יש 80 מדינות שהשכילו שהמסלול שלהן יהיה מסלול ירוק – קבעו כללים מסוימים כדי שיפתחו את שעריהן למטיילי ותיירי חוץ, ובהן ארצות שהיו מוכות קורונה בצורה מאוד מאוד קשה, כמו איטליה.

מיקי לוי: צריך להבין שהעולם הזה מפרנס 250,000 משפחות, וזה לא רק סוכני הנסיעות, וזה לא רק הטיסות לחו"ל, וזה לא רק טיסות החזרה לארץ שמביאות תיירים – זה בתי המלון, זה מורי הדרך, זה סוכנויות הנסיעות, זה המטוסים, זה עובדי רשות שדות התעופה.

מיקי לוי: כל אלה חיים מסביב לעולם הזה של עולם התיירות, שהביא למדינה ארבעה מיליון תיירים בשנה החולפת.

מיקי לוי: ומה אנחנו מבקשים?

מיקי לוי: לא מחר בבוקר, אבל לשבת ולעשות תוכנית בסיסית על מנת שבבוא היום לא יתעוררו: רגע, צריך לחשוב מה צריך לעשות.

מיקי לוי: אני קורא לממשלה ללכת לבדוק מה עשו בממשלות אחרות, איך פתחו את הגבולות, ולעשות הסכמים עם אותן מדינות.

מיקי לוי: אבל מה?

מיקי לוי: לממשלה הזאת לא אכפת מכלום.

מיקי לוי: במה היא דנה?

מיקי לוי: בהטבות המס של ראש הממשלה.

מיקי לוי: סעיף 9(ו) מבקש הקלות לראש הממשלה מ-2009 עד 2018.

מיקי לוי: למה 2018?

מיקי לוי: כי ב-2018 חבר הכנסת מיקי מכלוף זוהר דאג שראש הממשלה לא ישלם מס הכנסה – "יגולם מס ההכנסה על משכורתו".

מיקי לוי: בבקשה כתוב 2009, וכשבאו להצביע אני אומר: רגע, רגע, חברים, ההתיישנות היא רק שבע שנים.

מיקי לוי: הרי אתם קואליציה, ממילא תגברו עלינו בהצבעה.

מיקי לוי: לפחות חסכנו שנתיים – בין 2009 ל-2011 ישלם ראש הממשלה מס מלא.

מיקי לוי: ואתם יודעים מה?

מיקי לוי: בואו ניתן לראש הממשלה שכר של 180,000 שקל.

מיקי לוי: אני בעד.

מיקי לוי: תעזוב אותנו מהמעון הפרטי שלך בקיסריה – תעזוב את המדינה, תעזוב את האזרחים מהתחזוקה הזאת.

מיקי לוי: ראש הממשלה הזאת, ואתם יודעים מה, שליחיו למיניהם, אומרים: כל ראשי הממשלה קיבלו.

מיקי לוי: נכון, אבל אף ראש ממשלה לא ניצל את זה.

מיקי לוי: בדקתי ומצאתי שראש הממשלה שרון, בחוות השקמים, רק נושא האבטחה שולם על ידי המדינה, וזה בסדר גמור, ופעמיים כאשר הוא אירח שם – – –

משה ארבל: נא לסכם.

מיקי לוי: אין שעון, אדוני.

משה ארבל: יש שעון.

משה ארבל: השעון הוא אצלי.

משה ארבל: הייתה תקלה טכנית והיא תוקנה בינתיים.

משה ארבל: חמש הדקות הסתיימו.

משה ארבל: אבל אני אשמח מאוד שכבודו יסכם את הדברים.

מיקי לוי: אני לא ראיתי, פשוט.

מיקי לוי: אני בדרך כלל נוטה לא לגלוש מעבר למותר לי.

מיקי לוי: אני משתדל, בכל אופן.

מיקי לוי: לכן, אדוני, בינתיים ראש הממשלה ראה את ההד הציבורי הזה של הטבות המס שלו והחליט להניח את זה בצד עד עבור זעם ציבורי.

מיקי לוי: נו, נו, אנחנו נחכה ונראה ונכין את עצמנו לסיבוב הבא.

מיקי לוי: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת מיקי לוי.

משה ארבל: גם חבר הכנסת מרגי.

משה ארבל: אני מבקש לעבור להצבעה על הצעת חוק הארכת תקופות (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (אישורים רגולטוריים), התש"ף

משה ארבל: –2020, הצבעה בקריאה שנייה על הצעת החוק.

משה ארבל: בבקשה.

משה ארבל: הצבעה מס' 12 בעד סעיפים 1–6 – 36 נגד – 1 נמנעים – אין סעיפים 1–6 נתקבלו.

משה ארבל: תוצאות ההצבעה: 36 בעד, מתנגד אחד, אין נמנעים.

משה ארבל: אשר על כן, אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

משה ארבל: אני עובר כעת להצבעה על הצעת החוק האמורה בקריאה שלישית.

משה ארבל: הצבעה.

משה ארבל: הצבעה מס' 13 בעד החוק – 38 נגד – אין נמנעים – אין חוק הארכת תקופות (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (אישורים רגולטוריים), התש"ף–2020, נתקבל.

משה ארבל: 38 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

משה ארבל: אני מוסיף גם את חברת הכנסת טלי פלוסקוב, שאמורה להציג את הצעת החוק הבאה, כתומכת בהצעת החוק.

משה ארבל: אשר על כן, 39 תומכים.

משה ארבל: אני קובע שהצעת החוק האמורה עברה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית – וכן את חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן כתומכת בהצעת החוק.

משה ארבל: [מס' מ/1328; דברי הכנסת, חוב' ט"ו, ישיבה 44; נספחות.

משה ארבל: ]

משה ארבל: חברת הכנסת טלי פלוסקוב תציג את הצעת החוק הבאה – הצעת חוק מענק הסתגלות מיוחד לבני 67 ומעלה (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש), התש"ף–2020.

משה ארבל: בבקשה.

משה ארבל: אני מבקש להוסיף את חבר הכנסת סעיד אלחרומי כתומך בהצעת החוק הקודמת.

טלי פלוסקוב: תודה, אדוני היושב-ראש.

טלי פלוסקוב: חבריי חברי הכנסת, התבקשתי על ידי יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות חבר הכנסת חיים כץ להציג את הצעת החוק בשם הוועדה.

טלי פלוסקוב: אני מתכבדת להביא בפני הכנסת לקריאה השנייה ולקריאה השלישית את הצעת חוק מענק הסתגלות מיוחד לבני 67 ומעלה (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש), התש"ף–2020, שהגישה הממשלה.

טלי פלוסקוב: בשל התפשטות נגיף הקורונה מאז חודש מרץ השנה מצאו את עצמם עובדים רבים מחוסרי עבודה, ובהם גם עובדים תושבי ישראל שמלאו להם 67 שנים ומעלה, שאינם זכאים לדמי אבטלה.

טלי פלוסקוב: במילים אחרות, מי שמעל גיל 67 במדינת ישראל לא זכאי לדמי אבטלה, וזה אומר שמי שעבד ונשאר ללא עבודה בעצם לא זכאי לקבלת דמי אבטלה.

טלי פלוסקוב: כדי לסייע להם להסתגל לעובדה שנפלטו בפתאומיות משוק העבודה, נקבע בתקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (מענק הסתגלות מיוחד לבני 67 ומעלה), התש"ף

טלי פלוסקוב: –2020, כי עובד שלאחר עבודה של שלושה חודשים לפחות הופסקה עבודתו בדרך של פיטורים או בדרך של הוצאה לחל"ת לתקופה של 30 ימים לפחות יהיה זכאי למענק הסתגלות בסכומים משתנים שיתייחסו למי שהופסקה העסקתו אחרי 1 במרץ 2020 והיה מחוסר עבודה עד סוף החודש בחודשים מרץ, אפריל או מאי.

טלי פלוסקוב: תקנות שעת חירום אלו פקעו לאחרונה.

טלי פלוסקוב: בהצעת החוק המונחת לפניכם מוצע לקבוע את ההוראות שהיו כלולות בתקנות שעת החירום בשינויים האלה: ראשית, התקופה שהפסקת העבודה במהלכה תזכה במענק ההסתגלות הוארכה עד 16 באוגוסט 2020 ונקבעו סכומים למענק בעד החודשים הנוספים; שנית, כדי לעודד את החזרתם לעבודה של עובדים ולא ליצור תמריץ להישאר באבטלה עד תום החודש, מוצע לקבוע שבעד החודשים מאי עד אמצע אוגוסט תהיה אפשרות לקבל מענק הסתגלות חלקי.

טלי פלוסקוב: זה מאוד חשוב, רבותיי, כי עד היום מי שעבד לפחות שלושה ימים בחודש לא היה מקבל מענק כל החודש כולו.

טלי פלוסקוב: הוועדה עמדה על כך שסכום המענק יחושב יחסית למענק המלא לאותו החודש בהתאם למספר הימים המדויק שבו לא היה העובד מועסק.

טלי פלוסקוב: שלישית, בעוד שלפי תקנות שעת חירום מענק ההסתגלות נחשב להכנסה לעניין סעיף 9 לחוק הבטחת הכנסה, הוועדה עמדה על כך שכל מענק המשולם מכוח זכאות חדשה שנוצרה לראשונה בחוק זה לא ייחשב להכנסה לעניין חוק הבטחת הכנסה ולעניין פרק אזרחים ותיקים ושאירים לפי חוק הביטוח הלאומי.

טלי פלוסקוב: עם זאת, הוועדה לא גרעה מההוראות שחלו לפי התקש"ח לעניין שמירת ההטבות המגיעות לפי חוק הבטחת הכנסה לגבי המענקים שחלו גם לפי תקנות שעת החירום, כלומר, מענק ההסתגלות בשיעור המלא לחודשים מרץ עד מאי; רביעית, נקבע כי המוסד לביטוח לאומי ישופה בעד ההוצאות שיהיו לו בקשר לתשלום לפי תקנות שעת חירום ובעד חוק זה; חמישית, הובהר כי מי ששולם לו מענק הסתגלות מיוחד מכוח תקנות שעת החירום בעד אחד או יותר מהחודשים מרץ, אפריל או מאי, לא ישולם לו מענק הסתגלות מיוחד מכוח חוק זה בעד אותו חודש.

טלי פלוסקוב: להצעת החוק לא הוגשו הסתייגויות, ואני מבקשת מכם לאשרה עתה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

טלי פלוסקוב: זה הזמן, כמובן, להודות ליושב-ראש הוועדה חבר הכנסת חיים כץ על השינויים ביוזמתו בהצעת החוק הזאת.

טלי פלוסקוב: אני מבקשת מכולם לתמוך ולהצביע בעד החוק הזה.

טלי פלוסקוב: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לחברת הכנסת טלי פלוסקוב.

משה ארבל: להצעת חוק זו אין הסתייגויות ולא הוגשו בקשות רשות דיבור, לכן אנחנו עוברים להצבעה בקריאה השנייה על הצעת חוק מענק הסתגלות מיוחד לבני 67 ומעלה (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש), התש"ף–2020.

משה ארבל: הצבעה בקריאה שנייה.

משה ארבל: הצבעה מס' 14 בעד סעיפים 1–15 – 31 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–15 נתקבלו.

משה ארבל: 31 בעד, ועוד חברת הכנסת טלי פלוסקוב – 32 בעד.

משה ארבל: כן, חברת הכנסת יוליה מלינובסקי, חברת הכנסת קרן ברק, חבר הכנסת אנדרי קוז'ינוב – אשר על כן, תוצאות ההצבעה הן 35 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

משה ארבל: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

משה ארבל: אני עובר להצבעה על הצעת החוק בקריאה שלישית.

משה ארבל: הצבעה מס' 15 בעד החוק – 28 נגד – אין נמנעים – אין חוק מענק הסתגלות מיוחד לבני 67 ומעלה (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש), התש"ף

משה ארבל: –2020, נתקבל.

משה ארבל: 28 בעד, ועוד חברת הכנסת טלי פלוסקוב, חברת הכנסת יוליה מלינובסקי, חבר הכנסת אנדרי קוז'ינוב וחבר הכנסת אוסאמה סעדי – 32 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

משה ארבל: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שלישית ותיכנס לספר החוקים.

משה ארבל: [מס' מ/1327; דברי הכנסת, חוב' ט"ו, ישיבה 44; נספחות.

משה ארבל: ]

משה ארבל: נעבור להצעת החוק הבאה בסדר-היום – הצעת חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי (תיקון מס' 3) (הוראת שעה לעניין מינוי נאמן), התש"ף–2020.

משה ארבל: יציג, בשם יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, חבר הכנסת אוסאמה סעדי.

משה ארבל: בבקשה.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, בשם ועדת החוקה, חוק ומשפט, שהכינה את ההצעה לקריאה השנייה והשלישית, אני מתכבד להביא לפניכם את הצעת חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי (תיקון מס' 3) (הוראת שעה לעניין מינוי נאמן), התש"ף

אוסאמה סעדי: –2020, שבה מבוקש להאריך את הוראת השעה שמאפשרת מינוי נאמנים שלא מתוך רשימת הנאמנים שתגובש לפי חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, התשע"ח–2018.

אוסאמה סעדי: החוק, שנכנס לתוקף ביום 15 בספטמבר 2015, עורך רפורמה כוללת בתחום חדלות הפירעון, אדוני היושב-ראש, ולפיו, כשניתן צו לפתיחת הליכים, ממונה נאמן בהליך שהוא בעל תפקיד האחראי לניהול הליכי חדלות הפירעון.

אוסאמה סעדי: בשל הסמכויות הרחבות שמוענקות לו נקבעו לתפקיד תנאי כשירות ברורים והליך מינוי שמורכב מכמה שלבים.

אוסאמה סעדי: שר המשפטים ימנה ועדה ציבורית שתגבש רשימת נאמנים כשירים, תוך הסתמכות על תקנות שמוטל על השר להתקין.

אוסאמה סעדי: בשל מערכות הבחירות העוקבות – אנחנו עברנו שלוש מערכות בחירות – הממשלה לא הספיקה להשלים את ההיערכות למינוי הנאמנים לפי ההסדר שבחוק החדש.

אוסאמה סעדי: לכן, ביולי 2019 נוספה לחוק הוראת שעה עד ליום 1 ביולי 2020 שלפיה מינוי נאמנים ייעשה שלא מתוך הרשימה שקובע החוק החדש, אלא ימשיכו למנות נאמנים לפי תנאי כשירות והליך מינוי כפי שנהגו לפני כניסת החוק לתוקף.

אוסאמה סעדי: כעת, אדוני היושב-ראש, מוצע להאריך את אותה הוראת השעה עד ליום 1 במרץ 2021.

אוסאמה סעדי: בדיון היום בוועדת החוקה החליטה הוועדה להוסיף הבהרה – אנחנו ביקשנו להבהיר בשם חברי הוועדה, וגם על פי בקשת לשכת עורכי הדין, להוסיף הבהרה לעניין מינוי נאמנים בהליכי חדלות פירעון של יחידים.

אוסאמה סעדי: באותם הליכים גם היום הממונה מוסמכת באופן רחב למנות נאמנים לפי אמות מידה שוויוניות שתגבש ותפרסם.

אוסאמה סעדי: לצד זאת, אדוני היושב-ראש, מוצע להבהיר כי אם חל גידול משמעותי במספר הליכי חדלות פירעון לגבי חייב שהוא יחיד – כולנו תקווה שבתקופת הקורונה לא יהיה גידול משמעותי, אבל כנראה עקב המצב הכלכלי יהיה גידול – הממונה תבחן את הצורך בהגדלה בהתאם למספר הנאמנים שרשאים להתמנות לפי אותן אמות מידה שוויוניות.

אוסאמה סעדי: להצעת החוק לא הוגשו הסתייגויות, חבריי חברי הכנסת, או בקשות רשות דיבור.

אוסאמה סעדי: לכן אני מבקש מחברי הכנסת לאשר את הצעת החוק בקריאה השנייה והשלישית בנוסח המוצע על ידי הוועדה.

אוסאמה סעדי: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת אוסאמה סעדי.

משה ארבל: אני מבקש לעבור להצבעה בקריאה שנייה על הצעת חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי (תיקון מס' 3) (הוראת שעה לעניין מינוי נאמן), התש"ף–2020.

משה ארבל: הצבעה.

משה ארבל: הצבעה מס' 16 בעד סעיף 1 – 18 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

משה ארבל: תוצאות ההצבעה האלקטרונית: 18 בעד, ואני אבקש לצרף כתומכים את חבר הכנסת רם בן ברק, חבר הכנסת יואל רזבוזוב, חבר הכנסת אלעזר שטרן – חבר הכנסת אלי אבידר, אדוני ביקש להצביע פה?

אלי אבידר: בעד.

משה ארבל: חבר הכנסת יעקב אשר – בעד; גם חברת הכנסת עינב קאבלה.

משה ארבל: אשר על כן, תוצאות ההצבעה הן 25 בעד.

משה ארבל: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

משה ארבל: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת החוק בקריאה שלישית.

משה ארבל: הצבעה מס' 17 בעד החוק – 19 נגד – אין נמנעים – אין חוק פירעון ושיקום כלכלי (תיקון מס' 3) (הוראת שעה לעניין מינוי נאמן), התש"ף–2020, נתקבל.

משה ארבל: תוצאות ההצבעה האלקטרונית הן 19 בעד, ואליהם התווספו חבר הכנסת רם בן ברק, חבר הכנסת רזבוזוב, חבר הכנסת וסגן השר יואב קיש, חברת הכנסת עינב קאבלה וחבר הכנסת אוסאמה סעדי.

משה ארבל: תוצאות ההצבעה הן 19 ועוד חמישה – 24 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

משה ארבל: הצעת החוק עברה בקריאה שלישית ותיכנס לספר החוקים.

משה ארבל: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/1333).

משה ארבל: ]

משה ארבל: אנחנו עוברים לנושא הבא בסדר-היום – הצעת חוק איסור התערבות גנטית (שיבוט אדם ושינוי גנטי בתאי רבייה) (תיקון מס' 4), התש"ף

משה ארבל: –2020, לקריאה ראשונה, אשר יציג סגן שר הבריאות חבר הכנסת יואב קיש.

משה ארבל: בבקשה, אדוני.

יואב קיש: כבוד היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, כנסת נכבדה, חוק איסור התערבות גנטית (שיבוט אדם ושינוי גנטי בתאי רבייה), הוא משנת התשנ"ט–1999 – חוק מיוחד שמטיל הגבלות מתונות ומדודות על חופש המחקר כדי לאפשר בטיחות ואתיות בנושא שיבוט לצורך הולדה והנדסה גנטית.

יואב קיש: החוק נחקק במקור לתקופה קצובה כדי להבטיח דיון תקופתי בסוגיות הרגישות.

יואב קיש: תוקפו מוארך מדי כמה שנים, בכל פעם.

יואב קיש: לאחר ההארכה האחרונה ולאור הבחירות, תוקפו פקע בתאריך 16 ביוני 2020.

יואב קיש: הותרת החוק כחוק זמני לתקופות קצובות יצרה עד כה תהליך מתמיד של מעקב אחר הנושא ובחינתו מחדש מדי תקופה.

יואב קיש: הוועדה המייעצת לפי חוק זה סבורה כי מנגנון זה הוא ראוי, ולקראת חלוף ארבע שנים מהארכת תוקפו של החוק ממליצה להאריך את תוקפו בחמש שנים נוספות.

יואב קיש: חוק איסור התערבות גנטית מגביל את חופש המחקר המדעי, ולכן יש המתנגדים לו, אולם נחוצות הגבלות מסוימות בתחום רגיש זה, בתנאי שהן זמניות ונשקלות מחדש מעת לעת.

יואב קיש: המנגנון הזמני של החוק המחייב דיון והחלטה מחדש על הארכתו או תיקונים בו מדי תקופה הוא מנגנון הזוכה לשבחים בפורומים אקדמיים רבים בעולם ונחשב לרגולציה מתקדמת ומודרנית.

יואב קיש: מטרת הצעת החוק היא להאריך את תוקפו של החוק בחמש שנים נוספות, הארכה רביעית, כפי שהמליצה הוועדה המייעצת על פי החוק, שהיא ועדת הלסינקי העליונה לניסויים בבני אדם.

יואב קיש: המלצה זו ניתנה אחרי שהוועדה קיבלה התייחסות מהציבור, קיימה בו דיון ושמעה מומחים בתחום.

יואב קיש: הארכת תוקף החוק נדרשת לאור העובדה שעל אף התפתחות המדע בתחום הגנטיקה, עדיין קיימים חששות וחסר ידע מספיק בדבר ההשלכות של יישום טכנולוגיות שיבוט שונות על בני אדם.

יואב קיש: מעניין מה ההלכה הייתה אומרת על – – –

משה ארבל: בהחלט יש התפתחות בהלכה, גם לגבי שאלת ייחוס הכוהנים – אם אדם משובט גנטית מכוהן, האם הוא נחשב כוהן או לא?

יואב קיש: נו, נחשב?

משה ארבל: יש תשובות ארוכות על זה.

משה ארבל: אתה מוזמן לבית המדרש אחרי המליאה.

יואב קיש: סקרנת אותי עכשיו.

יואב קיש: זה אתגר רציני.

משה ארבל: – – –

יואב קיש: עדיין מתקיים דיון עולמי ער ומרובה דעות בהיבטים האתיים והמשפטים של הנושא, הנמשך ללא הכרעה חד-משמעית, וכל התפתחות טכנולוגית מכוונת את הדיון למחוזות חדשים.

יואב קיש: גם עתה האו"ם ומדינות העולם לא גיבשו אמנה בין-לאומית האוסרת שיבוט אדם לצורכי הולדה, אף שיש כמה הצהרות המתנגדות לזה.

יואב קיש: במקביל, המחקר בתחום השיבוט, ובפרט ביחס לשיבוט לצורכי ריפוי, מותר כיום בכמה מדינות בעולם, וחלו פריצות דרך מדעיות ביחס לשיבוט עוברים ממקור אנושי או יצירת תאים עובריים מתאים בוגרים.

יואב קיש: מדובר עדיין בשלבי ניסוי מוקדמים.

יואב קיש: לשם המחשה, בבעלי חיים שיבוט יצור שלם מתא בוגר מצריך עשרות ואף מאות ניסיונות והריונות בטרם נולד יצור תקין, ולכן הליך זה נחשב לא בטיחותי ולא אתי לביצוע בבני אדם לצורכי הולדה.

יואב קיש: מכאן הצורך להותיר על כנו את איסור השימוש בשיבוט לצורכי הולדה ולצורך שינוי גנטי מכוון וקבוע בתאי רבייה, כלומר, שינוי העובר בתורשה לצאצאים, ומנגד – להותיר אפשרות לחקור בתחום ולבצע ניסויים שיכולים לקדם את הרפואה והמדע בלי לפגוע בכבוד האדם.

יואב קיש: נוסף על כך, כדי לצמצם את הסיכון למקרים נוספים שבהם יחול שוב עיכוב בהארכת החוק, אנו מציעים להוסיף בחוק גם סמכות לשר הבריאות להאריך זמנית את החוק, בצו, בשישה חודשים בלבד, בהמלצת הוועדה המייעצת.

יואב קיש: כמו כן, בשל העיכוב שנוצר בהארכת החוק נקבעה בהצעה הוראת תחילה רטרואקטיבית מיום פקיעת תוקפו, אולם בשל העובדה שהפרת הוראות החוק היא עבירה פלילית, נקבעה גם הוראת מעבר שאדם לא יועמד לדין על מעשה שנעשה בתקופה שבה החוק לא היה בתוקף.

יואב קיש: אנו מבקשים לצמצם ככל שניתן את התקופה שבה החוק לא בתוקף ומוחל רטרואקטיבית, לכן אני מבקש לתמוך בהצעת החוק ולהעביר אותה לדיון בוועדה בכנסת.

יואב קיש: תודה רבה.

משה ארבל: בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, מן הסתם, לא?

יואב קיש: תסתכל מה ההמלצה, כי אמרו לי המדע, לדעתי.

משה ארבל: ועדת המדע?

משה ארבל: ייתכן.

משה ארבל: בסדר.

יואב קיש: בהתאם להמלצה של הלשכה המשפטית.

משה ארבל: זה גם נתון להמלצת הלשכה המשפטית.

משה ארבל: ועדת המדע והטכנולוגיה.

יואב קיש: כן.

משה ארבל: מאה אחוז.

משה ארבל: אנחנו נעבור לרשימת הדוברים.

משה ארבל: ראשון הדוברים יעלה ויבוא, חבר הכנסת עופר כסיף.

משה ארבל: בבקשה, אדוני, שלוש דקות לרשותך.

משה ארבל: אני מודיע רק לפני תחילת דבריך, חבר הכנסת כסיף, שרשימת הדוברים ננעלה.

משה ארבל: בבקשה, אדוני, שלוש דקות.

עופר כסיף: תודה.

עופר כסיף: אדוני היושב-ראש.

עופר כסיף: חברי הכנסת, תרשו לי להתחיל – אלי, אני אשמח אם תקשיב לי.

עופר כסיף: תרשו לי להתחיל בבקשת מחילה מהציבור: חטאנו, עווינו, פשענו, אשמנו, כזבנו, כיזבנו, סליחה.

עופר כסיף: החוק נגד השיבוטים שלפנינו לא הוארך בזמן, ולכן תוקפו פג לפני כמה ימים.

עופר כסיף: לפני כחודשיים גילינו שקבוצת אלכימאים חסרי אחריות הפועלים במעבדות הכנסת ביצעו ניסוי פורץ דרך שהסתיים באסון בעל השלכות ארוכות טווח.

עופר כסיף: במשכן הכנסת נוצר שיבוט של ראש הממשלה.

עופר כסיף: כעת הם מסתובבים שניהם, ראש הממשלה המקורי וראש הממשלה המשובט, וסוחבים את החברה כולה אל עברי פי פחת.

עופר כסיף: אחד החששות הכבדים לגבי התערבות גנטית בבני אדם הוא שהתערבות כזאת תאפשר ייצור סדרתי של שיבוטים עבדים, תוצרים חצי אנושיים חצי מלאכותיים, שיהפכו לעבדים בעלי תודעה ויסבלו מכל רגע של קיומם האומלל.

עופר כסיף: הכנסת הזאת נכשלה בתפקידה כשלא האריכה את החוק בזמן.

עופר כסיף: אפשרנו להם לשבט את ראש הממשלה, וכעת השיבוט מסתובב לצד אדונו כצמית עושה דברו ושומר על כיסאו.

עופר כסיף: נתניהו אומר: לא היה כלום – השיבוט דואג שלא יהיה כלום; נתניהו אומר:

עופר כסיף: לא תהיה תחבורה ציבורית בשבת – השיבוט מתנגד לתחבורה ציבורית בשבת; נתניהו דורש מיליון ש"ח מיסים על חשבון המדינה – השיבוט מתאבד על המשימה; נתניהו דורש סמכויות מיוחדות לעקוף את הכנסת – השיבוט יביא את החוק לקריאה שלישית; נתניהו אומר לא יהיו דמי אבטלה לעצמאים, והשיבוט מתייצב למליאה להצביע נגד; נתניהו וחבריו מביאים תקנות וחוקים רודניים ומסוכנים, והשיבוט מחרה מחזיק אחריו; והגרוע מכול, נתניהו אומר סיפוח – השיבוט הולך ומקדם סיפוח, נגד עמדת כל בוחריו ורוב אזרחי המדינה.

עופר כסיף: חברי הכנסת, אני חושב שהוכחתי בדבריי מדוע צריך לאסור שיבוט בני אדם.

עופר כסיף: תודה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת עופר כסיף.

משה ארבל: חבר הכנסת מיקי לוי – אינו נוכח; חבר הכנסת יוראי להב הרצנו – אינו נוכח; חבר הכנסת יעקב אשר – אינו נוכח; חבר הכנסת אחמד טיבי – אינו נוכח; חבר הכנסת אוסאמה סעדי – אינו נוכח; חבר הכנסת ווליד טאהא – אינו נוכח; חברת הכנסת תמר זנדברג – אינה נוכחת; חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן – מוותרת; חברת הכנסת היבה יזבק – אינה נוכחת; חבר הכנסת מתן כהנא – אינו נוכח; חבר הכנסת אנטאנס שחאדה – אינו נוכח.

משה ארבל: חבר הכנסת אלכס קושניר – נוכח, יעלה ויבוא.

משה ארבל: אדוני, לרשותך שלוש דקות, בבקשה.

משה ארבל: בבקשה, אדוני, שלוש דקות.

אלכס קושניר: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, בשבוע הקרוב אנחנו נציין שש שנים לצוק איתן, שש שנים מאז שהחיילים שלנו סמל ראשון אורון שאול וסגן הדר גולדין יצאו לקרב בעזה בידיעה אחת ברורה – שבתוך הפק"ל המלחמתי שלהם הם נושאים עימם את אחד הדברים החשובים לכל חייל: ערך הרעות והערבות ההדדית והידיעה שמדינת ישראל תעשה הכול כדי להחזיר כל חייל לביתו, לחיק הוריו ולמשפחתו.

אלכס קושניר: אך צר לי מאוד לבשר לכם פה, מעל בימת הכנסת, כי ממשלת ישראל ויתרה על הערך הזה.

אלכס קושניר: ראשי המדינה הפקירו את הלוחמים בשטח.

אלכס קושניר: איך אתם מסוגלים ללכת לישון ולעצום עיניים בידיעה שהחיילים והאזרחים שלנו מוחזקים בידי החמאס?

אלכס קושניר: אז אולי כדי להזכיר לכם מעט את האנשים שמאחורי השמות, את אותם ילדים שיש להם הורים, אחים, סבים וסבתות.

אלכס קושניר: אני אספר לכם קצת על אורון שאול, אורון שאול, בנם השני של זהבה והרצל, זיכרונו לברכה.

אלכס קושניר: אורון נולד ב-27 בדצמבר 1993, אח של אבירם ואופק.

אלכס קושניר: אורון היה לוחם בגדוד 13 של חטיבת גולני ונחטף באירוע הנגמ"ש בשג'אעיה ב-20 ביולי 2014.

אלכס קושניר: אורון התחנך מגיל קטן לאהבת הארץ ולמסירות למען מדינת ישראל.

אלכס קושניר: למרות כל הקשיים מבית, אורון בחר להתגייס ליחידה קרבית.

אלכס קושניר: שבועות לפני שנפל בשבי הוענק לו אות מצטיין הנשיא.

אלכס קושניר: כך אמר עליו נשיא המדינה שמעון פרס, זיכרונו לברכה: משרת כלוחם בחטיבת גולני.

אלכס קושניר: על אף קשיים מבית ועל אף שהיה יכול לבחור לשרת ביחידה עורפית, הוא בחר לשרת כלוחם.

אלכס קושניר: מבצע את תפקידו במסירות וביסודיות.

אלכס קושניר: יוזם ומתנדב לכל משימה ומפגין מקצועיות ואחריות.

אלכס קושניר: בעל יחסי אנוש טובים וזוכה להערכה מצד מפקדיו וחבריו ליחידה.

אלכס קושניר: אורון הציב את השירות בצה"ל כערך עליון לפני כל דבר אחר – לפני המשפחה, לפני הרצונות האישיים.

אלכס קושניר: הוא תמיד התנדב ותמיד היה ראשון לעזור ולתרום.

אלכס קושניר: היום, אחרי שש שנים, נדרשת מאיתנו פעולה.

אלכס קושניר: עלינו לפעול למען השבתם של סגן הדר גולדין, של סמל ראשון אורון שאול ושל שני אזרחים, אברה והישאם.

אלכס קושניר: עלינו לעשות את זה בחירוף נפש כפי שהם, אורון והדר, פעלו תוך כדי הלחימה למען כולנו שם בעזה.

אלכס קושניר: אנחנו שלחנו אותם ואנחנו נחזיר אותם.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת אלכס קושניר על הדברים החשובים.

משה ארבל: חבר הכנסת יבגני סובה – אינו נוכח.

משה ארבל: חבר הכנסת סעיד אלחרומי יעלה ויבוא.

משה ארבל: אדוני, שלוש דקות לרשותך.

סעיד אלחרומי: תודה, אדוני היושב-ראש.

סעיד אלחרומי: חבריי חברי הכנסת, אני אקרא בערבית ואחר כך אתרגם לעברית מכתב מאחד מתושבי ביר אל-חמאם.

סעיד אלחרומי: (אומר דברים בשפה הערבית ומתרגמם.

סעיד אלחרומי: ) סוף ציטוט.

סעיד אלחרומי: אני אתרגם כמה שהזמן יאפשר לי.

סעיד אלחרומי: אני סאלם ערפאיא מהכפר ביר אל-חמאם.

סעיד אלחרומי: אתמול הגיעו כוחות ההרס והרסו את ביתי, שאני גר בו עם חמשת ילדיי, המבוגרת בת 13 והקטן בן ארבע שנים.

סעיד אלחרומי: כאשר סיימו את הריסת הבית ישבתי בצד עם ילדיי, שהיו מפוחדים ורועדים ובמצב קשה מאוד.

סעיד אלחרומי: הם ראו הרבה משטרה שהקיפה את הבית.

סעיד אלחרומי: ניסיתי להרגיע אותם, אבל המשטרה כנראה התכוונה להפחיד אותם.

סעיד אלחרומי: הילדים שאלו אותי הרבה שאלות, אבל השאלה הקשה שהם חזרו עליה: למה היהודים הרסו את ביתנו כשלא הזקנו לאף אחד?

סעיד אלחרומי: אמרתי להם: זה נכון – –

משה ארבל: נא לסכם.

סעיד אלחרומי: – – אתם ילדים ולא הזקתם לאף אחד.

סעיד אלחרומי: אחד מהם חזר על זה שוב: אבל למה הרסו את הבית?

משה ארבל: תודה.

סעיד אלחרומי: האם הזקת להם, אבא?

סעיד אלחרומי: ברשותך, אדוני, שני משפטים.

סעיד אלחרומי: אמרתי להם: אני לא הזקתי לאף אחד, אבל התשובה היא שזאת אדמתנו וההרס בא כדי להשתלט עליה.

סעיד אלחרומי: תודה, אדוני.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת סעיד אלחרומי.

משה ארבל: חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי יעלה ויבוא.

קריאה: הרב.

משה ארבל: על פי התקנון אנחנו לא מוסיפים תארים, לא לדוקטורים ולא לרבנים.

אורנה ברביבאי: עשה לך רב.

קריאה: הוא הרב שלי, אדוני.

קריאה: הוא הרב שלי.

משה ארבל: יש לך טעם טוב, בהחלט.

משה ארבל: חבר הכנסת מלכיאלי, בבקשה, שלוש דקות לאדוני.

מיכאל מלכיאלי: תודה, אדוני היושב-ראש.

מיכאל מלכיאלי: גברתי השרה, חבריי חברי הכנסת, דברים גדולים בעולם קרו בגלל מחאה של אנשים קטנים.

מיכאל מלכיאלי: מחאת הסטודנטים בשנת 1968 התחילה כשלושה סטודנטים החליטו לצאת למאבק שהיה חסר סיכוי, אבל הם היו עקשנים והם הצליחו.

מיכאל מלכיאלי: אתה יודע, גם האביב הערבי התחיל במעשה של איש אחד והתפשט ושינה מדינות.

מיכאל מלכיאלי: דברים ששנים חשבנו שלא יכולים להשתנות השתנו בגלל מעשה של איש אחד.

מיכאל מלכיאלי: אנחנו זוכרים את המחאה החברתית כאן בארץ ב-2011.

מיכאל מלכיאלי: אם נעבור אחורה נגיע לחשמונאים, אבל לא צריך להרחיק עד כדי כך.

מיכאל מלכיאלי: כאן, מקום המדינה יש מאבק שמתמשך בכל פעם.

מיכאל מלכיאלי: כאן בכנסת אני דיברתי לא פעם, וגם רבים וטובים ממני, איך זה יכול להיות שבכל פרסי ישראל בשנה האחרונה, בשנתיים האחרונות, לא מצאו ספרדי אחד, בן עדות המזרח, שיזכה בפרס הנכסף הזה.

מיכאל מלכיאלי: עוד קודם לזה, לפני שנתיים, אנחנו תקפנו את השר כחלון על זה שהוא לא מצא לשטרות של הכסף דמות תרבות אחת, משורר אחד מזרחי.

מיכאל מלכיאלי: בכל פעם מסתכלים עלינו בקטנות – אתם אולי מרגישים סתם נרדפים, זה לא נכון – ובכל פעם גם יש לנו תשובה.

ינון אזולאי: מלכיאלי, יש מי שמוכן היה לשים את הספרדים על הלירה.

מיכאל מלכיאלי: זה נכון.

מיכאל מלכיאלי: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לנצל את הבמה המכובדת הזאת ולהזכיר שני פעילים חברתיים, אבשלום אוחיון ואיש התקשורת דוד חכם, שעושים הכול על מנת להציף בעיה של אפליה מובנית בקופות החולים – היום, ב-2020, לא סיפור מתקופת החשמונאים.

מיכאל מלכיאלי: כאילו במשך שנים התרגלנו שאולי קבוצה מסוימת מקבלת תפקידים, כאילו החוכמה נמצאת שם; רק אנשים מסוימים יודעים לשרת את הציבור בצורה הכי נכונה.

מיכאל מלכיאלי: אני בכוונה אני לא רוצה לפתוח את הכול מעל הבמה הזאת, אבל שידעו אותם מנהלי קופות שמחאות חברתיות גדולות התחילו מאנשים קטנים.

מיכאל מלכיאלי: ואנשים – אריות כמו אבשלום או כמו דוד יודעים לגרור אחריהם המונים, והם יגררו אחריהם המונים, כי כשיש קבוצת אנשים שמרגישה שדוחקים אותה לפינה, הם ידעו להצביע ברגליים שלהם.

מיכאל מלכיאלי: אני רוצה לחזק כל מחאה חברתית – מחאה חברתית שהיא צודקת – כי אדם שמרגיש שרודפים אותו, זכותו להביע את דעתו, ומעל הבמה הזאת אני רוצה לחזק את אותם אנשים.

מיכאל מלכיאלי: אני מקווה שלא נצליח ולא נצטרך להביא את זה לדיון בוועדות הכנסת, כי אני חושב שאם לא תהיה ברירה נגיע גם למקום הזה.

מיכאל מלכיאלי: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת מיכאל מלכיאלי.

משה ארבל: חבר הכנסת ניצן הורוביץ – אינו נוכח; חברת הכנסת קרן ברק – אינה נוכחת; חבר הכנסת עודד פורר – אינו נוכח; חבר הכנסת ישראל אייכלר – אינו נוכח; חבר הכנסת עוזי דיין – מוותר; חבר הכנסת אלי אבידר, חבר הכנסת אלי אבידר, פעם שלישית, חבר הכנסת אלי אבידר.

אלי אבידר: כן, אדוני.

משה ארבל: כבודו ירצה לעלות לדבר, להשמיע את דבריו?

אלי אבידר: אני מוותר.

אלי אבידר: תודה, אדוני.

משה ארבל: תודה רבה.

משה ארבל: חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין – מוותרת; חבר הכנסת רם בן ברק – אינו נוכח; חברת הכנסת יוליה מלינובסקי – אינה נוכחת; חבר הכנסת אופיר סופר – אינו נוכח; חברת הכנסת סונדוס סאלח – אינה נוכחת; חברת הכנסת אורלי פרומן – אינה נוכחת; חברת הכנסת איילת שקד – אינה נוכחת; חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ' – אינו נוכח.

משה ארבל: חבר הכנסת אוריאל בוסו, שלוש דקות לרשותך, אדוני.

משה ארבל: יעלה ויבוא.

אוריאל בוסו: אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, חבריי חברי הכנסת, רציתי להקדיש את האפשרות שניתנה לי בפרק הזמן הקצר לדבר על אירוע קיצוני שהתרחש הבוקר בכיכר המרכזית בעיר מגוריי, העיר פתח תקווה, מגוריו של כבוד היושב-ראש, כיכר המכונה כיכר טראמפ, על שם הנשיא ה-45 של ארצות הברית.

אוריאל בוסו: הוצג הבוקר מיצג של דם שנשפך – – –

עאידה תומא סלימאן: כבר יש בעיה – – –

אוריאל בוסו: זה שמה של הכיכר.

אוריאל בוסו: הוצג הבוקר מיצג של דם שנשפך מהמזרקה תחת הכיתוב "הסיפוח יעלה לנו בדם".

משה ארבל: אבקש לשמור על השקט.

אוריאל בוסו: כמי שמכיר את העיר וכמי שהיה אמון על הנושא של עיר ללא אלימות ויודע את היכולות של פתח תקווה להכיל את כולם, גם את אלה שבהשקפה ובתפיסת עולם קיצונית יותר או פחות, מה שברור הוא שיש קווים אדומים – ובמקרה הזה, תרתי משמע – שלא ניתן לחצות אותם, בלי להיכנס לעמדות פוליטיות סביב המאבק.

אוריאל בוסו: גם מאבק, יהיה אשר יהיה, יש דרכים להוביל אותו, ללא דימויים קיצוניים שעלולים לא רק להמחיש אלא גם להגיע בסוף לידי מעשה.

אוריאל בוסו: לכן אני שמח, וחשוב מאוד, שהמשטרה הודיעה שהיא לקחה את האירוע לטיפולה ופתחה בבדיקה ובחקירה.

אוריאל בוסו: מכאן, חשוב שנדע שבכל מאבק יש למוביליו את הזכות להביא אותו לקדמת הבמה ברמה המקסימלית, אבל מנגד לא לשכוח שאין מקום לדימויים שעלולים להשיג את הפעולה ההפוכה.

אוריאל בוסו: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת אוריאל בוסו.

משה ארבל: חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה – מוותר; חבר הכנסת אלעזר שטרן – אינו נוכח; חבר הכנסת יאיר לפיד – אינו נוכח.

משה ארבל: חבר הכנסת ינון אזולאי, שלוש דקות לרשותך, אדוני, בבקשה.

משה ארבל: שלוש דקות.

ינון אזולאי: אדוני היושב בראש, גברתי השרה, סגן השר, חבריי, האמת, היום בבוקר יושבת-ראש ועדת הפנים מיקי חיימוביץ' קיימה דיון על התנהגות המשטרה בהפגנה.

ינון אזולאי: אולי זה בהמשך לדבריו של ידידי חבר הכנסת אוריאל בוסו.

ינון אזולאי: אני הודיתי לאמיר השכל על כך שבזכותו הנושא של התנהגות המשטרה בהפגנות עלה לסדר-היום.

ינון אזולאי: ילדים בגיל 14, חרדים, ילד אתיופי, ערבים, דווקא האוכלוסיות האלה – אני טוען שאנחנו לא אוכלוסיות מוחלשות, אנחנו אוכלוסיות חזקות, אבל חושבים שאנחנו חלשים, ומשטרת ישראל באה ומנצלת את זה ומכה ילדים כאלה, לוקחים אותם למעצר.

ינון אזולאי: שום סיבה שבעולם – התפרעות של ילד בגיל 14 לא יכולה להיות עילה להרביץ לאותו ילד, להכות אותו, לזרוק אותו על הרצפה, להשפיל אותו, ואחר כך להוציא תמונות מהמעצר.

ינון אזולאי: אני מדבר על הילד החרדי והילד האתיופי, שאני שמח שלא התפרסמה תמונה שלו; אולי פספסתי את זה.

ינון אזולאי: איך הילד הזה יכול להמשיך וללכת לפני חבריו, לפני משפחתו?

ינון אזולאי: משטרת ישראל, אם לא היה אמיר השכל אז אני בטוח שזה גם לא היה עולה לסדר-היום, כי עם יענקי רוזנברג, הילד עם המוגבלויות, לפני שנה וחצי, במח"ש – המחלקה לחיפוי שוטרים – סגרו את התיק שלו.

ינון אזולאי: הילד הגיע עד זוב דם, ואנחנו לא נשכח זאת.

ינון אזולאי: כשתופסים אדם חרדי בהפגנה ומושכים אותו מהפאות, אין שום הצדקה לזה.

ינון אזולאי: אבל כל זה מתחיל כשיש תקשורת עוינת ומפקירים את דמנו.

ינון אזולאי: אני אומר לכם, חבריי מהרשימה המשותפת, אני אומר לכם, חבריי מהקהילה האתיופית, אנחנו חזקים, אנחנו יכולים, ואנחנו גם נעשה שינוי.

ינון אזולאי: בשבוע שעבר דיברו על המעצרים.

ינון אזולאי: חבר הכנסת משה ארבל ידידי היה יושב-ראש הדיון בוועדת הפנים על המעצרים, שמביאים לבית המשפט אזוקים ברגליהם בניגוד לחוק.

ינון אזולאי: חשבו שהדיון הזה נגמר.

ינון אזולאי: ביום חמישי בבוקר בבית המשפט בפתח תקווה מופיע להם חבר הכנסת משה ארבל.

ינון אזולאי: הוא בא להגיד להם דבר אחד: לא עשינו דיון ושכחנו.

ינון אזולאי: אנחנו פה כדי להמשיך ולשמוע את אותו חלש, את אותו אחד שאזוק כרגע ולא יכול לעשות כלום.

ינון אזולאי: אנחנו פה בשביל לעזור להם, כי אנחנו שליחי ציבור נאמנים.

ינון אזולאי: וירבו כמותו.

ינון אזולאי: כולנו – ואני מפרגן – צריכים להיות כמוהו.

משה ארבל: למרות המחמאות, אני מבקש לעמוד בזמנים.

ינון אזולאי: לא, תן לי דקה על הפרגון.

ינון אזולאי: זה לא פייר, לקחת לי את זה.

ינון אזולאי: למה אני אומר את זה?

ינון אזולאי: כי לפעמים אנחנו פה בוועדה, ושואלים אותנו אחר כך בתקשורת: תגידו, הייתה ועדה.

ינון אזולאי: מה נגמר?

ינון אזולאי: הם צודקים, השאלה שלהם נכונה.

ינון אזולאי: אם נמשיך ונעשה את המעשה הזה גם במשטרת ישראל ובשב"ס ובכל גוף, גם בבתי חולים ובכל מקום שרק יהיה, ישמעו וגם יחשיבו אותנו.

ינון אזולאי: בואו נעבוד.

ינון אזולאי: תודה רבה.

משה ארבל: תודה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת ינון אזולאי.

משה ארבל: חבר הכנסת עידן רול – יעלה ויבוא.

משה ארבל: אדוני, גם לרשותך שלוש דקות, בבקשה.

משה ארבל: אחרון הדוברים.

עידן רול: אני בא עם מחמאות – – –

משה ארבל: זה לא האריך, אבל מחמאות יתקבלו בברכה.

עידן רול: המחמאות ניתנות על אמת.

עידן רול: לא צריך זמן דיבור ארוך מדי.

משה ארבל: בבקשה, אדוני, לרשותך שלוש דקות.

משה ארבל: בכבוד.

עידן רול: תודה, אדוני היושב-ראש.

עידן רול: כנסת נכבדה, תראו, אנחנו דנים פה בחוק השיבוט, ואני חייב לומר שזה תזמון די מתבקש לדון בו – הרי אנחנו חיים פה עם ממשלה שיש בה מפלגה שמשבטת את עצמה לדעת, כמו הליכוד; כחול לבן הם בעצם שיבוט גרוע של הליכוד, ובני גנץ הוא שיבוט לא מוצלח של נתניהו.

עידן רול: האאודי משובט, וההחלטות בנושאי דת ומדינה משובטות.

עידן רול: ההפרות לבוחרים שלהם – הם בעצם שיבטו את כל מה שיש בליכוד, את זה שאין מצע.

עידן רול: עכשיו גם לכחול לבן אין מצע.

אופיר סופר: – – – אפשר לשבט את נתניהו – – –

עידן רול: אז מסתבר ששיבוט זה דבר מאוד מסוכן, ואנחנו רואים את התוצאות של השיבוט, כי תראו מה קרה: ציבור ענק של בוחרים שבחרו בבני גנץ, מתוך הבנה שמדובר באדם עם עקרונות ומילה ואג'נדה ואולי גם איזושהי תקווה לממשלה ציונית ליברלית, מצאו את עצמם למוחרת בבוקר עם שיבוט לא טוב של ביבי נתניהו.

עידן רול: אני הייתי סוג של – אני אגלה לכם סוד: הייתי ילד די חנון, אני לא יודע אם רואים עליי או לא, וגם התעניינתי במדע ודברים כאלה.

עידן רול: אז אני רוצה להגיד לכם שחוק השיבוט בכלל נחקק בישראל ובעוד כמה מדינות במערב בעקבות הכבשה דולי.

עידן רול: הכבשה דולי הייתה בעצם השיבוט הרציני הראשון שעשו של בעל חיים, וזה הסעיר מאוד את העולם.

עידן רול: אחרי זה שיבטו גם קוף וכלב, אבל הכבשה דולי היא סמל.

עידן רול: כולם עקבו – חנונים כמוני עקבו אחרי התופעה הזאת.

עידן רול: אני רוצה להגיד לכם שהכבשה דולי מצאה את מותה המצער לאחר שש שנים בלבד, זאת אומרת, השיבוט הצליח, אבל לתקופה מוגבלת.

עידן רול: אני לא נביא פוליטי, אבל אני ארשה לעצמי להתנבא פה ולומר שכחול לבן, לפי מה שזה נראה כרגע בסקרים, לא יזכו לשש השנים של הכבשה דולי, ואני חושב שברור מאוד למה.

עידן רול: אם תמשיכו להפר בכחול לבן את כל ההבטחות שנתתם לבוחרים שלכם, אני חושב שכולנו מבינים כבר לאן זה הולך.

עידן רול: לכן אני אתנגד בהצבעה לשיבוט.

עידן רול: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת עידן רול.

משה ארבל: אני מבקש לעבור – יסכם סגן שר הבריאות.

יואב קיש: לא, לא צריך לסכם.

משה ארבל: לא?

משה ארבל: לא צריך לסכם.

משה ארבל: אנחנו מבקשים לעבור להצבעה על הצעת חוק איסור התערבות גנטית – –

יואב קיש: תרשום אותי כבעד.

משה ארבל: – – (שיבוט אדם ושינוי גנטי בתאי רבייה) (תיקון מס' 4), התש"ף–2020.

משה ארבל: אני עובר להצבעה.

משה ארבל: הצבעה מס' 18 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 20 נגד – אין נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק איסור התערבות גנטית (שיבוט אדם ושינוי גנטי בתאי רבייה) (תיקון מס' 4), התש"ף

משה ארבל: –2020, לוועדת המדע והטכנולוגיה נתקבלה.

משה ארבל: תוצאות ההצבעה האלקטרונית: 20 בעד, אין מתנגדים, נמנע אחד.

משה ארבל: אני מבקש להוסיף על הצבעה זו את עמדותיהם של חברי הכנסת סגן השר יואב קיש, שתומך, חברת הכנסת מרב מיכאלי, שתומכת, חבר הכנסת אלי אבידר, שתומך, חבר הכנסת אוריאל בוסו, שתומך, חבר הכנסת עוזי דיין, שתומך – לא הצבעת במקומך, נכון?

משה ארבל: שתומך, וחבר הכנסת עידן רול שתומך.

משה ארבל: אשר על כן, 26 תומכים, נמנע אחד.

משה ארבל: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה ראשונה, ותעבור לוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת לשם הכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

משה ארבל: אני מתכבד לתת למזכירת הכנסת הודעה.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הישיבה, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת ההסכמים האלה: הסכם בין ממשלת מדינת ישראל לבין ממשלות מדינות איסלנד, נורבגיה, שווייץ וליכטנשטיין, ואשרור החלטות הוועדה המעורבת ישראל – אפט"א; הסכם בין ממשלת מדינת ישראל לבין קבינט השרים של אוקראינה בדבר אזור סחר חופשי; פרוטוקול להסכם האירופי-ים תיכוני בין ממשלת מדינת ישראל לבין הקהילות האירופיות והמדינות החברות בהן בעקבות הצטרפות קרואטיה לאיחוד האירופי.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

משה ארבל: תודה רבה למזכירת הכנסת.

משה ארבל: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/1336).

משה ארבל: ]

משה ארבל: נעבור לנושא הבא בסדר-היום: הצעת חוק לתיקון ולקיום תוקפן של תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – אכיפה) (תיקון), התש"ף–2020, לקריאה ראשונה.

משה ארבל: יציג את הצעת החוק סגן שר הבריאות חבר הכנסת יואב קיש.

משה ארבל: בבקשה, אדוני.

יואב קיש: חברות וחברי הכנסת, כנסת נכבדה, אדוני היושב-ראש, העולם וישראל כחלק ממנו נמצאים כעת בעיצומה של פנדמיה כתוצאה מהתפרצות והתפשטות נגיף הקורונה.

יואב קיש: נכון להיום אין חיסון שבאמצעותו ניתן לצמצם את התפשטות הנגיף ואין טיפול יעיל למחלה.

יואב קיש: בישראל נכון ליום זה נדבקו מעל 20,000 חולים בנגיף, ונפטרו לצערי מעל 300 אנשים.

יואב קיש: מטרתו של חוק זה לתקן את החוק לתיקון ולקיום תוקפן של תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – אכיפה), התש"ף

יואב קיש: –2020, על מנת לייעל את האכיפה הנדרשת לצורך מניעת התפשטות נגיף הקורונה.

יואב קיש: זאת, בשל העלייה ברמת התחלואה בתקופה האחרונה ואי-ציות להוראות שמטרתן מניעת הדבקה בנגיף.

יואב קיש: מוצע לקבוע כי המצאה של הודעה על הטלת קנס מינהלי בשל עבירה בגין הפעלת עסק הפועל בניגוד לתקנות הגבלת פעילות, יכולה שתהיה גם בדרך של מסירה לאחראי למקום או העסק באותה העת, וכך תתאפשר אכיפה יעילה יותר אל מול עסקים, באמצעות אפשרות של אכיפה מיידית ויצירת הרתעה על ידי מסירת ההודעה על הטלת הקנס גם לאחראי למקום או העסק.

יואב קיש: עוד מוצע לקבוע כי על אף האמור בסעיף 16 לחוק העבירות המינהליות, שלפיו קנס מינהלי ישולם בתוך 60 ימים לאחר המצאת ההודעה על הטלתו, קנס מינהלי בשל עבירה על אי-עטיית מסכה, וכן בגין עבירות נוספות המפורטות בחוק, ישולם בתוך 45 ימים לאחר המצאת ההודעה על הטלתו.

יואב קיש: הוראה זו לא תחול אם הנקנס הודיע בתקופה הקבועה לכך כי ברצונו להישפט על העבירה.

יואב קיש: כמו כן, בשל ריבוי המקרים שבהם נמצא כי הציבור אינו מקפיד על עטיית מסכה, מוצע להגדיל את גובה הקנס על אי-עטיית מסכה מ-200 שקלים חדשים ל-500 שקלים חדשים.

יואב קיש: בשל האמור, ובהתאם להחלטת הממשלה, אבקש מחברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק לתיקון וקיום תוקפן של תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – אכיפה) התש"ף

יואב קיש: –2020.

משה ארבל: תודה רבה לסגן שר הבריאות חבר הכנסת יואב קיש.

משה ארבל: אני מתכבד לעבור לרשימת הדוברים.

משה ארבל: ראשון הדוברים, חבר הכנסת עופר כסיף – אינו נוכח; חבר הכנסת ווליד טאהא – אינו נוכח; חבר הכנסת ניצן הורוביץ – אינו נוכח; חברת הכנסת יוליה מלינובסקי – אינה נוכחת; חבר הכנסת אופיר סופר – אינו נוכח; חברת הכנסת סונדוס סאלח – אינה נוכחת; חברת הכנסת תמר זנדברג – אינה נוכחת; חברת הכנסת היבה יזבק – אינה נוכחת; חברת הכנסת ע'דיר כמאל מריח – אינה נוכחת; חבר הכנסת מתן כהנא – אינו נוכח; חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין – מוותרת.

אורנה ברביבאי: אני יכולה לדבר?

מיקי לוי: חברת הכנסת אורנה – פשוט הקול שלי חזק, שתשמעו שהיא רוצה לדבר, בבקשה.

משה ארבל: היא מופיעה ברשימת הדוברים?

משה ארבל: לא.

משה ארבל: נוסיף אותה לרשימת הדוברים, אין בעיה.

מיקי לוי: תודה רבה.

אורנה ברביבאי: תודה.

משה ארבל: בשמחה.

משה ארבל: חבר הכנסת הרב ישראל אייכלר, בבקשה, אדוני, שלוש דקות לרשותך.

משה ארבל: אני בזה הרגע נועל את רשימת הדוברים, אחרי שצירפתי את חברת הכנסת אורנה ברביבאי.

משה ארבל: בבקשה, אדוני, שלוש דקות לרשותך.

ישראל אייכלר: כבוד היושב-ראש, כבוד חברי הכנסת, אני מאוד מכבד ומחבב ומעריך את שר הבריאות יולי אדלשטיין ואת סגנו יואב קיש, ואני בעד שישמרו על ההנחיות, וחלילה מלהפר את ההנחיות.

ישראל אייכלר: אבל לצערי, כמו שקורה בעת מצוקה בכל מיני מקומות בעולם, וגם כאן, אנו עדים בימים אלה למסע רדיפה חסר תקדים נגד הציבור החרדי, והזעקה עולה אלינו מן הציבור.

ישראל אייכלר: כביכול בשם השמירה מנגיף הקורונה יש הגנה סלקטיבית של המגזר החרדי.

ישראל אייכלר: עשו סגר על אלעד ללא הצדקה, בזמן שיש מקומות רבים שרמת התחלואה גבוהה בהם בהרבה; עשו סגר על שכונות חרדיות בטבריה, ובעבר – מי שלא ישכח – על בני ברק, בית שמש, דווקא בשכונות החרדיות בבית שמש, וגם בשכונות חרדיות בירושלים ולא שכונות אחרות.

ישראל אייכלר: ישנה תחושה שמתעללים בציבור שנקרא בשפה הסלנגית "דוסים".

ישראל אייכלר: רבותיי, בזמן חג הפסח, כשעברתי במחסומים, חשתי בירושלים, עירי האהובה, כבשטח כבוש.

ישראל אייכלר: זה היה בעת הסגר על שכונתנו.

ישראל אייכלר: שוב ושוב אנחנו נגיד את זה עד שיגיע למקומות הנכונים: הסגרים לא רק שאינם מועילים במאומה, הם אינם מרפאים קורונה – הם הופכים את הציבור החרדי לשק החבטות של הקורונה.

ישראל אייכלר: מדברים בריאות וזורים פחד ואימה בציבור מפני הנגיף החרדי המפחיד.

ישראל אייכלר: אם אתם רוצים לדעת כיצד ההסתה נוצרת על ידי ההסגר הסלקטיבי הזה, אני אראה לכם עדויות שמגיעות אליי כל היום משוטרים שמחלקים דוחות דווקא על אי-חבישת מסכה, דווקא לאנשים חרדים, כשאנשים חילונים באותה שעה ובאותו מקום לא מקבלים דוחות.

ישראל אייכלר: שלא לדבר על אנשים שבאים אליי ואומרים לי שהם מסתובבים בתל אביב ולא רואים פקח בעיניים.

ישראל אייכלר: בשכונות החרדיות יש יותר ויותר.

ישראל אייכלר: אני חוזר עוד פעם: אסור להפר את ההנחיות, פיקוח נפש דוחה את כל התורה כולה, אבל צריך להקפיד על הכללים מתוך רצון ולציית להם.

ישראל אייכלר: אבל אם יש יהודי שיצא רגע מהבית – היום קיבלתי ידיעה על מישהי, אישה שיצאה מרכב לטפל בתינוק שלה, ותוך דקה היא קיבלה דוח.

יוראי להב-הרצנו: הרב אייכלר, אז תצביע נגד הצעת החוק?

ישראל אייכלר: השוטרים צריכים להזהיר ולחלק מסכות כפי שהם עושים באזורים הלבנים – ראינו שוטרים טובים שבאמת מזהירים ואפילו נותנים מסכה – ולא לצאת אל השוק ולהתנפל כשוחרים לטרף על לובשי השחורים.

ישראל אייכלר: יש עבריינות גדולה מאוד על חוקי הריחוק של משרד הבריאות במצעדים, בהפגנות, ברחובות, בתל אביב, בחופים.

ישראל אייכלר: בואו נראה את השוטרים חזקים עליהם.

ישראל אייכלר: ההתנכלות היא נגד כל מה שקשור ליהדות.

ישראל אייכלר: קחו את העניין של האולמות והמועדונים: החליטו היום להפעיל אותם ב-250 איש – –

משה ארבל: תודה.

ישראל אייכלר: – – ודווקא בבתי הכנסת רוצים לצמצם ל-50 משתתפים, ולא משנה מה גודל בית הכנסת.

משה ארבל: תודה רבה.

ישראל אייכלר: דין בית כנסת של עשרה מטרים כדין בית כנסת של 1,000 מטרים.

יוראי להב-הרצנו: הרב אייכלר – – –

ישראל אייכלר: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לסיים ולומר: מדברים השבוע על זכות ההפגנה כי זאת זכות קדושה, כי איזה איש שמאל חסם כביש.

ישראל אייכלר: מעולם לא ידעתי שבמדינת ישראל קיימת זכות כזאת.

ישראל אייכלר: מעולם לא אמרו שלחרדים – –

משה ארבל: נא לסכם.

ישראל אייכלר: – – מותר לחסום כבישים – ואני נגד חסימת כבישים.

ישראל אייכלר: פתאום נזכרים שיש זכות ההפגנה.

ישראל אייכלר: רבותיי, אני מבקש, אל תנצלו את הקורונה כדי ליצור אווירה אנטי-חרדית בישראל.

ישראל אייכלר: תודה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת ישראל אייכלר.

משה ארבל: חבר הכנסת אלי אבידר – אינו נוכח; חבר הכנסת רם בן ברק – מוותר?

משה ארבל: מוותר; חברת הכנסת קרן ברק – אינה נוכחת; חברת הכנסת איילת שקד – אינה נוכחת; חבר הכנסת עודד פורר – אינו נוכח; חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ' – אינו נוכח; חבר הכנסת יבגני סובה – אינו נוכח; חבר הכנסת אלכס קושניר – אינו נוכח; חבר הכנסת יאיר גולן – אינו נוכח; חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה – אינו נוכח; חבר הכנסת אלעזר שטרן – אינו נוכח; חבר הכנסת יאיר לפיד – אינו נוכח; חבר הכנסת אוסאמה סעדי – אינו נוכח.

משה ארבל: חבר הכנסת בועז טופורובסקי – יעלה ויבוא.

משה ארבל: אדוני, לרשותך שלוש דקות, בבקשה.

בועז טופורובסקי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

בועז טופורובסקי: שומעים אותי?

משה ארבל: שומעים היטב.

משה ארבל: שומעים.

בועז טופורובסקי: פעם ראשונה שאני מכאן, אז זה קצת מוזר, אבל בסדר.

בועז טופורובסקי: אני נגד הצעת החוק הזאת, פשוט מאוד כי אני חושב שזו הדרך הכי קלה – לבוא ולהשית עלויות נוספות על אזרחים, לבוא ולהצר את הזכויות שלהם, את החופש שלהם, להגביר אכיפה בשם איזושהי קורונה.

בועז טופורובסקי: זה גם חלק מאותו מדרון חלקלק שאני כל הזמן מדבר עליו, שבו אנחנו, בשם איזשהו מצב חירום, פוגעים בחופש, בזכויות האזרחים, ובעצם פוגעים בדמוקרטיה הישראלית, קלף אחרי קלף.

בועז טופורובסקי: זה גם לעשות קיצורי דרך, כי כאשר האזרחים שומעים את הממשלה שלהם אומרת דברי טעם, נותנת חזון, מנהיגות ומגלה אחריות ודוגמה אישית, הם עושים מה שצריך.

בועז טופורובסקי: ככה ראינו בגל הראשון, מה שנקרא.

בועז טופורובסקי: ככה ראינו.

בועז טופורובסקי: לא היו את כל האכיפות האלה, את כל הקנסות האלה.

בועז טופורובסקי: ראש הממשלה ביקש, מנכ"ל משרד הבריאות ושר הבריאות ביקשו – האזרחים ביצעו.

בועז טופורובסקי: מה שעכשיו רואים זה שאין חזון, אין מנהיגות, אף אחד לא יודע מה קורה.

בועז טופורובסקי: ביום חמישי אומרים שאולי ביום ראשון ישנו את התקנות ואת ההוראות; ביום שישי אומרים: או-טו-טו נגיד לכם; במוצ"ש אומרים שביום ראשון בבוקר יגידו מה אפשר, מה לא.

בועז טופורובסקי: בן אדם שאולי יש לבת שלו בת-מצווה בשבוע הבא לא יודע אם הבת-מצווה תקוים או לא; עסקים לא יודעים אם הם מתקיימים או לא, לא יודעים אם פותחים או לא.

בועז טופורובסקי: אז מה זה עוזר שאנחנו ניתן להם מחר עוד דוחות, נכפיל אותם?

בועז טופורובסקי: מה זה עוזר שאנחנו ניתן לשוטרים יותר סמכויות לפגוע באזרחים?

בועז טופורובסקי: זו לא הבעיה.

בועז טופורובסקי: הבעיה היא שממשלת ישראל לא מכינה, לא מתמודדת – לא מכינה את העתיד, לא בודקת מה האפשרויות; לא אומרת לאזרחים: שימו לב, הינה, אני נותנת לכם איזושהי ודאות.

בועז טופורובסקי: היא לא עושה את זה, ולכן כולנו משלמים את המחיר.

בועז טופורובסקי: והתשובה הזאת, קיצורי הדרך האלה, התהליך המסוכן הזה של פגיעה בדמוקרטיה, של הצרת החופש של אזרחי מדינת ישראל, זה משהו שהכנסת, הבית הזה, חייבת להפסיק כמה שיותר מהר.

בועז טופורובסקי: החוק הזה – אסור לנו לתת לו לעבור.

בועז טופורובסקי: תודה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת בועז טופורובסקי.

משה ארבל: חבר הכנסת יעקב אשר – אינו נוכח.

משה ארבל: חבר הכנסת מיקי לוי – נוכח.

משה ארבל: יעלה ויבוא אדוני.

משה ארבל: גם לרשותך שלוש דקות.

קריאה: תגיד מי אחריו.

יפעת שאשא ביטון: מיקי, מתי תפתיע אותנו?

משה ארבל: אחריו – חבר הכנסת ינון אזולאי; לאחר מכן – חבר הכנסת סעיד אלחרומי; גברתי – אחרונת הדוברים.

יואב קיש: מה, לא סגרתם את הרשימה?

משה ארבל: סגרנו את הרשימה אחרי חברת הכנסת ברביבאי.

מיקי לוי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

מיקי לוי: אני שואל את חברי הקואליציה: האם אין לכם גבולות?

מיקי לוי: בימים טרופים אלה, שבהם למדינת ישראל, לאזרחי מדינת ישראל, קשה, אתם הולכים לחתום ולהצביע על חוק כזה?

מיקי לוי: מה קרה?

מיקי לוי: איזו עבירה הם ביצעו?

מיקי לוי: אפשר בקלות לבוא – אתם רוצים להכפיל את כל הקנסות?

מיקי לוי: אי-חבישת מסכה – מ-200 שקלים ל-500 שקלים – אתם השתגעתם; להוריד את הימים שבהם יש אפשרות לאזרח לשלם מ-60 יום ל-45 יום.

מיקי לוי: יש משפחות שלמות שנאנקות תחת הנטל, אין להן עבודה, מיליון מובטלים, חלקם ללא שכר, ללא דמי אבטלה, ואתם מעלים קנסות?

מיקי לוי: אתם יודעים כמה פעמים אני יצאתי מהאוטו – ואני בחור אחראי – ושכחתי לרגע את המסכה, הלכתי 20 צעדים וחזרתי לקחת?

מיקי לוי: מה קרה?

מיקי לוי: במקום לחנך, במקום להסביר.

מיקי לוי: יש לי הצעה בשבילכם: אם שוטר תופס מישהו, בפעם הראשונה יזהיר אותו, ייקח את הפרטים שלו, יכניס את זה למחשב כף היד שלו.

מיקי לוי: בפעם הבאה שייתפס אותו אדם – אז אפשר להחיל עליו קנס.

מיקי לוי: למה לעשות את החיים לאזרחי מדינת ישראל כל כך קשים כשגם כך קשה להם?

מיקי לוי: מ-200 שקלים ל-500 שקלים קנס על אי-חבישת מסכה?

מיקי לוי: אתם לא מתביישים?

מיקי לוי: מי שיצביע על החוק הזה, ירים את ידו כדי להגדיל את הנטל הזה – אני אומר לכם בצורה שאינה משתמעת לשתי פנים: אתם תישאו באחריות, אתם תסבירו אז לציבור.

מיקי לוי: לפני כמה שבועות אישרנו את חוק המענקים לטובת החזרת עובדים לעבודה.

מיקי לוי: מתברר שהנוסח קבע כי המענקים יועברו בתוך חודש ימים מפרסום החוק ברשומות.

מיקי לוי: החוק פורסם ב-16 ביוני – מה שמאפשר לאוצר עוד כמעט שלושה שבועות לא להעביר את המענקים.

מיקי לוי: צריך לדבר על זה שחשוב לזרז את מתן המענקים למי שהחזיר עובדים לעבודה, ולא להמשיך להתעכב ולהפנות בעלי עסקים לנוסח החוק.

מיקי לוי: בואו נפסיק להתעלל בעובדים ובמעסיקים.

מיקי לוי: מי שיצביע בעד העלאת הקנסות לאזרחי מדינת ישראל לא יוכל להסתכל לאזרחים האלה בפרצוף.

מיקי לוי: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת מיקי לוי.

משה ארבל: אחריו – חבר הכנסת ינון אזולאי – מוותר; חבר הכנסת סעיד אלחרומי – מוותר.

משה ארבל: חברת הכנסת אורנה ברביבאי – תעלה ותבוא.

משה ארבל: לרשותך, גברתי, שלוש דקות, בבקשה.

משה ארבל: אחרונת הדוברים.

אורנה ברביבאי: אין יותר פואטי מזה שאנחנו מסיימים את היום שבכולו עסקנו בנושא מעקבי השב"כ בלהעניש את הציבור בעוד עונש: לא מספיק שהשב"כ יעקוב אחריהם, ייכנס להם לטלפונים – עכשיו גם נפחיד אותם, את האנשים את – אלה שסובלים מהקורונה או מבעיה בריאותית, ואנחנו רואים שהמספרים עולים, את אלה שסובלים מהקורונה בכלכלה, בעבודה, בפרנסה – ועכשיו נגיד להם: הממשלה לא עסקה בנושא ההסברה, הממשלה לא הצליחה לייצר איזשהו גוף שמסנכרן, בגודל העצום שלה, בין חלקי המשרדים השונים, אבל הממשלה תטפל בקורונה כמו שצריך: היא תעניש את האזרחים.

אורנה ברביבאי: היא תקבע ש-250 שקל זה לא סכום מרתיע.

אורנה ברביבאי: ומהרגע שיעבור החוק אפשר יהיה לקבוע 500 שקל.

אורנה ברביבאי: ואני שואלת: כמה מנותקת הממשלה הזאת יכולה להיות?

אורנה ברביבאי: מי אתם חושבים שמסוגל לשלם סכומים כאלה?

אורנה ברביבאי: ומאיפה – מדמי האבטלה שלא משלמים לא לעצמאים, לא לשכירים ולא לאחרים?

אורנה ברביבאי: מאיפה לשלם את הקנסות האלה?

אורנה ברביבאי: אז צאו ותסבירו, צרו אמון – מה שכבר לא יכול לקרות עם הממשלה הזאת.

אורנה ברביבאי: אמון של הציבור בממשלה הזאת כבר לא יקרה, וזה בהחלט משקף את המציאות בפועל.

אורנה ברביבאי: בגלל זה ללכת ולהעניש את הציבור?

אורנה ברביבאי: בעיניי, זה פשוט לא מכבד לא את הממשלה ולא את האזרחים.

אורנה ברביבאי: אם נותרה טיפת בושה בממשלה הזאת, אז במקום להגדיל את הקנס – להסיר אותו, לחנך, להסביר ולעודד לאחריות ציבורית בקרב הציבור.

משה ארבל: תודה רבה לחברת הכנסת אורנה ברביבאי.

משה ארבל: סגן שר הבריאות יעלה לסכם, לאחר שסיימנו את רשימת הדוברים, ולאחר מכן נעבור להצבעה על הצעת החוק.

משה ארבל: בבקשה, אדוני.

יואב קיש: כבוד היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, כמה דברים על קורונה מחודש מאי עד חודש יוני: עלינו בנדבקים פי 25 כל יום, מסביב 20 לקרוב ל-500 – 1.

יואב קיש: פי שישה במאומתים, באחוז המאומתים בבדיקות, כי עלינו בבדיקות – הרי אני שומע את הטענה הזאת כל הזמן: אתם עושים יותר בדיקות, אז בוא נדבר על אחוז המאומתים בסך כל הבדיקות: היינו ב-0.4%, 0.5%.

יואב קיש: הרי בסוף, תבינו, אם אין תחלואה, תעשה מיליון בדיקות, אתה לא תקבל תוצאות.

יואב קיש: עלינו, אני אומר לכם – ביומיים-שלושה האחרונים, מעל 3% של מאומתים.

יואב קיש: כשהמגפה הייתה בשיאה היינו סביב 7%–10%.

יואב קיש: אנחנו מתקדמים לשם.

יואב קיש: קצב הכפלה – עשרה ימים.

יואב קיש: חולים קשים ממאי ליוני – אומנם נראים יציבים, אבל חשוב לי לדבר על חולים קשים חדשים.

יואב קיש: למה?

יואב קיש: לצערי, יש נפטרים בין החולים הקשים, ולמזלנו יש גם אנשים שמחלימים.

יואב קיש: אם מנכים את זה ומסתכלים רק על החולים הקשים החדשים, היינו ב-40 בחודש מאי – אנחנו מעל 80 בחודש יוני.

יואב קיש: בכל מדד אנחנו מכפילים.

יואב קיש: איפה אנחנו טובים?

יואב קיש: אנחנו טובים היום כשאנחנו שומרים על המבצר, על אוכלוסיות הסיכון, על הגיל השלישי, ואנחנו מבינים ששם אנחנו רגישים.

יואב קיש: אבל כשאנחנו מדברים עם כל אנשי המקצוע הם אומרים לנו: כשהתחלואה מתקדמת אנחנו לא נצליח לשמור על המבצר.

יואב קיש: זה יגיע לשם.

יואב קיש: וזה החשש הגדול, ולכן אנחנו הלכנו להגבלות שהלכנו עליהן היום – בשביל למנוע את עליית התחלואה.

יואב קיש: אני אומר לכם, אני לא נביא ואני לא מתכוון להיות נביא, אבל אני מאוד חושש מאירוע של עוד עשרה ימים מהיום, לא 500 נדבקים – 1,000 נדבקים, כי אם לא נעשה דבר – לשם הולכים, זה מאוד פשוט.

יואב קיש: כל אנשי המקצוע מדברים על כך.

מיקי לוי: אדוני סגן השר, מה זה קשור לקנסות מוגדלים?

יואב קיש: לא קשור.

יואב קיש: אני מנסה – מיקי – – –

מיקי לוי: – – –

יואב קיש: חבר הכנסת מיקי לוי, אני החלטתי כרגע לספר לכם על הקורונה.

יואב קיש: לא קשור.

מיקי לוי: כל מה שאמרת מקובל עליי, אבל למה קנסות?

מיקי לוי: מסכנים האזרחים.

יואב קיש: חבר הכנסת מיקי לוי, אני לא בא עכשיו רק לחוק הספציפי הזה.

יואב קיש: אני מבין את ההסתייגויות שלך.

יואב קיש: אני חושב שמן הסתם ידונו בוועדה.

יואב קיש: אבל חשוב לי להתייחס רגע למצב הקורונה – דברים שהיו היום בקבינט הקורונה, בנושאים שחשוב לי שגם הציבור יכיר אותם.

יואב קיש: יש גישה שאומרת: בואו נחכה למספרים היותר-משמעותיים של החולים הקשים ואז נעצור את זה.

יואב קיש: למה עכשיו להפריע? "להפריע", במירכאות, או למה עכשיו אתם עוצרים את המשק?

יואב קיש: למה עכשיו אנחנו משלמים מחיר כלכלי, כשמספר החולים הקשים מאוד נמוך?

יואב קיש: דרך אגב, נכון.

יואב קיש: מערכת הבריאות היום, ברוך השם, גם יותר מוכנה, גם יותר ערוכה, ויכולה בהחלט לטפל במספר של המקרים הקשים שנמצאים היום במערכת הבריאות.

יואב קיש: החשש הגדול – וזה מה שאני אומר – שאופי המחלה והעלייה הכל-כך דרמטית, ביום שנגיע לאותו מספר של חולים קשים, ששם נגיד: רגע, רגע, אנחנו רוצים לעצור את הגלגלים, לצערי אנחנו כבר, מה שנקרא, נאחר את המועד.

יואב קיש: המשמעות תהיה כבדה מאוד על מערכת הבריאות, וקשה עד כדי סגר בנושא הכלכלי.

יואב קיש: לשם אסור למדינת ישראל להגיע, זו האחריות שלנו, ולכן קבינט הקורונה החליט היום על ההגבלות שהוא החליט.

יואב קיש: אני חושב שהאירוע הזה של הליכה מרוסנת, מה שנקרא, צעד אחד אחורה, כדי לשמור – –

קריאה: – – –

יואב קיש: שלמה, שלמה, אנחנו כבר מצביעים.

יואב קיש: – – כדי לשמור על כך שאנחנו לא נהיה בנקודת אל-חזור בנושא התחלואה ובנושא הכלכלי – חייבים לרסן את הדברים עכשיו.

יואב קיש: היושב-ראש, אני ברשותך חושב שגם בהצעה הזאת – אני מבין שיש כל מיני הסתייגויות – אני חושב שהדברים האלה, מן הראוי שיידונו בוועדה, ואני מבקש מהכנסת להצביע בעד ההצעה.

יואב קיש: תודה.

משה ארבל: תודה רבה לסגן שר הבריאות.

משה ארבל: אני מבקש לעבור להצבעה על הצעת חוק לתיקון – – –

מיקי לוי: תצביעו נגד.

מיקי לוי: מטילים קנסות על האזרחים.

מיקי לוי: תתביישו.

מיקי לוי: 500 שקל קנס.

מיקי לוי: אין לכם אלוהים.

משה ארבל: חבר הכנסת מיקי לוי, דבריך נשמעו.

משה ארבל: הצעת חוק לתיקון ולקיום תוקפן של תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – אכיפה) (תיקון), התש"ף

משה ארבל: –2020, בקריאה ראשונה.

משה ארבל: אני עובר להצבעה.

משה ארבל: הצבעה מס' 19 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 26 נגד – 13 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק לתיקון ולקיום תוקפן של תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – אכיפה) (תיקון), התש"ף

משה ארבל: –2020, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

משה ארבל: ובכן, תוצאות ההצבעה האלקטרונית: 26 בעד, 13 מתנגדים, ואני מבקש להוסיף עוד את סגן שר הבריאות חבר הכנסת יואב קיש, שביקש להצטרף כתומך, וחבר הכנסת יעקב טסלר, שמצטרף כתומך.

משה ארבל: אשר על כן, תוצאות ההצבעה הן 28 בעד, וחבר הכנסת ווליד טאהא מתנגד, אז 14 נגד.

משה ארבל: אשר על כן, אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה ראשונה, ותועבר לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת לשם הכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

משה ארבל: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/1335).

משה ארבל: ]

משה ארבל: הצעת החוק הבאה בסדר-היום – הצעת חוק ניהול דיוני ועדות השחרורים והוועדה לעיון בעונש (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש), התש"ף–2020, לקריאה ראשונה.

משה ארבל: יציג את הצעת החוק כבוד שר המשפטים חבר הכנסת אבי ניסנקורן.

משה ארבל: בבקשה, אדוני יעלה ויבוא.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הצעת חוק ניהול דיוני ועדות שחרורים והוועדה לעיון בעונש (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש), התש"ף–2020.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הצעת החוק שלפנינו נועדה להסדיר את אופן קיום דיוני ועדות השחרורים והוועדה לעיון בעונש לפי חוק השיפוט הצבאי בתקופת ההתמודדות עם נגיף הקורונה, נוכח הקושי הנובע מהבאת עצורים ואסירים לבתי המשפט תוך שמירה על כללי התו הסגול.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הוראות בעניין זה נקבעו בתקנות שעת חירום אשר תוקפן פקע, ועל כן מוצע לעגן אותן בהתאמות הנדרשות במסגרת הוראת שעה למשך 12 חודשים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הצעת החוק הנוכחית כוללת כמה הסדרים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אלה ההסדרים העיקריים: הסמכת יו"ר ועדת השחרורים או הוועדה לעיון בעונש לקבל החלטות בנושאים דיוניים בלבד, ללא חובת התכנסות של הוועדה כולה; הסדרת האפשרות לקיום דיון בוועדה שלא בנוכחות האסיר אלא בהשתתפותו מרחוק, באמצעות אמצעי טכנולוגי, תוך קביעת הוראות שונות אשר יבטיחו את זכויותיו בדיון, לרבות האפשרות לקיים דיון חוזר; הסדרת חובת ההתייצבות של אסיר בתחנת משטרה כחלק מתנאי שחרורו בתקופה שבה קיימת הגבלת ניידות בשל נגיף הקורונה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הצעת החוק תבטיח כי זכותם של אסירים לקיום דיון בעניינם בפני ועדת השחרורים או בפני הוועדה לעיון בעונש תתממש גם בתקופה שבה נוכחותם הפיזית בדיון אינה מתאפשרת.

אברהם (אבי) ניסנקורן: על כן, הכנסת מתבקשת לאשר את הצעת החוק בקריאה ראשונה ולהעבירה לוועדת החוקה, חוק ומשפט לצורך הכנתה לקריאה השנייה והשלישית.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תודה.

משה ארבל: תודה רבה לשר המשפטים חבר הכנסת אבי ניסנקורן.

משה ארבל: אני מתכבד לעבור לרשימת הדוברים בהצעת חוק זו.

משה ארבל: ראשון הדוברים, חבר הכנסת עופר כסיף – אינו נוכח; חבר הכנסת ווליד טאהא – אינו נוכח; חבר הכנסת ניצן הורוביץ – אינו נוכח; חברת הכנסת יוליה מלינובסקי – אינה נוכחת; חבר הכנסת אופיר סופר – אינו נוכח; חברת הכנסת סונדוס סאלח – אינה נוכחת; חברת הכנסת תמר זנדברג – אינה נוכחת; חברת הכנסת היבה יזבק – אינה נוכחת; חבר הכנסת מתן כהנא – אינו נוכח; חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין – אינה נוכחת; חבר הכנסת ישראל אייכלר – אינו נוכח; חבר הכנסת אלי אבידר – אינו נוכח; חבר הכנסת רם בן ברק – אינו נוכח; חברת הכנסת קרן ברק – מוותרת; חברת הכנסת איילת שקד – אינה נוכחת; חבר הכנסת עודד פורר – אינו נוכח; חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ' – אינו נוכח; חבר הכנסת יבגני סובה – אינו נוכח; חבר הכנסת אלכס קושניר – אינו נוכח; חבר הכנסת יאיר גולן – אינו נוכח; חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה – אינו נוכח; חבר הכנסת אלעזר שטרן – אינו נוכח; חבר הכנסת יאיר לפיד – אינו נוכח; חבר הכנסת אוסאמה סעדי – אינו נוכח; חבר הכנסת יעקב אשר – אינו נוכח.

משה ארבל: חבר הכנסת מיקי לוי, בזכותך יוכל שר המשפטים לסכם את ההצעה.

משה ארבל: בבקשה, אדוני.

משה ארבל: שלוש דקות.

מיקי לוי: תודה, אדוני היושב-ראש.

מיקי לוי: באמת, תסתכלו על עצמכם.

מיקי לוי: אתם תעלו על כלי הרכב, תיסעו הביתה – ולפני שלוש דקות הרמתם אצבע ואישרתם הכפלה או כמעט שילוש, פי שניים וחצי, של הקנסות על אזרחי מדינת ישראל, שגם ככה מיליון איש מהם ללא עבודה.

מיקי לוי: חלקם אינם מקבלים אבטלה.

מיקי לוי: בהרמת היד שלכם אישרתם 500 שקלים קנס כספי על מי שאינו עוטה מסכה, וקיצרתם את טווח התשלום של הקנס מ-60 ל-45 יום.

מיקי לוי: מה כל כך קשה להבין שהמאבק בתאונות הדרכים, שכלל – אתן מפריעות לי.

מיקי לוי: אדוני, מפריעים לי למטה.

מיקי לוי: זה שאני מדבר מלמעלה לא אומר שצריכים לצעוק.

משה ארבל: כבוד השרה, כבוד השרות וחברת הכנסת חיימוביץ', אתן יכולות לדבר, אבל אם אפשר לעשות את זה בשקט, וכבוד השרה, אם אפשר גם לבקש מגברתי לשבת.

משה ארבל: כבוד השרה אורלי לוי.

משה ארבל: כבוד השרה אורלי לוי אבקסיס, אם אפשר, לאפשר לחבר הכנסת מיקי לוי להמשיך.

מיקי לוי: וגם בתא של הליכוד – אם אני יורד, אני רוצה לרדת למטה, אדוני, ולנאום.

מיקי לוי: אני נואם מלמעלה ומפריעים לי באולם.

משה ארבל: אדוני, אנחנו – – –

מיקי לוי: אבל בבקשה, אדוני, אני רק מבקש שקט.

משה ארבל: ודאי, מאפשרים לקיים את הדיון.

משה ארבל: הדיון יתקיים.

משה ארבל: אנחנו נשמע את דבריו.

משה ארבל: בבקשה, אדוני.

מיקי לוי: בהרמת היד שלכם עשיתם את הקנס הזה פי 2.5, ל-500 שקלים.

מיקי לוי: הדבר דומה למאבק בתאונות הדרכים, באותם נהגים ששוחחו בטלפון הנייד שלהם תוך כדי נהיגה.

מיקי לוי: הקנסות הוכפלו.

מיקי לוי: האם זה עזר למנוע את תאונות הדרכים?

מיקי לוי: התשובה היא לא.

מיקי לוי: מה כן השפיע?

מיקי לוי: עוד פעם ועוד פעם – חינוך ותרבות נהיגה.

מיקי לוי: אנחנו בתקופה קשה, בתקופת קורונה, אלוהים ישמור.

מיקי לוי: בשביל מה הקנס הוכפל פי 2.5, ל-500 שקלים?

מיקי לוי: בשביל מה?

מיקי לוי: אתם חושבים שזה ימנע?

מיקי לוי: שישאל כל אחד מכם את עצמו כמה פעמים הוא יצא מהבית ושכח את המסכה, כמה פעמים הוא ירד מהאוטו ושכח את המסכה.

מיקי לוי: כל כך פשוט – הרי לשוטרים יש אייפד ביד – לעצור, לעכב את אותו אדם, לבקש את פרטיו של מי שאינו עוטה מסכה, להכניס את פרטיו אל תוך מחשב כף היד ובפעם הבאה שיתפסו אותו – לתת לו קנס.

מיקי לוי: לא צריך קנס של 500 שקלים, מספיק להסתפק ב-200 שקלים.

מיקי לוי: אבל אתם, בעזות רוח, בקשיות לב, הצבעתם על העלאת הקנס מ-200 ל-500 שקלים ועל קיצור זמן התשלום מ-60 יום ל-45 יום.

מיקי לוי: לאנשים אין כסף ללכת למכולת, מה בדיוק אתם עושים?

מיקי לוי: מה אתם רוצים להשיג?

מיקי לוי: הגדלתם את הקנסות כי אתם קשי לב ואין לכם אלוהים.

מיקי לוי: תתביישו.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת מיקי לוי.

משה ארבל: חבר הכנסת ינון אזולאי – מוותר; חבר הכנסת סעיד אלחרומי, אחרון הדוברים – מוותר.

משה ארבל: אשר על כן, אני מתכבד לעבור להצבעה על הצעת חוק ניהול דיוני ועדות השחרורים והוועדה לעיון בעונש (הוראת שעה, נגף הקורונה החדש), התש"ף–2020, בקריאה ראשונה.

משה ארבל: הצבעה.

משה ארבל: הצבעה מס' 20 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 15 נגד – 2 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק ניהול דיוני ועדות השחרורים והוועדה לעיון בעונש (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש), התש"ף–2020, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

משה ארבל: תוצאות ההצבעה האלקטרונית הן 15 בעד, שני מתנגדים, אין נמנעים.

משה ארבל: לבקשת חברות הכנסת וחברי הכנסת, אני מצרף להצבעה את מי שיבקש: חבר הכנסת ינון אזולאי, חברת הכנסת קרן ברק, חברת הכנסת מיכל שיר, חברת הכנסת אתי עטייה, חברת הכנסת חיימוביץ', חבר הכנסת אליהו חסיד, חבר הכנסת יעקב טסלר וכבוד השרה אורלי לוי אבקסיס.

משה ארבל: אשר על כן, תוצאות ההצבעה לארח צירופם הן 23 תומכים ושני מתנגדים.

משה ארבל: הצעת החוק עברה בקריאה ראשונה, ותועבר לוועדת חוקה, חוק ומשפט לצורך הכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

משה ארבל: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/1305).

משה ארבל: ]

משה ארבל: אני מתכבד לעבור לנושא הבא בסדר-היום – הצעת חוק הביטוח הלאומי (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (הוראות מיוחדות לעניין ביטוח אבטלה), התש"ף–2020, לקריאה ראשונה.

משה ארבל: יציג את הצעת החוק כבוד סגן שר האוצר חבר הכנסת יצחק כהן.

משה ארבל: בכבוד, אדוני.

יצחק כהן: תודה, אדוני היושב-ראש.

יצחק כהן: חבריי חברי הכנסת, כבוד השר, הצעת חוק הביטוח הלאומי (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (הוראות מיוחדות לעניין ביטוח אבטלה) – – –

משה ארבל: אני מבקש לשמור על השקט גם מחברות הכנסת והשרות.

משה ארבל: תודה.

יצחק כהן: ברק, קרן ברק, כדאי לך לשמוע.

קרן ברק: כן?

קרן ברק: למה, זה על שוק ההון, משהו?

יצחק כהן: משהו דומה.

קרן ברק: כי אנחנו לא בעד זה.

יצחק כהן: ביטוח לאומי.

יצחק כהן: הצעת החוק המונחת לפניכם מובאת לאישורכם על מנת לעגן בחקיקה את תקנות שעת החירום שאושרו על ידי הממשלה.

יצחק כהן: משרד האוצר מביא בשורה משמעותית ומרחיב את רשת הביטחון הסוציאלית בשעת המשבר על מנת לתת מענה לכל מי שמצא את עצמו מחוץ לשוק העבודה.

יצחק כהן: עיקרי התיקון – השרה גמליאל, גילה, גילה גמליאל – עיקרי התיקון: קיצור תקופת האכשרה הדרושה לזכאות לדמי אבטלה – במקום 12 חודשי אכשרה הדרושים לזכאות לדמי אבטלה, ניתנה הקלה משמעותית, כך שגם מי שצבר רק שישה חודשי אכשרה יוכל להיות זכאי לדמי אבטלה; הארכת תקופת התשלום המרבית למי שתמו ימי זכאותו לדמי אבטלה – כדי לאפשר למובטלים שהסתיימה תקופת זכאותם במהלך תקופת המשבר פרק זמן נוסף למציאת עבודה במקביל לקבלת דמי אבטלה, הצעת החוק מאריכה את תקופת התשלום עבורם עד ל-31 במאי 2020.

יצחק כהן: יש לציין כי במסגרת הדיון בחוק בוועדת העבודה והרווחה בכוונת הממשלה להאריך את הזכאות לדמי האבטלה עד לאמצע אוגוסט.

יצחק כהן: תשלום מקדמות למבוטח שטרם הושלמו הליכי הטיפול בתביעתו לדמי אבטלה – בשל מספרן הרב של התביעות שהוגשו למוסד לביטוח לאומי, נוצר עומס באישור התביעות.

יצחק כהן: על מנת לענות על הצורך לתשלום בזמן לכל הזכאים – – – אני לא יכול, אני לא שומע את עצמי.

משה ארבל: כבוד סגן השר לא מצליח לשמוע את עצמו.

משה ארבל: גבירותיי חברות הכנסת, אם אתן רוצות לדבר – אפשר לעשות את זה מחוץ למליאה.

משה ארבל: זה מפריע.

משה ארבל: בבקשה.

יצחק כהן: זה חשוב.

יצחק כהן: דמי אבטלה, עצמאים – זה חשוב.

משה ארבל: יש לנו פה שר תורן.

משה ארבל: אם אתן רוצות, אתן יכולות לבקש מהשר פרץ – – –

יצחק כהן: תשלום מקדמות למבוטח שטרם הושלמו הליכי הטיפול בתביעתו לדמי אבטלה – בשל מספרן הרב של התביעות שהוגשו למוסד לביטוח לאומי, נוצר עומס באישור התביעות.

יצחק כהן: על מנת לענות על הצורך לתשלום בזמן לכל הזכאים, התיקון מאפשר תשלום מקדמות לדמי אבטלה בעד החודשים מרץ עד מאי 2020 גם אם הטיפול בתביעה טרם הושלם.

יצחק כהן: שיפוי המוסד לביטוח לאומי על הוצאותיו בגין הנושאים שלעיל וכן על הסכומים שהוציא בשל תשלום מענקי ההסתגלות המיוחדים לבני 67 ומעלה ; ביטול התקנות לשעת חירום לעניין ביטוח אבטלה – מוחלפות בהצעת חוק זו.

יצחק כהן: אבקש מחבריי חברי הכנסת לאשר את הצעת החוק בקריאה ראשונה ולהעבירה לוועדת העבודה והרווחה להכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

יצחק כהן: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

משה ארבל: תודה רבה לסגן שר האוצר חבר הכנסת יצחק כהן.

יצחק כהן: שוב, אני עוד פעם רוצה לחזור על משפט שנבלע ואולי לא שמעו אותו: במסגרת דיון בחוק בוועדת העבודה הרווחה, החלטת הממשלה והאוצר היא להאריך את הזכאות לדמי אבטלה עד לאמצע אוגוסט.

יצחק כהן: חשוב לציין את זה.

יצחק כהן: תודה.

משה ארבל: תודה רבה.

משה ארבל: תבורכו.

משה ארבל: בהחלט, אני בטוח שכל חברי הבית מברכים על המהלך החשוב הזה.

משה ארבל: נעבור לרשימת הדוברים: חבר הכנסת עופר כסיף – אינו נוכח; חבר הכנסת ווליד טאהא – אינו נוכח; חבר הכנסת ניצן הורביץ – אינו נוכח; חברת הכנסת יוליה מלינובסקי – אינה נוכחת; חבר הכנסת אופיר סופר – אינו נוכח; חברת הכנסת סונדוס סאלח – אינה נוכחת; חברת הכנסת תמר זנדברג – אינה נוכחת; חברת הכנסת היבה יזבק – אינה נוכחת; חבר הכנסת מתן כהנא – אינו נוכח; חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין – אינה נוכחת; חברת הכנסת אורלי פרומן – אינה נוכחת; חבר הכנסת ישראל אייכלר – אינו נוכח; חבר הכנסת אלי אבידר – אינו נוכח; חבר הכנסת רם בן ברק – אינו נוכח; חברת הכנסת קרן ברק – מוותרת, אני מניח; חברת הכנסת איילת שקד – אינה נוכחת; חבר הכנסת עודד פורר – אינו נוכח; חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ' – אינו נוכח; חבר הכנסת יבגני סובה – אינו נוכח.

משה ארבל: חבר הכנסת אלכס קושניר – נמצא.

משה ארבל: יעלה ויבוא אדוני.

משה ארבל: לרשותך שלוש דקות, בבקשה.

אלכס קושניר: אדוני היושב-ראש, אדוני סגן השר, אני יכול להגיד לך, אדוני היושב-ראש, שהייתי היום בחו"ל.

אלכס קושניר: השמיים סגורים, אבל הייתי בחו"ל.

אלכס קושניר: הבעיה היא שחו"ל נמצא פה למטה, ליד הכיכר.

אלכס קושניר: יש פה שתי מדינות.

אלכס קושניר: יש את משרד האוצר – בניין יפה ושלו, ביום שני לא קורה בו שום דבר – ומהצד השני של הכביש יש אנשים שרעבים ללחם.

אלכס קושניר: אלה חבר'ה מענף התרבות וענף האירועים, והצטרפו אליהם גם אנשים מענף התיירות.

אלכס קושניר: והממשלה פשוט לא נותנת להם שום פתרונות.

אלכס קושניר: אני יודע שהרבה מאוד חברי כנסת מגיעים אליהם ומדברי איתם, כולל חברי כנסת מהקואליציה וכולל חברי כנסת מהאופוזיציה, אבל תכל'ס, תכל'ס, לא קורה שום דבר.

אלכס קושניר: אף אחד לא מציע להם פתרונות.

אלכס קושניר: בתיירות אומרים: כל המדינות, גם עם התחלואה הרבה יותר גבוהה משלנו, מצאו פתרונות, יש איזשהו מתווה יציאה.

אלכס קושניר: פה – שום דבר, כלום.

אלכס קושניר: אנחנו פשוט באי-ודאות.

אלכס קושניר: הממשלה החליטה שהיא עושה לכולם טירונות, וערך האי-ודאות הוא הערך הכי חשוב.

אלכס קושניר: יותר מזה, הממשלה הוציאה עכשיו הגבלות חדשות בנושא הקורונה, נכון?

אלכס קושניר: לגבי הסטודנטים – יש פה שר החינוך, למרות שהוא כבר לא מטפל באוניברסיטאות.

אלכס קושניר: אתם עשיתם את השינויים האלה, אבל הממשלה – –

קריאות: – – – לשעבר, לשעבר.

אלכס קושניר: – – אבל הממשלה אמרה שהסטודנטים ייבחנו באמצעות זום.

אלכס קושניר: כל האוניברסיטאות או כמעט כולן הוציאו הודעה לסטודנטים, מיילים – יש לי מיילים – שהאוניברסיטאות כתבו שלא, הבחינות מתקיימות כסדרן.

אלכס קושניר: אז לא רק שהממשלה הזאת מנותקת, גם הגופים של הממשלה לא סרים למרות הממשלה.

אלכס קושניר: מה קורה פה?

אלכס קושניר: אני מציע, אדוני סגן השר, שתיקח את הפקידים שיושבים שם למעלה בבניין, תוריד אותם למטה לכיכר ותדברו עם האנשים, תקשיבו למה שיש להם להגיד.

אלכס קושניר: יש להם מלא מה להגיד, ותאמין לי, יש להם אחלה פתרונות.

אלכס קושניר: אבל אתם מנותקים, ולא רק שאתם מנותקים, אתם גם נותנים כנראה הנחיות שאי-אפשר לבצע אותן.

אלכס קושניר: ולכן, באמת, אני מבקש: בואו פעם אחת נרד למטה, נדבר עם האנשים האלה.

אלכס קושניר: אמרתי בתחילת דבריי שמדובר בשתי מדינות, אז בואו נתאחד חזרה, נהיה במדינה אחת ונעזור אחד לשני, תהיה פה ערבות הדדית ואנחנו, נציגי הציבור ופקידי הממשלה, בסוף נתחיל לבצע את תפקידנו ונסייע לאנשים שבאמת זקוקים לעזרה.

אלכס קושניר: תודה רבה.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת אלכס קושניר.

משה ארבל: חבר הכנסת יאיר גולן – אינו נוכח; חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה – אינו נוכח; חבר הכנסת אלעזר שטרן – אינו נוכח; חבר הכנסת יאיר לפיד – אינו נוכח; חברת הכנסת אתי עטייה – מוותרת; חבר הכנסת אוסאמה סעדי – אינו נוכח; חבר הכנסת יעקב אשר – אינו נוכח.

משה ארבל: חבר הכנסת מיקי לוי, אדוני יעלה ויבוא.

משה ארבל: לרשותך שלוש דקות מלאות.

מיקי לוי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

מיקי לוי: אדוני סגן שר האוצר, ידידי חבר הכנסת איציק כהן, אדוני סגן שר האוצר, אני אודה לך אם תקשיב לי דקה.

מיקי לוי: לפני כמה שבועות אישרנו את חוק המענקים לטובת החזרת עובדים לעבודה.

מיקי לוי: מתברר שהנוסח קבע כי המענקים יועברו בתוך חודש ימים מיום פרסום החוק ברשומות.

מיקי לוי: החוק פורסם ב-16 ביוני, מה שמאפשר לאוצר עוד כמעט שלושה שבועות לא להעביר את המענקים.

מיקי לוי: צריך לדבר על זה שחשוב לזרז את מתן המענקים למי שמחזיר עובדים לעבודה ולא להמשיך ולהתעכב ולהפנות בעלי עסקים לנוסח החוק.

מיקי לוי: אני מבקש, אדוני סגן שר האוצר, תאמין לי, מחכים אנשים בחוץ.

מיקי לוי: חבר הכנסת ינון, תן לי לדבר עם סגן שר האוצר.

ינון אזולאי: אמרתי לו שיקשיב לך.

מיקי לוי: אדוני סגן שר האוצר, יש לי עוד 1:56 דקות.

מיקי לוי: אני אקריא עוד פעם את מה שכתבתי לעצמי: לפני כמה שבועות אישרנו את חוק המענקים לטובת החזרת עובדים לעבודה.

מיקי לוי: מתברר שהנוסח קבע כי המענקים יועברו בתוך חודש ימים מיום פרסום החוק ברשומות.

מיקי לוי: החוק פורסם, אדוני סגן שר האוצר, ב-16 ביוני, מה שמאפשר לאוצר עוד כמעט שלושה שבועות – פחות זמן ממה שהיה צריך – לא להעביר את המענקים.

מיקי לוי: צריך לדבר על זה שחשוב לזרז את מתן המענקים למי שהחזיר עובדים לעבודה, ולא להמשיך ולהתעכב ולהפנות בעלי עסקים לנוסח החוק.

מיקי לוי: אני מבקש: תצלול לזה, תעשה עם זה משהו, בבקשה ממך.

מיקי לוי: מדובר באנשים שאיבדו את מקור פרנסתם.

מיקי לוי: ועוד מילה לחברי הכנסת, אופוזיציה-קואליציה: דיברתי על שני האוהלים, ודיבר גם חבר הכנסת קושניר על שני האוהלים מול משרד האוצר.

מיקי לוי: אוהל אחד, של עולם התרבות, מוצב שם זה חודש ימים – עדיין לא נפתח לפעילות; נפתח בצורה חלקית מאוד.

מיקי לוי: אנשים איבדו את מקור פרנסתם.

מיקי לוי: האוהל השני נפתח הבוקר והוא האוהל של העוסקים בעולם התיירות: חברות תעופה, טייסים, משרדי נסיעות, מורי דרך, עובדי רשות שדות התעופה, מנהלי בתי מלון – כל העולם שעוסק בתיירות.

מיקי לוי: 80 מדינות פתחו את שעריהן לתיירות חוץ.

מיקי לוי: אולי נלמד משהו מהן?

מיקי לוי: אולי נלך לראות איך הן עשו את זה?

מיקי לוי: אולי נוכל לחתום איתם חוזים ולתכנן בפרק זמן קצר את חזרת העולם, התיירות, למדינת ישראל?

מיקי לוי: בבקשה, תרימו את זה, אדוני סגן שר האוצר.

משה ארבל: תודה רבה לחבר הכנסת מיקי לוי.

משה ארבל: תודה רבה.

משה ארבל: חבר הכנסת ינון אזולאי – מוותר.

משה ארבל: אשר על כן, עם תום רשימת הדוברים – – –

קריאה: – – –

משה ארבל: סליחה?

משה ארבל: כן, חבר הכנסת סעיד אלחרומי – מוותר.

משה ארבל: אשר על כן, אני מתכבד לעבור להצבעה בקריאה ראשונה על הצעת חוק הביטוח הלאומי (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (הוראות מיוחדות לעניין ביטוח אבטלה), התש"ף–2020.

משה ארבל: הצבעה.

משה ארבל: הצבעה מס' 21 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 13 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הביטוח הלאומי (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (הוראות מיוחדות לעניין ביטוח אבטלה), התש"ף

משה ארבל: –2020, לוועדה שתקבע ועדת הכנסת נתקבלה.

משה ארבל: אני אציין – תוצאות ההצבעה האלקטרונית: 13 תומכים, אין מתנגדים, אין נמנעים.

משה ארבל: אני מוסיף להצבעה את השרה אורלי לוי אבקסיס, חבר הכנסת סעיד אלחרומי, חבר הכנסת ווליד טאהא, חבר הכנסת ינון אזולאי, חבר הכנסת אופיר כץ, חברת הכנסת תהלה פרידמן וסגן שר האוצר יצחק כהן כתומכים בהצעת החוק.

משה ארבל: אשר על כן, 13 ועוד שבעה – 20 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

מיקי לוי: אתה מכיר אותי, אדוני סגן שר האוצר.

מיקי לוי: מה שטוב לאזרחי ישראל – אני בעד.

משה ארבל: אשר על כן, הצעת החוק עברה בקריאה ראשונה, ותועבר – – –

קריאה: ועדת הכספים.

קריאה: – – –

משה ארבל: צורפתם?

משה ארבל: חברת הכנסת קרן ברק צורפה?

קריאה: גם אנחנו?

קריאה: גם אני?

משה ארבל: זהו, חברת הכנסת מיכל שיר וחברת הכנסת קרן ברק – 22, ואתן צריכות לציין את זה לאחר ההצבעה האלקטרונית.

משה ארבל: בסדר.

משה ארבל: 22 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

מיקי לוי: ועדת חוקה.

משה ארבל: הצעת החוק תועבר לוועדת הכנסת לשם הכרעה איזו ועדה תדון בה.

משה ארבל: הממשלה ביקשה את ועדת העבודה והרווחה וחברי הכנסת ביקשו את ועדת החוקה או ועדת הכספים; יוכרע על ידי ועדת הכנסת.

משה ארבל: תודה רבה.

משה ארבל: תם סדר-היום.

משה ארבל: הישיבה הבאה תתקיים מחר, יום שלישי, ח' בתמוז התש"ף, 30 ביוני 2020, בשעה 16:00.

משה ארבל: ישיבה זו נעולה.