ישיבת מליאה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 39, 2020-06-09 00:00

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, אני פותח את הישיבה.

יריב לוין: היום יום שלישי, י"ז בסיוון התש"ף, 9 ביוני 2020.

יריב לוין: אנחנו פותחים בנאומים בני דקה.

יריב לוין: ראשונת הדוברים, חברת הכנסת מאי גולן, בבקשה.

יריב לוין: אני רק מבקש, אנא, מכל חברי הכנסת, להתכנס למסגרת של דקה.

יריב לוין: בבקשה.

מאי גולן: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להעיר היום את תשומת הלב של מי שצופה בנו ושל חברי הבית לנושא שאולי לא מדברים עליו, אבל אני מקבלת באמת אין-ספור פניות עליו, והוא חסימת פיות של ממש והשתקה של לא מעט אנשי ימין בישראל ברשת החברתית.

מאי גולן: אני מדברת על כך שבחצי השנה האחרונה מגיעות אין-ספור תלונות על כך שאנשי ימין – בפייסבוק וברשתות החברתיות כמו הטוויטר, אבל בפייסבוק במיוחד – נחסמים על לא עוול בכפם, בלי הסבר למה הם נחסמו, בלי אופן לערער; פשוט, דפי פייסבוק שלמים של אנשים שמרגישים באמת את הזכות להביע את קולם ואת דעתם בתוך רשת הפייסבוק נחסמים לחלוטין.

מאי גולן: אני מנצלת את הדקה שלי פה לקרוא מכאן למנכ"לית פייסבוק בישראל עדי תאני – ובאמת שמחנו מאוד על כך שיש סוף-סוף מנכ"לית של הרשת החברתית הגדולה הזאת – לשים לב לכך שיש פה ציבור שלם שמרגיש שמשתיקים אותו, תרתי משמע.

מאי גולן: אני מקווה שלא ניהפך לעוד דור ברשת הפייסבוק שמרגיש שגם משם מדירים אותו.

מאי גולן: תודה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חבר הכנסת מתן כהנא, בבקשה.

מתן כהנא: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, היום נפגשתי עם פורום בוחרים בחיים – זה פורום של נפגעי פעולות האיבה – וביניהם גם עם לינדה למקוס, אימא של דליה למקוס, השם ייקום דמה.

מתן כהנא: מאהר חמדי, יימח שמו וזכרו, רצח בדקירות סכין את דליה למקוס, השם ייקום דמה.

מתן כהנא: גם החודש מאהר, יימח שמו, יקבל מהרשות 12,000 שקלים כפרס על הרצח המתועב.

מתן כהנא: ראשי ממשלתנו גנץ ונתניהו, איך העזתם לבטל את הצו שימנע העברת כספים לרוצחים?

מתן כהנא: איך אתם מעיזים לתת רוח גבית לטרור?

מתן כהנא: אני קורא לכם להתעשת לפני הרצח הבא ולעצור את העברת הכספים לרוצחי יהודים.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חברת הכנסת סונדוס סאלח, בבקשה.

סונדוס סאלח: כבוד היושב-ראש, חברי וחברות הכנסת, התחושה היא שאנחנו בשוק עבדים – שוק עבדים, מבהיר ס', שם בדוי, נהג בחברת קווים מגוש דן.

סונדוס סאלח: אני מתוסכל ושקוע בחובות מתקופת הקורונה, אני בדיכאון, אני בעצבים, אני לא יודע מה לעשות, אומר עאקל.

סונדוס סאלח: פיטרו אותי מרגע לרגע, אחרי שבניתי את החיים שלי באמצעות החברה.

סונדוס סאלח: אני לא ישן בלילה.

סונדוס סאלח: אני רוצה להתפוצץ מבפנים.

סונדוס סאלח: אין לי מילים להסביר מה אני מרגיש בגלל איך שזרקו אותי ואת החברים שלי.

סונדוס סאלח: המשבר בימים אלו הוא גם הזדמנות לשים את הנהגים במרכז, להבטיח את בריאותם ואת תנאי העסקתם – עכשיו, אתמול.

סונדוס סאלח: זה גם הדבר הנכון לעשות, וגם מתבקש כדי לבנות פה תחבורה ציבורית בטוחה, טובה, ירוקה, לכולנו – לנהגים, לנוסעות ולנוסעים בה – ולנהוג אחרת גם בכבישים וגם בהתנהלות החברות.

סונדוס סאלח: תודה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חברת הכנסת אורלי פרומן – איננה.

יריב לוין: חברת הכנסת טלי פלוסקוב, בבקשה.

טלי פלוסקוב: תודה, אדוני היושב-ראש.

טלי פלוסקוב: חבריי חברי הכנסת, אני רוצה להתייחס למתווה דמי האבטלה שהציג שר האוצר ישראל כץ.

טלי פלוסקוב: שתי אוכלוסיות משמעותיות נשארו מחוץ למתווה החדש:

טלי פלוסקוב: 55,000 מובטלים ותיקים שתקופת הזכאות שלהם הסתיימה במרץ או אפריל וכ-20,000 מובטלים מבוגרים, מעל גיל 67, שהזכאות שלהם למענק מיוחד לא הוארכה, למרות – וכולנו מבינים – שהסיכויים של מובטלים למצוא עבודה בתקופה זו שואפים לאפס.

טלי פלוסקוב: הם קיבלו מענק בגובה שבין 1,000 ל-4,000 שקל, וזכאות לא – הסתיימה בסוף מאי.

טלי פלוסקוב: אני קוראת לשר האוצר ולחבריי חברי הכנסת החברתיים בבית הזה, ויש לא מעט כאלה, לקבל החלטה נכונה לגבי האנשים האלה.

טלי פלוסקוב: לדאוג למובטלים הצעירים זה לדאוג לכלכלה הישראלית; לדאוג למובטלים המבוגרים זה חשוב לנשמה הישראלית.

טלי פלוסקוב: תודה רבה.

יריב לוין: תודה.

יריב לוין: חבר הכנסת יבגני סובה, בבקשה.

יבגני סובה: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני רוצה להעלות סוגיה שנוגעת בעיקר לאוכלוסייה המבוגרת.

יבגני סובה: עכשיו, בעקבות היציאה ממשבר הקורונה, הרבה אנשים לא יודעים מה לעשות עם הרב-קו, איפה להטעין את הרב-קו וגם לקבל הנחה באפליקציה של הרב-קו, וכבר מזה שבוע אנחנו מקבלים מספיק פניות בשביל להעלות את הסוגיה הזאת, גם בפני שרת התחבורה וגם בפני הגורמים המקצועיים.

יבגני סובה: לבן אדם מבוגר לא תמיד יש סמארטפון ולא תמיד הוא יודע לתפעל את האפליקציה שתיתן לו הנחה.

יבגני סובה: אני חושב, אדוני היושב-ראש, שמי שצריך לקבל את ההנחה קודם כול זו אותה אוכלוסייה שהיא אוכלוסייה שזקוקה לסיוע, גם בגלל שחודשיים וחצי הם היו בבידוד, רוב האנשים, וגם בגלל שלא תמיד הם מבינים בכלל איך לרכוש את הכרטיסים.

יבגני סובה: אז אני קורא לכל חבריי להצטרף ולקרוא גם לשרת התחבורה, שאומנם לא נמצאת פה אבל יכול להיות שיעבירו לה את זה: כשאתם עושים הנחות ברב-קו, באפליקציות, תחשבו על האוכלוסייה המבוגרת, שלא תמיד מבינה מה המשמעות של הדבר הזה.

יבגני סובה: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חבר הכנסת רם בן ברק – איננו.

יריב לוין: חבר הכנסת עוזי דיין, בבקשה.

עוזי דיין: כבוד היושב-ראש, כנסת נכבדה, גם השנה התחדשו מהומות סטודנטים באוניברסיטאות סביב יום הנכבה.

עוזי דיין: הגדיל לעשות תא הסטודנטים של חד"ש באוניברסיטה העברית בירושלים, שפרסם סרטון הסתה נבזי ושקרי ובו סטודנטים חיילים במדים בקמפוס מסומנים עם כתובית מאיימת שלפיה – אני מצטט – יש להיאבק נגד הכיבוש במחסומים, בדרכים, בבתים ובאוניברסיטאות.

עוזי דיין: תא לביא באוניברסיטה בראשות נטע זהבי פתח במאבק נגד ההסתה הזאת ונגד התגובה הרפה של האוניברסיטה, שגינתה אומנם את השקרים אך לא את ההסתה, וסירבה להעמיד את המסיתים בפני ועדת משמעת.

עוזי דיין: מדובר באוניברסיטה העברית בירושלים, אחת מספינות הדגל של המפעל הציוני וההתחדשות התרבותית של עם ישראל בארצו, וכאן בירושלים סטודנטים במדים לא יכולים ללמוד בשקט.

עוזי דיין: אותם סטודנטים חיילים, אני מזכיר, שומרים על ביטחונם של האזרחים – –

יריב לוין: משפט אחרון.

יריב לוין: בבקשה, לסיים את המשפט.

עוזי דיין: – – ומאפשרים חופש אקדמי לכל הסטודנטים, כולל תומכי חד"ש.

עוזי דיין: מי שמתחלחל מכך יכול מבחינתי ללכת ללמוד במקום אחר.

יריב לוין: תודה, חבר הכנסת עוזי דיין.

עוזי דיין: לסיום, כבוגר של האוניברסיטה – – –

עופר כסיף: מי שרוצה ללמוד באוניברסיטה לא צריך לעבור דרך פרויקט צבאי.

יריב לוין: חבר הכנסת דיין, אין "לסיום".

יריב לוין: יש דקה – צריך להתכנס לדקה.

יריב לוין: אנא, אתה כבר – – –

עוזי דיין: אני יכול עוד משפט?

יריב לוין: ממש בקצרה.

עוזי דיין: כבוגר של האוניברסיטה העברית בירושלים אני זוכר איך חזרנו עצובים אך גאים ממלחמת יום הכיפורים לקמפוס, ואני קורא לראשי האוניברסיטה להתנער מתא הסטודנטים של חד"ש ולמצוא דרכים לתת לסטודנטים שלנו הרגשה שהיא-היא, האוניברסיטה העברית, הבית האקדמי שלהם.

יריב לוין: תודה.

יריב לוין: חבר הכנסת אופיר סופר, בבקשה.

אופיר סופר: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, בשבוע שעבר עמדתי כאן ודיברתי על ההפקרות שמשתוללת בנגב, על הבריונות בכבישי הנגב, על הבריונות והשוד שמתרחשים בשטחי האש בצאלים והסביבה.

אופיר סופר: הבוקר, דווקא בגליל דיווח כתב חדשות 12 גיא ורון על כך שבפעם השלישית הפרוטקשן פשוט לא נוטש את הצפון ובפעם השלישית בתוך חודש אחד מתחם העסקים בעמיעד נפגע.

אופיר סופר: הפעם הוא מרוסס בירי.

אופיר סופר: זה נכון, אני ער לכך שפעילות המשטרה ברמלה, לוד, ג'ואריש, אכן מתקדמת, ואני מברך על כך, אבל זה לא מספיק.

אופיר סופר: אני פונה מכאן לשר המשפטים אבי ניסנקורן כי בסוף, לצד הפעילות המשטרתית, צריך לבצע כאן שינוי דרסטי במדיניות הענישה.

אופיר סופר: זה לא צריך להיגמר בעסקאות טיעון ולא צריך להיגמר במעצרים קצרים; זה צריך להיגמר בכלא לתקופות ארוכות וממושכות.

אופיר סופר: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חבר הכנסת אנדרי קוז'ינוב, בבקשה.

אנדרי קוז'ינוב: תודה רבה.

אנדרי קוז'ינוב: אני רוצה להתחיל דווקא במשהו חיובי.

אנדרי קוז'ינוב: היום בבוקר אחת האומניות מאלה ששובתים פה בחוץ סיימה שביתת רעב של תשעה ימים, וזאת הודות להתערבות מהירה של רשות המיסים בדרגים הכי בכירים – פשוט תיקנו לה עוול מבחינת מתן הפיצויים.

אנדרי קוז'ינוב: אבל זה רק מקרה בוחן.

אנדרי קוז'ינוב: אם הממשלה ומשרד האוצר ומשרד הבריאות סוגרים ענפי תעשייה שלמים, אז לפחות שיחשבו מראש איזה פיצוי יינתן לאותם אנשים בוודאות – על זה אנחנו מדברים.

אנדרי קוז'ינוב: אנחנו מדברים על תוכנית ספציפית שתוכן מראש לכל מקרה של סגירה של כל ענף תעשייה.

אנדרי קוז'ינוב: אי-אפשר להשאיר את האנשים האלה תלויים באוויר בלי לדעת מה קורה איתם מחר.

אנדרי קוז'ינוב: חלק מהאנשים האלה – ממש אין להם מה לאכול, וזה תרתי משמע, אין להם מה לאכול, זו לא מטבע לשון.

אנדרי קוז'ינוב: לכן, שוב אני קורא לממשלה – על אף חוק הקורונה והתזכיר שיש שם – לחשב ולחשוב על השלכות כלכליות כבר, מראש, להכין תוכנית למקרה שיוטל עוד סגר.

אנדרי קוז'ינוב: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חבר הכנסת ווליד טאהא – איננו; חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין – איננה; חבר הכנסת מנסור עבאס – איננו.

יריב לוין: חבר הכנסת עופר כסיף, בבקשה.

עופר כסיף: כבוד היושב-ראש, חברי הכנסת, הבוקר חבריי יושב-ראש ועדת המעקב וחבר הכנסת לשעבר מוחמד ברכה וחבר הכנסת יוסף ג'בארין ואני, ביקרנו בלוד את משפחת נסאסרה, שבנה מוחמד הותקף באכזריות על ידי חבורת פורעים גזענים בחוף הים בראשון ביום חמישי שעבר.

עופר כסיף: הוא רוסס בגז פלפל ונחתך לאורך כל גבו בסכין רק בגלל שהוא ערבי.

עופר כסיף: ביקרנו אותו.

עופר כסיף: מצבו לא טוב אבל משתפר.

עופר כסיף: משפחה באמת מפוארת ומחממת לב – ההורים מתנדבים במגן דוד אדום; האחות אלופת ישראל בג'ודו עד גיל 14, כמדומני.

עופר כסיף: אני מאשים בהתקפה הפרועה והגזענית הזאת לא רק את הפורעים עצמם – ולמיטב ידיעתי אפילו טרם נעצר מישהו – אלא גם את הממשלה, שמלבה את השנאה הגזענית יום-יום, שעה-שעה.

יריב לוין: תודה רבה.

עופר כסיף: אני קורא מפה להפסיק את ההסתה הגזענית הזאת.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חבר הכנסת סעיד אלחרומי – איננו; חבר הכנסת ינון אזולאי – אינו נמצא.

יריב לוין: חבר הכנסת מיקי לוי, בבקשה.

מיקי לוי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

מיקי לוי: במורד הרחוב, ביציאה מן הכנסת בואכה רחוב קפלן, אל מול משרד האוצר, שובת עולם התרבות בישראל.

מיקי לוי: נציגים מכל קשת האירועים – בעלי אולמות, מפיקים למיניהם, צלמים – כולם נמצאים שם.

מיקי לוי: הגיע הזמן שממשלת ישראל ומשרד האוצר יקבלו החלטה להחזיר את עולם התרבות לתלם.

מיקי לוי: אם הממשלה היא אשר דוחה את פתיחת עולם התרבות לציבור הרחב, גם עם הגבלות, תתכבד ותפצה את כל אותם אנשים שעולמם חרב.

מיקי לוי: לחלק מהם מפעל חיים שלם יורד לטמיון.

מיקי לוי: אני מבקש פעם נוספת: אדוני שר האוצר, ממשלת ישראל, תנו דעתכם על עולם התרבות.

מיקי לוי: הכניסו את היד לכיס, תפצו את האנשים האלה ותתחילו צעדים לפתיחת עולם התרבות במדינת ישראל לטובת הציבור הרחב.

מיקי לוי: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חברת הכנסת יוליה מלינובסקי – איננה.

יריב לוין: חבר הכנסת עודד פורר, בבקשה.

עודד פורר: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, הערב בשעה 19:00 תתקיים בתל אביב מחאת העצמאיות, שסובלות מאוד, אפילו יותר מהעצמאים.

עודד פורר: גם ככה הן מרוויחות 40% פחות מהעצמאים בתל אביב.

עודד פורר: כאן, מחוץ לכנסת, יש את מחאת המפיקים ואנשי הבמה; ליד משרד ראש הממשלה – שובת רעב שפינו אותו; בתל אביב – שובתת רעב שפינו אותה.

עודד פורר: העיר טבריה – אדוני היושב-ראש, אתה היית שר התיירות, בוודאי אתה יודע שמצבה היה קשה גם ככה.

עודד פורר: בעקבות הקורונה מצבה קשה פי כמה, כי כל תשתית התיירות שלה נסמכת על תיירות שמגיעה מחו"ל, אפילו לא תיירות פנים, שאולי תציל לאילת את הקיץ הזה.

עודד פורר: הכלכלה הישראלית קורסת, ונראה שהממשלה עסוקה בלחלק דוחות לעסקים.

עודד פורר: זה הפתרון שאותו נותנים לבעלי העסקים.

עודד פורר: המשמעות היא שכשיצליחו ואפשר יהיה להחיות מחדש את המשק, לא יהיה את מי להחיות, ויצטרכו פשוט לבנות מאפס, והמחיר שנשלם יהיה גדול מאוד.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חבר הכנסת משה אבוטבול, בבקשה.

משה אבוטבול: כנסת נכבדה, אדוני היושב-ראש, פורסם בעיתון הדרך דוח נציבות שירות המדינה שחושף שלמרות הדיבורים על שילוב חרדים, שיעורם בשירות המדינה עדיין קטן.

משה אבוטבול: ארבע שנים לאחר חקיקת חוק ייצוג הולם, שהוביל יושב-ראש תנועת ש"ס השר הרב אריה דרעי, נתוני הדוח של נציבות שירות המדינה מוכיחים כי עדיין לא חל, לצערנו, שום שינוי לטובה.

משה אבוטבול: רק 1.2% מהעובדים בנציבות שירות המדינה הם חרדים, וזאת בניגוד ליעד ההתחלתי שנקבע בזמנו, של 7%.

משה אבוטבול: היעד, ברוך השם, עלה דווקא אצל האחרים: אצל המגזר האתיופי חלה עלייה במועסקים בשירות המדינה – אנחנו מברכים ושמחים על כך – וכך גם בחברה הערבית, אבל אצל המגזר החרדי אנחנו רחוקים מאוד.

משה אבוטבול: זהה חבל פעמיים.

משה אבוטבול: ראשית, חשוב שיהיה גיוון, כדברי נציב שירות המדינה הפרופ' דניאל הרשקוביץ.

יריב לוין: משפט אחרון.

משה אבוטבול: זה גם יגביר את אמון הציבור במערכת ואת המקצועיות של השירות הציבורי, ובעיקר – את השוויון המתבקש בכל חברה מתוקנת.

משה אבוטבול: לכן אני קורא מכאן: אנא, העובדים הבאים מהמגזר החרדי הם חרוצים, בעלי מוטיבציה, נאמנות לעבודה, עם מוסר עבודה גבוה.

משה אבוטבול: זה הזמן לשלב את הטובים והמוצלחים בכל משרדי הממשלה והרשויות.

משה אבוטבול: קלטו אותם לעבודה והביאו ברכה לתעסוקה.

משה אבוטבול: אמצו את החוק.

משה אבוטבול: תודה רבה.

יריב לוין: תודה.

יריב לוין: חבר הכנסת ינון אזולאי – אחרון הדוברים.

יריב לוין: בבקשה.

ינון אזולאי: אדוני היושב-ראש, כבוד השרה, אני אקריא לכם איזשהו פוסט: אני כותב את הפוסט הזה באפיסת כוחות, בדרך הביתה.

ינון אזולאי: כאבים בידיים, בשרירים שלא ידעתי על קיומם, גרמו לי לתהות אם אני מסוגל לסובב את ההגה כדי לעבור נתיב.

ינון אזולאי: האף שלי, אחרי שעות עם המסכה הלוחצת – אני מרגיש כאילו העור עומד לנשור.

ינון אזולאי: 16 שעות רצופות של בדיקות מעבדה.

ינון אזולאי: 16 שעות עם מיגון מלא.

ינון אזולאי: אלפי בדיקות ללא הפסקה ובלחץ זמן.

ינון אזולאי: אין לי מושג כמה נוכל אני והחברים שלי להמשיך ככה, אבל כרגע אנחנו במלחמה.

ינון אזולאי: התיאור הזה פורסם בדה-מרקר מפי עובד מעבדה מהדרום, ומזכיר תיאור של שדה קרב.

ינון אזולאי: הוא לא ציטוט משיא גל התחלואה במרץ או אפריל, זה מהשבוע האחרון.

ינון אזולאי: אנחנו צריכים לעשות הכול על מנת שגם עובדי המעבדה, שעושים עבודת קודש – להוסיף להם עוד כוח, להוסיף להם כוח אדם, ולהעריך את עבודתם, כי אולי אנחנו לקראת גל תחלואה שני.

ינון אזולאי: ומאלה שעובדים קשה לאלה שלצערנו לא עובדים ושובתים פה, ליבנו איתם.

ינון אזולאי: אני חושב שצריכים להמשיך ולהילחם על מנת לעזור ולסייע להם.

ינון אזולאי: גם כשהחוק לעידוד תעסוקה – מעסיקים – יעבור, אני חושב שאנחנו צריכים לעשות הכול להביא תיקונים ולתת להם את מה שמגיע להם.

ינון אזולאי: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, עד כאן נאומים בני דקה.

יריב לוין: << הלסי >>ציון יום הסביבה << הלסי >>

יריב לוין: נעבור להצעות לסדר-היום בנושא: ציון יום הסביבה, מס' 331, 334, 335, 341, 371 ו-382.

יריב לוין: אני מתכבד לפתוח את הישיבה לציון יום הסביבה, ולהודות קודם כול לחברת הכנסת מיקי חיימוביץ' – על הפעילות החשובה שעשית כדי שהיום הזה יצא לפועל ובהצלחה.

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, כנסת ישראל שמה לה למטרה להפוך לפרלמנט מוביל בתחום הקיימות הסביבתית ולהוות דוגמה לציבור, לארגונים ולמשרדים בתחום הזה, שהוא חשוב מאוד לעתיד האנושות כולה.

יריב לוין: ההגנה על הסביבה היא צורך חיוני אשר חשיבותו הולכת וגדלה ככל שאוכלוסיית העולם גדלה וככל שהיקפי הזיהומים והסכנות הנובעות מהם גדלים.

יריב לוין: צריך לומר בדאגה גדולה כי כיום, גם דברים בסיסיים כמו היכולת לנשום אוויר נקי או לשתות מים צלולים כבר אינה קיימת בלא מעט מקומות ברחבי העולם.

יריב לוין: מדינת ישראל מובילה – ואנחנו גאים בכך – בשורה של נושאים בתחום הגנת הסביבה: בניקיון החופים, בטיהור מי שופכין, בהפחתת זיהום האוויר וכמובן גם בהפחתה משמעותית של פליטת גזי חממה.

יריב לוין: עדיין המאבק הוא מאבק מתמשך, ויש עוד הרבה מאוד דברים שעלינו לעשות.

יריב לוין: צריך לזכור שהמאבק לשמירת הסביבה אינו רק מאבק על איכות החיים אלא הוא מאבק על החיים עצמם.

יריב לוין: מספר המתים והחולים כתוצאה משאיפת אוויר מזוהם וכתוצאה מזיהומים אחרים עולה בהתמדה, וזה מסכן את כולנו.

יריב לוין: יש להמשיך ולהשקיע משאבים בקידום תחומים אלו, הן במחקר ופיתוח והן ליישום היכולות הקיימות בפועל.

יריב לוין: זוהי חובתנו כלפי כלל אזרחי המדינה וזוהי חובתנו כלפי הדורות הבאים אחרינו.

יריב לוין: אני מבקש להזמין את ראשונת הדוברים, חברת הכנסת מיקי חיימוביץ', סגנית יושב-ראש הכנסת ויושבת-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה.

יריב לוין: בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש, על הדברים, על הובלת כנסת ירוקה ועל כך שהתעקשת שנציין היום את יום הסביבה למרות המציאות שמסביב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כבוד השרה להגנת הסביבה, מזכירת הכנסת, חברי וחברות הכנסת, אומנם כמה ימים באיחור, אבל אנחנו יודעים שמוטב מאוחר מאשר לא, אז אנחנו מציינים כאן בכנסת את יום הסביבה הבין-לאומי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מגפת הקורונה, שהכתה בעולם כולו בחודשים האחרונים, הפכה את תחושת המשבר הגלובלי למשהו שבאמת כל העולם מרגיש, ובאמת חידדה את הצורך להיערך לקראת האיום הגדול שניצב מולנו באופק של מקסימום – אנחנו יודעים היום – עשר שנים לכל היותר: משבר האקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני כמובן יכולה לדבר פה שעה ברצף, בקלות, על מה שעלול לקרות, מה חשוב – –

יריב לוין: אני מהמר שיותר.

והגנת הסביבה): – – ומה שחשוב מאוד שנעשה, ומן הסתם אתם עוד תשמעו אותי פה מדברת על זה הרבה.

והגנת הסביבה): אבל בחרתי להקדיש כאן היום את הדקות האלה שיש לי דווקא למבט מקרוב, כאן, אצלנו, מתוך תחושה שבמקום הזה שבו נמצאים נבחרי הציבור של כל העם יצא המסר שאותו אני מבקשת לחדד ביום הסביבה הזה.

והגנת הסביבה): זוכרים את ימי הסגר?

והגנת הסביבה): את התמונות האלה שראינו של חיות הבר שפתאום מתחילות להסתובב ללא חשש?

והגנת הסביבה): איך שפתאום יכולנו ככה לחוש את השלווה שלהם כשאנחנו, הייצור הכי מזיק על פני כדור הארץ, התכנס ונעלם לו קצת?

והגנת הסביבה): האוויר היה צלול יותר, פתאום נשמעו הציפורים והטבע חגג.

והגנת הסביבה): כמה ימים אחרי שהותר הסגר חזרו התמונות המייאשות של החופים והפארקים והטבע שלנו כאילו שלא קרה דבר.

והגנת הסביבה): מן הסתם גם אתם נחשפתם לתמונות הקשות של שאריות הפיקניקים והמטיילים בכל מקום, של ערימות של אשפה בחופים, בצידי הנחלים, בפארקים, בשבילים.

והגנת הסביבה): אני מטיילת הרבה – אני אוהבת ללכת בשבילי הארץ היפהפייה הזאת – ובכל פעם נחמץ ליבי מול ערימות הבקבוקים, שקיות החטיפים, הניירות שפזורים בכל מקום.

והגנת הסביבה): ואני שואלת: איך זה קרה?

והגנת הסביבה): איך ישראל כל כך מלוכלכת?

והגנת הסביבה): מדוע הישראלים, שיפצחו במבצע ניקיון בביתם בכל ערב חג, ישחיתו את הטבע ויטנפו אותו בחג עצמו?

והגנת הסביבה): וצריך להבין: הפסולת הזאת שאנחנו טובעים בה לא בעייתית רק מבחינה אסתטית – לא רק שזה מפריע לנו בעין – היא גם פוגעת וחוזרת אלינו: היא מרעילה אותנו; היא מזהמת את מקורות המים שלנו; היא פוגעת במרקם האקולוגי; היא מסכנת את המגוון הביולוגי של בעלי החיים.

והגנת הסביבה): ואפשר אחרת.

והגנת הסביבה): בדיון שקיימתי בוועדת הפנים והגנת הסביבה בשבוע שעבר בנושא הוצג בפנינו המודל של אסטוניה, שהצליחה בתוך כמה שנים לחולל שינוי משמעותי בשמירה על הניקיון ברשות הרבים.

והגנת הסביבה): בכל פעם שאני מדברת עם אנשים על הנושא הזה אני מקבלת תחושה שיש לי שותפים רבים לתסכול, ועדיין שום דבר לא משתנה.

והגנת הסביבה): לא פעם מזכירים בהקשר של קמפיין שמביא לשינוי חברתי ותודעתי את קמפיין השמירה על פרחי הבר בשנות השישים.

והגנת הסביבה): גם אני זוכרת אותו – מה לעשות, אני בגיל הזה – ואפילו את הכרזה שהייתה תלויה בכיתה שלי ובה תמונות פרחי הבר שאסור לקטוף.

והגנת הסביבה): ב-1963 נחקק חוק הגנים הלאומיים ושמורות הטבע, ובמסגרתו הוכרזו שמורות טבע וערכי טבע מוגנים, ובהם קטיפה ומכירה של פרחי הבר בטבע שלנו.

והגנת הסביבה): קראתי שחברי כנסת אחדים טענו אז שזו גזרה שאין הציבור יכול לעמוד בה, אבל זה קרה.

והגנת הסביבה): בעזרת צוותי החינוך הילדים הפנימו וחינכו את ההורים.

והגנת הסביבה): היה גם חוק, ניתנו גם קנסות ותביעות שזכו לפרסום, והשילוב הזה של הסברה וחוק הביא למהפך שמחזיק מעמד עד היום, כי הילדים של אז הם ההורים והסבים והסבתות של היום.

והגנת הסביבה): עדיין לא תמצאו כמעט אנשים שקוטפים, ואזורי הפריחה הפכו לאזורי עלייה לרגל ומוקדי משיכה לאוהבי הטבע והיופי: בפברואר זה דרום אדום של כלניות, במרץ – אירוס הגלבוע, באפריל עולים להר מירון לאדמוניות החורש ובמאי – לשושן הצחור של נחל כזיב.

והגנת הסביבה): אם רוצים – אפשר.

והגנת הסביבה): אז מדוע כבר שנים נעשים מאמצים לגרום לישראלים לשמור על הניקיון בטבע ועדיין ללא הצלחה?

והגנת הסביבה): הבעיה היא לא בהכרח במסגרת החוקית הקיימת אלא במשאבי האכיפה שקיימים ובאפשרות המעשית של פקחים לפקח.

והגנת הסביבה): אם מסתכלים אחורה, לקמפיינים אחרים שהצליחו, למשל החגירה מאחור או דיבור בטלפון סלולרי במכונית, עד שלא הושתו קנסות משמעותיים והשמועה נפוצה לא עזר כלום.

והגנת הסביבה): כמובן שנדרשת הסברה עקבית ורחבה, אבל בסוף קנסות גדולים ואכיפה מרתיעים, וחינוך, חינוך, חינוך.

והגנת הסביבה): נדרש גוף מתכלל שיגבש תוכנית כוללת להתמודדות – חינוך, רשויות, הסברה, אכיפה, טכנולוגיה – ונדרשת אמירה מהבית הזה, שמייצג באמת את כל הגוונים ואת כל החלקים של העם, שהדבר הזה חשוב, שהוא בנפשנו, שזאת ארצנו האחת והיחידה, בין שאנחנו יהודים ובין ערבים, בין שאנחנו חילונים ובין דתיים, אנשי ימין, מרכז או שמאל פוליטי.

והגנת הסביבה): כולנו הרי מחוברים לאדמה הזאת.

והגנת הסביבה): היא חשובה לנו.

והגנת הסביבה): זו הנקודה שבאמת כולנו יכולים וחייבים להיפגש בה – לאהוב את המדינה שלנו, לדאוג שהיא תהיה נקייה.

והגנת הסביבה): לא הגיע הזמן?

והגנת הסביבה): כי מורשת והיסטוריה זה חשוב, אבל מה עם העתיד?

והגנת הסביבה): מה עם מה שאנחנו משאירים לילדים שלנו?

והגנת הסביבה): זה בעיניי מעבר לכל ויכוח.

והגנת הסביבה): אז אני קוראת לכם מכאן ביום הסביבה, חבריי, להביט סביב ולהבין שזה לא חייב להימשך כך.

והגנת הסביבה): שאפשר לשנות.

והגנת הסביבה): ישראל נקייה היא לא רק משאלת לב או חלום – היא אתגר ישים וחשוב, ואם נתגייס אליו בצורה הנכונה נוכל לעשות בו שינוי שיגרום לנו גאווה גדולה והנאה רבה.

והגנת הסביבה): אני לא אניח לנושא הזה.

והגנת הסביבה): אני קוראת לכם להצטרף אליי בעשייה למען ישראל נקייה.

והגנת הסביבה): תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חבר הכנסת מיקי לוי, בבקשה.

מיקי לוי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

מיקי לוי: גברתי השרה להגנת הסביבה גילה גמליאל, חברת הכנסת מיקי חיימוביץ', יו"ר ועדת הפנים, בחודשים האחרונים מתמודדת ישראל עם מגפה עולמית שהחלה במזרח הרחוק ושטפה את העולם כולו.

מיקי לוי: העולם עצר מלכת וחווה מראות שלא ניתן היה להעלות על הדעת: שדות תעופה ריקים, רחובות שוממים – פריז, ניו יורק, לונדון ותל אביב – האנשים ספונים בבתיהם מפחד נגיף לא נראה וכלכלות שלמות בכל רחבי העולם מצויות במשבר של מיתון ואבטלה.

מיקי לוי: אין לי ספק שלקורונה יימצא פתרון והחיים יחזרו לשגרה במוקדם או במאוחר, אבל כדאי שכולנו נתייחס לקורונה כאל קריאת השכמה גלובלית, כיוון שהתפרצות מגפות היא רק סכנה אחת מיני רבות שטומנות בחובן ההתחממות הגלובלית והפגיעה בסביבה.

מיקי לוי: ב-2020 הגנת הסביבה כבר מזמן איננה עניין של "מחבקי עצים", במירכאות, ושל משוגעים לדבר.

מיקי לוי: מדובר בנושאים שקשורים לטבע שמקיף אותנו, אבל גם לבריאותנו ובריאות ילדינו, לאיכות החיים שלנו, לאוכל שאנו אוכלים, לכלכלה העולמית, לטכנולוגיה, לתיירות, למכוניות שאנחנו נוסעים בהן, לחופי הים ובעצם כמעט לכל תחום בחיינו.

מיקי לוי: במדינות רבות נפל האסימון ואיתו התובנה העיקרית שמחלחלת לאיטה: אם לא נשמור על הטבע, הטבע לא ישמור עלינו.

מיקי לוי: הפגיעה תהיה בחיים, באיכות החיים, בבריאות, בכלכלה ובכל אספקט של חיינו.

מיקי לוי: אדוני היושב-ראש, בשנים האחרונות סייעתי בכמה מאבקים סביבתיים בירושלים, ומעבר לזה, נחשפתי לכוחות כלכליים דורסניים ולהחלטות תמוהות של רשויות, אך מנגד נחשפתי גם לאנרגיה ולרוח של פעילים נחושים שעמדו מנגד ומנעו את העוולות.

מיקי לוי: בצפון-מזרח ירושלים תושבי עיסאוויה חברו לתושבי הגבעה הצרפתית והצליחו יחד למנוע את החלטת המועצה הארצית לתכנון ובנייה לקדם מטמנת פסולת אזורית בתוך שטח עירוני.

מיקי לוי: היה לי הכבוד להיות שותף מלא שלהם.

מיקי לוי: עמדתי עם התושבים וראיתי איך הם נלחמו ושיתפו פעולה כנגד הגזרה שניחתה על ראשם והייתה פוגעת באיכות חייהם.

מיקי לוי: בשטחים הפתוחים בהרי ירושלים, שמהווים נכס אקולוגי, חברתי ותרבותי, סייעתי לפעילים ולתושבים נגד הכוונה להקים את שכונת רכס לבן.

מיקי לוי: השטח הזה, מעבר ליופיו ולריאה הירוקה החשובה שהוא בעיר, מהווה חלק חשוב באיסוף ובהזנה תת-קרקעית של מעיינות האזור, וזה היה מוביל להתייבשות עין לבן.

מיקי לוי: לצערי, המאבק הזה עדיין נמשך ולא תם.

מיקי לוי: אני רוצה לפנות אלייך, השרה גמליאל, ותחילה לברך אותך על כניסתך לתפקיד ולאחל לך הרבה הצלחה בתפקיד.

מיקי לוי: אני שומע מכל עבר ומארגונים ומפעילים הרבה מילים טובות ותקווה שהם תולים במינוי שלך.

מיקי לוי: מדובר במשרד חשוב מאין כמותו, ועומדת בפניו שורה ארוכה של אתגרים שלא היו בעבר.

מיקי לוי: אם תיכנסי אליהם ותיאבקי, תוכלי להגדיל את המשרד ואת השפעתו.

מיקי לוי: אני רוצה לציין כמה נושאים: מורדות הכפר הערבי ליפתא בכניסה לירושלים מכילות טרסות יפהפיות, בעלי חיים שונים.

מיקי לוי: במשותף, יחד עם תושבים שהיה אכפת להם, ניהלנו מאבק.

מיקי לוי: הגשתי אלפי הסתייגויות – כן, גם שם אני יכול להגיש אלפי הסתייגויות – –

יריב לוין: אנחנו לא מתקשים להאמין לך.

מיקי לוי: – – והוועדה, בראשותו של שופט מחוזי, בסופו של דבר – לא רוצה להגיד נשברה, כי זו מילה לא יפה, אבל בסופו של דבר, אחרי התשה מסביב לשעון, הוא קיבל החלטה להפסיק את הדיונים ולהעביר את ההסכמות או את ההחלטה חזרה לוועדה, ובינתיים מורדות ליפתא והחיים ובעלי החיים ניצלו.

מיקי לוי: אנחנו מדברים על הצורך בפיקוח ורגולציות על שדות הגז, עם יכולת לאכוף ולקנוס, דרך טיפול בפסולת הגז, כ-10 ק"מ מחוף הכרמל.

מיקי לוי: לא.

מיקי לוי: כן חשוב להוציא את הגז – מדובר בכלכלת מדינת ישראל – אבל כן אפשר לנקוט אמצעים כדי לא לזהם, כדי לא לכלכך וכדי להבטיח את החופים של מדינת ישראל.

מיקי לוי: היה לי הכבוד – משפט אחרון, אני מתנצל – לפני כשלוש שנים להוביל חקיקה כדי הציל את חופי ישראל.

מיקי לוי: אותם ג'יפים וטרקטורונים שהשתוללו על החופים וחירבו את החי והצומח ואף סיכנו מתרחצים – הצלחתי להעביר הצעת חוק שאומרת שהם חייבים לנוע 100 מטר מן החוף או בדרכים סלולות, ואם לא – הרשויות יוכלו להחרים את הכלי עצמו לחודש ימים ולהעמיד אותם לדין.

מיקי לוי: אני מאחל לך, גברתי השרה, בהצלחה.

מיקי לוי: המשרד הזה מאוד מאוד חשוב לחיינו במדינה הזאת.

מיקי לוי: תודה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חברת הכנסת סונדוס סאלח, בבקשה.

סונדוס סאלח: כבוד השרה, כבוד היושב-ראש, כבוד חברי וחברות הכנסת, היום אנחנו מציינים בכנסת את יום איכות הסביבה.

סונדוס סאלח: כמה חשוב לי ביום הזה ובכל יום להזכיר לפני כל האנשים שאני פוגשת את המשפט הכי עמוק, אני חושבת, בהקשר הסביבתי: לא ירשנו את כדור הארץ מאבותינו – קיבלנו אותו בהשאלה מהילדים שלנו.

סונדוס סאלח: אני אגיד את זה עוד פעם:

סונדוס סאלח: לא ירשנו את כדור הארץ מהאבות שלנו – קיבלנו אותו בהשאלה מהילדים שלנו.

סונדוס סאלח: בהקשר זה, האמירה שאין לנו ארץ אחרת נכונה לכולנו, לערבים ויהודים כאחד, ואם זה מה שיניע אותנו, אנחנו נחיה בסביבה טובה יותר, נקיה יותר, ירוקה יותר, יפה יותר ובריאה יותר לכולנו.

סונדוס סאלח: כשאנחנו מדברות על סביבה אנחנו מתכוונות לא רק לאדם; לבעלי חיים, לצמחים, למים – לכל המשאבים שנהרסים ומנוצלים עד תום בלי שום פיקוח ובקרה אמיתיים על משאבים אלו.

סונדוס סאלח: אנחנו מתכוונים לשמיים, לאוויר, לאדמה וליחסי הגומלין ביניהם לבין האדם.

סונדוס סאלח: סביבה זה אחריות, ובהקשר של אחריות שווה לשאול את עצמנו – כל אחד, כל מנהיג, כל הורה, כל מורה: מה אני עושה עם האחריות הזאת ואם אני מגלה אחריות כלפי הסביבה שאנחנו חיים בה.

סונדוס סאלח: לצערנו, אנחנו כבני אדם לא מגלים מספיק אחריות לסביבה, ועל זה אנחנו משלמים ועוד נשלם מחיר כבד יותר.

סונדוס סאלח: בימים אלו קיימת הסכמה עולמית שהעולם ניצב בפני משבר סביבתי גדול המסכן את ההווה ואת העתיד של כולנו.

סונדוס סאלח: עם זאת, היינו במשבר הקורונה – המשבר הכלכלי והבריאותי – שהציב אותנו בפני הזדמנות חדשה לחשוב אחרת ולפעול אחרת; כאילו שהטבע נתן לנו לנוח קצת ואמר לנו: תסתכלו לי בעיניים – אתם יכולים לפעול אחרת, אתם יכולים לעבוד אחרת ואתם יכולים ללמוד אחרת כך שתקטינו את הפגיעה במשאבים ובסביבה ובבעלי החיים.

סונדוס סאלח: זה הזמן לדאוג ולפעול באחריות כלפי הסביבה.

סונדוס סאלח: זה הזמן לדאוג לפיתוח בר-קיימא, העונה על צורכי הדור הנוכחי בלי לפגוע ביכולתם של הדורות הבאים וצורכיהם.

סונדוס סאלח: היחסים הלא-מאוזנים והעליונות של האדם פוגעים וממשיכים לפגוע במשאבים ובכל אחד ואחת מאיתנו.

סונדוס סאלח: כמו בכל תחום, לפוליטיקה יש חלק בתחום.

סונדוס סאלח: גם בסביבה הפוליטיקה נכנסת, וגם פוגעת לא פחות מהאדם בחלוקת משאבים מפלה ולא שוויונית כלפי התושבים והיישובים הערביים והיהודיים.

סונדוס סאלח: אני קוראת מכאן גם לשרה וגם ליו"ר ועדת הפנים חברת הכנסת מיקי שהנושא הזה יהיה על שולחן הדיונים שלנו ובתוך תוכניות הפעולה, שנדאג לסביבה ולמשאבים שוויוניים בכל היישובים שנמצאים.

סונדוס סאלח: אפליה תקצובית ואפליה בסביבה קיימות במשאבים ובתכנון, ואנחנו רואים את זה, ואנחנו כתושבים מהאוכלוסיות המוחלשות משלמים על זה יותר מכל אוכלוסייה אחרת.

סונדוס סאלח: השינוי צריך להתחיל מאתמול, מהיום ומעכשיו.

סונדוס סאלח: זה הזמן לחינוך סביבתי.

סונדוס סאלח: כמה זמן נשאר?

סונדוס סאלח: כמורה למדעים, כמורה לביולוגיה וסביבה, אני רוצה שהחינוך הסביבתי יהיה יחידה מחייבת לכל תלמיד ותלמידה ולא כמקצוע בחירה, וזה לא פחות מהמתמטיקה ולא פחות מהשפות.

סונדוס סאלח: אני רוצה שנטפח תלמידים, אזרחים לעתיד, שישמרו ויפעלו כידידי סביבה ולא כפוגעים בסביבה.

סונדוס סאלח: זה הזמן לחינוך סביבתי טוב ודואג לסביבה.

סונדוס סאלח: זה הזמן לחוק אקלים.

סונדוס סאלח: זה הזמן לייצר מסגרת תקציבית עמידה לשינויים פוליטיים.

סונדוס סאלח: זה הזמן לאיתות לעסקים ומגזרים פרטיים.

סונדוס סאלח: זה הזמן לתוכניות ארוכות וקצרות טווח לצמצום פליטת גזי החממה, צמצום בזבוז המזון ומעקב, פיקוח ואכיפת החוקים למנוע זיהומים מהמפעלים המזהמים באזורי התעשייה.

סונדוס סאלח: זה הזמן לתעדוף תחבורה ציבורית.

סונדוס סאלח: זה הזמן לערים איכותיות, ירוקות יותר לסביבה.

סונדוס סאלח: זה הזמן לחקלאות ותזונה נכונה.

סונדוס סאלח: אנחנו נמצאות בנקודת זמן קריטית בהיסטוריה האנושית שמחייבת אותנו להתעורר ולפעול אחרת.

סונדוס סאלח: אנחנו חייבות להיפטר מהדלקים המזהמים ולקדם מעבר מהיר וצודק לאנרגיות מתחדשות; לקדם חינוך סביבתי בבתי הספר ובבתים שלנו, ביישוב שלנו וחינוך הביתי שאנחנו נותנים לילדים שלנו.

סונדוס סאלח: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חבר הכנסת משה אבוטבול, בבקשה.

משה אבוטבול: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, ציון יום הסביבה, אבל זה לא יום; אני חושב שכל השנה כולה צריכה להיות מצוינת בנושא של הסביבה והחשיבות של הנושא הזה.

משה אבוטבול: כולם נוהגים להביא את מדרש חז"ל, שאומרים במדרש קהלת רבה – הקדוש ברוך הוא אומר לאדם, לאנושות: "הן כל מה שבראתי, בשבילך בראתי.

משה אבוטבול: תן דעתך שלא לקלקל ולהחריב את עולמי, שאם תקלקל אין מי שיתקן אחריך".

משה אבוטבול: כלומר הנושא הזה של איכות הסביבה והדברים האלה – איך אומר שלמה המלך?

משה אבוטבול: אין חדש תחת השמש.

משה אבוטבול: זאת לא המצאה עכשווית, זה מקדמת דנא.

משה אבוטבול: אני רוצה לומר שזו גם התמצית של ההסתכלות התורנית, היהודית, ההלכתית כלפי כל הנושא של איכות הסביבה ושמירתה.

משה אבוטבול: סוגיות שלמות, בפרט במסכת בבא בתרא, מציינות את הזהירות והשמירה על איכות הסביבה והנזקים שיכולים להיגרם כתוצאה מאי-שמירת החוקים הירוקים.

משה אבוטבול: הוקם אפילו כולל יום שלם שדן ועוסק בהלכות ובדינים הנקשרים באיכות הסביבה.

משה אבוטבול: הם אפילו הוציאו כמה ספרים וקונטרסים, קבצים על ההלכות הנקשרות באיכות הסביבה וצווי הניקיון, השמירה על הניקיון לאור ההלכה והאגדה בסיפורי חז"ל.

משה אבוטבול: יש חשיבות גדולה מאוד לטפח את המודעות הגדולה של שמירת איכות הסביבה.

משה אבוטבול: בתפקידי הקודם כראש העיר בית שמש עודדנו רבות את בתי הספר ואת גני הילדים ללמידה ועשייה בנושא.

משה אבוטבול: הפעלנו בבתי הספר תחרויות של מחזור הכוללות פרסים יקרי ערך, חידונים, כינוסים רבים.

משה אבוטבול: אני שמח שאף זכינו בפרסים מהרשויות שעוסקות בנושא הזה וגם בתעודות הוקרה רבות.

משה אבוטבול: אני חושב שחייבים להגביר בכלל מוסדות החינוך את התוכניות החשובות הללו בכל המגזרים, בכל הגילים, בגני הילדים, בבתי הספר וכן, כמובן, במגזר החרדי, הצמא לעוד ועוד תוכניות חינוכיות.

משה אבוטבול: הבוקר, בישיבת ועדת החינוך בראשותו של ידידי חבר הכנסת רם שפע, הוזמנה כבוד השרה שנמצאת איתנו כעת, הגב' גילה גמליאל.

משה אבוטבול: שם, כשרה להגנת הסביבה, היא סיפרה לנו שאכן יש באמתחתה תוכניות רבות כיצד לקשור את כלל המגזרים לפעולות חינוכיות באיכות הסביבה: חינוך להפרדה במקור – כפי שרואים הצלחה בהרבה מדינות בעולם.

משה אבוטבול: לצערנו, כאן בארץ זה זוחל.

משה אבוטבול: חייבים לדעת ליצור איגום משאבים בין כלל משרדי הממשלה, ליצור עוד ועוד תוכניות לימודיות וחברתיות.

משה אבוטבול: זה דבר שיכול מאוד לעזור.

משה אבוטבול: מאידך גיסא, גברתי השרה, חייבים לאכוף את כלל החוקים הרלוונטיים, כמו הטיפול בעבריינים המשליכים פסולת בנייה ונעלמים.

משה אבוטבול: היו לי מאבקים גדולים סביב זה בתפקידי בעבר, גם כיושב-ראש ועדת תכנון ובנייה בעירי בית שמש וגם כממונה על ההנדסה, ולאחר מכן גם כראש העיר.

משה אבוטבול: כמה צריכים להילחם באותם עבריינים שהורסים את הכול, הולכים, חופרים ועושים את כל הצרכים שלהם ולאחר מכן משליכים את זה, ולך תחפש אותם.

משה אבוטבול: למזלנו, רק המצלמות עזרו לנו לגלות את העבריינים.

משה אבוטבול: כמובן, חשוב גם לעודד בנייה ירוקה, וכמובן – מלחמה חסרת פשרות בזיהום חופים.

משה אבוטבול: כפי שאנו רואים היום, פורסם בתקשורת שחוף בית ינאי נסגר ונאסרה הרחצה בו בגלל חשש לזיהום מים חמור המגיע משפכים משטחי הרשות הפלסטינית.

משה אבוטבול: בעבר נושא איכות הסביבה היה זניח.

משה אבוטבול: אני זוכר את עצמי כנער נאמן ניקיון לפני עשרות שנים.

משה אבוטבול: אז, כשרצו לייצר תיק עבור השר המנוח יוסי שריד, נתנו את התיק הזה, המציאו את זה.

משה אבוטבול: אבל מי האמין שתיק כזה יתפח ויהפוך לאחר עשרות שנים להיות תיק נחשק, לאור האתגרים הרבים שהוא מייצר?

משה אבוטבול: אנא, בואו נשמור על איכות הסביבה, ויחד נשנה את העולם.

משה אבוטבול: כדברי חז"ל: שלא נחריב את עולמו של הקדוש ברוך הוא שניתן לנו במתנה.

משה אבוטבול: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חבר הכנסת אלי אבידר, בבקשה.

אלי אבידר: אדוני היושב-ראש, גברתי השרה הנכנסת, כנסת נכבדה, אנו מציינים היום את יום הסביבה הבין-לאומי, בעוד שכשזה קשור למדינת ישראל ראוי שהיום הזה ייקרא "יום אסון הסביבה הישראלי".

אלי אבידר: מצב איכות הסביבה במדינת ישראל קשה, והוא הולך להיות קשה עוד יותר כל עוד תימשך המגמה של ממשלות נתניהו האחרונות לשחוק את אחד הערכים החשובים ביותר במשטר הדמוקרטי, שהוא ערך השקיפות.

אלי אבידר: דמוקרטיה ללא שקיפות אינה דמוקרטיה, ובשנים האחרונות העביר נתניהו את תהליכי קבלת ההחלטות מאור השמש לחדרים חשוכים ואטומים לביקורת הציבורית.

אלי אבידר: באותם חדרים חשוכים יש לו החופש לקבל החלטות משוחררות מהאינטרס הציבורי, והוא פועל כמי שיש לו מה להסתיר.

אלי אבידר: במשא ומתן של נתניהו עם גנץ ואשכנזי הוא התעקש להחזיק בשני תפקידים, איכות הסביבה ואנרגיה, כי נתניהו רוצה להמשיך את תהליך הטיוח שמונע מהציבור לדעת שחברת נובל אנרג'י מפירה את היתר הפליטה שלה, פוגעת בבריאות הציבור ויכולה לגרום לאסון בכל רגע נתון.

אלי אבידר: מלבד סמנכ"לית התעשיות של המשרד להגנת הסביבה, שהצהירה שהיא מודאגת מאוד מהמצב, איש במשרד להגנת הסביבה לא הקים קול צעקה, ונראה שכולם שם שותפים לטיוח.

אלי אבידר: בחמשת החודשים האחרונים של הפעלת מאגר לווייתן קרו עשרות תקלות, זיהומים חריגים נמדדו בחוף, והתקלות האלה פוגעות בבריאות הציבור ויכולות להתפתח לכדי אסון.

אלי אבידר: כדי לעצור את האסון חייבים לעשות מעשה ולעצור את פעילות האסדה עד שחברת הייעוץ RPS, שאותה מינה משרד האנרגיה, תגיש מסקנות והמלצות שתעמודנה למבחן גורמי המקצוע ותיושמנה.

אלי אבידר: אדוני היושב-ראש, שר האנרגיה יובל שטייניץ הצהיר שהוא מודאג מהיקף התקלות באסדה, אבל עולה ספק שמא מדובר בהצהרת קו הגנה למקרה שחלילה יתרחש כאן אסון.

אלי אבידר: אם השר שטייניץ באמת מודאג יתכבד נא וידרוש מחברת נובל אנרג'י לפרסם מיידית את כל הדוחות שהיא מחויבת לפרסם: את הדוחות בגין תקלות בהפעלת הלפיד, את המידע על אודות הפליטות בהליכי הנישוב, את תוכנית זיהוי הדליפות והטיפול בהן, את תוכנית הדיגום הסביבתי ועוד דוחות רבים שמיותר לפרט, כי נובל אנרג'י מצפצפת ולא פרסמה עד היום אפילו לא דוח אחד.

אלי אבידר: השר להגנת הסביבה היוצא זאב אלקין היה ציר מרכזי במצבנו העגום ובחוסר הדאגה לסביבה בשנים האחרונות, אבל יש לו אפשרות לעשות תשובה – תשובה סביבתית הנובעת מאחריותו לנושא המים.

אלי אבידר: באזור גוש דן ובעיר רחובות יש זה שנים רבות מיליוני מטרים מעוקבים של מים מזוהמים שמקורם במפעלי התעשייה הצבאית.

אלי אבידר: כל יום שעובר ללא טיפול גורם להתפשטות הזיהום במקורות המים המתוקים.

אלי אבידר: בעוד מדינת ישראל משקיעה מיליארדים בהתפלת מי ים, קיימים פתרונות זולים לטיהור המים המזוהמים בעלויות הדומות לעלויות התפלת מי ים.

אלי אבידר: הטיפול במים המזוהמים הוא אינטרס לאומי ישראלי שגם יתרום לבריאות הציבור וגם יבטיח אספקת מים מקומית ושימוש במי תהום, בעוד מתקני ההתפלה חשופים לפגיעה חיצונית.

אלי אבידר: טיהור מקורות הזיהום יכול לתת מענה לאספקת מים נקיים בעיתות חירום בזמן שבו מתקני ההתפלה יהיו מושבתים.

אלי אבידר: אדוני היושב-ראש, הדאגה לנושאי איכות הסביבה, כמו הדאגה לנושאים חשובים המדאיגים את הציבור, מתחילה ונגמרת בשמירה על יסודות הדמוקרטיה.

אלי אבידר: נתניהו פוגע אנושות בדמוקרטיה כשהוא מחסל את ערך השקיפות, שולט ומקבל החלטות בלי שלציבור או לאופוזיציה תישמר היכולת להשפיע.

אלי אבידר: לשיטת משטר כזאת קוראים, במילה אחת, דיקטטורה.

אלי אבידר: ולאחיי ואחיותיי שוחרי הדמוקרטיה אני רוצה לומר שנתניהו ינצח כשאנחנו נרים ידיים, ואנחנו לא נרים ידיים, כי אין לנו ארץ אחרת.

אלי אבידר: תודה רבה, אדוני.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: תשיב השרה להגנת הסביבה חברת הכנסת גילה גמליאל, שנכנסה במהירות הבזק לתפקידה.

יריב לוין: בבקשה.

גילה גמליאל: אדוני היושב-ראש, יושבת-ראש הוועדה, חברי הכנסת, היום אנו מציינים בכנסת ישראל את יום הסביבה הבין-לאומי, אשר מצוין על ידי האו"ם מדי שנה מאז שנת 1974 – השנה שנולדתי בה, כבוד היושב-ראש.

גילה גמליאל: יום הסביבה השנה הוא בסימן המגוון הביולוגי.

גילה גמליאל: דוח הסיכונים של הפורום הכלכלי העולמי מתחילת 2020 דירג את הכישלון בנקיטת פעולה להפחתת שינויי אקלים ולהתמודדות עימם כסיכון העולמי הראשון בעוצמת ההשפעה הגלובלית שלו, כמו גם בסבירות התממשותו מבין עשרת הסיכונים המרכזיים העומדים בפני האנושות.

גילה גמליאל: באותו הדוח דורגו גבוה סיכונים נוספים שיש להם קשר הדוק לשינויי האקלים: משבר מזון ומים עולמי, אסונות טבע, גלי הגירה לא רצוניים, אירועי אקלים קיצוניים, אסונות סביבתיים מעשה ידי אדם, קריסה של מערכות אקולוגיות ואובדן המגוון הביולוגי.

גילה גמליאל: האוקיינוסים והימים בעולם נמצאים תחת לחץ הולך וגובר כתוצאה מהתרחבות הפעילות הכלכלית במרחב הימי: דיג יתר, כרייה וקידוח של חומרי גלם בים, פיתוח חופים, זיהום ותיירות.

גילה גמליאל: כל אלה פוגעים בבתי הגידול הטבעיים בים ובחופים וגורמים להידלדלות מהירה בגודל אוכלוסיות החי והצומח בים.

גילה גמליאל: שינויי האקלים מחריפים את המגמה.

גילה גמליאל: הים סופג את מרב ההתחממות; שיעור הפחמן הדו-חמצני עולה ומוביל לעלייה ברמת החומציות בים.

גילה גמליאל: דוח חדש של האו"ם, שנכתב על ידי 145 מומחים מ-50 מדינות במשך שלוש שנים, מראה שהפגיעה של הפעילות האנושית במערכות האקולוגיות ובמגוון הביולוגי בעולם אף חמורה מכפי שחשבנו, ומסכנת – ממש מסכנת – את עצם יכולתנו להתקיים על כדור הארץ.

גילה גמליאל: הפגיעה במגוון הביולוגי ובמערכות אקולוגיות צפויה גם לשחוק את התוצרת החקלאית, שכן כבר עתה מעריך הדוח כי איבדנו 23% מהקרקעות הפוריות, וההיעלמות של חרקים מאביקים מאיימת באובדן יבולים בשווי של 577מיליארד דולר מדי שנה.

גילה גמליאל: על פי הערכות ארגון הבריאות העולמי, 3.7 מיליון בני אדם ברחבי העולם מתים מדי שנה בטרם עת בגלל זיהום אוויר בערים.

גילה גמליאל: מגזר התחבורה הוא הגורם המרכזי לזיהום האוויר בערים.

גילה גמליאל: התחבורה בישראל מבוססת בעיקר על שימוש ברכבים פרטיים, וכתוצאה מכך הגודש – צפיפות הנסועה לקילומטר כביש – גבוה פי שלושה בישראל ביחס לממוצע במדינות ה-OECD.

גילה גמליאל: בעורקי תנועה מרכזיים בגוש דן זמן הנסיעה בשעות השיא מגיע לפי ארבעה ביחס לזמן הנסיעה בשעות השפל.

גילה גמליאל: זיהום האוויר הוא גורם הסיכון הסביבתי הגדול ביותר של הבריאות.

גילה גמליאל: על פי נתונים שפרסם ארגון הבריאות העולמי כ-2,500 מתושבי ישראל מתים מדי שנה ממחלות הקשורות בזיהום אוויר.

גילה גמליאל: מחצית ממקרי המוות נגרמים מזיהום אוויר שמקורו בתחבורה.

גילה גמליאל: ההשפעות הכלכליות הקשורות לאובדן ימי עבודה, עלויות אשפוז ואובדן רווחה המתלוות לתחלואה הקשורה בזיהום אוויר מוערכות בכ-28 מיליארד שקל בשנה.

גילה גמליאל: על פי ההערכות טרם המשבר, אף שאנרגיות מתחדשות צפויות לתפוס נתח של 30% מייצור החשמל העולמי עד 2023, השימוש הגדל בפחם לייצור חשמל באסיה ישמור על מקומו של הפחם כמקור אנרגיה המשמעותי בעולם.

גילה גמליאל: בשנים האחרונות מתחזקת התפיסה המציעה מעבר לדרך חדשה לגמרי לניהול הכלכלה העולמית – ומדינת ישראל צריכה להיות המובילה בכך, כבוד היושב-ראש:

גילה גמליאל: החלפת הכלכלה הליניארית בכלכלה מעגלית.

גילה גמליאל: בניגוד למודל המסורתי, שבו אנו כורים משאבים, מייצרים מוצרים וזורקים אותם בסוף השימוש, הכלכלה המעגלית מציעה מודל חדש – מערכת שמעוצבת ומתוכננת באופן שמשיב את המשאבים ומאפשר להם להתחדש.

גילה גמליאל: במערכת זו המושג "פסולת" כמעט לא קיים.

גילה גמליאל: בכלכלה מעגלית יצרנים שואפים להאריך ככל האפשר את זמן החיים של המוצרים או החומרים בכל אחד מהגלגולים שלהם.

גילה גמליאל: יותר ויותר ממשלות בעולם מבקשות להשתמש בתכנון משולב כדי לפתח "כלכלה כחולה" – כלכלה שנשענת על השירותים האקולוגיים והתרבותיים של הים והחוף, על מנת לשמר מערכות אקולוגיות ומגוון ביולוגי ימי וחופי.

גילה גמליאל: כפי שעיניכם רואות ואוזניכם שומעות, מדובר לכאורה באתגרים שגדולים מאיתנו, מהאנושות, אולם כפי שהאנושות אחראית למצב הקשה שאליו כדור הארץ הגיע, אותה אנושות צריכה ויכולה לקחת אחריות על שיקום כדור הארץ והסביבה שבה אנו חיים.

גילה גמליאל: מחירי ייצור ואגירה של אנרגיות מתחדשות נמצאים במגמת ירידה.

גילה גמליאל: מגמה זו נותנת לנו הזדמנות להאיץ את ההשקעות באנרגיות מתחדשות.

גילה גמליאל: עלינו להאיץ את המהפכה התעשייתית הרביעית – של פיתוחים טכנולוגיים, של קלינטק, של מהפכת המידע והדיגיטציה – ולמנף אותם כמכפיל כוח.

גילה גמליאל: על פי נתוני IVC ו-Start-up Nation Central קיימות כ-400 חברות ישראליות חדשניות בתחומי טכנולוגיות הסביבה.

גילה גמליאל: כ-75% מהן פעילות בשווקים של טכנולוגיות מים ואנרגיה – סקטורים אשר קשורים באופן הדוק למאמצי ההיערכות לשינויי אקלים ולמיתון שינויי האקלים על ידי הפחתת פליטות גזי החממה.

גילה גמליאל: מדובר בפוטנציאל צמיחה כלכלי עצום לכלכלת ישראל ומדינת ישראל.

גילה גמליאל: עלינו להאיץ את ההתפתחות בחשיבה העירונית – ציפוף עירוני כמנוף לפיתוח בר-קיימא, קידום בנייה ירוקה, ערים חכמות, תכנון משמר מים, ערים דיגיטליות והתחדשות עירונית.

גילה גמליאל: עלינו לבזר את ייצור החשמל ולהאיץ קידום אנרגיות סולריות והתייעלות אנרגטית במרחב הבנוי, כולל תשתית מבוזרת לחלוקת חשמל ואגירתו.

גילה גמליאל: עלינו לעבור במהירות להנעה חשמלית בתחבורה הציבורית בערים.

גילה גמליאל: יישום תוכנית שכזאת יוביל לחיסכון משקי מצטבר של 9 מיליארד שקלים עד לשנת 2035.

גילה גמליאל: עלינו לקדם שבילי אופניים בערים, כולל קירוי סולרי שלהם, לאור הצורך בהימנעות מנסיעה בתחבורה ציבורית צפופה ומזהמת.

גילה גמליאל: עלינו לבחון ולהתאים את שוק העבודה לעבודה מהבית ולעבודה מרחוק ככלי ליצירת חוסן בעת משבר.

גילה גמליאל: עבודה מרחוק, כבוד היושב-ראש, מובילה לחיסכון משמעותי בעלויות חיצוניות: הפחתת זיהום אוויר, גודש בכבישים, תאונות דרכים, רעש, צמצום עלויות דלקים, עלייה בפריון, צמצום ימי מחלה והיעדרויות.

גילה גמליאל: אילו כל המשק היה עובר לעבודה מהבית, ולו ליום אחד, היינו חוסכים כ-850 מיליון שקלים בשנה.

גילה גמליאל: עלינו לנצל את היתרון לגודל ולממש את הפוטנציאל הכלכלי והסביבתי של האשכולות בשלטון המקומי.

גילה גמליאל: יש השואלים: האם בזמן המשבר הבריאותי-כלכלי שבו אנו נמצאים בהשפעת נגיף הקורונה נכון לדחוק לקרן זווית את נושא ההגנה על הסביבה בכלל ואת סוגיית המגוון הביולוגי בפרט?

גילה גמליאל: התשובה היא חד-משמעית: הגנה על הסביבה היא בראש ובראשונה הגנה על הבריאות של הציבור, איכות החיים והמשך הקיום של כולנו על פני כדור הארץ.

גילה גמליאל: אנו בני האדם, בעלי החיים, הצמחים ויתר מרכיבי הטבע שלובים זה בזה בשרשרת קיום ואיזון עדינים, ולכל שינוי עלולות להיות השלכות הרות אסון.

גילה גמליאל: אשר להשפעות של הקרבה בין בני אדם לבין חיות הבר בשל פיתוח מואץ ובשל שינויי אקלים הגורמים לנדידת בעלי חיים לבתי גידול חדשים, קיים קשר הדוק בין הבריאות לבין הסביבה, ומשבר הקורונה ממחיש את הקשר שבין האדם לבין הטבע ואת המחיר שאנו משלמים על ניצול לא מושכל של הטבע.

גילה גמליאל: מחקרים מראים כי תופעות סביבתיות שליליות כגון שינויי אקלים, זיהום מכימיקלים ואובדן מגוון ביולוגי רק מגבירים את הסיכון למגפות ולתחלואה.

גילה גמליאל: למעשה, לפי ה-UNEP כ-75% מהמחלות המידבקות החדשות כיום מקורן בעולם החי, כולל הזיקה, קדחת הנילוס המערבי, הסארס, האבולה, שפעת העופות ועוד, כלומר כאשר אנו משמידים את המגוון הביולוגי, המשמעות היא שאנו הורסים את המערכות התומכות בחיי אדם.

גילה גמליאל: המשבר הנוכחי היווה עבורנו הזדמנות לבחינת דפוסי התנהגות קיימים.

גילה גמליאל: לדוגמה, במהלך תקופת הסגר, שבה נמנענו מנסיעות לא הכרחיות ועבדנו ולמדנו מרחוק, גרמנו להפחתה בזיהום האוויר ובפליטות גזי חממה.

גילה גמליאל: מרשל בורק, חוקר מסטנפורד, פרסם בחודש מרץ האחרון כי השיפור הזמני באיכות האוויר בסין נכון לאותו מועד כנראה הציל את חייהם של לפחות 4,000 ילדים מתחת לגיל 5 וכ-73,000 מבוגרים מעל גיל 70.

גילה גמליאל: גם הערכות שמרניות יותר של מספר האנשים שניצלו ממוות מוקדם גבוהות פי 20 ממספר המתים מנגיף הקורונה באופן ישיר.

גילה גמליאל: החוקר מציין כי מובן שמגפות אינן דבר טוב, אבל התוצאות מדגישות שגם הכלכלות שלנו, שמבוססות היום על שרפת דלקים מאובנים, מזיקות לבריאות.

גילה גמליאל: הבעיה היא שהנזק הבריאותי שלהן אינו שקוף לציבור ולממשלות כמו במקרה של מגפות.

גילה גמליאל: במחקרים שונים מארצות הברית, מאירופה ומאזורים נוספים בעולם נמצא קשר בין החשיפה הכרונית לזיהום אוויר לבין הגדלת הסיכון לסיבוכי קורונה, אפילו בקרב צעירים בריאים.

גילה גמליאל: יש אף מחקרים אשר בוחנים טענה שלפיה נגיף הקורונה נישא על גבי זיהום אוויר חלקיקי וכי לזיהום אוויר יש תפקיד אפשרי בתהליכי ההדבקה.

גילה גמליאל: לכן, דווקא היום, כבוד היושב-ראש, בצד האתגרים שזימן משבר הקורונה, עלינו להתעקש לקדם צמיחה כלכלית שהיא תומכת סביבה.

גילה גמליאל: על מדינת ישראל להקדים ולהיערך למשברים המשמעותיים העומדים לפתחה, ובראשם שינויי האקלים והידלדלות המגוון הביולוגי.

גילה גמליאל: אלה אתגרים גלובליים בעלי השלכות מהותיות גם על מדינת ישראל.

גילה גמליאל: משבר הקורונה נתן לכולנו הזדמנות לחשב מסלול מחדש.

גילה גמליאל: כאומת הסטרטאפ, מדינת ישראל חייבת לנצל את חלון ההזדמנויות ההיסטורי ולעודד ולמנף השקעות בתעשיית הקלינטק ובטכנולוגיות פורצות דרך לפיתוח אנרגיות חלופיות.

גילה גמליאל: עקרונות התוכנית מבוססים – זו התוכנית שהגשתי כמתווה גם לממשלה, וכולי תקווה שנצליח בה להאיץ ולהוביל את אותה השקעה מניבה של פירות והתייעלות, בשונה מגישה של הוצאה, כפי שהצגתי כאן בנאום.

גילה גמליאל: מימוש הפוטנציאל יוכל להוביל לחיסכון וליצירת הכנסות כלכליות בהיקף של מיליארדי שקלים, ולכן המתווה שפרסמתי ליציאה ממשבר הקורונה באמצעות חקיקה והשקעות בסביבה הוא בעיניי המודל הנכון לאמץ.

גילה גמליאל: אז אני קוראת לכולם – ואין לי ספק כי במלחמה על הגנת הסביבה כל הבית הזה, כבוד היושב-ראש, בראשך, ואני מכירה אותך ואת היכולות שלך ואת עצם העובדה שאתה minded לנושא הזה – לקדם ביחד, יחד עם הממשלה, ולהוביל את מדינת ישראל להיות מדינה מובילה מבחינה סביבתית ולהוביל על בסיס זה להצלת חיי אדם.

גילה גמליאל: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה על הדברים החשובים.

יריב לוין: עד כאן ציון יום הסביבה.

יריב לוין: << הלסי >>ציון 79 שנים לפרהוד – הפרעות ביהודי עיראק << הלסי >>

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, אנחנו עוברים לציון 79 שנים לפרהוד – הפרעות ביהודי עיראק, במסגרת הצעות לסדר-היום מס' 369, 370, 378, 381 ו-387.

יריב לוין: הדיון מתקיים ביוזמתו של חבר הכנסת אופיר כץ.

יריב לוין: אני מודה לך על היוזמה לציון המאורע החשוב הזה בכנסת.

יריב לוין: האווירה האנטישמית שתפסה מקום מרכזי בבגדאד של שנת 1941 הובילה לפרעות קשות כנגד יהודי עיראק.

יריב לוין: הן החלו בבוקר 1 ביוני, בחג השבועות, ו' בסיוון תש"א.

יריב לוין: פרעות אלה הובילו לרציחתם של כ-180 יהודים, מעל 2,000 פצועים וכ-250 ילדים שנותרו יתומים.

יריב לוין: בנוסף, רכושם של כ-50,000 בני אדם נבזז.

יריב לוין: הנרצחים נקברו בקבר אחים בבגדאד.

יריב לוין: אני מכיר מקרוב את המסורת המדהימה של יהודי עיראק בזכות משפחתה של רעייתי יפעת.

יריב לוין: יהדות עיראק היא מבין הקהילות העתיקות והמפוארות בקרב יהדות העולם.

יריב לוין: עם הצלחתה והתבססותה בעיראק, כך לצערנו גברה גם האנטישמיות.

יריב לוין: בראשית שנות החמישים, במקביל לשורת פיגועים כנגד הקהילה היהודית בבגדאד, פעלה מחתרת ציונית להצלתם ולהעלאתם של יהודים רבים ארצה.

יריב לוין: רוב-רובה של הקהילה היהודית אכן עלתה ארצה.

יריב לוין: אלו שנותרו בעיראק סבלו מרדיפות חוזרות ונשנות במשך השנים ומרציחות מזוויעות לאחר שהואשמו, על לא עוול בכפם, בריגול למען ישראל.

יריב לוין: מצב זה הביא לכך שבמהלך שנות השבעים בוצע מבצע נוסף להעלאת שארית יהודי עיראק לישראל, וכך נחתם פרק מפואר בהיסטוריה היהודית ובהיסטוריה של עיראק גם יחד.

יריב לוין: לצערי, גם כיום אנו עדים להסתה חמורה נגד יהודים בעולם, וכמדינת היהודים אנו פועלים בנחישות למען ביטחונם.

יריב לוין: על כולנו, יהודים ושאינם יהודים, להילחם נגד תופעה חמורה זו, כדי שלא נחווה שוב תקיפות יהודים באשר הם.

יריב לוין: על כל יהודי העולם לדעת: אתם לא לבד.

יריב לוין: מדינת ישראל כאן עבורכם כדי לפעול להגנתכם וכדי לקבל אתכם בברכה, אם תבחרו לממש את זכותכם לעלות ארצה.

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, אנו לא נשכח לעולם את אחינו יהודי עיראק אשר נרצחו בפרעות הפרהוד.

יריב לוין: יהי זכרם ברוך.

יריב לוין: אני מבקש להזמין את יוזם הציון המיוחד הזה, את חבר הכנסת אופיר כץ, בבקשה.

אופיר כץ: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, כנסת נכבדה, מאז שהייתי ילד שמעתי את סיפוריה של סבתי צ'חלה עובדיה על הפרעות בבגדאד – הטבח הנוראי, האלימות הקשה, הרכוש הרב שנבזז.

אופיר כץ: היא סיפרה לי על הפחד ברחובות, על החשש שהפורעים יגיעו אליהם, וכיצד החביאו והעבירו אותה ואת משפחתה מבית לבית על מנת להצילם.

אופיר כץ: את חג השבועות של 1941 יהודי עיראק לא זכו לחגוג.

אופיר כץ: ב-1 ביוני באותה שנה החל מסע הטבח הנוראי של הפורעים בבגדאד.

אופיר כץ: עד לאותו רגע היו הפורעים שכניהם הקרובים של היהודים, הכירו אותם בשמותיהם, צעדו באותם הרחובות, רכשו באותו השוק, אבל התעמולה הנאצית המתמשכת בעיראק גברה על יחסי הידידות החמים.

אופיר כץ: באותה תקופה שגרירות גרמניה לא חסכה באמצעים על מנת להחדיר את הנאציזם, פעלה בשביל לבסס קשרים עם האליטה בעיראק, תמכה כספית בפעילויות אנטישמיות והחדירה חומרי תעמולה לתקשורת.

אופיר כץ: השגרירות הגרמנית רכשה את העיתון "העולם הערבי", ומלבד חומרי תעמולה החלו לפרסם בו באוקטובר 1933, מדי יום, בהמשכים, את ספרו של אדולף היטלר מיין קאמפף בתרגום לערבית.

אופיר כץ: באותו שלב התעמולה בעיראק הגיעה לנקודת רתיחה, ואלה שהיו שכניהם הקרובים של היהודים הפכו לאויבים.

אופיר כץ: 179 נרצחו, 2,118 נפצעו, 242 ילדים נותרו יתומים, ומעל 50,000 בני אדם רכושם נבזז.

אופיר כץ: השנה ציינו 79 שנים לזוועות ההן.

אופיר כץ: 20,000 ניצולי הפרהוד שנמצאים היום בארץ, שסוחבים את הטראומה והעול, מבקשים רק דבר אחד: שיזכרו, שנזכור מה שהיה, שיכירו בסיפורי התלאות ובאימה שהם עברו.

אופיר כץ: היום זכיתי לעמוד כאן על דוכן כנסת ישראל, נרגש – אני באמת מתרגש מהמעמד – ולספר את הסיפור שלהם.

אופיר כץ: מרגע שהתחלתי לדבר על הנושא אני מוצף בפניות מיוצאי עיראק ובני משפחותיהם בכל אמצעי – בטלפון, במיילים, ברשתות החברתיות.

אופיר כץ: אלו משתפים אותי בסיפורם האישי: בני משפחותיהם שנרצחו, הפציעות, הצלקות והמראות שהם לא יכולים לשכוח.

אופיר כץ: כולם דיברו בכאב על הזיכרונות הקשים, אך יותר כאבו את ההתעלמות מסיפור חייהם, מסיפור הפרהוד.

אופיר כץ: סיפור הפרהוד לא מוכר לרבים.

אופיר כץ: כשאני למדתי בבית הספר מעולם לא שמעתי עליו.

אופיר כץ: הוא מעולם לא הוזכר בשיעורים או בטקסים.

אופיר כץ: נעשה עוול עם הקורבנות ועם הניצולים.

אופיר כץ: החלטתי לתקן את העוול ההיסטורי הזה.

אופיר כץ: זו חובתנו הלאומית לזכור ולהנחיל את תולדות העם היהודי לדורות הבאים.

אופיר כץ: לכן הגשתי הצעת חוק אשר קובעת יום לאומי לזיכרון הפרהוד.

אופיר כץ: החוק יקבע את לימוד הנושא במוסדות החינוכיים – לשמר את זיכרון הפרהוד לבנינו ובנותינו; קיום ישיבה ממלכתית בכנסת – לכבד את הקורבנות ואת הניצולים; בנוסף – אפשרות לקיום עצרת מרכזית.

אופיר כץ: אני בטוח שעד חג השבועות הבא, במלאות 80 שנה לפרהוד, נוכל לציין זיכרון זה ביום לאומי למדינת ישראל.

אופיר כץ: יהי זכר הקורבנות ברוך.

אופיר כץ: לסיום אני רוצה להודות לך, אדוני היושב-ראש, על שאישרת את ציון הפרהוד במליאה כבר היום, לראשונה בתולדות כנסת ישראל, עוד בטרם אושר החוק.

אופיר כץ: בשמי ובשם כל יוצאי עיראק ומשפחותיהם, תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה לחבר הכנסת אופיר כץ, ושוב תודה על היוזמה החשובה.

יריב לוין: אני מזמין את חבר הכנסת עופר כסיף, בבקשה.

עופר כסיף: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, בתחילת יוני 1941, בדיוק לפני 79 שנים, נערכו הפרעות ביהודי בגדאד המכונות הפרהוד, כלומר ביזה או שוד.

עופר כסיף: בפרעות נרצחו 179 יהודים ונקברו בקבר אחים – שיותר מאוחר, דרך אגב, נהרס, נחרב – ונפצעו מעל ל-2,000.

עופר כסיף: זה לא מקרי שטבח כזה נערך בשנת 1941.

עופר כסיף: בשנה זו תעמולה נאצית שרצה בעיראק והרעילה את החיים הציבוריים.

עופר כסיף: בכירים בממשל ובצבא תמכו בנאציזם בגלוי ומעל לבמות פומביות ובכלי התקשורת.

עופר כסיף: בימים שקדמו לפוגרום הייתה בגדאד מחולקת לשניים: מצד אחד עמדו חיילי הצבא הבריטי ומהצד השני נסו כוחות ההפיכה העיראקיים בראשותו של תומך הנאצים רשיד עאלי אל-כילאני והותירו כאוס.

עופר כסיף: בכאוס הזה מצאו האנטישמים זמן נוח לממש את זממם, והצבא הבריטי עומד מן הצד ונמנע מלהתערב.

עופר כסיף: למרות שהיה מדובר בצירוף של נסיבות שאפשרו אותו, הפרהוד לא היה התפרצות מקרית.

עופר כסיף: היו שכיוונו לו ורצו אותו.

עופר כסיף: הוכחה לכך היא שעוד טרם שהחל כנופיות פרו-נאציות לקחו על עצמן סמכויות שיטור וסימנו בתים של יהודים.

עופר כסיף: ב-1 ביוני, בעקבות קריאות רצח ברדיו, החל הפוגרום – רצח המוני, אונס, ביזה של חנויות, בתים ובתי כנסת.

עופר כסיף: עדויות הניצולים מהדהדות: ילדה שראתה את אביה מושלך ממרפסת, ילד שראה את אביו נמלט על חייו ומאז לא ראה אותו בחיים.

עופר כסיף: ובתוך האלימות הנוראה היו גם גיבורים – היו מוסלמים רבים שהגנו בבתיהם ואפילו בגופם על שכניהם היהודים מפני הפורעים.

עופר כסיף: לתנועה הקומוניסטית ולחבריה בעיראק היה תפקיד מרכזי בהצלת יהודים ובהגנה עליהם מפני מבקשי רעתם.

עופר כסיף: בספרו מ-2003 "בסמטאות בגדאד" כתב המנוח סלים פתאל: אם היה משהו ששכנע אותי להצטרף סופית למחתרת הקומוניסטית, היה זה רצח יהודים.

עופר כסיף: מאז פוגרום 1941 סחבתי בתוכי את ההרגשה שקיומי כיהודי הוא הפקר.

עופר כסיף: לא במקרה מצאו פתאל ויהודים עיראקים רבים אחרים בתנועה הקומוניסטית את ביתם הפוליטי.

עופר כסיף: רק שם בלטה משנה סדורה ופעילות עקבית נגד האנטישמיות והגזענות בכלל, ורק שם מצאו יהודים רבים חברים מוסלמים נאמנים שיעמדו לצידם בעת הצורך.

עופר כסיף: חברי הכנסת, ההיסטוריון אדוארד גיבון אמר שההיסטוריה האנושית אינה אלא תולדות הפשעים, הטירופים והאסונות של המין האנושי.

עופר כסיף: פרופ' ישעיהו ליבוביץ נהג תמיד להוסיף שההיסטוריה היא אכן תולדות הפשעים, הטירופים והאסונות, אבל היא גם תולדות מאבקי האדם נגד הפשעים, הטירופים והאסונות של המין האנושי.

עופר כסיף: ואכן, מהעבדות העתיקה ועד העבדות בעת החדשה, ממלחמות עקובות מדם וגם ממקרי פוגרום ורצח שיטתיים ומסודרים, אנו למדים כי היכן שישנם פשעים בלתי אנושיים המבוצעים בידי בני אנוש, תמיד תהיה גם אנושיות, אמפתיה, סולידריות ומאבק משותף החוצה גבולות דתיים ואתניים.

עופר כסיף: בכל מקום שבו הרוע הרים את פניו המכוערות, כולל במקומות שהרוע לבש גלימה של כוח ושלטון, היו בני אדם שעמדו ונאבקו בו עד כדי סיכון חייהם.

עופר כסיף: כך בעיראק בימי הפרהוד, ובמקביל – בארצות אירופה תחת הנאציזם, כך בדרום אפריקה בימי האפרטהייד, כך בארצות הברית במאבק נגד העבדות ולאחר מכן במאבק לזכויות השחורים, וכך גם כאן, במדינת ישראל ובשטחים הפלסטיניים הכבושים.

עופר כסיף: ב-1948, עם הקמת מדינת ישראל, עמדו חברי המפלגה הקומוניסטית בעיראק, מוסלמים ויהודים גם יחד, והגנו על רחובות שבהם התגוררו יהודים פן יבולע להם בשל הכעס על המתרחש בפלסטין.

עופר כסיף: במקביל הם גם הזהירו את התנועה הציונית שלא תחל בפרובוקציות מצידה, כפי שעשתה לא פעם.

עופר כסיף: בישראל חיים היום ניצולי רבים של הפרהוד, אך למרבה הבושה הם אינם מוכרים תחת חוק נכי רדיפות הנאצים ולכן לא זוכים לכספי פיצויים מאוצר המדינה.

עופר כסיף: האנשים האלו מזדקנים, חלקם בעוני.

עופר כסיף: הפרהוד הוא פשע נאצי – הוא פשע נאצי בקונטקסט ההיסטורי, בתהליכים שהובילו אליו, בצורה שבה התרחש ובזהות האנשים שעודדו אותו ולקחו בו חלק.

עופר כסיף: כפשע מלחמה נאצי עלינו להבטיח שקורבנותיו יזכו למעט אשר המדינה מספקת לניצולי השואה.

עופר כסיף: זה באמת מעט וזה באמת מאוחר מדי, אבל עלינו להבטיח שהדבר ייעשה.

עופר כסיף: הנושא הזה נדון בבתי המשפט, והם קבעו שחוק נכי רדיפות הנאצים בצורתו הנוכחית אינו יכול לחול על ניצולי הפרהוד.

עופר כסיף: כעת המלאכה והאחריות הגדולה מוטלת על כתפינו.

עופר כסיף: אני מתכוון להגיש בקרוב תיקון לחוק נכי רדיפות הנאצים כך שיכלול את ניצולי הפרהוד, ואני קורא לכם, חברי הכנסת, להצטרף ולתמוך בו.

עופר כסיף: אם תרשה לי דבר אחד לסיום, כי אני מתחבר למה שאמר חבר הכנסת אופיר כץ קודם.

עופר כסיף: מישהו שהכרתי בשם מאיר גל, שהוא אומן, צלם, זכה בהרבה פרסים על צילום, ב-1997, שנקרא "תשעה מתוך ארבע-מאות".

עופר כסיף: בתצלום הזה, למי שלא מכיר, הוא מחזיק ספר לימוד היסטוריה שכתב ד"ר קירשנבוים שנקרא "תולדות העם היהודי בדורות האחרונים".

עופר כסיף: ולמה זה נקרא "תשעה מתוך ארבע מאות"?

עופר כסיף: כי מתוך ארבע מאות העמודים שכתובים על ההיסטוריה של היהודים בעת המודרנית רק תשעה, רק תשעה עסקו בהיסטוריה של יהודים יוצאי ארצות האסלאם וערב.

עופר כסיף: זה לא פלא, ואני מתחבר למה שאמרת – זה לא קורה הרבה.

עופר כסיף: זה פשוט ביזיון שספרי ההיסטוריה לא עוסקים כראוי בפשע הנוראי הזה של הפרהוד, והגיע הזמן שגם זה יתוקן.

עופר כסיף: תודה על הזמן שנתת לי.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חבר הכנסת יעקב מרגי, בבקשה.

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, מכובדי סגן השר, אנחנו מציינים היום את יום השנה לפרעות הפרהוד בעיראק, שפרצו לפני כ-79 שנים בקרב הקהילה היהודית בבגדאד.

יעקב מרגי: בפרעות האלה נרצחו, כפי שציינו חבריי, קרוב ל-180 יהודים, ונקברו בקבר אחים, 2,118 נפצעו ו-242 ילדים הפכו ברגע ליתומים.

יעקב מרגי: רכושם של כ-50,000 יהודים הוחרם ונבזז.

יעקב מרגי: חג השבועות תש"א, 1 ביוני 1941, שעות אחר הצוהריים המאוחרות – המון מוסלמי מוסת פרץ מהמסגדים וגדש את רחובות בגדאד עם אלות, סכינים, נשק חם שנשדד ונלקח מתחנות המשטרה, אם ברשות ואם שלא ברשות, והכול בהשראת אותה תחנת רדיו נאצית ששידרה מגרמניה בערבית למזרח התיכון ומדינות צפון אפריקה, שעמד בראשה העיתונאי העיראקי יונס בחרי, ובחסות הנאצים שפך אש וגופרית, הסתה מורעלת, כנגד היהודים, בד בבד עם דברי הלל והערצה לנאצים ולפיהרר.

יעקב מרגי: אבל כל זה לא הפריע לבית המשפט העליון הישראלי לדחות את תביעתם של ניצולי הפרהוד בעיראק; כל זה לא הפריע לכותבי תוכניות הלימודים במדינת ישראל לא לספר עוד חלק מהסיפור היהודי, להכיר בהם כנפגעי גרמניה הנאצית, בר מינן.

יעקב מרגי: שלא יהיו שותפים לסיפור – לא למשהו אחר, לסיפור; שלא יוכר החלק השני של הסיפור הנורא.

יעקב מרגי: אני שמח – אומנם מעט מאוחר, ומעט מדי – שיש סוף-סוף פתחון פה במדינתנו הנאורה, המדינה שאנחנו מתפארים בה, ובצדק, כמדינה דמוקרטית ויהודית – סוף-סוף בשנים האחרונות יש פתחון פה להשמיע את כל חלקי הסיפור היהודי והישראלי של השואה והגבורה.

יעקב מרגי: ועדת ביטון הוקמה – ייאמר לזכותו של השר נפתלי בנט – וקיימה דיונים.

יעקב מרגי: היו סקפטיים, אני רוצה לומר לך שהיו סקפטיים, וצמרת משרד החינוך שפכה קיתונות של קרח לכיוונו של המשורר והסופר הדגול ארז ביטון, שבהתייעצויות רבות איתו אמר לי: יעקב, מה, אני אעשה את עצמי לצחוק?

יעקב מרגי: חתן פרס ישראל.

יעקב מרגי: הוא אומר לי: אני אכתוב מסמך ואחר כך לא יתייחסו אליו?

יעקב מרגי: אמרתי לו: אני מתחנן אליך, אל תתפטר, תכתוב.

יעקב מרגי: גם אם לא יעשו מזה כלום תכתוב.

יעקב מרגי: זו תהיה משנה שלא יוכלו למחוק אותה.

יעקב מרגי: והוא הלך בדחילו ורחימו, באמת לא בקיצוניות גדולה, והציניקנים בחרו לקחת ציטוטים כאלה שוליים מתוך הדוח, לעשות ממנו צחוק.

יעקב מרגי: מערכת החינוך התחייבה להכליל ולהחדיר לתוך תוכניות הלימודים את הסיפור.

יעקב מרגי: גם האקדמיה מחויבת.

יעקב מרגי: ואני אומר לכם, רבותיי, אני מאוד סקפטי.

יעקב מרגי: זה נעשה מעט ובמשורה.

יעקב מרגי: עד כאן, אני אומר להם, לכולם.

יעקב מרגי: לא צריך לפחד.

יעקב מרגי: לא צריך לחשוש.

יעקב מרגי: זה לא בא על חשבון שום סיפור, לא בא לגמד שום סיפור.

יעקב מרגי: זה בא להשלים את הסיפור, בא לתת עוד צד אחד.

יעקב מרגי: אני קורא כאן לקיים דיון מעקב – לאשר היום לקיים דיון מעקב על מסקנות דוח ועדת ביטון והסוגיות האלה בוועדת החינוך של הכנסת, שיעקבו אחרי היישום ואחרי הכללת הפרקים האלה בתוך תוכניות הלימודים על מנת שהדורות הבאים ינחלו את מה שמאיתנו גזלו.

יעקב מרגי: מאיתנו גזלו, לפחות מבני דורי.

יעקב מרגי: ואני אומר לך, שאלת על פרעות קישינב?

יעקב מרגי: אני למדתי.

יעקב מרגי: נתחיל לעשות השוואות?

יעקב מרגי: לא נעים לעשות השוואות כמה מתים יש בכלל.

יעקב מרגי: אנחנו לא מתגנדרים – גם אחד הוא טרגדיה ואסון.

יעקב מרגי: אבל משום מה מצאו לנכון לספר לנו, ללמד אותנו, על פרעות קישינב.

יעקב מרגי: על הפרהוד לא לימדו אותנו.

יעקב מרגי: על התריתל בפאס, במרוקו, לא לימדו אותנו.

יעקב מרגי: רבותיי, אנחנו כבר בני 70 ויותר.

יעקב מרגי: בואו נפסיק לחשוש.

יעקב מרגי: נספר את כל הסיפור הישראלי.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חבר הכנסת מיקי לוי, בבקשה.

מיקי לוי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

מיקי לוי: חבריי חברי הכנסת, בראשית דבריי – הערכה וברכות לחבר הכנסת אופיר כץ על היוזמה הברוכה הזאת.

מיקי לוי: אדוני היושב-ראש, אני מודה לך על האפשרות להקדיש יום לציון האירועים הללו.

מיקי לוי: לפעמים עצם הדיון הוא העניין.

מיקי לוי: במשך שנים רבות מערכת החינוך, החברה בישראל, בכלל לא סיפרה, לא חקרה ולא הכירה את ההיסטוריה של יהדות ארצות ערב.

מיקי לוי: הרי רק בשנים האחרונות נחשפנו לשואת יהודי צפון אפריקה וגילינו – אני חייב לציין להפתעתנו – כי בתוניסיה, שהייתה תחת שלטון גרמני ישיר, חויבו יהודים לענוד טלאי צהוב ועברו דיכוי והתעללות.

מיקי לוי: לא ידענו שבלוב ובתוניסיה פעלו מחנות ריכוז.

מיקי לוי: לא ידענו שהיו יהודים מתוניסיה שאף נשלחו לאושוויץ.

מיקי לוי: ההיקפים אומנם לא הגיע לאלו של יהדות אירופה, אך עצם העובדה שלא הכרנו אפילו את העובדות הללו מעידה יותר מכול על ההתעלמות ההיסטורית מההיסטוריה המפוארת של יהדות ארצות ערב.

מיקי לוי: כך נכון הדבר גם לפרעות ולטבח הפרהוד בבגדאד שבעיראק בחג השבועות של יוני 1941, טבח שהוביל למותם של 179 גברים, נשים וילדים יהודים.

מיקי לוי: גם הסיפור שלהם והזוועות שעברו נדחק מהנרטיב הציוני ולא סופר.

מיקי לוי: עכשיו, באיחור ניכר, הגיע הזמן לספר, לחקור ולהזכיר, וטוב שכנסת ישראל, אדוני, מציינת את האירוע החשוב והעצוב הזה.

מיקי לוי: כפי שהיסטוריונים רבים מסכימים, שורשי פרעות הפרהוד נעוצים בהשפעת התעמולה הנאצית שחדרה לעיראק בשנות השלושים.

מיקי לוי: היא התחילה מתפשטת בעיקר בקרב הנוער והתפשטה כמו סרטן.

מיקי לוי: מיין קאמפף תורגם לערבית והופץ ברחבי עיראק, ובאפריל 1939 החל לפעול רדיו בערבית מברלין ששידר יום-יום דברי הסתה כנגד היהודים.

מיקי לוי: ההסתה הזו הגיעה לשיאה בשנת 1939, עת הגיע לעיראק המופתי של ירושלים, חאג' אמין אל-חוסייני, שונא היהודים ותומך המשטר הנאצי.

מיקי לוי: הוא עזר להפיל את המלוכה ולהעלות לשלטון את רשיד עאלי אל-כילאני הפרו-נאצי, והפיץ שם את ההסתה הארסית האנטישמית שלו.

מיקי לוי: הפרעות והטבח המזוויע, שנמשכו כיומיים, היו כתובים על הקיר.

מיקי לוי: כפי שהעיד הסופר סמי מיכאל: בדרך לבית הספר ראיתי את הסיסמאות על הקירות: "היטלר מחסל את החיידקים", והתוצאות לא איחרו לבוא.

מיקי לוי: המון זועם שטף את הסמטאות, אנס, בזז, רצח; יהודים הורדו מאוטובוסים ונטבחו; אנשים נזרקו מחלונות ביתם, ואחרים נרצחו עם שבריות, גרזינים וסכינים; בתים נשדדו והוצפו בכוונה.

מיקי לוי: הטבח הזה לא נפסק עד שנכנסו הכוחות הבריטיים לעיר כדי להשתלט על הפרעות ביום השני.

מיקי לוי: אדוני היושב-ראש, לפרעות הללו הייתה השפעה עצומה על יהודי עיראק, שהיו פטריוטים עיראקים והוכו בתדהמה כשהותקפו על ידי המון, מי שראו כבני עמם, ובחלק מהמקרים על ידי שכניהם ממש.

מיקי לוי: התנועה הציונית, שהייתה במחתרת, גדלה משמעותית בעקבות האירועים וללא ספק דרבנה את היהודים העיראקים לעלות ארצה.

מיקי לוי: חבריי חברי הכנסת, לפרהוד ולהיסטוריה של יהדות ארצות ערב יש השפעה על ימינו אנו.

מיקי לוי: אי-אפשר ולא צריך לנתק את התביעות של הפלסטינים כיום על הרכוש שנשאר בתחומי מדינת ישראל מהרכוש הרב פי כמה וכמה שהשאירו יהודי ארצות ערב במדינות ערב ונבזז.

מיקי לוי: התביעות ההיסטוריות יעמדו אחת מול השנייה, ולא ננתק אותן גם במשא ומתן עתידי על השלום.

מיקי לוי: לסיום, חשוב שנזכור כי בלי להזכיר את ההיסטוריה של קהילות ישראל ובלי לתת כבוד לאירועים ההיסטוריים הללו מדינת ישראל לא תהיה שלמה והצדק ההיסטורי לא ייעשה.

מיקי לוי: חשוב לתקן את העוול הזה.

מיקי לוי: תודה רבה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: ישיב סגן שר החינוך חבר הכנסת מאיר פרוש.

יריב לוין: בבקשה.

מאיר פרוש: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אירועי הפרהוד חוללו זעזוע עמוק בקרב יהדות עיראק.

מאיר פרוש: אלו היו אירועי דמים אכזריים ומטלטלים עבור הקהילה היהודית שם.

מאיר פרוש: כפי שנאמר, בעיצומו של חג השבועות, במהלך יומיים שלמים, ביום ו' סיוון תש"א וכך גם למוחרת, יום טוב שני של החג, 12– ביוני 1941, ביצעו מוסלמים פרו-נאצים טבח נוראי ואכזרי ביהודי בגדאד.

מאיר פרוש: ישנם כאלה שאומרים שמאות וישנם כאלה שאומרים שעשרות רבות של יהודים ואולי יותר נהרגו, ואלפים נפצעו.

מאיר פרוש: פגעו גם בטהרת נשות היהודים לעיני קרוביהם, עוללים נופצו, רכוש רב נבזז ובתים רבים הוצתו באש.

מאיר פרוש: כל זאת – באין מפריע.

מאיר פרוש: זה היה קו פרשת המים.

מאיר פרוש: יהודים לא ראו עוד את עתידם בעיראק, והחלה הכמיהה להגיע לארץ ישראל.

מאיר פרוש: בשנים תש"י-תשי"א, 1951-1950, עלו לישראל יותר מ-100,000 יהודי עיראק במסגרת מבצע עזרא ונחמיה.

מאיר פרוש: מעטים מאוד בחרו להישאר שם.

מאיר פרוש: עוצמתו הטרגית של האירוע הזה משפיעה גם בימים אלה על קהילות שלמות, ואין חולק על הצורך לעסוק בנושא, להכירו וללמוד על אודותיו.

מאיר פרוש: אדוני היושב-ראש, הנושא מצוי בחומר הלימוד בהיסטוריה לכיתות י"א, ונלמד גם במסגרת לימוד האירועים שהובילו לעזיבת יהודי ארצות האסלאם את מדינותיהם.

מאיר פרוש: הנושא מצוי בספרי הלימוד ונכנס כחומר לבגרות בשנת 2012.

מאיר פרוש: לאור חשיבות הנושא פותחו חומרי לימוד מגוונים, ומתקיימים גם ימי עיון למורים בשיתוף בית מורשת יהודי בבל במטרה להרחיב ולהעמיק את הידע בנושא.

מאיר פרוש: עד כה התקיימו, בשיתוף עם בית מורשת יהודי בבל, שני ימי עיון למורים להיסטוריה, והשתתפו בהם מאות מורים.

מאיר פרוש: בכוונת המשרד לקיים בשנת הלימודים הבאה, תשפ"א, יום עיון נוסף.

מאיר פרוש: לצד אלה גיבש השנה משרד החינוך לקהילת המורים להיסטוריה חומרים ייחודיים שהופצו במסגרת מידעון שפורסם לפני כמה ימים, ב-1 ביוני, וכבר נקרא על ידי למעלה מ-1,500 מורים.

מאיר פרוש: הפיקוח על הוראת ההיסטוריה ימשיך לשקוד על פיתוח הנושא ולהטמיע אותו כחלק מהנושאים הגדולים והחשובים אשר עיצבו את ההיסטוריה הציונית של המדינה.

מאיר פרוש: תודה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: עד כאן ציון 79 שנים לפרהוד.

יריב לוין: הודעה למזכירת הכנסת, בבקשה.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הכנסת, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחה היום על שולחן הכנסת, לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה, הצעת חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף–2020.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

יריב לוין: תודה רבה.

יריב לוין: חברות וחברי הכנסת, תם סדר-היום.

יריב לוין: הישיבה הבאה תתקיים מחר, יום רביעי, י"ח בסיוון התש"ף, 10 ביוני 2020, בשעה 11:00 בבוקר.

יריב לוין: ישיבה זו נעולה.