ישיבת מליאה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 14, 2020-04-20 00:00

מאיר כהן: בוקר טוב לכולם, אני פותח את ישיבת הכנסת, היום יום שני, כ"ו בניסן התש"ף, 20 באפריל 2020.

מאיר כהן: הודעה למזכירת הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הישיבה, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת –      לדיון מוקדם – החל בהצעת חוק פ/1/23 וכלה בהצעת חוק פ/174/23: הצעת חוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים (תיקון – הגדלת סכום הפיצוי בלא הוכחת נזק), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת פנינה תמנו; הצעת חוק קליטת חיילים משוחררים (תיקון – מימוש כספי פיקדון בשל נגיף הקורונה) (הוראת שעה), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת עפר שלח, יוליה מלינובסקי קונין, משה אבוטבול, מירב כהן, יואב סגלוביץ', מתן כהנא, קטי קטרין שטרית ויואב קיש; הצעת חוק לקביעת שעות ההצבעה בקלפיות ולקביעת היקף יום השבתון בבחירות לכנסת ולרשויות המקומיות (תיקוני חקיקה), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת אורי מקלב; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – הפסקת כהונה של ראש ממשלה בממשלת מעבר שהוגש נגדו כתב אישום), מאת חברי הכנסת עודד פורר, יוליה מלינובסקי קונין, יבגני סובה, אלי אבידר, חמד עמאר ואלכס קושניר; הצעת חוק זכויות החולה (תיקון – זכות מטופל לקבל רשומות רפואיות), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת יעקב אשר, משה גפני ואורי מקלב; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – נכה שהגיע לגיל פרישה), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת חוה אתי עטייה; הצעת חוק איסור פרסום והפצת שמות נפגעים, התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת ע'דיר כמאל מריח; הצעת חוק הלוואות לדיור (תיקון – הלוואה כהון עצמי) (הוראת שעה), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק העונשין (תיקון – איסור תיעוד של חיילי צבא ההגנה לישראל), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת מיכל שיר סגמן ומיכאל מלכיאלי; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – תגמול למשרתים במילואים), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת עפר שלח וחילי טרופר; הצעת חוק-יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי (תיקון – ביטול החוק), מאת חברי הכנסת אוסאמה סעדי, אחמד טיבי וסונדוס סאלח; הצעת חוק הפעלת תחבורה ציבורית ביום המנוחה השבועי, התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – מאגר צרכנים להגבלת שיחות שיווק מרחוק), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת מירב כהן; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (פטור מאגרת רישיון לרכב חשמלי), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת יזהר שי; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – חובת הקלטה של עסקה טלפונית), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק הדחת נציג ציבור התומך במאבק מזוין נגד מדינת ישראל (תיקוני חקיקה), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת שלמה קרעי, משה ארבל ודסטה גדי יברקן; הצעת חוק חג המצות (איסורי חמץ) (תיקון – ביטול החוק), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק חינוך ממלכתי (תיקון – מימון מוסדות חינוך מוכרים לא רשמיים), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת משה אבוטבול, מיכאל מלכיאלי, משה ארבל וינון אזולאי; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – הרחבת הסדרי הבחירה), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת יזהר שי; הצעת חוק החולה הנוטה למות (תיקון – מוות במרשם רופא), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת עפר שלח וקארין אלהרר; הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון – גמול לאח הנספה), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת מיכל שיר סגמן, מיכאל מלכיאלי, איתן גינזבורג ואיציק שמולי; הצעת חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד) (תיקון – מחלת תינוק), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת משה אבוטבול, מיכאל מלכיאלי, ינון אזולאי ומשה ארבל; הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון – מניין חברי הכנסת במליאה), מאת חברת הכנסת שרן מרים השכל; הצעת חוק דיני העבודה (תיקוני חקיקה), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת מתן כהנא ואורי מקלב; הצעת חוק למניעת אלימות כלכלית בין בני זוג ובני משפחה, התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת יואב סגלוביץ'; הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון – תשלום רטרואקטיבי של גמלת הבטחת הכנסה למקבלי קצבת אזרח ותיק), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת איתן גינזבורג; הצעת חוק הביטוח לאומי (תיקון – ביטוח זכויות עצמאי שעיקר הכנסתו מעסק שמצוי בפשיטת רגל או בפירוק), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת יעקב אשר, משה גפני ואורי מקלב; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – הגבלת כהונת ראש הממשלה לשתי תקופות כהונה רצופות), מאת חברי הכנסת עודד פורר, יוליה מלינובסקי קונין, יבגני סובה, אלי אבידר, חמד עמאר ואלכס קושניר; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (החזר בתשלום למעונות יום לאימהות), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת יבגני סובה, עודד פורר, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי קונין, חמד עמאר ואלכס קושניר; הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון – הצבעת אזרחים מחוץ לישראל), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת צבי האוזר; הצעת חוק העונשין (תיקון – פרסום מודעות שעולה מהן הפליה), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת יאיר גולן; הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון – ביטול הגבלת רישיון נהיגה), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת שלמה קרעי, יעקב אשר, דסטה גדי יברקן ויעקב טסלר; הצעת חוק אימוץ ילדים (תיקון – אימוץ על ידי הורה יחיד), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת ניצן הורוביץ; הצעת חוק זכות יוצרים (תיקון – התרת ביצוע פומבי של יצירה מוזיקלית בעסק קטן), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת מיכל שיר סגמן, מיכאל מלכיאלי ואיתן גינזבורג; הצעת חוק לשכת עורכי הדין (תיקון – ייצוג בפני בוררות המתנהלת על פי דין דתי), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי; הצעת חוק איסור יבוא ומכירת כבד של בעלי חיים שעברו התעללות, התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת מיקי חיימוביץ'; הצעת חוק לתיקון דיני הרשויות המקומיות (ביטול סמכות שר הפנים לעניין חוקי עזר בדבר פתיחתם וסגירתם של עסקים בימי מנוחה), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת יוליה מלינובסקי קונין, עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, חמד עמאר ואלכס קושניר; הצעת חוק איסור הונאה בכשרות (תיקון – כשרות בלבד ובית אוכל הפתוח בשבת), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק הכרה ברצח העם הארמני וציון יום זיכרון, התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – אחריות מנהל כללי ונושא משרה בשל הפרת הוראות החוק), התש"ף–2020, מאת חברות הכנסת מירב כהן וקטי קטרין שטרית; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – צמצום פערים בין הפריפריה למרכז), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת יזהר שי; הצעת חוק הסדרת העיסוק של מעצבי השיער, התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת מיכל שיר סגמן; הצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון – מסירת תעודות לבעלי מוגבלות), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת מיכל שיר סגמן; הצעת חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה (תיקון – פגיעה מנפל), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת משה אבוטבול, מיכאל מלכיאלי, ינון אזולאי ומשה ארבל; הצעת חוק הפקדות וזכויות סוציאליות לעצמאים (תיקוני חקיקה), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת עפר שלח, מיקי לוי ורם שפע; הצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון – הוראות לעניין מוסד על-תיכוני להשכלה תורנית או דתית), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת משה אבוטבול, מיכאל מלכיאלי, משה ארבל וינון אזולאי; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – דמי אבטלה למי שנמצא בהכשרה מקצועית), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת איתן גינזבורג; הצעת חוק פיצויים בעד נזק עקב אסון טבע, התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת קרן ברק; הצעת חוק העונשין (תיקון – ביטול העבירה על העלבת עובד ציבור), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה (תיקון – תקציב הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת יזהר שי; הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון – השתתפות בדיון ובהצבעה מרחוק במצב חירום) (הוראת שעה), מאת חבר הכנסת יזהר שי; הצעת חוק לתיקון פקודת מיסי העירייה ומיסי הממשלה (פטורין) (פטור מארנונה לבתי חיילים), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת פנינה תמנו; הצעת חוק חוזה הביטוח (תיקון – בחינת סבירות פעולות מבטח, העברת נטל ועיצום כספי), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת שרן מרים השכל; הצעת חוק הגנת הפרטיות (תיקון – הזכות להישכח), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת עפר שלח ויזהר שי; הצעת חוק התרת נישואין אזרחיים (תיקוני חקיקה), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק המים (תיקון – הנחות לאוכלוסיות זכאיות), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת חוה אתי עטייה; הצעת חוק התכנון והבנייה (הוראות מיוחדות לעניין יישובי מיעוטים) (הוראת שעה), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת ע'דיר כמאל מריח; הצעת חוק הסדרת שוק הכשרות בישראל, התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת עודד פורר, יוליה מלינובסקי קונין, יבגני סובה, אלי אבידר, חמד עמאר ואלכס קושניר; הצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון – ועדה ציבורית לבחינת הצהרות ההון של חברי הכנסת), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק ליישוב תחת איום מיידי (הוראת שעה), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת אלכס קושניר, עודד פורר, חמד עמאר, יבגני סובה, יוליה מלינובסקי קונין ואלי אבידר; הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו–2018) (תיקון – מעמד ערי עולים), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת מיכאל מרדכי ביטון; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (פטור ממס לדמי הבראה), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת עומר ינקלביץ'; הצעת חוק הגנה על זכויות הדורות הבאים, התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת בועז טופורובסקי; הצעת חוק פרסום אסמכתאות בדבר השכלה ותעסוקה של נבחרי ציבור (תיקוני חקיקה), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת ע'דיר כמאל מריח; הצעת חוק הכנסת (תיקון – ועדה לפיקוח על רשויות פיקוח פיננסיות), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת שלמה קרעי, יעקב אשר, משה ארבל, דסטה גדי יברקן ויעקב טסלר; הצעת חוק אימוץ ילדים (תיקון – כשירות המאמץ), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת עידן רול; הצעת חוק הכנסת (תיקון – ועדה לפיקוח על רשויות פיקוח פיננסיות), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת יואב קיש; הצעת חוק להגברת השקיפות בפעילותם של גופים פיננסיים (תיקוני חקיקה), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת שלמה קרעי, משה ארבל ויעקב טסלר; הצעת חוק לתיקון פקודת הראיות (פסילת ראיה), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת גדעון סער; הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון – פטור ממס על תשר), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת שרן מרים השכל; הצעת חוק חוזה הביטוח (תיקון – הארכת תקופת ההתיישנות), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת אופיר כץ; הצעת חוק הרשויות המקומיות (פטור חיילים, נפגעי מלחמה ושוטרים מארנונה) (תיקון – החרגת ההגבלה סייג לדירות גדולות לחיילים בודדים), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת פנינה תמנו; הצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה) (תיקון – גיל העובד), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי; הצעת חוק חובת שקיפות להסדר ניגוד עניינים של שר או ראש הממשלה, התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת קארין אלהרר; הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון – פטור ממס במכירת תרופות מצילות חיים שאינן כלולות בסל הבריאות), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק יום לציון רצח העם הארמני, התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת יאיר לפיד; הצעת חוק חובת הדיווח של מוסדות פיננסיים על כספים ללא דורש, התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת עפר שלח ומיקי לוי; הצעת חוק מרשם האוכלוסין (תיקון – רישום הורה נוסף), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת איתן גינזבורג; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 116) (תיקון – ביטול החוק), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת אחמד טיבי, איימן עודה, אנטאנס שחאדה, מנסור עבאס, עאידה תומא סלימאן, ווליד טאהא, עופר כסיף, היבה יזבק, אוסאמה סעדי, יוסף ג'בארין, ג'אבר עסאקלה, סמי אבו שחאדה, סונדוס סאלח ואימאן ח'טיב יאסין; הצעת חוק לתיקון פקודת הסמים המסוכנים (הגדרת צמח הקנבוס, מדרוג עבירות ועונשים בסם קנבוס), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת שרן מרים השכל; הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון – עידוד העסקת עובדים מאוכלוסיות ייחודיות), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת יזהר שי; הצעת חוק ירושלים ובנותיה, התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת יואב קיש; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – קביעת אחוזי נכות ללקויי שמיעה – דו-צידי וחד-צידי), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת קטי קטרין שטרית, עומר ינקלביץ', אורלי פרומן ומיכאל מרדכי ביטון; הצעת חוק הפרשנות (תיקון – הגדרת הפליה על רקע זהות מגדרית או נטייה מינית), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת עפר שלח, אסף זמיר ועידן רול; הצעת חוק למניעת אלימות במשפחה (תיקון – פיקוח אלקטרוני על אדם שהוצא כנגדו צו הגנה), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת יואב סגלוביץ'; הצעת חוק הפרשנות (תיקון – הגדרת הפליה על רקע נטייה מינית או זהות מגדר), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת ניצן הורוביץ; הצעת חוק שירות המדינה (מינויים) (תיקון – ייצוג הולם ללוחמים), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת יואב קיש; הצעת חוק נציבות הדורות הבאים, התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת מיקי חיימוביץ'; הצעת חוק החזר הוצאות כספיות בגין עריכת נישואין אזרחיים בחוץ-לארץ למי שאינם רשאים להינשא בישראל על פי דיני המדינה, התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת יבגני סובה, עודד פורר, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי קונין, חמד עמאר ואלכס קושניר; הצעת חוק בתי המשפט (תיקון – קביעת מועד למתן פסק דין בערעור בתביעת קשיש), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – שינוי פרטים בכרטיס טיסה או בכרטיס לשיט), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת איתן גינזבורג; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 116) (תיקון – ביטול החוק), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת חמד עמאר, אביגדור ליברמן, עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי קונין ואלכס קושניר; הצעת חוק איסור פרסום והפצת שמות נפגעים, התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת פנינה תמנו; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (הגבלת תשלום בעד חניה במוסד רפואי), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת חוה אתי עטייה; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – חיבור לחשמל) (הוראת שעה), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת ע'דיר כמאל מריח; הצעת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (תיקון – איסור משלוחים חיים לשחיטה), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת שרן מרים השכל; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – השוואת קצבת נכות לשכר המינימום), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי קונין, חמד עמאר ואלכס קושניר; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – דמי פגיעה לעצמאי), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת עפר שלח ורם שפע; הצעת חוק האזרחים הוותיקים (תיקון – פטור מתשלום בתחבורה ציבורית), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק המקרקעין (תיקון – התקנת מעלית מטעמים מיוחדים), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת יעקב אשר, משה גפני ואורי מקלב; הצעת חוק לתיקון פקודת ביטוח רכב מנועי (פוליסה לשני כלי רכב של נהג יחיד), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי; הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון – הפחתת יוקר תשלומי הלוואה לדיור), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת שלמה קרעי, יעקב אשר, משה ארבל, דסטה גדי יברקן ויעקב טסלר; הצעת חוק מכר סיטונאי חקלאי, התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת שרן מרים השכל; הצעת חוק איסור הונאה בכשרות (תיקון – מתן תעודת הכשר על ידי רב מקומי), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת עודד פורר, יוליה מלינובסקי קונין, יבגני סובה, אלי אבידר, חמד עמאר ואלכס קושניר; הצעת חוק חובת דיווח שנתי על מצב הטבע והמגוון הביולוגי בישראל, התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת מיקי חיימוביץ'; הצעת חוק איסור הונאה בכשרות (תיקון – כשרות לבית אוכל שאינו מחלל שבת), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – שמירה חקלאית כעבודה מועדפת), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת יואב סגלוביץ'; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – תוספת קבועה לסל שירותי הבריאות לעדכון טכנולוגיות רפואיות חדשות, תרופות, מכשור ושיטות טיפול), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת יזהר שי; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – החזר אגרת נסיעה באמבולנס), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת יעקב אשר, משה גפני ואורי מקלב; הצעת חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד) (תיקון – הרחבת הגדרת הורים מיועדים), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק לאיחוד קווי החירום הטלפוניים, התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת קרן ברק; הצעת חוק הקמת מערכת סולרית בבית משותף שהוקם במסגרת עסקת פינוי ובינוי, התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק השמירה על המקומות הקדושים (תיקון – הבטחת פלורליזם דתי), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – גמלת אבל), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת איתן גינזבורג; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – קצבה יחסית לאזרח ותיק), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת מירב כהן; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – תוספת קצבה לנכים מונשמים), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי קונין, חמד עמאר ואלכס קושניר; הצעת חוק חובת הודעה להורים על אי-הגעת ילד למוסד חינוך או למעון יום (תיקוני חקיקה), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק הכנסת (תיקון – קביעת שכר חברי הכנסת בידי ועדה ציבורית), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת מיקי לוי; הצעת חוק הקלות במס על רכישת מכשיר ניידות מסוג קלנועית (תיקוני חקיקה), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת מיכאל מרדכי ביטון; הצעת חוק שיקום, פיצוי וסיוע משפטי לנפגעי עבירות מין, התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון – ביטול דרישת מבחני כניסה וציון פסיכומטרי), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת עומר ינקלביץ'; הצעת חוק העונשין (תיקון – גזר דין עונש מוות למורשע ברצח בנסיבות טרור), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת שלמה קרעי, דסטה גדי יברקן, אופיר כץ וחוה אתי עטייה; הצעת חוק העונשין (תיקון – גזר דין עונש מוות למורשע ברצח בנסיבות טרור), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת מכלוף מיקי זוהר; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (פטור ממס על משיכה הונית מקופת גמל), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת יעקב אשר, משה גפני ואורי מקלב; הצעת חוק לתיקון פקודת הבנקאות (תקופת צינון למפקח על הבנקים), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת שלמה קרעי, משה ארבל, דסטה גדי יברקן ויעקב טסלר; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (הוצאות אש"ל לעצמאיים), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת מיכאל מלכיאלי ומשה אבוטבול; הצעת חוק לתיקון פקודת המיסים (גבייה) (פיצוי עקב טעות), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת יעקב אשר, משה גפני ואורי מקלב; הצעת חוק חופש המידע (תיקון – מידע על נגישות), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת חוה אתי עטייה; הצעת חוק חופש המידע (תיקון – מידע על נגישות), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת יאיר גולן; הצעת חוק זכות ייצוג לקטין המתנגד לאשפוז פסיכיאטרי (תיקוני חקיקה), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת פנינה תמנו; הצעת חוק העמותות (תיקון – חובת גילוי תרומה אנונימית), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק פנייה לגופים ציבוריים באמצעי קשר דיגיטליים (תיקון – קביעת תור באמצעות האינטרנט), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת יזהר שי; הצעת חוק פנייה לגופים ציבוריים באמצעי קשר דיגיטליים (תיקון – פנייה באמצעי קשר לא דיגיטליים), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת מיכאל מלכיאלי ומשה אבוטבול; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – מענה אנושי בשירות טלפוני לאזרח ותיק), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק להגנת חיית הבר (תיקון – איסור מכירת פרוות), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת מיקי חיימוביץ'; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – שימוש חורג בקרקע חקלאית), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת שלמה קרעי, משה ארבל ויעקב טסלר; הצעת חוק שמירת הסביבה החופית (תיקון – התאמת תוכניות ישנות), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (שקיפות פיננסית), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת ע'דיר כמאל מריח; הצעת חוק איסור הונאה בכשרות (תיקון – מתן תעודת הכשר על ידי רב מקומי), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק מניעת בריונות ברשת, התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון – הצהרה על חשבונות בנק בחוץ-לארץ), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק קרן לאזרחי ישראל (תיקון – צמצום אי-השוויון החברתי-כלכלי בישראל), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק הכנסת (תיקון – הוראות מיוחדות לעניין ראש אופוזיציה מסיעה קטנה), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת שלמה קרעי, אופיר כץ וחוה אתי עטייה; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (זיכוי וניכוי בגין הוצאות טיפול בילדים), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת קרן ברק; הצעת חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (תיקון – הגבלת דמי ניהול לעמית שסיים את עבודתו), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (פטור ממס על מלגה לחוקר), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק לתיקון פקודת המיסים (גבייה) (ביטול החוק), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (עיסוק בייעוץ מימון דיור), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת מיקי לוי; הצעת חוק איסור אלימות בספורט (תיקון – איסור התבטאות גזענית מטעמים של זהות מגדרית או נטייה מינית), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת עידן רול; הצעת חוק לימוד חובה (תיקון – איסור על גביית תשלומי הורים), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת מיכאל מרדכי ביטון; הצעת חוק זיכרון השואה (תמיכה במוסדות הנצחה), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק חינוך מיוחד (תיקון – הרחבה לגבי מוסדות שאינם מוכרים), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת יעקב אשר, משה גפני ואורי מקלב; הצעת חוק הסעה בטיחותית לילדים ולפעוטות עם מוגבלות (תיקון – הרחבת ההגדרה מוסד חינוך), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת יעקב אשר, משה גפני ואורי מקלב; הצעת חוק חינוך ממלכתי (תיקון – שלילת השתתפות בתקציב עקב הפליה), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התוכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010) (תיקון – סיוע לעסקים קטנים ובינוניים בהתמודדות עם נגיף הקורונה) (הוראת שעה), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק עבודת נשים (תיקון – שעות היעדרות מעבודה לאישה בהיריון בר-סיכון), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת חוה אתי עטייה; הצעת חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד) (תיקון – הרחבת הזכאות להליכי נשיאת עוברים והרחבת ההגנה על האם הנושאת), התש"ף–2020, מאת חבר הכנסת ניצן הורוביץ; הצעת חוק הכשרות לאנשי מקצוע בנושא זיהוי ודיווח על התעללות בילדים, התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת קרן ברק; הצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון – פטור מהמתנה בתור לנכי גפיים), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת חוה אתי עטייה; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – ביטול מענק עבודה מועדפת), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת שרן מרים השכל; הצעת חוק יסודות התקציב (תיקון – תקציב המוקצה למאבק בנגיף הקורונה) (הוראת שעה), התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק לפיצוי לנפגעי נגיף הקורונה, התש"ף–2020, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – הגבלת כהונת ראש הממשלה לשתי תקופות כהונה רצופות), מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – הגבלת כהונת ראש הממשלה לשתי תקופות כהונה רצופות), מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – סייג להטלת התפקיד להרכיב ממשלה), מאת חברי הכנסת אחמד טיבי, אוסאמה סעדי, מנסור עבאס, ווליד טאהא, היבה יזבק, סמי אבו שחאדה וסונדוס סאלח; הצעת חוק דחיית תשלומי הלוואה (נגיף קורונה החדש) (הוראת שעה), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת שלמה קרעי, מיכאל מרדכי ביטון, בועז טופורובסקי, מיכאל מלכיאלי ואיציק שמולי; הצעת חוק ציון יום לאומי לתרומתה ולפועלה של העדה הדרוזית (תיקון – עיגון מעמדה של העדה הדרוזית כשוות זכויות במדינת ישראל), התש"ף–2020, מאת חברי הכנסת חמד עמאר, אביגדור ליברמן, עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי קונין ואלכס קושניר; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – בחירה ישירה לראש הממשלה וחלוקת מנדטים לסיעות הקואליציה), מאת חברי הכנסת שלמה קרעי וחוה אתי עטייה; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – חובת מינוי ממלא מקום ראש הממשלה), מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – הפסקת כהונה של ראש הממשלה, שר או סגן שר מחמת הגשת כתב אישום), מאת חברי הכנסת אלי אבידר, עודד פורר, יבגני סובה, יוליה מלינובסקי קונין, חמד עמאר ואלכס קושניר; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – חובת מינוי ממלא מקום ראש הממשלה), מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – סייג להטלת התפקיד להרכיב ממשלה), מאת חברי הכנסת יאיר לפיד, משה יעלון, מאיר כהן, עפר שלח, אורנה ברביבאי, קארין אלהרר, יואל רזבוזוב, אלעזר שטרן, מיקי לוי, ע'דיר כמאל מריח, רם בן ברק, יואב סגלוביץ', בועז טופורובסקי, אורלי פרומן, אנדרי קוז'ינוב ועידן רול; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – הפסקת כהונה של ראש הממשלה, שר או סגן שר מחמת הגשת כתב אישום), מאת חברי הכנסת יאיר לפיד, משה יעלון, מאיר כהן, עפר שלח, אורנה ברביבאי, קארין אלהרר, יואל רזבוזוב, אלעזר שטרן, מיקי לוי, ע'דיר כמאל מריח, רם בן ברק, יואב סגלוביץ', בועז טופורובסקי, אורלי פרומן, אנדרי קוז'ינוב ועידן רול; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – הגבלת כהונת ראש הממשלה), מאת חברי הכנסת יאיר לפיד, משה יעלון, מאיר כהן, עפר שלח, אורנה ברביבאי, קארין אלהרר, יואל רזבוזוב, אלעזר שטרן, מיקי לוי, ע'דיר כמאל מריח, רם בן ברק, יואב סגלוביץ', בועז טופורובסקי, אורלי פרומן, אנדרי קוז'ינוב ועידן רול.

ירדנה מלר-הורוביץ: לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה: הצעת חוק שמירת הניקיון (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (מענק לרשויות מקומיות), התש"ף–2020.

ירדנה מלר-הורוביץ: בהתאם לסעיף 73(א) לתקנון הכנסת: תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (חוק עבודת נשים) (ביטול), התש"ף–2020 – החלטה מס' 4992; תקנות שעת חירום (הגבלת מספר העובדים במקום עבודה לשם צמצום התפשטות נגיף הקורונה החדש) (תיקון מס' 4), התש"ף–2020 – החלטה מס' 4994; תקנות שעת חירום (הרחבת הסכם יציאה לחופשה למגזר הציבורי הרחב בשל נגיף הקורונה החדש) (תיקון מס' 2), התש"ף–2020 – החלטה מס' 4995; תקנות שעת חירום (אכיפת צו בריאות העם) (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה) (תיקון מס' 5), התש"ף–2020 – החלטה מס' 4997; תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – הגבלת פעילות) (תיקון מס' 5), התש"ף–2020 – החלטה מס' 4998; תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (דחיית מועדים לתשלום קנסות) (תיקון), התש"ף–2020 – החלטה מס' 5002.

ירדנה מלר-הורוביץ: החלטת הוועדה המסדרת בדבר השתתפות חברי כנסת בישיבות ועדה בדרך של היוועדות חזותית בתקופת התפשטות נגיף הקורונה.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

מאיר כהן: תודה רבה, גברתי.

מאיר כהן: אם כן, אנחנו עוברים לנאומים בני דקה, מתחילים ברשימת הדוברים: חברת הכנסת ע'דיר כמאל מריח – אינה נוכחת.

מאיר כהן: אלכס קושניר, אדוני – אני מציע שאנחנו נתחיל עם אלה שנמצאים כאן.

מאיר כהן: גברתי המזכירה, מאשרת?

מאיר כהן: חברת הכנסת היבה יזבק, בבקשה, גברתי.

היבה יזבק: כבוד היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אני רוצה להקדיש את הנאום בן הדקה היום לקבוצת עובדים מאוד חשובה, מאוד חיונית, מאוד נחוצה, שעושה עבודה מסורה: העובדים הסוציאליים, העובדות הסוציאליות, צוותי הרווחה, שהתפקיד שלהם מקבל חשיבות יתרה בימים כאלה, בימים של משבר, בימים של חירום.

היבה יזבק: הם עושים עבודה מצוינת, הם נמצאים בשטח בדיוק בשביל האוכלוסיות המוחלשות, בדיוק בשביל האוכלוסיות שנמצאות בסיכון, הילדים, הנשים, הקשישים, בעלי הצרכים המיוחדים והמשפחות שנמצאות במצב מצוקה.

היבה יזבק: ומכאן אני פונה שוב ושוב למשרד האוצר: חייבים לתגבר את הכוחות וחייבים לתגבר את התקציבים ואת המשאבים למען המשרדים והלשכות לשירותים החברתיים.

היבה יזבק: אנחנו העלינו את זה לפני תקופה ואני מעלה את זה שוב ושוב ושוב.

היבה יזבק: אנחנו כן רוצים לשמר את החוסן הבריאותי, אבל החוסן הנפשי, החוסן החברתי, הם לא פחות חשובים לתפקוד הראוי של הציבור ושל החברה.

היבה יזבק: תודה.

מאיר כהן: תודה רבה, גברתי.

מאיר כהן: אלכס קושניר – לא נמצא כאן.

מאיר כהן: אנטאנס שחאדה, בבקשה, כבודו.

אנטאנס שחאדה: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש.

אנטאנס שחאדה: חברי הכנסת, אני רוצה לדבר על חוסן כלכלי, אדוני היושב-ראש, ועל יכולת ההישרדות של עסקים קטנים ועצמאים, במיוחד ביישובים הערביים.

אנטאנס שחאדה: עד כה, אדוני היושב-ראש, נרשמו או הוגשו כמעט 40,000 בקשות להלוואות לעסקים קטנים והתקבלו כמעט 2,000 – אושרו רק כ-2,000 בקשות, שזה משהו כמו 5% מכלל הבקשות.

אנטאנס שחאדה: ובאוכלוסייה הערבית, לפי הנתונים שקיימים אצלנו, לא יותר מעשר בקשות אושרו עד כה לעסקים – – –

מאיר כהן: אתה מדבר על ההלוואות, 16% בערבות מדינה.

אנטאנס שחאדה: כן, הלוואות בערבות מדינה לעסקים קטנים.

אנטאנס שחאדה: מספר זניח ביותר לעסקים קטנים ועצמאים ביישובים הערביים.

אנטאנס שחאדה: אדוני היושב-ראש, עסקים או עצמאים ביישוב הערבי זה עורק מרכזי – אוויר נשימה כלכלי – ביישובים הערביים, כמו בשאר היישובים במדינה בתקופת משבר זו.

אנטאנס שחאדה: ואנשים אלה, אין להם מענה.

אנטאנס שחאדה: עכשיו אנחנו לפני הרמדאן.

אנטאנס שחאדה: אותה קבוצת אנשים לא קיבלה אבטלה או מענק מתמשך מהמדינה, מענק חד-פעמי; רק אחוז קטן מהם קיבלו את המענק.

אנטאנס שחאדה: צריך תשומת לב מיוחדת ודאגה לאותו פלח כלכלי, כי זה החוסן הכלכלי, האוויר הכלכלי.

אנטאנס שחאדה: אחרי שהמשבר יעבור יצטרכו להחיות את הכלכלה ביישובים הערביים, כמו את שאר הכלכלה במדינה.

אנטאנס שחאדה: התעסוקה, הפריון והתוצר המקומי ביישובים הערביים בנויים בעיקר על עסקים קטנים, וחלק ניכר מהם עצמאים.

אנטאנס שחאדה: לכן, אדוני היושב-ראש, אני מבקש ממשרד האוצר להקצות קרן מיוחדת לעסקים במצוקה או לעסקים שאינם עונים על הקריטריונים הנוקשים שהבנקים מבקשים בתקופה זו, והקרן, או ההלוואה, תהיה מהמדינה ולא באמצעות הבנקים המסחריים.

אנטאנס שחאדה: תודה רבה.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: בועז טופורובסקי, בבקשה.

בועז טופורובסקי: אדוני היושב-ראש, אנסה בדקה להכניס שני נושאים.

בועז טופורובסקי: קודם כול הנושא שאני מדבר עליו כל שבוע, שזה ההרוגים בתאונות הדרכים: ביום חמישי נהרגה אישה בת 84, הולכת רגל בת 84, מפגיעת רכב בבאר שבע.

בועז טופורובסקי: יש אולי פחות הרוגים בדרכים, אבל יש הרוגים בדרכים.

בועז טופורובסקי: והסיבה שיש הרוגים בדרכים היא שאנחנו לא מטפלים בכבישים ולא מטפלים בתאונות הדרכים.

בועז טופורובסקי: הסיבה שיש פחות הרוגים בדרכים היא הקורונה ושאנשים פחות בדרכים.

בועז טופורובסקי: שלא נתבלבל, אף אחד לא מטפל בתאונות הדרכים.

בועז טופורובסקי: הנושא השני – ואתה יודע, עכשיו אתה נמצא כאן כיושב-ראש המליאה – בני גנץ, יושב-ראש הכנסת, מיהר לבטל את ההצבעה כדי שכולנו נתמוך בך, מאיר כהן, ובא והפך את עצמו להיות יושב-ראש הכנסת, והוא לא מתפקד כיושב-ראש הכנסת.

בועז טופורובסקי: מתי הוא מנהל כאן ישיבות?

בועז טופורובסקי: מתי הוא מעלה כאן חוקים?

בועז טופורובסקי: עכשיו שמעתי שהעלו הצעות חוק לראשונה.

בועז טופורובסקי: איפה הצעות החוק הראשונות שהוא העלה, על השחיתות?

בועז טופורובסקי: איפה הצעות החוק הראשונות שהוא העלה כדי שלא יהיה ראש ממשלה עם שלושה כתבי אישום?

בועז טופורובסקי: עכשיו הוא עובד בשביל נתניהו, הוא בא אליו לפגישות, אחר כך לא עושה כאן עבודה.

בועז טופורובסקי: בינתיים הזמן עובר כדי שיהיו בחירות רביעיות, והוא מצפה שאנחנו נעבוד בשבילו, שאנחנו עכשיו נעביר את החוקים.

בועז טופורובסקי: הוא הסיר את עצמו מרשימת החוקים.

בועז טופורובסקי: אז בעצם יושב-ראש הכנסת הפך להיות עושה דברו של ראש הממשלה, הפך להיות כזה שלא רוצה לקדם חוקים נגד שחיתות.

בועז טופורובסקי: זה אומר שהוא בעד השחיתות.

בועז טופורובסקי: אם אתה מסיר את עצמך מהצעת החוק הראשונה שהגשת נגד השחיתות, זה אומר שאתה בעד השחיתות.

בועז טופורובסקי: אני מצפה מיושב-ראש הכנסת שיתחיל לתפקד.

מאיר כהן: תודה רבה.

בועז טופורובסקי: אני מצפה ממנו שימלא את ההבטחות שלו.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: ניצן הורוביץ נמצא כאן?

מאיר כהן: לא.

מאיר כהן: ווליד טאהא, אדוני.

וליד טאהא: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אתמול השתתפתי בביקור וסיור של הוועדה המיוחדת למיגור הפשיעה והאלימות בחברה הערבית יחד עם חברי רם בן ברק ועוד חברי כנסת בעיר רהט.

וליד טאהא: התמונה שהצטיירה בפנינו שם הייתה תמונה קודרת: העיר סובלת בדרך כלל מהמון מקרי ירי וחילופי ירי בתוך השכונות, בלילה, ביום ובכל הזמנים.

וליד טאהא: בשבוע שעבר, לפני עשרה ימים אולי, בתוך המצב הזה של חילופי ירי, נפגע גם רכב משטרתי, דבר שכשלעצמו הוא מסוכן וחמור.

וליד טאהא: אבל מאז המקרה הזה יש שם מעין ענישה קולקטיבית שהמשטרה מבצעת כנגד שכונה שלמה, כאילו גם נשות השכונה וגם הקשישים של השכונה היו שותפים לירי על הניידת של המשטרה.

וליד טאהא: ואני אומר: ירי הוא דבר חמור ביותר בתוך יישוב, גם כאשר נפגע רכב של משטרה וגם בלי שנפגע רכב של משטרה.

וליד טאהא: צריך לטפל בתופעה הזו ביד קשה.

מאיר כהן: תודה.

וליד טאהא: אסור להרשות שבתוך יישובים יתבצעו ירי וחילופי ירי בין אנשים.

מאיר כהן: תודה רבה.

וליד טאהא: ועל כן אני אומר שהמשטרה צריכה לנהוג באחריות, לנהל שיתוף פעולה עם קברניטי היישוב, עם ראש העיר שם, ולהחזיר את המצב למצב נורמלי.

וליד טאהא: תודה רבה.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: חבריא, להזכירכם, אלו נאומים בני דקה, זה לא דיון, אז אנחנו חורגים קצת, אבל אנא תקפידו על לוח הזמנים.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: אני עובר לניצן הורוביץ, בבקשה, אדוני, לפנים משורת הדין.

מאיר כהן: היות שהמליאה לא מלאה, נאפשר.

מאיר כהן: בבקשה.

ניצן הורוביץ: תודה, אדוני היושב-ראש.

ניצן הורוביץ: בדיוק אנחנו מסיימים עכשיו דיון בוועדת החינוך.

ניצן הורוביץ: אני רוצה להגיד כאן דברים שאמרתי שם בסוף הישיבה.

ניצן הורוביץ: בימים האלה של משבר הקורונה מצאו קורבן חדש במדינה – המורים.

ניצן הורוביץ: פתאום המורים הם אלה שאשמים בכל החוליים של המערכת.

ניצן הורוביץ: אני רוצה להגיד, מקצוע ההוראה זה אחד המקצועות הכי קשים, ומצד שני גם הכי חשובים שיש, ומצד שלישי הכי פחות מתוגמלים שיש.

ניצן הורוביץ: הכי פחות מתוגמלים שיש.

ניצן הורוביץ: ואנחנו כחברה, במקום לרומם את מעמד המורה ולכבד את המורים ולהעריך את כל המאמץ שהם עושים, מתייחסים אליהם – ואני שומע את ההתקפות האחרונות – כאילו הם עשו איזה פשע נורא בזה שהם מבקשים שיכבדו את ההסכמים איתם; שאם הם יצטרכו לעבוד במסגרת נוספת, למשל ימים נוספים בחופש הגדול – שזה אולי מה שיצטרכו לעשות בגלל הקורונה – ישלמו להם ויעשו את זה איתם באופן מסודר ואחראי ומתוך כבוד.

ניצן הורוביץ: ומכאן אני אומר:

ניצן הורוביץ: אנחנו צריכים ככנסת להביע סולידריות עם המורים, לחבק אותם ולהגיד להם תודה גדולה על כל מה שהם עושים – כל הימים, בימים רגילים, ובמיוחד עכשיו בימי הקורונה.

ניצן הורוביץ: כי גם ללמד מרחוק זו עבודה, וזו עבודה אפילו קשה.

מאיר כהן: תודה.

ניצן הורוביץ: והיא מזכה לא רק בשכר מלא אלא גם בכבוד מלא מאיתנו.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני, אני מסכים עם הדברים שלך כמורה 25 שנים.

מאיר כהן: סמי אבו שחאדה, אדוני.

מאיר כהן: שחאדה, נכון?

מאיר כהן: בבקשה.

סמי אבו שחאדה: סבאח אל-ח'יר, אם כבר, אדוני.

מאיר כהן: סבאח אל-נור.

סמי אבו שחאדה: כבוד היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, הזוי מה שקורה פה בזמני הקורונה.

סמי אבו שחאדה: יש שני צוותי משא ומתן שהתפקיד שלהם בעולם שלנו היום זה להוציא הודעה לתקשורת בערב שהם ישבו ביחד ושהייתה התקדמות גדולה במשא ומתן, ובבוקר עוד הודעה לתקשורת שהמשא ומתן התפוצץ.

סמי אבו שחאדה: וכל יום יש כזאת התקדמות, כאילו הם התחילו מרחוק, כאילו אנחנו לא יודעים שהם התחילו כל כך קרוב, שהם צריכים לפוצץ את זה כל הזמן בשביל להתקרב עוד פעם.

סמי אבו שחאדה: ואנחנו תקועים באותה נקודה: המושחת מבלפור רוצה חסינות, האנשים מהמפלגה של כחול לבן אפור הסתבכו עם עצמם והם לא יודעים: להגיד לו כן או להיות קצת אמיצים ולהגיד לו לא.

סמי אבו שחאדה: אני רוצה להסביר את זה, יש פתגם בערבית מצרית, שבדרך כלל אומרים: (אומר בערבית ומתרגם:) שאלו את פרעה: מה גרם לך להיות פרעה?

סמי אבו שחאדה: הוא אמר: לא מצאתי את מי שיעמוד מולי.

סמי אבו שחאדה: גוליבר, כבוד היושב-ראש, יכול להיות כל כך ענק רק בארץ הגמדים.

סמי אבו שחאדה: יום טוב.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: קטי שטרית, בבקשה, גברתי.

מאיר כהן: קטי.

קטי קטרין שטרית: זה עוד מהיותנו מורים.

קטי קטרין שטרית: זה אפרופו, אני מצטרפת למילים שלך.

מאיר כהן: אני וקטי היינו מורים לפני 35 שנה.

קטי קטרין שטרית: בדימונה.

מאיר כהן: בדימונה.

קטי קטרין שטרית: נכון.

קטי קטרין שטרית: כן, כן.

מאיר כהן: קטי נהדרת.

מאיר כהן: קטי עשתה עבודה יפה בדימונה.

קריאה: איזה נושאים, כבוד היושב-ראש?

מאיר כהן: אני לימדתי מחשבת ישראל, תנ"ך, היסטוריה, וניהלתי בית ספר הרבה שנים, וקטי – – –

קטי קטרין שטרית: אני בהכשרה שלי מורה לתיכון, מלמדת אזרחות, מדעי המדינה והיסטוריה, אבל הייתי עתודאית.

קטי קטרין שטרית: בצבא לא שואלים איפה – שמים אותך.

קטי קטרין שטרית: שמו אותי בדימונה, ודימונה זה היה בדרך לאילת.

קטי קטרין שטרית: לא ידעתי בכלל מה, מו, אבל זה המקום הכי יפה בעולם.

מאיר כהן: עד היום.

קטי קטרין שטרית: האנשים המדהימים ביותר.

קטי קטרין שטרית: הייתי מורה מג' עד ו', והתאהבתי בגילאים האלה ונשארתי בשכבת הגיל הזאת.

מאיר כהן: בבקשה, גברתי, תודה רבה.

מאיר כהן: בבקשה.

קריאות: – – –

קטי קטרין שטרית: חבריי חברי הכנסת, מערת המכפלה היא המקום השני בקדושתו לעם היהודי.

קטי קטרין שטרית: מדי שנה כמיליון וחצי איש מבקרים במערה, שהוכרה על ידי אונסק"ו ומדינת ישראל כאתר מורשת עולמית.

קטי קטרין שטרית: הדרך אל האתר משופעת בכ-100 מדרגות.

קטי קטרין שטרית: בגלל התנגדותו של הווקף להנגשת המקום נמנעה מרבים, יהודים ומוסלמים כאחד, האפשרות להתפלל בו.

קטי קטרין שטרית: אני מדברת על הנכים.

קטי קטרין שטרית: אני מלווה את הנושא למעלה משנה, והשבוע נודע לי שצלחנו את המשוכה המשפטית, והמשנה ליועץ המשפטי ארז קמיניץ אישר כי ניתן להפקיע את השטח במטרה להתקין מעלית.

קטי קטרין שטרית: אני פונה מכאן אל שר הביטחון נפתלי בנט ומבקשת ממנו לחתום על הצו ברגע שיימצא על שולחנו.

קטי קטרין שטרית: אל תתמהמה, זהו בראש ובראשונה מעשה הומניטרי.

קטי קטרין שטרית: חובה עלינו להנגיש ולאפשר למתפללים בני כל העדות חופש דת ופולחן במערת המכפלה.

קטי קטרין שטרית: חובה עלינו לאפשר לכל יהודי להתחבר אל מורשתו; חובה עלינו להצהיר שנוכחותנו כיהודים בחברון היא מאז ומתמיד.

מאיר כהן: תודה רבה, גברתי.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: אוסאמה סעדי.

מאיר כהן: אוסאמה נמצא כאן?

מאיר כהן: לא; עומר ינקלביץ' – לא נמצאת.

מאיר כהן: משה אבוטבול, כבודו.

קריאות: – – –

קטי קטרין שטרית: – – – ביקשתי מעלית, לא ביקשתי שום דבר אחר.

מאיר כהן: עד שמשה יעלה – זה דבר שצריך לעשות.

מאיר כהן: שם, אגב, זה משרת את כולם.

מאיר כהן: אני כשר רווחה הלכתי לשם, וגם אנשים מוסלמים ביקשו ממני את זה.

מאיר כהן: בבקשה.

מאיר כהן: חבר הכנסת אבוטבול, בבקשה.

משה אבוטבול: כנסת נכבדה, אדוני היושב-ראש – אנחנו, לצערנו, בגלל הקורונה הארורה נפרדנו גם מהרבה גדולי תורה וענקי רוח בארץ ובעולם.

משה אבוטבול: בין אלה שלצערנו נפרדנו מהם היה מרן הרב הגאון הרב אליהו בקשי דורון, זכר צדיק וקדוש לברכה – –

מאיר כהן: אמן.

משה אבוטבול: – – שהייתה לי הזכות להיות מקורב אצלו ולהיות אצלו עשרות פעמים בדברים שונים שבהם הוא פעל למען עם ישראל.

משה אבוטבול: ראוי להזכיר ולציין שהוא גם כן היה רב ראשי בעיר חיפה – כן, חיפה האדומה, שם הוא שימש כרב ראשי במשך שנים – וגם כן בעיר בת ים.

משה אבוטבול: אלה ערים שבכל אחת מהן יש אתגרים מאוד מאוד גדולים וציבור מאוד מאוד מיוחד לשרת אותו בתפקיד כזה חשוב כרב ראשי של אותה עיר.

משה אבוטבול: אז חייבים להזכיר את זה, מעבר לזה שכמובן הוא היה הרב הראשי לארץ ישראל במשך כעשור, יחד עם הגאון הרב לאו, ייבדל לחיים ארוכים.

משה אבוטבול: אבל נזכיר שהוא היה גם כן ראשון לציון, וכאחד כזה הוא פעל רבות ונצורות בתחומים רבים.

משה אבוטבול: די אם רק נזכיר את זה שהייתה לו גם קרן לכלות, שהוא היה מחלק לכל מיני כלות כשהיה צריך לעשות הכנסת כלה לכלות שהיו במצוקה.

משה אבוטבול: עזר להן, סייע בידן, לחתנים.

משה אבוטבול: נזכיר את זה שהוא בנה בכל הארץ כולה למעלה מ-80 בתי כנסיות דרך קרן פיצ'וטו בברזיל.

משה אבוטבול: זכינו גם אנחנו בעיר בית שמש שהוא בנה לנו שם מבנה מאוד גדול, בית הכנסת זכור לאברהם.

משה אבוטבול: תזכרו גם כן, ואסור לשכוח, לאלה שלא זכו להכיר אותו – הוא גם בנה למעלה מ-20 בתי כנסיות וספריות תורניות, גם בעיר בית שמש, אצלנו.

משה אבוטבול: כאשר הייתי ראש העיר הוא בנה לנו שם גם מקווה וספרייה תורנית, בשעלי תורה.

משה אבוטבול: הרבה הרבה פעילויות הוא עשה.

משה אבוטבול: אבל מעבר לזה, היה לו לב חם.

משה אבוטבול: הוא נגע בסוגיות הכי קשות בשאלות ותשובות שלו בספרים המפורסמים שלו: בניין אב, שאלות גנטיקה, ועוד הרבה דברים שהרבה אנשים גם לא התמצאו בהם וגם לא אהבו לנגוע בנקודות האלה.

משה אבוטבול: באותן הנקודות הוא נגע, והצליח לענות תשובות לדברים הקשים ביותר.

משה אבוטבול: לצערנו הוא לא זכה ללוויה גדולה וענקית כפי שמתבקש, אבל ספדו לו גדולי הרבנים כאן בארץ, ואני הקטן כאן, מעל בימת הכנסת, אומר: יהי זכרו ברוך.

משה אבוטבול: געגועים מאוד גדולים אליך, מורנו הרב בקשי דורון.

משה אבוטבול: אני לא אשכח את השבת המרגשת שזכיתי שהוא עשה בתוך ביתי.

משה אבוטבול: במשך שבת שלמה השתעשענו איתו בדברי תורה, בסיפורים, בחזנות.

משה אבוטבול: זאת הייתה שבת שאי-אפשר לשכוח אותה.

משה אבוטבול: אז אנחנו, בשם כל התלמידים שלו בארץ ובעולם, בשם כל מוסדות בניין אב, שולחים את תנחומינו למשפחה היקרה, לבנים היקרים, לחתנים היקרים.

משה אבוטבול: יהי זכרו ברוך.

משה אבוטבול: נמשיך הלאה להנציח אותו בעוד עשרות מקומות, אמן ואמן.

מאיר כהן: אמן.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: אלון שוסטר – לא נמצא כאן; מיכאל ביטון – לא נמצא; עופר כסיף – לא נמצא; אורי מקלב?

מאיר כהן: אורי מקלב – לא נמצא.

מאיר כהן: אתי עטייה, גברתי.

חוה אתי עטייה: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, זעקת הדממה של הקשישים נשמעת בקול חרישי אל מול אחד האתגרים הגדולים ביותר בתולדות העולם כולו.

חוה אתי עטייה: מחובתנו לשים זרקור על אוכלוסיית הקשישים, שהנגיף ממשיך להכות בה ולגבות ממנה מחיר כבד.

חוה אתי עטייה: שמחתי לשמוע על הקמתו של המוקד שייתן מענה למשפחות הקשישים במוסדות הגריאטריים.

חוה אתי עטייה: עלינו לזכור שלסגר יש השפעות לא רק בריאותיות אלא גם נפשיות.

חוה אתי עטייה: עלינו לדאוג ולתת מענה מרבי ופתרונות לסוגיית בדידות הקשישים, שעלולה להיות קטלנית לא פחות.

חוה אתי עטייה: בהזדמנות זו אני רוצה להצדיע לכוחות הביטחון, לצוותים הרפואיים ולמתנדבים הנפלאים שלנו.

חוה אתי עטייה: אתם עושים עבודת קודש.

חוה אתי עטייה: עם ישראל כולו מודה ומוקיר, תודה גדולה על העמידה האיתנה שלכם בחזית המאבק בקורונה.

חוה אתי עטייה: אבקש כי בעת שתקום ממשלת ישראל, הממשלה תדע להסיק מסקנות ממה שהתרחש בבתי האבות וממספר הקורבנות שהקורונה גבתה מהאזרחים הוותיקים שלנו, שלחמו ושחלמו על מדינה שתגן על אזרחיה.

חוה אתי עטייה: תודה.

מאיר כהן: תודה, גברתי.

מאיר כהן: יזהר שי, אדוני.

מאיר כהן: אני חוזר ומבקש להקפיד על מסגרת הזמן, אלה נאומים בני דקה.

יזהר שי: תודה, אדוני היושב-ראש.

יזהר שי: כנסת נכבדה, לפני כחודש עמדתי כאן והכרזתי על כך שאני מקצץ שליש משכרי לטובת תרומה לארגוני נוער.

יזהר שי: אני שמח מאוד שמאז שמענו על עוד ועוד חברי כנסת שמצטרפים ליוזמה הזאת לתת דוגמה אישית: חברי הכנסת מתן כהנא ועוזי דיין הכריזו אתמול על כוונתם לתרום חלק משמעותי משכרם; חבר הכנסת שר הביטחון נפתלי בנט הכריז על כוונתו כבר לפני שבוע.

יזהר שי: חברי כנסת נוספים וחברות כנסת: פנינה תמנו-שטה, מיקי חיימוביץ', רם שפע, מיכאל ביטון, חילי טרופר, גבי אשכנזי – ואני מתנצל, אני בטוח שיש גם אחרים שהצטרפו ליוזמה הזאת – הינה, חברת הכנסת אורלי פרומן כאן, ואני בטוח שיש גם אחרים.

יזהר שי: כל הכבוד לתורמות ולתורמים.

יזהר שי: אני קורא לכולנו לתת דוגמה אישית עוד לפני שתהיה חקיקה, עוד לפני שיבואו התקנות.

יזהר שי: אנחנו צריכים גם לפנות אל בכירי המגזר הציבורי, אל כל מי שידו משגת, לתרום ככל האפשר.

יזהר שי: באשר לי, בחודש שעבר הייתה לי הזכות לתרום לארגון בשם נוער לתת, שעוסק בעידוד והתנדבות בקרב בני הנוער וטיפוח מנהיגות.

יזהר שי: החודש הזה בכוונתי לתת את תרומתי לצהלה, פרויקט שהוקם על ידי תת-אלוף רן פקר, טייס מהולל בחיל האוויר, זכרו לברכה.

יזהר שי: צהלה עוסקת בעידוד בני הנוער למנהיגות, ליזמות חברתית ולשוויון הזדמנויות.

מאיר כהן: תודה, אדוני.

יזהר שי: אני קורא לכולנו להמשיך לתרום.

יזהר שי: תודה, אדוני.

מאיר כהן: תודה רבה, תודה, אדוני.

מאיר כהן: אימאן ח'טיב יאסין נמצאת כאן?

מאיר כהן: לא נמצא.

מאיר כהן: מתן כהנא, בבקשה, אדוני.

מתן כהנא: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, בימים האחרונים רבים שואלים אותי: מה הקטע שלכם עם בית המשפט העליון?

מתן כהנא: מה הקטע שלכם עם הוועדה למינוי שופטים?

מתן כהנא: זה הדבר הכי חשוב שיש לעשות עכשיו?

מתן כהנא: אז אני רוצה לענות.

מתן כהנא: צריך להפריד בין דחוף, שזה הקורונה, לבין חשוב.

מתן כהנא: והדבר הכי חשוב שקורה כאן עכשיו זה הניסיון של ההשתלטות של בית המשפט העליון על השלטון במדינה.

מתן כהנא: אנשים הולכים לקלפי ומשוכנעים שהם בוחרים את הנציגים שלהם שיחליטו איך המדינה הזאת נראית – אבל זה לא המצב.

מתן כהנא: אתם יודעים למה זה לא המצב?

מתן כהנא: כי כבוד נשיא העליון בדימוס אהרן ברק וחבריו חושבים אחרת, והינה, אני אקריא לכם מה הוא אומר, תקשיבו טוב: כמשפטנים, "אנחנו הארכיטקטים של השינוי החברתי".

מתן כהנא: אני חוזר, תקשיבו טוב: "אנחנו", המשפטנים, "הארכיטקטים של השינוי החברתי".

מתן כהנא: והוא ממשיך: "לנו", למשפטנים, "הכישורים לבנות שיטה משפטית טובה יותר וצודקת יותר".

מתן כהנא: אתם מבינים את זה, חברים?

מתן כהנא: לנו, לנציגים של העם, אין מספיק כישורים לקבוע איך המדינה הזאת נראית; צריך אנשים יותר מוכשרים מאיתנו שיחליטו איך עושים את זה.

מתן כהנא: וזה לא אנחנו, האנשים שהעם בוחר – אלה אנשים שבוחרים את עצמם.

מתן כהנא: ולכן את הטירוף הזה חייבים לעצור.

מתן כהנא: אסור לתת לבג"ץ לתפוס את השלטון במדינת ישראל.

מאיר כהן: תודה, אדוני, תודה רבה.

מאיר כהן: חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי, כבודו, ואחריו – יוסף ג'בארין.

מיכאל מלכיאלי: תודה, אדוני היושב-ראש.

מיכאל מלכיאלי: ב-19 באפריל החליטה הממשלה להחזיר את החינוך המיוחד ללימודים.

מיכאל מלכיאלי: הבוקר אני מגלה מכמה רשויות מקומיות שנכון, את הלימודים הם יחזירו, אבל ההסעות של אותו חינוך מיוחד לא יוחזרו.

מיכאל מלכיאלי: ואני שואל את עצמי: איך הם רוצים שאותם הורים ייקחו את הילדים, ילדי החינוך המיוחד, לבתי הספר?

מיכאל מלכיאלי: אז אמרו: ההורים ייקחו את הילדים ברכבים שלהם.

מיכאל מלכיאלי: ולמי שאין רכב?

מיכאל מלכיאלי: והרי גם לקחת ילדים שלא מאותה משפחה ביחד – גם זה אסור.

מיכאל מלכיאלי: בקיצור, יש פה מדינת חלם: מצד אחד נותנים לחינוך המיוחד לחזור, המדינה מתקצבת אותו; מצד שני בחלק גדול מהרשויות לא מממנים את ההסעות של החינוך המיוחד.

מיכאל מלכיאלי: פתרון צריך להיות שלם.

מיכאל מלכיאלי: החינוך המיוחד חייב לחזור ללימודים במסגרת מלאה, כולל ההסעות.

מיכאל מלכיאלי: תודה רבה.

מאיר כהן: תודה, אדוני.

מאיר כהן: אכן, אתמול פנו גם אלינו באותה סוגיה, סוגיה מאוד חשובה.

מאיר כהן: יואב סגלוביץ', חבר הכנסת – יואב לא נמצא; איימן עודה – לא נמצא.

מאיר כהן: חברת הכנסת אורלי פרומן, בבקשה.

אורלי פרומן: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, לדמוקרטיה הישראלית דרושים שומרים, כי אנחנו על הסף.

אורלי פרומן: כבר תקופה ארוכה שישראל היא דמוקרטיה צולעת מאוד.

אורלי פרומן: דמוקרטיה היא איננה סיסמה נבובה, היא השיטה הטובה ביותר הידועה כיום לחיי חופש, שוויון וחוק.

אורלי פרומן: זו המטרה, והדרך היא הפרדת רשויות.

אורלי פרומן: אז הינה, ראש הממשלה, שנבחר בדרך דמוקרטית, מערבב.

אורלי פרומן: נתניהו כבר תקופה ארוכה מבקש לערבב רשות שופטת עם מחוקקת עם מבצעת – מערבב אותן, מערבב אותנו.

אורלי פרומן: כולנו יודעים מדוע, וכולנו ערים לסכנה הנשקפת מהערבוב הזה.

אורלי פרומן: ערב יום הזיכרון לשואה ולגבורה, המשימה המוטלת עלינו היום היא לקדם חוקים שימנעו מחבר כנסת הנאשם בפלילים להרכיב ממשלה.

אורלי פרומן: אנחנו – 61 מחברי הכנסת.

אורלי פרומן: זו גבורת השעה.

אורלי פרומן: חבריי מכחול לבן, אלו מכם – ואני מתארת לעצמי שכולכם – שעדיין מאמינים בעקרונות שחיברו בינינו רק לפני זמן קצר, אני קוראת לכם היום: אל תיתנו יד להרס הדמוקרטיה, לניסוח תרחישים עוקפי בג"ץ, לדיונים על הרכבת ממשלה מנופחת.

אורלי פרומן: עצרו עכשיו.

אורלי פרומן: אנחנו עדיין יכולים להחזיר את התקווה לחברה הישראלית ולכונן פה מדינה דמוקרטית אמיתית.

אורלי פרומן: היום, כשנגזר עלינו ריחוק פיזי, אנו חייבים לצופף את שורת המשמר של הדמוקרטיה.

אורלי פרומן: תודה.

מאיר כהן: תודה רבה, גברתי.

מאיר כהן: חבר הכנסת ינון אזולאי.

מאיר כהן: אחריו – חברת הכנסת מירב כהן.

ינון אזולאי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, כבוד השר, האמת, אני אתחיל בהמשך דבריו של חבר הכנסת משה אבוטבול חברי על הרב בקשי דורון.

ינון אזולאי: גם אני זכיתי בהיותי ילד.

ינון אזולאי: כשמורי ורבי הרב לופס – רבה הראשי של עכו, שהוא חמיו של הרב בקשי דורון שהיה רב הראשי לישראל – הרב לופס חלה, הוא היה מארח אותו בביתו בתקופת חוליו ובטיפולים.

ינון אזולאי: היינו עולים יום-יום ומתפללים בהנץ, ותמיד אבא, זיכרונו לברכה, מו"ר אבי היה אומר לי: זה סמל ודוגמה לענווה, למסירות נפש, לאהבת ישראל, וזה מה שהוא הנחיל הלאה.

ינון אזולאי: לאחר תקופה של מחלה קשה והקורונה שהגיעה – החזיר את נשמתו.

ינון אזולאי: הוא זכה.

ינון אזולאי: אומנם משפחתו עשו הלוויה מצומצמת, שהייתה דוגמה איך נשמעים להוראת משרד הבריאות, אבל 150,000 לפחות, ואף יותר, אפילו 300,000 ו-400,000, ליוו אותו דרך רשתות: קול חי, קול ברמה, ועוד ועוד.

ינון אזולאי: כולנו היינו ברגע הזה.

ינון אזולאי: כולנו ליווינו אותו, את הכאב הזה.

ינון אזולאי: דווקא מפה אני אמשיך להמשך הדיון שהיה היום בוועדת העבודה והרווחה בכל נושא שכר הרופאים.

ינון אזולאי: משרד האוצר מתעקש ואומר: אנחנו לא נשלם להם על ימי הבידוד – דבר שהוא הזוי.

ינון אזולאי: חברי אחמד טיבי, היה לו סיכום עם האוצר בליל העברת התקציב של ה-80 מיליארד: שלא יפגעו בתקציב של הרופאים, אלו שמוסרים את נפשם בשבילנו.

ינון אזולאי: הם הפרו את ההסכם הזה.

ינון אזולאי: גם השר נתן את מילתו, וגם פקידי האוצר, גם המנכ"ל, וגם שאול מרידור – – –

קריאה: – – –

מאיר כהן: תודה, אדוני.

מאיר כהן: לא, זה נאומים בני דקה, אין דיונים.

ינון אזולאי: ולכן אני בא ואומר: אנחנו מחזקים את ידיהם של הרופאים שעושים הכול למעננו.

ינון אזולאי: הם נמצאים בחזית, ועל כך יישר כוח להם.

מאיר כהן: תודה, כבודו.

מאיר כהן: חברת הכנסת מירב כהן.

מאיר כהן: אם יש עדיין מישהו שרוצה לדבר – אם לא, אני סוגר את הרשימה.

מאיר כהן: אתה רשום, קרעי.

מאיר כהן: אתה רשום, עודד.

מאיר כהן: קרן, את רשומה.

מאיר כהן: תודה.

מאיר כהן: הרשימה סגורה.

מאיר כהן: בבקשה.

קריאה: – – –

מאיר כהן: את רשומה.

מאיר כהן: בבקשה.

מירב כהן: בישראל יש למעלה מ-135,000 אנשים עובדים שחצו את גיל 67.

מירב כהן: בימים אלו גם הם, כמו רבים אחרים, הוצאו לחל"ת או פוטרו.

מירב כהן: אבל הם, בניגוד לשכירים אחרים במשק, על פי החוק הקיים מופלים ואינם זכאים לדמי אבטלה.

מירב כהן: אחרי מאמצים רבים – כמה פעמים נאמתי על הנושא הזה כאן – הצלחנו להביא לאישור של תקנות שעת חירום בממשלה שאפשרו מתן מענק לאוכלוסייה הזו.

מירב כהן: אלה לא בדיוק דמי אבטלה, זה לא פתרון מושלם, אבל זה נתן מענה מהיר לצורך הדחוף של האנשים האלו להתקיים – מענק של עד 4,000 שקלים.

מירב כהן: המענק שאושר בממשלה מכסה את החודשים מרץ ואפריל.

מירב כהן: אבל מה קורה עכשיו?

מירב כהן: הממשלה מתמהמהת ולא מאשרת הארכה של המענק הזה לחודשים מאי ויוני, וכך שוב עשרות אלפי מבוגרים עלולים שוב להישאר ללא כל מענה שיאפשר להם להתקיים בתקופה הקשה כל כך הזו.

מירב כהן: לכן הבוקר הגשתי הצעת חוק פרטית שמבקשת להאריך את התקנות האלה לשעת חירום גם לחודשים מאי ויוני לפחות, כי בואו נזכור, האנשים האלה הם בקבוצת סיכון; אנחנו לא יכולים מצד אחד לומר להם: אתם מחויבים להישאר בבית, אסור לכם לצאת, ומצד שני להפלות אותם ולא לתת להם שום מענה: לא דמי אבטלה, לא מענק, לא משנה איך יקראו לזה.

מירב כהן: אני פועלת כדי שהצעת החוק שלי תקבל פ' כבר בימים הקרובים, תזכה לפטור מחובת הנחה, ואנחנו נאשר את העניין הזה במהירות המרבית.

מירב כהן: או שהממשלה תתעשת ותאשר את זה בצורה של תקנות חירום עכשיו או שזה יבוא בצורה של חקיקה פרטית.

מירב כהן: הצורך הוא דחוף וזה צריך להיות מאושר עכשיו.

מירב כהן: תודה.

מאיר כהן: תודה רבה, גברתי, יישר כוח.

מאיר כהן: סונדוס סאלח, גברתי.

סונדוס סאלח: כבוד היושב-ראש, חברי וחברות הכנסת, כאימא לשלושה ילדים: ג'ולאן, אלין וכרמל – הגדול בכיתה ג', והקטנה כרמל בת שנתיים – שאמורים לחזור לשגרה ולחזור לבתי הספר בקרוב; כמורה שעד לפני כמה חודשים, יחד עם 40 תלמידים בכיתה אחת צפופה ועם לו"ז כל כך עמוס – לעמוד בדרישות משרד החינוך ולגשת לבגרות מוכנים; וכחברת הכנסת, שרואה מקרוב את תוכנית ההיערכות המנותקת מהמציאות שמובילה הממשלה ומיודעת במשא ומתן המבייש מול משרד האוצר על כל שקל ושקל – לא בשביל זה שילמנו מיסים שנים רבות כל כך וכל כך הרבה מיסים.

סונדוס סאלח: במצב הזה, יחד עם התכנון לחזרה לשגרה, וכולנו רוצים לחזור לשגרה, אני מביעה דאגה וחששות רבים מאוד.

סונדוס סאלח: אני מאוד דואגת לילדים ולתלמידים.

סונדוס סאלח: אנחנו שוב מפקירים את אוכלוסיית המורים – בעיקר המורות, כי רוב עובדי צוות ההוראה הן מורות – מסכנים אותם ושמים אותם בחזית המלחמה הזו, בחזית המגפה, בלי שום תוכנית מגובשת לשמור על שלומם.

סונדוס סאלח: אלה צוותים שמגיעות להם תודה ענקית והערכה מאוד מאוד גדולה.

סונדוס סאלח: הם נתנו את הנשמה שלהם בתקופה הזו, הם נתנו את הנשמה שלהם לעמוד בדרישות משרד החינוך למרות כל החוסר בהכנה ללימוד מרחוק.

סונדוס סאלח: תודה.

מאיר כהן: תודה רבה לך, גברתי.

מאיר כהן: יבגני סובה, בבקשה.

יבגני סובה: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אתמול, כמו רבים, גם אני צפיתי בריאיון של מזכ"לית הסתדרות המורים יפה בן דוד, והיום בבוקר הנושא עלה לדיון גם בוועדת החינוך.

יבגני סובה: אני חייב להגיד שיש לי רגשות מעורבים.

יבגני סובה: מצד אחד ליבי עם המורים, ובאמת אני לא פעם בתור חבר ועדת החינוך העליתי את הנושא הזה וכולנו צריכים לדבר על זה.

יבגני סובה: מצד שני יש פה תחושה, הייתי אומר, של ריאיון שהוא, איך אומרים, איבד את המטרה שלו.

יבגני סובה: מצד אחד, כולנו מבינים שצריך להעלות את שכר המורים, והסטטיסטיקה מדברת בעד עצמה: 50% מהמורים נושרים מהמערכת בשנה הראשונה.

יבגני סובה: מצד שני, על מה אנחנו מדברים?

יבגני סובה: הרי בחודש יולי ואוגוסט לא יהיו טיסות לחוץ-לארץ, לא יהיו נופשים.

יבגני סובה: אז מה שאנחנו מבקשים, ומה שאנחנו רוצים – אנחנו אפילו כמחוקקים, ואני מניח שהרבה אנשים יסכימו איתי – הוא שבשביל שהמשק יצא ויחזור לשגרה הילדים צריכים להיות במסגרת.

יבגני סובה: מה לעשות, פעם במאה שנה קורית קורונה.

יבגני סובה: אז לכן אני אומר כך: קודם כול, בואו נירגע, כי כולנו עצבניים במצב הזה וכולנו מדברים מתוך ליבנו, אבל קודם כול צריך לדעת להיות סבלניים, להבין גם שיש פה מצוקה מכל הצדדים.

יבגני סובה: אני חושב שכולנו – ואני גם מקווה שבוועדת החינוך אנחנו נמשיך לדון בזה, ובאמת נשב ביחד ונבין את המצוקה, ולא כל צד ינסה לנצל את המצוקה וימשוך לכיוון שלו.

יבגני סובה: כי בסופו של דבר ביטול החופש הגדול זה דבר הכרחי, לטעמנו.

יבגני סובה: הילדים צריכים ללמוד, להשלים את החומר.

יבגני סובה: ומצד שני, גם המורים שעובדים, ועובדים קשה, צריכים לקבל תגמול, אבל לא בצורה כזו כפי שראינו אתמול בריאיון.

יבגני סובה: תודה רבה.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: מנסור עבאס.

מאיר כהן: חבר הכנסת אופיר כץ, בבקשה.

מאיר כהן: אופיר, יש כבר חדר מיון בקריית שמונה?

אופיר כץ: לא.

אופיר כץ: יש מתחם "היבדק וסע" ליד כל אזור הגליל והעמקים.

אופיר כץ: הוא התחיל לעבוד בסוף השבוע שעבר.

אופיר כץ: כבר תשע רשויות ברשימה בשבועיים הקרובים.

מאיר כהן: אתה נאמן לצפון.

מאיר כהן: כל הכבוד.

אופיר כץ: לא רק, גם לדרום.

מאיר כהן: אני רואה את הדברים שקורים שם, הם טובים, היות שאנחנו פעלנו וניסינו כל כך הרבה שנים.

מאיר כהן: בבקשה, אופיר.

אופיר כץ: לפעמים גם מצליחים, אתה רואה?

אופיר כץ: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, השבוע נכנסנו לשגרה חדשה עם הקלות נחוצות בהנחיות, שיסייעו משמעותית לשיקום המשק.

אופיר כץ: הוחלט על החזרה של שירותים של התעשייה, הייטק, פתיחת חנויות חשמל, כלי בית ואופטיקה.

אופיר כץ: אלו צעדים מבורכים, אבל יש עוד רבבות עסקים שאפשר לפתוח ולהציל.

אופיר כץ: לדוגמה, אני לא מבין למה לא ניתן בעצם לפתוח חנויות צעצועים.

אופיר כץ: מה ההבדל?

אופיר כץ: בתקופה כזאת, כשההורים כל היום בבית עם הילדים, זקוקים לכל אמצעי סיוע שהם יכולים לקבל, פתיחה של חנויות כאלה תעזור גם להם, וכמובן גם לבעלי העסקים; או מספרות, חנויות בגדים ועוד המון בתי עסק – אין שום בעיה להפעיל אותם במסגרת שמירה על ההנחיות של משרד הבריאות, שמירה על היגיינה, שטיפת ידיים, חבישת מסכות וכפפות, שמירה על כמות הלקוחות וכל מה שיידרש.

אופיר כץ: למשל לקוח אחד במספרה, מה הבעיה עם זה?

אופיר כץ: בעלי העסקים לא יצליחו להתאושש אם לא יקרה פה צעד משמעותי.

אופיר כץ: אנחנו צריכים לשחרר יותר את המשק, תחת מגבלות והנחיות, כמובן.

אופיר כץ: ככה נוכל להציל יותר עסקים מהתמוטטות.

אופיר כץ: זו אחריותנו להנשים את המגזר העסקי ולהעמיד על הרגליים את מאות אלפי העצמאים שקורסים.

אופיר כץ: אני קורא לממשלה לא לחכות שבועיים, ולראות כבר עכשיו כיצד ניתן לשחרר עסקים נוספים במשק.

אופיר כץ: הציבור זקוק לזה נואשות.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: חבר הכנסת יעקב מרגי.

מאיר כהן: חבר הכנסת אלחרומי, בבקשה, ואחריו – חברת הכנסת קרן ברק.

סעיד אלחרומי: כבוד היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אחד ממקורות ההכנסה הפופולריים והחשובים בנגב לאוכלוסייה הבדואית זה גידול עדרים.

סעיד אלחרומי: בחודשים האלה, חודשי האביב, האנשים יוצאים עם העדרים האלה מחוץ ליישובים, הרוב כמובן באישור של משרד החקלאות, וחוכרים שטחים מחוץ לכפרים האלה.

סעיד אלחרומי: אבל כנראה למשטרת ישראל הסיפור הזה לא הגיע, וכאילו שהם לא יודעים שהאנשים האלה, כמו הרבה אנשים בעלי עסקים קטנים, מתמודדים עם המצב הלא-פשוט שאנחנו חיים בו.

סעיד אלחרומי: משפחת אלאעסם, עומר אלאעסם והמשפחה שלו, חוכרים שטח מערבית לעומר, בחורשה שנמצאת מערבית לעומר, מזרחית לבאר שבע.

סעיד אלחרומי: לפני יומיים מגיע רכב משטרתי, ולאחר דין ודברים הוא עוזב את המקום; שעתיים אחר כך הוא חוזר עם דוח של 5,000 שקל.

סעיד אלחרומי: למה?

סעיד אלחרומי: כי הם נמצאים מחוץ לכפר, הם נמצאים מחוץ לבית.

סעיד אלחרומי: הסיפור הזה חוזר על עצמו בכמה מקומות.

סעיד אלחרומי: זה המצב שהגיע אליי.

סעיד אלחרומי: אבל הבוקר התבשרתי שאנשי הסיירת הירוקה גם מסתובבים ועוברים אצל אנשים שהעדרים שלהם נמצאים מחוץ ליישובים.

סעיד אלחרומי: זו עונת האביב, אדוני היושב-ראש; אתה, כתושב הנגב, מכיר את זה.

סעיד אלחרומי: האנשים האלה מתפרנסים מהעדרים האלה, ומשפחת אלאעסם ועוד משפחות סבלו בתקופה האחרונה מנחת זרועה של המשטרה.

סעיד אלחרומי: אני קורא לשר לביטחון הפנים להנחות את השוטרים להפסיק את המעשה הנבזה הזה.

סעיד אלחרומי: זה לא הזמן.

סעיד אלחרומי: האנשים עם אישורים של משרד החקלאות, עם כל מה שצריך.

סעיד אלחרומי: הם מתפרנסים מהעדרים האלה – –

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: תודה לך.

סעיד אלחרומי: – – ואי-אפשר להמשיך במגמה הזאת.

סעיד אלחרומי: תודה, אדוני היושב-ראש.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: חברת הכנסת קרן ברק, בבקשה.

קרן ברק: אתמול כולנו צפינו – ולדעתי גם כולנו בכינו יחד עם יובל כרמי, בעל דוכן הפלאפל מאשדוד.

קרן ברק: לא היה אחד שהדמעות לא ניכרו בעיניו בגלל מה שראינו.

קרן ברק: אבל למה?

קרן ברק: למה זה היה כל כך משמעותי וחדר את כל הלבבות?

קרן ברק: כי יושב בן אדם כמוני-כמוך, וכמוהו יש מאות אלפים, שמסביר את השרשרת: שמסביר שיש לו שכר דירה, ויש לו ארנונה, ויש לו מיסים ויש לו חומרי גלם, ואנחנו כמדינה בעצם עוצרים אותו מלהתפרנס, ויש לו את ההוצאות הקבועות שהוא מוציא: מדי חודש הוא צריך להמשיך, ההוצאות הקבועות שהוא מוציא אינן נפסקות אבל ההכנסות נעצרות.

קרן ברק: ואת כל זה אנחנו בעצם עשינו.

קרן ברק: אנחנו יושבים כל יום כמעט בוועדת הכספים ומנסים לפצח את המשוואה הזאת, ובצד השני יושבת הפקידות במשרד האוצר – רבים מהם בכלל לא היו מעולם בעולם העסקי, הם נולדו בתוך הפקידות והם גדלו בתוכה, והם מתנהגים כאילו הם שומרים על הקופה.

קרן ברק: הקופה לא שלהם בכלל, הקופה היא שלנו, אנחנו אמורים לנהל אותה.

קרן ברק: גם אנחנו כחברי כנסת, גם הדרג שלנו, אנחנו לא יכולים לשבת מנגד ולראות איך הכסף שלא שלהם מנוהל רק על ידיהם.

קרן ברק: התפקיד שלנו הוא להזרים היום כסף לעסקים האלה, לתת להם, להנשים אותם חזרה.

קרן ברק: אנחנו צריכים אותם חיים ובועטים, אנחנו צריכים את המשפחות, אנחנו צריכים שהעסקים האלה ימשיכו לפרנס עוד שכירים אצלם בעסקים.

קרן ברק: אנחנו חייבים לעצור את זה כאן ועכשיו, אנחנו חייבים לעשות את זה מתוך הכנסת.

קרן ברק: עודד, אני פונה אליך: בתוך ועדת הכספים אנחנו צריכים את התשובות.

קרן ברק: אנחנו צריכים לקחת את המושכות ולנהל את הכספים האלה.

קרן ברק: להזרים כסף, גם כמענקים וגם כהלוואות – אבל מהירות ועכשיו – ויפה שעת אחת קודם.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: אמן כן יהי רצון.

מאיר כהן: עודד פורר, בבקשה, כבודו.

מאיר כהן: אחריו – חבר הכנסת קרעי.

עודד פורר: תודה, אדוני.

עודד פורר: רק במילה לחברת הכנסת ברק, שגם פנתה אליי.

עודד פורר: כמו שאת בוודאי יודעת, לוועדת הכספים אין אלא את מה שהממשלה מניחה בפניה לאשר.

עודד פורר: הצעות חוק עצמאיות, בוודאי בתקופה הזאת, לא מתקדמות, אפילו רק היום הניחו אותן על שולחן הכנסת.

עודד פורר: כל מה שמגיע – אנחנו מתקנים אותו ומוסיפים.

עודד פורר: ואני דורש מהממשלה, ודרשתי לא פעם ולא פעמיים: תביאו כבר את הדברים האלה.

עודד פורר: לצערי, שום דבר עוד לא הגיע.

עודד פורר: בהקשר הזה אני רוצה לקרוא.

עודד פורר: פשוט, במקום שאנחנו נדבר, לנסות ולהביא את קולם של העצמאים והעצמאיות, שפונים לא רק אליי אלא אני מניח שלכל חברי הכנסת בתקופה הזאת, ובהם גם – מונח שלא הרבה אנשים מכירים – שכירים בעלי שליטה.

עודד פורר: הם בכלל נמצאים בתחתית שרשרת המזון ובכלל לא קיימים.

עודד פורר: אז ברשותכם אקריא כמה מילים.

עודד פורר: אני לא אציין מי שלח כי אני לא יודע אם הוא רוצה להיחשף.

עודד פורר: אתחיל מהסוף: אני האחרון שיכבה כאן את האור.

עודד פורר: אין לי ארץ אחרת, וטוב שכך.

עודד פורר: זו ארצי מולדתי, כאן נולדתי וכאן איאסף אל אבותיי.

עודד פורר: אהבתי לארץ היא חד-משמעית וללא תנאי, ואין זה משנה מי מנהיג אותה.

עודד פורר: לגופו של עניין: הינני עצמאי זה 25 שנה, בן 66, בוגר המעברות, בוגר מלחמות ישראל, אזרח גאה הממלא את כל חובותיו האזרחיות ומשלם בצייתנות מלאה את כל מיסיו בזמן וכחוק.

עודד פורר: עד כה העברתי מיליוני שקלים לביטוח הלאומי ולמס הכנסה, כמתחייב בחוק.

עודד פורר: וראו זה פלא: בפעם הראשונה מאז התחלתי לעבוד, לפני כ-50 שנה, כשכיר וכעצמאי, נזקקתי לביטוח הלאומי, שאמור להיות ביטוח על פי שמו.

עודד פורר: או-אז התברר לי שאני מצורע, שלא לומר, רחמנא ליצלן, עבריין סדרתי, בגלל התואר שהעניקו לי הרשויות: שכיר בעל שליטה.

עודד פורר: והינה מתברר שהוריי מולידיי, שהם הביטוח הלאומי ומשרד האוצר והכלכלה למיניהם, שהם-הם אשר הגדירו אותי כשכיר בעל שליטה, מתכחשים לקיומי ומתעלמים מתחנוניי לקבל תרי זוזי, כמה אלפי שקלים, בתמורה למיליונים שהעברתי להם.

עודד פורר: ואני הקטן ודל ממעש פונה אליכם שמא תיפול בידיכם הזכות להביא מזור ומעות לפיהם של כ-80 ריבוא יהודים כשרים, המבקשים את מה שצריך להיות ברור ומובן מאליו.

עודד פורר: מה עוד תבקשי מאיתנו מכורה?

עודד פורר: אני אומר: מה עוד נבקש?

עודד פורר: משרד האוצר, הממשלה, תביאו את העניין הזה לפתחנו בוועדת הכספים.

עודד פורר: מכל קצוות הכנסת, מכל סיעות הבית, אני מבטיח לכם, זה יאושר פה אחד.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: חבר הכנסת קרעי, בבקשה, כבודו.

שלמה קרעי: תודה, אדוני.

שלמה קרעי: מי שעוצר את החמצן לעסקים ומשקי הבית ולא מצטרף לערבות ההדדית בתקופת המשבר אלו הבנקים.

שלמה קרעי: הפיקוח על הבנקים נתן להם ביד אחת 5 מיליארד שקלים בריבית קבועה של 0.1% לשלוש שנים, וביד השנייה מאפשר להם להעלות את הריבית ולחנוק את העסקים הקטנים ומשקי הבית.

שלמה קרעי: חוץ מהעלאת הריבית המנותקת והמחוצפת הבנקים מסרבים לתת אוויר לנשימה גם בדחיית תשלומי הלוואות.

שלמה קרעי: מה שהם כן מאפשרים זה רק במשורה וללא נוהל אחיד בין הבנקים.

שלמה קרעי: כל זה חוץ מהקשיים שהם מערימים בקבלת הלוואות מהקרן בערבות המדינה.

שלמה קרעי: לכן, ביוזמה משותפת עם השר אלי כהן וחברי כנסת נוספים שהצטרפו ניסחתי הצעת חוק שתאלץ את הבנקים לתת דחייה של עד חצי שנה לכל מבקש, פרטי או עסקי.

שלמה קרעי: התשלומים יידחו לתום תקופת ההלוואה ללא שינוי בתנאי ההלוואה.

שלמה קרעי: ההצעה הונחה היום על שולחן הכנסת, ואנחנו מתכוונים לבקש פטור מחובת הנחה ולקדם אותה בהליך חקיקה מזורז.

שלמה קרעי: מי שלא מבין במוח, יבין בכוח.

שלמה קרעי: וזוהי רק ההתחלה.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: חבר הכנסת יואב סגלוביץ', ואחריו – חבר הכנסת רם בן ברק.

יואב סגלוביץ': אדוני היושב-ראש, בתקופה הזאת רובנו נמצאים עדיין בבידוד, הילדים עדיין בבתים, עוד לא הגיעו לבתי הספר.

יואב סגלוביץ': התקופה הזאת במובן הזה היא קשה, אבל בחוץ הכול כל כך יפה, הכול כל כך פורח.

יואב סגלוביץ': הכינרת ממש הגיעה לשיא.

יואב סגלוביץ': הטבע פורץ את גבולותיו בכל מקום.

יואב סגלוביץ': אתה רואה תנים באמצע רמת גן, חזירי בר בחיפה.

יואב סגלוביץ': אפילו פה בירושלים, אפילו פה בכנסת.

יואב סגלוביץ': בתוך החוויה הזאת אתה רואה קבוצה שהייתי חלק ממנה והייתה חלק ממני פורצת כמו עדר קרנפים.

יואב סגלוביץ': הטבע פורח.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: חבר הכנסת רם בן ברק.

רם בן ברק: אדוני היושב-ראש, חבריי, אני פונה ליושב-ראש הכנסת חבר הכנסת בני גנץ, ואני אומר לו: חלאס, חלאס, כמה תיתן שישפילו אותך, שיבזו אותך?

רם בן ברק: עוד פעם לנסוע לבלפור, שוב לשבת בפטיו ושיערבבו אותך.

רם בן ברק: עוד פעם מסע זחילות אל עבר ממשלת נתניהו החמישית, ממשלת החסינות שאין לה דבר אחד עם הקורונה חוץ להגן על ביבי מאימת הדין.

רם בן ברק: בני, בוא תיכנס לדפי ההיסטוריה של מדינת ישראל כמי שהציב רף חדש, שמי שנאשם בפלילים לא יכול לכהן כראש ממשלה.

רם בן ברק: רף עליון ולא רף תחתון.

רם בן ברק: בני, תפסיק לפחד.

רם בן ברק: אל תאמין לנוכלים שמנהלים איתך משא ומתן.

רם בן ברק: אל תקשיב ליועציך שנותנים לך עצות אחיתופל, ובטח לא לחלק מחברי מפלגתך שרק חולמים על שררה.

רם בן ברק: הכי גרוע, בני, אם אתה מאיים – תממש את האיום, אחרת אף אחד לא יתייחס אליך ברצינות.

רם בן ברק: גם הערדליים שאתה נדרש ללבוש בכניסה לבלפור לא יכסו על הבושה אם תיתן יד להקמת ממשלת השחיתות החמישית של נתניהו.

רם בן ברק: תודה.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: חבר הכנסת גדי יברקן, בבקשה, כבודו.

מאיר כהן: אחריו – חבר הכנסת אחמד טיבי.

דסטה גדי יברקן: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, כשהקורונה תעבור – ואני מתפלל כמו כולם, כל אזרחי העולם, שתעבור מהר – היא תשאיר משהו בלבבות שלנו ואולי גם עם חשיבה לעתיד איפה טעינו.

דסטה גדי יברקן: הקשישים והמבוגרים, אולי אלה שיצליחו לעבור את הקורונה ולא יידבקו בה, רובם הגדול יידבק בנגיף הבידוד.

דסטה גדי יברקן: המבוגרים הללו שנמצאים עכשיו בבידוד כדי שלא יבואו במגע עם אנשים ממילא נמצאים בקבוצת סיכון של בדידות.

דסטה גדי יברקן: הבדידות הורגת, הבדידות היא מכלה.

דסטה גדי יברקן: אני חושב שיש לאפשר ביקור משפחות בבתי אבות.

דסטה גדי יברקן: גם ככה בתי האבות האלה הם הזנחה פושעת.

דסטה גדי יברקן: בחלק מהמקומות האלה הם רק עושים על הגב של המבוגרים האלה כסף.

דסטה גדי יברקן: ראינו את ההתעללות בקשישים, ועכשיו גם ראינו את ההזנחה.

דסטה גדי יברקן: חלק מחולי הקורונה, שבשבועות האחרונים הם פשוט גדלים בבתי אבות, זה חלק מההזנחה.

דסטה גדי יברקן: היחס לקשישים הגיע לא רק עכשיו, בתקופת הקורונה, הוא בכלל עניין של חשיבה חברתית.

דסטה גדי יברקן: בעולם המערבי המתקדם המבוגר, הקשיש כבר לא רלוונטי לחברה המייצרת, אפשר לשים אותו בפינה.

דסטה גדי יברקן: אבל בעולם השלישי, הלא-מתקדם, שמחלק ממנו גם אני בא, התרבות האתיופית, ככל שאתה יותר בוגר יש לך יותר מקום בחברה, יש לך יותר מקום בקהילה, יש לך יותר מקום במשפחה.

דסטה גדי יברקן: ככל שאתה בוגר יותר ככה אתה מרוויח את מקומך.

דסטה גדי יברקן: אנחנו צריכים להפוך את היחס לקשישים ולזקנים שלנו, לאבות ולסבים ולסבתות שלנו, כתוכנית חינוכית ערכית, ולא רק כשאנחנו מגיעים למצב כזה שבו היום יש מחלה וכולם שמים אותם בפינה.

דסטה גדי יברקן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: חבר הכנסת אחמד טיבי, בבקשה.

מאיר כהן: אחריו – פטין מולא, ומסיימת עומר ינקלביץ'.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, אני בעד סדר ואכיפה כאשר יש עבירות על הוראות מניעת התקהלות.

אחמד טיבי: צריך הסברה.

אחמד טיבי: לאחרונה אנחנו עדים לתופעה שמגובה לא רק בהרגשה אלא כנראה במספרים: הקנסות שהמשטרה מטילה על מי שהיא מטילה עליהם קנסות, של 500 שקלים, של 5,000 שקל, לפני שבועיים הם הגיעו עד כדי 12 מיליון שקל; לפני שבועיים, היום זה אולי הכפיל את עצמו.

אחמד טיבי: יש לנו יותר מאשר רושם ששיעור הערבים הנקנסים הוא גדול יותר משיעור היהודים הנקנסים.

אחמד טיבי: אמרתי שאני בעד שתהיה אכיפה, אבל שתהיה אכיפה שווה.

אחמד טיבי: כלומר, לקנוס את x – לקנוס את y; או לא לקנוס יהודים ואז לא לקנוס ערבים, להסביר להם.

אחמד טיבי: למשל, מישהו בתוך חנות לתיקון פלאפונים, מתקן בתוך החנות, באו ונתנו לו 5,000 שקלים כי הוא נמצא בתוך החנות ולא מחוץ לדלת, כי ההוראה לא השתנתה.

אחמד טיבי: למוחרת התברר שזה אפשרי.

אחמד טיבי: או, מישהי מטייבה שדיברה איתי, שוטר עצר אותה ואמר לה: יש לך עבירת תנועה.

אחמד טיבי: היא הוכיחה לו שאין לה, אז הוא נתן לה בגלל עבירת קורונה 5,000 שקלים.

אחמד טיבי: בירושלים המזרחית, אדוני היושב-ראש, בוא תשמע, ראית את התמונות: נכון, אנשים עמדו בתור בחוץ כדי לקבל 500 שקל דמי ביטוח לאומי.

אחמד טיבי: הם נזקקים, הם חייבים, הם במצוקה.

אחמד טיבי: בחוץ.

אחמד טיבי: במקום לארגן אותם, לסדר את זה, באו ונתנו עשרות קנסות.

אחמד טיבי: כמה כל קנס?

אחמד טיבי: 500, כמו הקנס ההוא.

מאיר כהן: מה שקיבלו, החזירו.

אחמד טיבי: (אומר בערבית ומתרגם:) זה פתגם בערבית.

אחמד טיבי: מה הביאה מהבית של אבא שלה?

אחמד טיבי: יעני, יצא שכרו בהפסדו.

אחמד טיבי: לכן, זה מעל לבינתנו.

אחמד טיבי: אני דורש מהמשטרה לפרסם נתונים מדויקים, אדוני היושב-ראש.

אחמד טיבי: (אומר בערבית: אנחנו רוצים לדעת את המספרים, כמה יהודים נקנסו וכמה ערבים נקנסו – –)

קריאה: וחרדים.

אחמד טיבי: (– – וחרדים – והחשבון יאיר את עינינו.

אחמד טיבי: ברור?

אחמד טיבי: ברור.

אחמד טיבי: )

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: חבר הכנסת פטין מולא, ומסיימת – חברת הכנסת ינקלביץ'.

מאיר כהן: בבקשה, כבודו.

פטין מולא: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, חבריי חברי הכנסת, זה הנאום הראשון שלי – עוד לא עשיתי את נאום הבכורה – נאום של דקה.

פטין מולא: התפשטות נגיף הקורונה לא פוסחת על אף סקטור או קהילה בחברה הישראלית, לרבות המגזרים הערבי, הדרוזי והחרדי.

פטין מולא: הרשויות, שהולכות לשלם מחיר כבד בגלל סגירת העסקים ואי-תשלום מסודר של הארנונה, זקוקות יותר מתמיד לתמיכה ממשלתית שתציל אותן מקריסה.

פטין מולא: אני כאן קורא לממשלה לזרז את כל התוכניות לביצוע למגזר העסקי וגם למגזר הפרטי.

פטין מולא: אנחנו רגע לפני שלא יהיה לעובדים לאן לחזור.

פטין מולא: לכן, חבריי חברי הכנסת, אני קורא לכם להצביע בעד הצעת חוק שמירת הניקיון (הוראת שעה).

פטין מולא: הצעה זאת היא צו השעה.

פטין מולא: אני רוצה גם, בהזדמנות הזאת, לחבק ולשלוח ברכה לכל הרופאים, האחיות, האחים, כוחות הביטחון, מד"א, על העשייה הברוכה שהם עושים יום ולילה.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: חברת הכנסת ינקלביץ', בבקשה.

מאיר כהן: תודה רבה, מברוכ, זה הנאום הראשון.

מאיר כהן: חבר הכנסת מולא, זה היה הנאום הראשון שלך, מברוכ.

מאיר כהן: בבקשה, גברתי.

עומר ינקלביץ': תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

עומר ינקלביץ': אדוני השר, חברותיי וחבריי חברי הכנסת, לפני שלושה שבועות עמדתי כאן ודיברתי על הצורך לשים לב לבריאות הנפשית של האזרחים פה במדינת ישראל, לא פחות מאשר לבריאות הפיזית שלהם.

עומר ינקלביץ': מאז המצב לא נהיה קל יותר.

עומר ינקלביץ': אנחנו שומעים בלי סוף על העסקים הקטנים.

עומר ינקלביץ': לצערי, בצער רב, ביום חמישי שמעתי על בעל חנות למכשירי כתיבה ששם קץ לחייו.

עומר ינקלביץ': אתמול כולנו שמענו על מר יובל כרמי.

עומר ינקלביץ': יש אין-סוף סיפורים קשים מנשוא.

עומר ינקלביץ': המצב הולך ומידרדר.

עומר ינקלביץ': על פי הערכות, כמיליון ישראלים יזדקקו לטיפול נפשי בעקבות הקורונה, ומחובתנו להיערך לכך.

עומר ינקלביץ': פניתי אתמול למנכ"ל משרד הבריאות כדי לברר מה קורה עם התוכנית הלאומית לחוסן הנפשי שהצעתי.

עומר ינקלביץ': מעבר לזה, על שולחנו של משרד הבריאות מונחת כבר שבועיים תוכנית שתאפשר לכל ישראלי שמרגיש צורך בכך שלושה טיפולים פסיכולוגיים בחינם.

עומר ינקלביץ': מה קורה עם התוכניות האלה?

עומר ינקלביץ': מדוע הן לא מאושרות?

עומר ינקלביץ': האם יש תוכנית אחרת?

עומר ינקלביץ': רבותיי, בואו נתעורר לפני שיהיה מאוחר.

עומר ינקלביץ': תודה רבה.

מאיר כהן: תודה רבה, גברתי.

מאיר כהן: אני אאפשר לחבר הכנסת מקלב, לפנים משורת הדין.

מאיר כהן: בבקשה, אתה אחרון הדוברים.

מאיר כהן: לאחר מכן אני אקריא את הצעת החוק, ויעלה חבר הכנסת איתן גינזבורג לנהל.

מאיר כהן: בבקשה.

אורי מקלב: תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש, אני מעריך זאת.

אורי מקלב: אני בטוח שהנושא שאני אעלה גם קרוב אליך כשר הרווחה לשעבר וכאחד שבאמת קשוב לבעייתו של אותו קשיש שבחיי היום-יום עד היום היה עם עובד זר או מטפל צמוד או עם מט"ב או עם הסביבה המשפחתית התומכת, המתקשרת, המתעניינת, והסביבה החברתית, ולפתע הוא מוצא את עצמו כחשוד או כחולה קורונה ומאושפז במחלקות הקורונה.

אורי מקלב: דמיינו לעצמכם מה קורה איתו: את הטיפול הרפואי אנחנו בטוחים שהוא מקבל.

אורי מקלב: יש צוות רפואי שמטפל בו, צוות של סיעוד שמטפל בו, בחלק הזה שקשור לרפואה.

אורי מקלב: מכאן ואילך הוא נתון לגורלו בלבד – אין מי שיהפוך אותו צד, אין מי שידבר איתו, אין מישהו שיכסה אותו, אין מישהו שיכול לדבר איתו.

אורי מקלב: צריך להבין שבמחלקות האלה, מחלקות קורונה, על פי רוב הצוות הרפואי נמצא מחוץ למחלקה.

אורי מקלב: הוא נכנס ממוגן, הוא ממוקד במה שהוא צריך לעשות.

אורי מקלב: צריך לקחת בחשבון שאותן מחלקות עמוסות ביותר בעבודה בגלל שאין עוד כוח עזר שתומך בחולים.

אורי מקלב: תדמיינו לעצמכם מחלקה בימים של שגרה שאף אחד לא מבקר בה, אף אחד לא תומך בחולים; ימי שגרה, כשיש מגוון של חולים – חולים יותר, חולים פחות – והמחלקה שוממת ממבקרים ומתומכים ומסייעים.

אורי מקלב: עכשיו, במחלקות האלה, כשרוב החולים או כל החולים הם במצב קשה – בגלל שמי שלא במצב קשה לא מאושפז – אדוני היושב-ראש וחבריי חברי הכנסת, אותם חולים, באמת, אין להם מי שיכול להסתכל, אין מי שיכול לתמוך בהם, אין מי שיכול לטפל בהם בחלק הסיעודי, בחלק של העזרה.

אורי מקלב: אנחנו צריכים לדעת שהאנשים האלה שוקעים, ובסופו של דבר הבעיה הזאת יכולה להיות הרבה יותר חמורה מאותה מחלה שיש להם, הקורונה.

אורי מקלב: לא זו אף זו, אדוני היושב-ראש, אם בית החולים חושב שבאמת נכון להחזיר אותם לסביבה הקרובה שלהם, יש להם בעיה קשה מאוד: אם זה דיור מוגן, בתי אבות או כל מיני מסגרות שהם היו בהן – לא רוצים לקבל אותן.

אורי מקלב: הם לא יכולים.

אורי מקלב: הם כולם מתחמקים ובורחים מאחריות בעניין הזה.

אורי מקלב: אז אנחנו נמצאים עם סקטור מאוד מאוד גדול: מדובר באלפי חולים שמאושפזים בבתי החולים ולא מקבלים את הטיפול ואת היחס שמגיעים להם, מה שהם צריכים.

אורי מקלב: ובמקביל, להחזיר אותם לסביבה, להחזיר אותם למוסדות, למסגרות שלהם – גם בזה נתקלים בקשיים.

אורי מקלב: בזה אני מסיים, אדוני היושב-ראש.

אורי מקלב: אז נכון שגם בעת שעת חירום יש שגרה של שעת חירום.

אורי מקלב: השגרה של שעת חירום זה לטפל בדברים שבהתחלה לא טיפלנו בהם, לא יכולנו לטפל.

אורי מקלב: אנחנו העברנו אותם לבית החולים ומטפלים בהם, אבל לאט-לאט מתבררים וצפים דברים רבים שעליהם אנחנו צריכים לתת את הדעת.

אורי מקלב: תודה רבה.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: אכן כך.

מאיר כהן: אדוני, הודעה ליושב-ראש הוועדה המסדרת, חבר הכנסת ניסנקורן.

מאיר כהן: בבקשה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

אברהם (אבי) ניסנקורן: חברי הכנסת, אבקש להודיע על איוש חברי הכנסת במקומות הפנויים לסיעות בוועדות השונות, ועל חילופי אישים, כלהלן: בוועדה המסדרת – מטעם סיעת הליכוד יכהנו חברי הכנסת אופיר כץ, שלמה קרעי, מיקי מכלוף זוהר, פטין מולא ועוזי דיין; מטעם סיעת ש"ס יכהן חבר הכנסת משה ארבל; מטעם סיעת יהדות התורה יכהן חבר הכנסת אורי מקלב; מטעם סיעת יש עתיד – במקום חברת הכנסת קארין אלהרר יכהן חבר הכנסת בועז טופורובסקי; מטעם סיעת הרשימה המשותפת – במקום חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן יכהן חבר הכנסת עופר כסיף.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בוועדה הזמנית לענייני כספים – מטעם סיעת הליכוד יכהנו חברי הכנסת אתי עטייה, דוד ביטן, קרן ברק, מיכל שיר וקטי קטרין שטרית; מטעם סיעת הרשימה המשותפת יכהנו חברי הכנסת אנטאנס שחאדה, אחמד טיבי ומנסור עבאס; מטעם סיעת ש"ס יכהן חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי; מטעם סיעת יהדות התורה יכהן חבר הכנסת משה גפני; מטעם סיעת ימינה יכהן חבר הכנסת אופיר סופר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בוועדה המיוחדת בעניין ההתמודדות עם נגיף הקורונה – מטעם סיעת הליכוד יכהנו חברי הכנסת ניר ברקת, חיים כץ, מאי גולן וטלי פלוסקוב; מטעם סיעת כחול לבן תכהן חברת הכנסת מיקי חיימוביץ'; מטעם סיעת יש עתיד-תל"ם יכהן חבר הכנסת יואב סגלוביץ'; מטעם סיעת הרשימה המשותפת יכהנו חברי הכנסת אנטאנס שחאדה, אוסאמה סעדי וג'אבר עסאקלה; מטעם סיעת ש"ס יכהן חבר הכנסת משה אבוטבול; מטעם סיעת יהדות התורה יכהן חבר הכנסת יעקב טסלר; מטעם סיעת ימינה תכהן חברת הכנסת איילת שקד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בוועדה המיוחדת להיערכות מערכת החינוך, לרבות לשנת הלימודים הבאה והחינוך המיוחד – מטעם סיעת כחול לבן יכהנו חברי הכנסת עומר ינקלביץ' ואיתן גינזבורג; מטעם סיעת יש עתיד-תל"ם יכהנו חברי הכנסת עידן רול ואורלי פרומן; מטעם סיעת הרשימה המשותפת יכהנו חברי הכנסת ווליד טאהא ויוסף ג'בארין; מטעם סיעת ש"ס יכהן חבר הכנסת יעקב מרגי; מטעם סיעת יהדות התורה יכהן חבר הכנסת אורי מקלב; מטעם סיעת ימינה יכהן חבר הכנסת אופיר סופר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בוועדה המיוחדת לענייני רווחה ועבודה – מטעם סיעת כחול לבן יכהנו חברי הכנסת מירב כהן, אלון שוסטר, רם שפע; מטעם סיעת יש עתיד-תל"ם יכהן חבר הכנסת בועז טופורובסקי; מטעם סיעת הרשימה המשותפת יכהנו חברות הכנסת עאידה תומא סולימאן וסונדוס סאלח; מטעם סיעת ש"ס יכהן חבר הכנסת ינון אזולאי; מטעם סיעת יהדות התורה יכהן חבר הכנסת ישראל אייכלר; מטעם סיעת ימינה יכהן חבר הכנסת אופיר סופר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בוועדה המיוחדת למיגור הפשיעה והאלימות בחברה הערבית – מטעם סיעת כחול לבן תכהן חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין, על מכסת סיעת כחול לבן; מטעם סיעת יש עתיד-תל"ם יכהנו חברי הכנסת ע'דיר כמאל מריח, רם בן ברק ואנדרי קוז'ינוב; מטעם סיעת הרשימה המשותפת יכהנו חברי הכנסת מנסור עבאס והיבה יזבק; מטעם סיעת ש"ס יכהן חבר הכנסת משה ארבל; מטעם סיעת יהדות התורה יכהן חבר הכנסת ישראל אייכלר; מטעם סיעת ימינה יכהן חבר הכנסת מתן כהנא.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תודה.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/1298).

מאיר כהן: ]

מאיר כהן: אם כן, אנחנו עוברים להצעת חוק שמירת הניקיון (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (מענק לרשויות מקומיות), התש"ף–2020, לקריאה ראשונה, בכפוף להנחה על שולחן הכנסת ולקבלת פטור מחובת ההנחה.

מאיר כהן: יציג את הצעת החוק השר להגנת הסביבה חבר הכנסת זאב אלקין, אדוני.

מאיר כהן: מייד אחריו נתחיל בדיון סביב הצעת החוק.

זאב אלקין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

זאב אלקין: חבריי חברי הכנסת, אני מתכבד להציג כאן את הצעת חוק שמירת הניקיון (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (מענק לרשויות מקומיות), התש"ף–2020.

זאב אלקין: הרציונל שעומד מאחורי הצעת החוק הזאת הוא למעשה רצון של המשרד להגנת הסביבה ושל הקרן לשמירת הניקיון לסייע לרשויות מקומיות בתחום של הטיפול בפסולת.

זאב אלקין: הצורך הזה נובע משתי סיבות: הסיבה האחת – וזה עיקר הצעת החוק – היא למעשה רצון של השלטון המקומי ושל הממשלה ושל המדינה לסייע לבעלי עסקים שכידוע מאוד נפגעו כתוצאה מהמשבר שנובע מנגיף הקורונה, ולמעשה לאפשר לעסקים האלה הנחה בארנונה בהיקף של 25% בחישוב השנתי, או לחלופין – זאת המשמעות של ההנחה הזאת – פטור מלא לשלושה חודשים, שהם שיא המשבר.

זאב אלקין: מדובר בהיקף גדול מאוד.

זאב אלקין: סך הכול המדינה מעריכה את ההכנסות של הרשויות המקומיות מהסוגיה הזאת של ארנונה עסקית בכ-3 מיליארד שקל, ולמעשה במהלך הזה הממשלה והשלטון המקומי ביחד מוותרים על ההכנסות האלה לשלטון המקומי, בהיקף של 3 מיליארד שקל, כדי לסייע לעסקים, שכמובן מבחינתם זה סיוע מאוד מאוד משמעותי.

זאב אלקין: כדי לפצות את השלטון המקומי על אובדן ההכנסות המדינה הגיעה להסכם עם השלטון המקומי שבנוי משני מהלכים: מהלך אחד הוא מהלך של סיוע כספי ישיר של פיצוי.

זאב אלקין: לצורך זה משרד האוצר הקצה דרך משרד הפנים סכום של 2.7 מיליארד שקל – 2 מיליארד ו-700 מיליון שקלים – שהם למעשה מביאים לפיצוי של כ-90% על אובדן ההכנסות לכל הרשויות הרלוונטיות.

זאב אלקין: כאן המשא ומתן הזה למעשה נקלע למשבר, כי השלטון המקומי, לאור ריבוי המשימות שיש לו היום במסגרת המשבר, ראה שהוא לא מסוגל לעמוד ביותר מסכום של כ-150 מיליון שקל – זה כ-5% מהעלות של סך העסקה הכוללת.

זאב אלקין: בסופו של דבר, הפתרון למשבר הזה בא בעקבות ההתערבות שלנו, המשרד להגנת הסביבה וקרן הניקיון.

זאב אלקין: אנחנו חששנו מאוד שאובדן הכנסות של השלטון המקומי יפגע בטיפול בפסולת, אחד מהתחומים הבסיסיים שעליהם מופקדות רשויות מקומיות, במיוחד ברשויות החלשות.

זאב אלקין: למשל, רשויות שמקבלות מענקי איזון, הסיבה שהן מקבלות מענקי איזון היא כי אין להן הכנסות נוספות.

זאב אלקין: אם הן יצטרכו לתרום 10% מהעלות של אובדן הכנסות בגלל ההנחה בארנונה, אין ספק שזה יפגע בטיפול השוטף של הרשויות בין השאר גם בנושא הזה של טיפול בפסולת, שהוא אחת הפונקציות העיקריות של הרשויות המקומיות.

זאב אלקין: ולכן התקבלה החלטה, שלמעשה כבר אושרה בקרן הניקיון ומחכה רק להשלמה של הליך החקיקה, שקרן הניקיון תעמיד סכום של 150 מיליון שקל לטובת הסיוע לרשויות מקומיות לטיפול בפסולת, כדי לסגור למעשה את הפער שנוצר כתוצאה מאובדן ההכנסות.

זאב אלקין: זאת אומרת שהתוצאה שתהיה היא שהרשויות המקומיות החלשות, אלה שמקבלות מענק איזון, יקבלו כ-100% החזר או קרוב ל-100% החזר מאובדן ההכנסות שלהן, והרשויות האיתנות, שהצעת החוק הזאת לא חלה עליהן, הן אלה שיישאו ב-5% הנותרים מכל העסקה, אותם 150 מיליון שקל, שיתפצלו לפי גודל הרשויות האיתנות.

זאב אלקין: למעשה, בצורה כזאת גם בעלי העסקים יקבלו את הסיוע המלא וגם הרשויות המקומיות יקבלו את כל הסיוע הנדרש, במיוחד הרשויות שאין להן מאיפה להוסיף – כל הרשויות שמקבלות מענקי איזון הן הרשויות החלשות, והן יגיעו ל-100% או קרוב מאוד ל-100% של פיצוי על אובדן ההכנסות.

זאב אלקין: מבחינתנו, מה שמעניין אותנו כמשרד להגנת הסביבה הוא שהפונקציה המאוד-מאוד חשובה של הרשויות בטיפול בפסולת לא תיפגע.

זאב אלקין: זה החלק הראשון של הצעת החוק, שהעלות שלו היא כ-150 מיליון שקל.

זאב אלקין: אגב, אני גם אסביר מאיפה הגיעה ההסכמה הזאת של הקרן לתת את העלות.

זאב אלקין: למעשה, 150 מיליון שקל הם פחות או יותר שווה ערך להכנסות של קרן הניקיון במשך ארבעה חודשים מהרשויות המקומיות.

זאב אלקין: זאת אומרת שמה שהקרן עושה, למעשה, היא אומרת לשלטון המקומי: אנחנו ברגע משבר, אנחנו מבינים שבגלל שאתם הולכים לקראת העסקים אתם מאבדים כאן הכנסות והטיפול בפסולת יכול להיפגע, לכן אנחנו בפועל מחזירים לכם בחזרה כל מה שאנחנו מקבלים מהשלטון המקומי, במהלך הזה, כדי לאפשר לכם למלא את כל התפקוד השוטף שלכם, כולל מה שמעניין אותנו ולשם הולך הכסף שאנחנו מקצים, שהוא הטיפול בפסולת.

זאב אלקין: הכסף שלנו לרשויות שמקבלות מענק איזון הוא בערך 20% מאובדן ההכנסות שיש להן, או אם אתם מתרגמים את זה לשפה של ההנחה, זה מכסה להן כ-5% מההנחה לכל העסקים בחישוב הכולל השנתי.

זאב אלקין: זה מה שהתקציב הזה עושה.

זאב אלקין: זה מהלך אחד שמוצע כאן בהצעת החוק.

זאב אלקין: המהלך הנוסף שמוצע בהצעת החוק לא קשור להסכם הגדול של הפיצוי על העסקים, אלא הוא מהלך יזום שלנו, של המשרד להגנת הסביבה, וכמובן גם הוא אושר בקרן הניקיון בתמיכה של הנהלת הקרן.

זאב אלקין: גם בעקבות הפניות שקיבלנו מהרשויות המקומיות וגם בעקבות המדידה שאנחנו עושים של היקף הפסולת שמגיעה היום לתחנות, לאתרי ההטמנה, אנחנו ראינו שכנראה בגלל שהציבור נשאר בבית הרבה יותר ופחות נמצא במקומות העבודה, היקף הפסולת שהרשויות המקומיות צריכות לטפל בו גדל בערך ב-10% – מה שמטיל, כמובן, עלויות נוספות על תקציב הרשויות.

זאב אלקין: שוב, לרשויות חלשות אין מאיפה לקחת את הכסף כדי להתמודד עם זה, שלא לדבר על כך שיש גם לא מעט רשויות שספגו פגיעה בגלל הוויכוח על עלות השינוע:

זאב אלקין: חלק מאתרי ההטמנה במדינת ישראל בנויים על הנוסחה שמביאים פסולת ובחזרה לוקחים חול; זה אתר אפעה, שהוא למעשה אולי האתר הכי גדול להטמנה.

זאב אלקין: היום, בגלל ההאטה שיש בקצב הבנייה יש הרבה פחות ביקוש לחול ולכן, למעשה, בחזרה הופכת לריקה גם המשאית וגם הרכבת, מה שמייקר מאוד את עלות השינוע.

זאב אלקין: לאור הנתונים האלה, גם הבעיות בעלות השינוע וגם העלייה בהיקף הפסולת, המשרד יזם – וכפי שאמרתי, הנהלת קרן הניקיון אישרה – לסייע לרשויות החלשות.

זאב אלקין: קרן הניקיון, לפי החוק, באופן רגיל מסייעת לשלטון המקומי, לאשכולות סוציו-אקונומיים מ-1 עד 5, לרשויות הכי חלשות.

זאב אלקין: לכן, המהלך הזה, בשונה מהמהלך הראשון, שהוא חלק ממהלך גדול מאוד, מוגבל כאן לרשויות שמ-1 עד 5.

זאב אלקין: לצורך זה קרן הניקיון הקצתה 40 מיליון שקל.

זאב אלקין: הסיבה לכך שאנחנו מגיעים לכנסת – לכאורה אנחנו יכולים לעשות את זה גם בלי החקיקה ומספיקה החלטה של קרן הניקיון – היא שאנחנו רוצים לפשט את ההליך הביורוקרטי.

זאב אלקין: כרגע, אם אנחנו נפעל בלי חקיקה, המשמעות היא שהקרן תפרסם קול קורא והרשויות החלשות יצטרכו לגשת – אגב, היכולת של רשויות חלשות לגשת לקולות קוראים היא סאגה בפני עצמה; הרבה פעמים הן אפילו לא יודעות לגשת נכון ונופלות בשלב הזה של ההגשה.

זאב אלקין: זאת תופעה שאנחנו מתמודדים איתה בקרן הניקיון בהרבה מאוד תוכניות ומסייעים לרשויות לצלוח את החסם הביורוקרטי הזה.

זאב אלקין: לאחר מכן צריכים לשפוט את הקול הקורא הזה, ולמרות שהמטרה היא לתת לכולם, פורמלית עדיין צריך לדון בכל בקשה.

זאב אלקין: צריך לבקש לא מעט ביורוקרטיה וניירת עד שהרשויות יקבלו את הכסף.

זאב אלקין: בתקופה הזאת וברמת המשבר שהרשויות נמצאות בו, וגם העלויות גדלות באופן מיידי – הן צריכות לשלם את הכסף באופן מיידי על הגידול בעלויות הטיפול בפסולת – אנחנו רצינו לפשט את ההליך הביורוקרטי ובמקום ללכת במסלול של קול קורא, ללכת במסלול הירוק של קביעת סכום לפי נוסחה עבור הרשויות האלה, מה שיאפשר למדינה בשתי פעימות פשוט לשלם את הכסף.

זאב אלקין: אנחנו נחסוך חודשים ואולי אפילו בין חצי שנה לשנה של הליך ביורוקרטי של פרסום קול קורא, הגשת בקשות, תשובות לבקשות, הגשת חשבוניות וכן הלאה וכן הלאה.

זאב אלקין: פשוט המדינה תוכל להעביר באופן ישיר לכלל הרשויות בשלטון המקומי את הסיוע הזה, שהוא בערך 10% של הוצאות הטיפול שלהן בפסולת.

זאב אלקין: אנחנו סבורים שבימים שאנחנו נמצאים בהם יצירה של מסלול כזה, מסלול ירוק, היא כורח השעה.

זאב אלקין: כי אחרת, מה יקרה?

זאב אלקין: דווקא ברשויות הכי חלשות תיפגע הפעילות השוטפת, ואחד מהדברים הראשונים שבדרך כלל נפגעים זה הטיפול באיסוף הפסולת.

זאב אלקין: אתם מכירים את זה, זה נכון ללא מעט רשויות חלשות שאין להן הכנסות.

זאב אלקין: למעשה, גם היום לא תמיד הן ממלאות את כל הפונקציות שלהן בטיפול בפסולת, ואנחנו מטפלים בזה באפיקים אחרים.

זאב אלקין: יש לנו תוכניות שונות לסיוע לרשויות מקומיות חלשות, גם לאלה שנמצאות מ-1 עד 5.

זאב אלקין: יש גם תוכניות ממוקדות למגזר הלא-יהודי, מה שנקרא "סביבה שווה", תוכנית שהמשרד מפעיל כבר כמה שנים, וכו' וכו'.

זאב אלקין: לכן, בסופו של דבר המהלך שמוצע כאן למעשה משיג כמה מטרות: מטרה אחת, המהלך הזה הכרחי לביצוע של המהלך הגדול של ויתור לעסקים על ארנונה עסקית לשלושה חודשים או הנחה של 25% בהיקף השנתי.

זאב אלקין: אם החוק לא יאושר במהלך השבוע הזה, למעשה הסיכום הגדול בין משרד האוצר לשלטון המקומי יתפרק, כי השלטון המקומי לא מוכן לשאת בעלות הנוספת הזאת של 150 מיליון שקל, וב-1 במאי יגבו הרשויות את הארנונה לעוד שלושה חודשים היכן שהגבייה רבעונית, ולמעשה תהיה מכה מאוד קשה לעסקים שהיו סגורים ויש להם בעיה קשה גם תקציבית וגם בעיה קשה תזרימית.

זאב אלקין: לכן, קריטי לסיים את הטיפול בהצעת החוק הזאת עוד בשבוע הזה, כדי לאפשר לשר הפנים לחתום על התקנות של פטור מארנונה לעסקים לשלושה חודשים; שוב, הוא עושה את זה בצורה של הנחה של 25% בחישוב השנתי.

זאב אלקין: ואז השלטון המקומי יספיק בשבוע הבא להיערך לביטול הגבייה בהתאם לתקנות של משרד הפנים.

זאב אלקין: אם החוק לא יאושר השבוע, למעשה שר הפנים לא יוכל לחתום על התקנות, והשלטון המקומי לא יוכל לבצע את ההטבה הזאת לעסקים.

זאב אלקין: זה מהלך אחד.

זאב אלקין: הרווח השני מהצעת החוק הזאת – במהלך הראשון הרשויות לא מפסידות; מי שמרוויח הם בעלי העסקים, והרשויות מקבלות בחזרה את הכסף כדי למלא את הפונקציות שלהן, שמבחינת התקציב שלנו זה הטיפול בפסולת.

זאב אלקין: המהלך השני למעשה נותן תוספת תקציב לרשויות, בשונה מהמהלך הראשון, כי בפועל הוא מאפשר לרשויות החלשות, מ-1 עד 5, תוספת של כ-10% מסך העלות שלהן לטיפול בפסולת, ומאפשר את זה גם במסלול הירוק, המהיר, בלי ביורוקרטיה מיותרת.

זאב אלקין: הרווח השלישי, שזה גם מה שמעניין אותנו – אנחנו בסופו של דבר לא משרד הפנים ולא משרד האוצר; אנחנו רואים חשיבות לסייע לבעלי העסקים ורואים חשיבות לסייע לרשויות המקומיות אבל מה שמעניין אותנו זה כמובן התפקיד שלנו כמשרד להגנת הסביבה.

זאב אלקין: הרווח השלישי: המהלך הזה על שני מרכיביו למעשה יאפשר לנו להיות רגועים שהטיפול בפסולת במדינת ישראל בשלושת חודשי המשבר האלה לא ייפגע, ולמעשה התפקוד השוטף של הרשויות בתחום הזה לא ייפגע.

זאב אלקין: ומצד שני כל המנגנון שהמדינה בנתה היום כדי לעודד מחזור, גם הוא לא ייפגע.

זאב אלקין: קיבלתי הצעות לבטל את היטל ההטמנה לחודשים האלה.

זאב אלקין: לדעתנו המסלול האלטרנטיבי הזה הוא טעות, כי למה הוא היה מביא?

זאב אלקין: כל עולם המחזור בארץ היה קורס, כי אם היינו מבטלים את היטל ההטמנה על מחזור זה היה לא כדאי.

זאב אלקין: מצד שני, הרשויות החלשות דווקא היו מקבלות פחות סיוע מהוויתור על היטל ההטמנה.

זאב אלקין: מי שהיו מרוויחים אלה בעיקר הרשויות הגדולות, שהן עם רוב הפסולת ורוב היטל ההטמנה, והחלשות היו נשארות להתמודדות עם היקף העלייה בפסולת – למעשה גידול בעלויות ללא שום סיוע.

זאב אלקין: לכן אנחנו במשרד, וגם בהנהלת קרן הניקיון כולה, כשאושרו ההחלטות האלה בחרנו ללכת בדרך אחרת, בדרך המוצעת לכם:

זאב אלקין: אנחנו מחזירים בחזרה לשלטון המקומי את כל ההיקף של היטל ההטמנה, אפילו לא על שלושה חודשים אלא על ארבעה חודשים, כדי לספק פה את כל הסכום, ומצד שני לא פוגעים בכל שרשרת המחזור שקיימת היום במדינת ישראל ולא פוגעים בכדאיות המחזור, שזה תפקידו של היטל ההטמנה.

זאב אלקין: ומצד שלישי, כפי שאמרתי, מסייעים יותר לרשויות החלשות, כי כמובן היכולת שלהן לתמרן ברגע שיש גידול בעלויות או אובדן הכנסות היא לא כמו של הרשויות הגדולות, שיכולות להתמודד עם זה.

זאב אלקין: אני אוסיף ואומר שכמובן ירושלים נחשבת כמו כל הרשויות שמקבלות מענק איזון.

זאב אלקין: אומנם היא לא מקבלת מענק איזון, היא מקבלת מענק בירה, אבל מבחינה זו היא כמו כל הרשויות האחרות שנתמכות על ידי המדינה.

זאב אלקין: היא נחשבת כאן באותו מעמד כמו רשויות שקיבלו מענק איזון.

זאב אלקין: זאת הצעת החוק שמונחת בפניכם.

זאב אלקין: נמצא בה עוד סעיף שאני אציין, והוא חשוב לנו, שבמידה שהנהלת הקרן תראה שיש רשות מקומית שלמרות הסיוע הכספי הזה שהיא קיבלה ניצלה את המשבר כדי לא לקיים את תפקידיה לגבי איסוף פסולת, זה יאפשר להנהלת הקרן למעשה לחלט בחזרה את המענק.

זאב אלקין: אני מניח שלא נזדקק לזה ולא נצטרך, אבל זה סוג של אמצעי, מנוף על הרשויות המקומיות שיקבלו את המענק הזה, לוודא שבאמת הן מבצעות את כל הפונקציות שלהן בטיפול בפסולת.

זאב אלקין: כי שוב, בסופו של דבר זו המטרה של קרן הניקיון וזו המטרה שלנו כמשרד להגנת הסביבה, ולכן שמנו גם את סעיף ההתראה הזה בתוך הצעת החוק – כדי לוודא שהכסף שאנחנו מביאים לטיפול בפסולת ילך לטיפול בפסולת.

זאב אלקין: אני שמעתי שעלתה שאלה כזאת בדיון שהיה בוועדה המסדרת.

זאב אלקין: אז זה כלי שגם התעקשנו עליו מול משרד הפנים ומול משרד האוצר שיהיה חלק אינטגרלי מהצעת החוק.

זאב אלקין: זאת ההצעה.

איתן גינזבורג: אגב, הצעת החוק מדברת על דרישה בחזרה, לא על חילוט.

זאב אלקין: כן, בסדר, לא משנה.

זאב אלקין: אלה כל הרשויות שמקבלות מענק איזון, ולכן היכולת של המדינה לקבל בחזרה את הכסף היא מאוד קלה.

איתן גינזבורג: דורשים בחזרה.

זאב אלקין: כן, לא משנה – – –

איתן גינזבורג: נכון, אבל זה חשוב.

איתן גינזבורג: זה אקט חשוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אדוני השר, אתה יכול להרחיב על המפתח?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך אתם הגעתם לסכומים?

זאב אלקין: כן, המפתח מאוד פשוט.

זאב אלקין: יש פה שני מפתחות: מפתח אחד לא אנחנו קבענו את אלא מי שקבע אותו הוא משרד הפנים.

זאב אלקין: משרד הפנים קבע מה אובדן ההכנסות של הרשויות המקומיות שמקבלות מענק איזון מארנונה עסקית, מאותם סוגים של ארנונה עסקית שעליהם יש הטבה.

זאב אלקין: מצד שני חוּשב שהסכום שלנו, 150 מיליון שקל לרשויות מתוך כל העסקה הכוללת לרשויות האלה, סוגר כ-20% מאובדן ההכנסות שלהן.

זאב אלקין: ואז באופן פרופורציונלי, כל רשות לפי אובדן ההכנסות שלה קיבלה 20% מ-150 מיליון השקלים הראשונים.

זאב אלקין: זאת אומרת שהנוסחה פה מתבססת על הנתונים של משרד הפנים על הכנסות של רשויות מקומית, כל רשות ורשות, מארנונה עסקית מאותם עסקים שעליהם תחול התקנה של שר הפנים ועליהם יהיה אובדן הכנסות.

זאב אלקין: זו הנוסחה הראשונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה עם יישובים שאין להם עסקים ויש להם יותר ארנונה מבתים?

זאב אלקין: רגע, תכף אני אתייחס לזה.

זאב אלקין: המהלך הראשון, כפי שאמרתי, לא נועד לסייע לרשות לקבל יותר כסף; הוא נועד לסייע לרשות להחזיר לה את אובדן ההכנסות שיש לה.

זאב אלקין: בינינו, הוא כן מסייע לרשות.

זאב אלקין: למה?

זאב אלקין: כי אם המהלך הגדול לא יתקיים, נניח אם העסקה תתפוצץ, מה יקרה?

זאב אלקין: הרי חלק מהעסקים יקרסו, והם פשוט לא ישלמו את הארנונה כי הם יהיו חדלי פירעון.

זאב אלקין: לכן, בפועל, יהיה אובדן הכנסות ברשויות מקומיות גם אם הן לא ייתנו הנחה.

זאב אלקין: יהיה.

זאב אלקין: הוא לא יהיה 100%, אבל הוא יהיה 10%, 20%, 30%.

זאב אלקין: קשה לצפות – –

איתן גינזבורג: חבר הכנסת טיבי.

זאב אלקין: – – אבל אנחנו מכירים את המצב הכלכלי, ולכן ברור שהרשויות האלה לא יקבלו את הכסף בחזרה או כסף על הנייר, כי פשוט העסקים לא יוכלו לשלם אותו.

זאב אלקין: בגדול, פורמלית, זו לא תוספת תקציב, זה רק פיצוי על אובדן הכנסות; בפועל, אני אומר לך, זה גם תוספת תקציב, כי אובדן הכנסות יהיה גם בלי הנחה, הוא פשוט יקרה כתוצאה ממצב המשק.

זאב אלקין: ולכן כאן הרשויות, במיוחד רשויות חלשות, אלה שמקבלות מענק איזון, שמקבלות את כל ה-100% בחזרה, בפועל מרוויחות את הכסף.

זאב אלקין: הן לא היו רואות אותו, הן לא היו מקבלות 100% מהארנונה העסקית שלהן במצב הנוכחי של המשק.

זאב אלקין: המהלך השני, הנוסחה שלו היא אחרת.

זאב אלקין: אנחנו חישבנו מה המשמעות של גידול כמות הפסולת ב-10%.

זאב אלקין: המשמעות הזאת היא בערך 3 שקלים פר נפש, ואז לקחנו את כל הרשויות מ-1 עד 5, ולפי הגודל של הרשויות האלה לפי דיווחי למ"ס האחרונים – הם תמיד קצת מאחרים לעומת המצב האמיתי, אבל זה הכלי היחידי שיש לנו – כל אחת קיבלה הסכום לפי המפתח של 3 שקלים כפול האוכלוסייה שיש לה.

זאב אלקין: זה נותן לה בערך, בממוצע, כ-10% מהתוספת של כל עלויות הטיפול שלה בפסולת.

זאב אלקין: כמובן שבגלל שזה המסלול הירוק – – –

איתן גינזבורג: חבר הכנסת סעדי, חברת הכנסת זנדברג, בבקשה מכם.

מאיר כהן: יש שם חלוקה יפה מאוד.

מאיר כהן: יש שם חלוקה טובה והוגנת.

זאב אלקין: כן, כן, ברור, זה לפי גודל.

זאב אלקין: זה מאוד פשוט.

זאב אלקין: אנחנו לא ישבנו ולא אמרנו: זה ככה וזה ככה.

זאב אלקין: כמובן – אני אומר מראש, לקראת הדיון שיהיה בהצעת החוק, גם פה במליאה וגם בוועדה – אני בטוח שיהיו רשויות שבהן לא הייתה עלייה ב-10%, ויש רשויות שיכול להיות שהפסידו קצת יותר מ-10% בגלל שפגשו גם בעיות שינוע וגם בעיות של כמות הפסולת, אבל אני חושב שהרווח של הרשויות מזה שהמסלול הוא ירוק והעברת הכסף היא מיידית ולא כרוכה בביורוקרטיה עולה בהרבה על fine tuning כזה של אם היינו דורשים מכל אחד להוכיח מה האובדן.

זאב אלקין: שקלנו גם את זה, אבל זה תהליך ביורוקרטי ארוך מאוד והם היו רואים את הכסף בעוד שנה.

זאב אלקין: עד שהם היו מוכיחים כמה בדיוק – –

מאיר כהן: מספיק עם הביורוקרטיה.

זאב אלקין: – – עלו ההצעות וכו'.

זאב אלקין: לכן אנחנו סברנו שבעת הזאת הדרך הנכונה היא ללכת על נוסחה פשוטה, שוויונית, הגיונית, של מסלול ירוק, שמאפשרת להעביר את הכסף באופן מיידי במהלך שלושת החודשים האלה בשתי פעימות, ולמעשה לאפשר את הסיוע לרשויות המקומיות באופן מיידי.

זאב אלקין: אלה הן שתי הנוסחאות.

זאב אלקין: הן משלימות אחת את השנייה, הן חלות על קבוצות שונות של רשויות, כי יש רשויות שמקבלות מענק איזון אבל הן מעל 5, ויש רשויות שהן מ-1 עד 5 ולא מקבלות מענק איזון.

זאב אלקין: לכן חלק מהרשויות שאתם רואים בטבלה מקבלות או רק לפי מסלול אחד או רק לפי מסלול שני, אבל רוב הרשויות מקבלות גם וגם, לפי שני המסלולים.

זאב אלקין: עד כאן דבריי לגבי ההסבר לתוכן של הצעת החוק.

זאב אלקין: אני כמובן מבקש מחברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק כאן במליאה ולהעביר אותה לטיפול כאן בכנסת כמה שיותר מהר.

זאב אלקין: אני מניח שהוועדה הרלוונטית היא ועדת הכספים הזמנית, לפי הנושאים שמופיעים כאן.

זאב אלקין: אני מאוד מאוד מבקש מחברי הכנסת להתגייס לכך שהטיפול בהצעת החוק יסתיים במהלך השבוע הקרוב, כדי שכל המהלך הגדול של הסיוע לעסקים יוכל לצאת לדרך ולהתבצע.

זאב אלקין: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לשר זאב אלקין.

איתן גינזבורג: נתחיל ברצף הנואמים.

איתן גינזבורג: ראשון הנואמים יהיה חבר הכנסת אוסאמה סעדי, בבקשה.

איתן גינזבורג: אחריו – חבר הכנסת ווליד טאהא.

איתן גינזבורג: שלוש דקות, בבקשה, אדוני.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, חבריי חברי הכנסת, אני חושב שכולם מצפים מאיתנו שנתמוך בחוק הזה, שיש בו העברת כסף לרשויות, 180 מיליון שקל, אבל העמדה שלנו, אדוני היושב-ראש וכבוד השר, היא שאנחנו נגד החוק הזה במתכונת הקיימת.

אוסאמה סעדי: אנחנו בעד מתן פיצוי לעסקים, אנחנו בעד מתן פיצוי גם על ידי פטור מארנונה, אבל מעבירים 2.7 מיליארד שקל מהאוצר, חברת הכנסת חיימוביץ', ואיך שאמר כבוד השר, השלטון המקומי עשה משבר והקרן הייתה צריכה להירתם, והמשרד לאיכות הסביבה – ואנחנו מברכים אותך, אדוני השר – תרם את 150 מיליון השקל, שזה 5% מסך הכול, אבל זעקותיהם של הרשויות הערביות ושל השלטון המקומי הערבי נפלו על אוזניים אטומות, כרגיל.

אוסאמה סעדי: השלטון המקומי הערבי פנה; יו"ר הוועד פנה אלינו, פנה לחברי אחמד טיבי, שפנה לשר כחלון ודיבר עם משרד הפנים בשיחת ועידה: הכיצד אי-אפשר בתקופה הזאת לעזור לשלטון המקומי הערבי, שנופל וקורס?

אוסאמה סעדי: מובן שאנחנו בעד להעביר את הכסף לרשויות, ובמיוחד לרשויות החלשות, אבל אם אתם תסתכלו, חבריי חברי הכנסת, על הטבלה שבחוק: עיריית בני ברק – מובן שאנחנו בעד להעביר לה כסף, אבל עיריית בני ברק מקבלת 12 מיליון שקל פיצוי על הפסד ארנונה מעסקים; 12 מיליון שקל, 200,000 תושבים.

אוסאמה סעדי: ואם אנחנו ניקח את העיר הערבית הגדולה ביותר, נצרת – היא מקבלת 1.3 מיליון שקל, כאשר נוף הגליל מקבלת 4 מיליון שקל, וכאשר יש יישובים ערביים שהם בתחתית הסולם הסוציו-אקונומי והם עכשיו נאבקים בווירוס הקטלני, הקורונה.

אוסאמה סעדי: דיר אל-אסד, שעכשיו היא במקום ראשון עם יותר מ-100 חולים, כמה היא מקבלת?

אוסאמה סעדי: 20,000 שקל.

אוסאמה סעדי: ג'סר א-זרקא, כמה היא מקבלת?

אוסאמה סעדי: 25,000 שקל.

אוסאמה סעדי: תראו, כאוכב אבו אל-היג'א – כל הכבוד, אדוני השר – מקבלת מענק אסטרונומי של 1,000 שקל.

אוסאמה סעדי: מה יעשו ב-1,000 שקל?

אוסאמה סעדי: מה אפשר לעשות עם סכומים זניחים כאלה?

אוסאמה סעדי: לכן, אדוני היושב-ראש, אדוני השר, אנחנו אומרים: צריך לשמוע את זעקתם של ראשי הרשויות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אדוני – – –

אוסאמה סעדי: לא, זה בפסולת.

אוסאמה סעדי: בפסולת אין לנו בעיה.

אוסאמה סעדי: ב-40 מיליון שקל – – –

מיכל (מיקי) חיימוביץ': – – –

אוסאמה סעדי: לא, ב-40 מיליון שקל – אמרתי, ה-190 מיליון שקל מחולקים: 150 מיליון פיצוי על ארנונה לעסקים, ו-40 מיליון על תוספת פסולת.

אוסאמה סעדי: על תוספת פסולת אין לנו בעיה, זה לפי הקריטריון של מספר תושבים, ואין לנו בעיה בעניין הזה של 40 מיליון שקל.

אוסאמה סעדי: צריך לזכור, חברת הכנסת חיימוביץ', לקרן ההטמנה, קרן הפסולת, כל הרשויות, אדוני היושב-ראש, משלמות אותו סכום – משלמות 480 שקל פר טונה.

אוסאמה סעדי: לכן הכסף הזה צריך להיות מחולק באופן שווה לכל הרשויות.

אוסאמה סעדי: אי-אפשר להפלות – אפליה – את הרשויות הערביות, שסובלות כפול: גם סובלות מכך שאין עסקים ואז אין ארנונה מעסקים, וכאשר צריכים לפצות את הרשויות האלה לא מפצים את הרשויות הערביות כי אין ארנונה לעסקים; וארנונה למגורים – אדוני השר, בגלל המצב הכלכלי הקשה עכשיו, בגלל המשבר, התושבים לא משלמים ארנונה למגורים, לכן פה צריך לדאוג ולפצות ולשמוע.

אוסאמה סעדי: בווירוס של הקורונה אנחנו ניאבק ביחד, אבל וירוס האפליה ווירוס הגזענות – הממשלה הזאת, כנראה אנחנו נמשיך להיאבק בה נגד הווירוס הזה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת סעדי.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת ווליד טאהא, בבקשה.

איתן גינזבורג: שלוש דקות.

איתן גינזבורג: בבקשה.

וליד טאהא: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, כפי שאמר חברי אוסאמה סעדי, הרוב המוחלט של הרשויות הערביות נשענות בעיקר על ארנונה ביתית ולא על ארנונה מעסקים, מהסיבות שאתם יודעים – בעיקר בגלל שמרבית היישובים הערביים לא נהנו עד עכשיו מהקמת פארקים של תעשייה ואזורי תעשייה, ועל כן מרבית הארנונה שהם גובים מן הסתם היא ארנונה ביתית.

וליד טאהא: ההצעה שהגישה הממשלה בעניין הזה משמעה שהם פוסלים מראש את החברה הערבית ואת הרשויות הערביות מלקבל את הסיוע הזה, ומן הסתם אם פוסלים אותן מראש אז המניעים אינם יכולים להיות תמימים.

וליד טאהא: אנחנו, מותר לנו לפקפק במניעים שלהם.

וליד טאהא: אני רוצה להזכיר לכולכם שבעוד כמה ימים, ימים ספורים, אנחנו נכנסים לחודש הרמדאן.

וליד טאהא: אני יודע שהעמותות של הסיוע בחברה הערבית קורסות תחת נטל הבקשות.

וליד טאהא: אלפי משפחות בחברה הערבית, עוד לפני שאנחנו נכנסים לחודש הרמדאן, כבר לא מצליחות להתקיים ולא מצליחות לשרוד, ומן הסתם כשאנחנו נכנסים לחודש הרמדאן – שהינו חודש שבו ההוצאה של המשפחה עולה על ההוצאה בחודשים הרגילים, כי בחודש זה אנשים צמים וצריכים לערוך סעודה משותפת עם כל ההוצאות הכרוכות בדבר – בתנאים כאלה, אני אומר לך, אדוני היושב-ראש, בחברה הערבית אלפי משפחות יגיעו לרף של עוני וצורך חיוני במזון.

וליד טאהא: בתנאים כאלה לא יכול להיות שגם כאשר באים לחוקק חוק של סיוע לרשויות, הרשויות הערביות נמצאות מחוץ לטווח הסיוע המוצע.

וליד טאהא: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לדבר על לפחות שני נושאים, שני דברים – –

איתן גינזבורג: שים לב שאתה לקראת סיום, אדוני.

וליד טאהא: בקיצור.

וליד טאהא: – – שבהם אפשר להגיש סיוע מיידי לכל אזרחי המדינה ולאזרחים הערבים ספציפית, והם תשלומי החשמל והמים.

וליד טאהא: שני הדברים האלה הם מצרכים חיוניים שאי-אפשר לוותר עליהם.

וליד טאהא: אני חושב שצריך לחשוב על צעד שיעשה הקלה משמעותית, הנחה משמעותית למשפחות, בתשלום החשמל והמים, כי זה הדבר הנחוץ עכשיו לאזרחים הערבים.

וליד טאהא: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת ווליד טאהא.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת מאיר כהן, בבקשה, ואחריו – חבר הכנסת מנסור עבאס, ואם הוא לא יהיה נוכח – חבר הכנסת יזהר שי אחריו.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני.

מאיר כהן: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי כנסת נכבדים, לגבי הצעת החוק הזאת, אני חושב שזה אחד הדברים הטובים שנעשו, ואני באמת מציע לכל חבריי, ולא משנה – –

איתן גינזבורג: חברת הכנסת זנדברג, אם אפשר – בחוץ.

מאיר כהן: – – מאיזו מפלגה – באמת, יש עניינים שהם מעבר לקואליציה ואופוזיציה.

יוסף ג'בארין: איך נתמוך – – –

מאיר כהן: סליחה?

יוסף ג'בארין: איך נתמוך – – –

מאיר כהן: חבריא, היות שאני באתי משם ועברתי על הרשימה הזאת – ואני בהחלט הזדהיתי עם כמה מהדברים של חבר הכנסת אוסאמה סעדי – יש אפשרות לפנות ולבקש לתקן את זה.

מאיר כהן: למשל, כשאני מסתכל על כאוכב, זו באמת בעיה.

מאיר כהן: יחד עם זה, ברוב היישובים יש חלוקה שמותאמת לנתונים של הלמ"ס, וזו חלוקה מצוינת.

מאיר כהן: אני מציע לבקש לתקן בהכנה לקריאה שנייה ושלישית, בדיונים.

קריאה: – – –

מאיר כהן: אני מזמן לא ראש עיר, אבל אני מדבר גם בשמם של חבריי.

מאיר כהן: בסך הכול, ראשי הערים, ראשי הרשויות, נושאים בנטל, ויש אפשרות – ואגב, זה כסף של השלטון המקומי – לשפות אותם, ואני חושב שכנסת ישראל לא צריכה לצאת חוצץ בגלל איזה יישוב מסוים.

מאיר כהן: אפשר לתקן את זה, ואנחנו נהיה שם ונעשה הכול כדי לתמוך.

מאיר כהן: צודק חבר הכנסת סעדי.

מאיר כהן: אני רוצה להגיד מילה אחת על העסקים העצמאיים, שמוגדרים על ידי ארגון ה-OECD כעמוד השדרה של הכלכלות במדינות המפותחות.

מאיר כהן: כך זה מוגדר.

מאיר כהן: חבריא, זה המעסיק הכי גדול במדינה, בכל המדינות המפותחות.

מאיר כהן: העצמאים הם המעסיק הכי גדול – 75% עד 80%.

מאיר כהן: אני רוצה ללכת אחורה במנהרת הזמן ל-2017.

מאיר כהן: אני עומד כאן על הדוכן הזה ומציע את הצעת החוק של דמי אבטלה לעצמאים; מרגי זוכר את זה, הוא היה שם.

מאיר כהן: ומספסלי הקואליציה אני מותקף, אומרים לי שזאת הצעה פופוליסטית.

מאיר כהן: ואני אומר להם, חבריא, אני הייתי שר הרווחה והייתי בביטוח הלאומי, וזה היה עוול שהעצמאים האלה, אין להם שום קרן שבאה ואומרת להם: תשמע, סגרת את העסק, בוא תקבל דמי אבטלה.

מאיר כהן: ישבנו בהצעת החוק ובאמת תפרנו דבר סדור, יוצא מן הכלל.

מאיר כהן: ואמרנו – הם הסכימו, העצמאים, שיפקידו שנתיים לקרן הזאת כסף ולא יבקשו עד שהקרן הזאת תתמלא.

מאיר כהן: ואנחנו, דרך הביטוח הלאומי, דרך כספים תוספתיים, נמלא, ורק בעוד שנתיים הם יתחילו לקבל את דמי האבטלה.

מאיר כהן: לצערי הגדול הייתה התנגדות מוחלטת של הקואליציה.

מאיר כהן: ועוד פעם, אני לא רוצה להביא את זה חלילה לאיזו מתיחות בין מפלגות, כי היום לא בוכים על חלב שנשפך – אלא אני מנסה לחשוב הלאה.

מאיר כהן: ומרגי, אני פונה אליך, דווקא אתה, כי המשותפת בוודאי ובוודאי יאמצו את זה; לכם במיוחד מש"ס: הגיע הזמן שנתחיל את הכנסת הבאה באמת באמת בדברים חברתיים, בדברים שעוזרים לכלכלה של המדינה הזאת, בדברים הומניסטיים, שלא יהיה ויכוח בינינו.

מאיר כהן: אפשר לעשות את זה, תאמין לי, מרגי.

מאיר כהן: כמו שאנחנו יודעים להסתדר בוועדות, אולי הגיע הזמן להגיד למנהיגי המפלגות: חבריא, תעצרו, תנו לנו להסתדר, יש דברים שהם מעבר לוויכוח הפוליטי.

מאיר כהן: אילו אז לא היו מתנגדים להצעת החוק שלי, בוודאי שהמצב היום של העצמאים – לא היינו רואים את התופעות שקורעות את הלב.

מאיר כהן: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת מאיר כהן.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת מנסור עבאס – אינו נוכח.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת יזהר שי, בבקשה.

איתן גינזבורג: אחריו – חבר הכנסת עידן רול.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני, שלוש דקות לרשותך.

יזהר שי: תודה, אדוני היושב-ראש.

יזהר שי: כנסת נכבדה, כבוד השר אלקין, השר לאיכות הסביבה, אני ישבתי בוועדה המסדרת קודם לישיבה הזו והייתי בין אלה שהצביעו בעד העברת החוק הזה או קבלת פטור כדי שהחוק יקבל את הקדימות שלו.

יזהר שי: אבל בכל זאת יש לי כמה דברים להגיד לך, כבוד השר, ואני חושב שהדברים האלה גם ינחו את הדיון בוועדה שתקדיש את הזמן לנושא הזה.

יזהר שי: כל מה שאמרת פה נכון לחלוטין ואין ספק שצריך לפצות את הרשויות המקומיות וצריך לעשות את זה כמה שיותר מהר, ואני מצטרף לדבריו של מאיר כהן, חבר הכנסת, בנושא הזה.

יזהר שי: הוא חוצה אופוזיציה–קואליציה, אין שום משמעות לימין–שמאל או כל סיעות הבית; כולנו כאן בעד למצוא את הפתרונות הנכונים.

יזהר שי: אבל השר אלקין, מה שתפס את תשומת ליבנו בדיון בוועדה – ויהיה צורך לתת על כך תשובות, כי הנציגים של משרדך ושל משרד האוצר לא נתנו את התשובות הרצויות – זה שבעצם המשרד פה מתנדב לתת תקציב חשוב מאין כמוהו שכנראה ייעודו היה משהו אחר.

יזהר שי: הרי הקרן הזו לא נוסדה בעלמא, היא נוסדה למטרות טובות ואלמלא משבר הקורונה כנראה הייתם עושים שימוש בכסף הזה לצרכים אחרים.

יזהר שי: ואז עולה השאלה של התמונה הגדולה: מדוע דווקא התקציב הזה הולך לרשויות לנושא הספציפי הזה.

יזהר שי: ושוב, הרשויות חייבות לקבל טיפול מיידי ממשרד האוצר וממשרד הפנים, אבל המשרד לאיכות הסביבה מגלה פה גבורה אזרחית הירואית ואומר, אנחנו ניתן את ה-150 מיליון שקל, כי יש לנו.

יזהר שי: אבל כשאנחנו מסתכלים על המצב הכולל – למה דווקא לניקיון?

יזהר שי: יש צורך בעשרות אלפי מחשבים לילדים שאין להם מחשבים.

יזהר שי: אולי לשם תקצו את הכסף הזה, שכנראה אתם לא עושים בו שימוש כרגע, אולי לצרכים אחרים.

יעקב מרגי: אולי תפנה לשר החינוך שיוציא – – –

יזהר שי: אני לא מתלונן, חלילה, קודם כול אני מצדיע לשר אלקין ולמשרד שהתייצבו כאן באופן מיידי.

יעקב מרגי: לומר לכל השרים: כזה ראה ועשה.

יזהר שי: כזה ראה ועשה.

יזהר שי: אבל כשאנחנו מסתכלים על תוכנית כוללת, החשש שעולה פה מכל הדיונים, גם בוועדת הכספים וגם בוועדת הקורונה וגם פה במליאה, הוא שאין יד מכוונת שמסתכלת על הנושא הזה באופן כללי.

יזהר שי: אני לא מאשים אף אחד, אני חושב שהיד המכוונת היא כולנו.

יזהר שי: אנחנו צריכים לצאת עם תוכנית כוללת שמטפלת באותם 90 מיליארד פלוס, שיעלו ל-120 או 130 מיליארד שקל, ולהסתכל כבר עכשיו על סדרי עדיפויות.

יזהר שי: כי יהיו פה קיצוצים כואבים, ובעוד שנה אתה תעמוד פה בהצעת חוק דחופה של הממשלה, השר אלקין, ותדרוש בחזרה את הכסף דווקא לשם.

יזהר שי: ואתה התנדבת ראשון לתת אותו, אז הכסף הזה כבר לא יהיה שם.

יזהר שי: בהערה שמסתכלת על זה ומכלילה את הנושא הזה, חיפשתי את התוכנית הכוללת של מדינת ישראל.

יזהר שי: פרט לשתי מצגות שפורסמו איפשהו באחד האתרים של משרד האוצר, אין תוכנית.

יזהר שי: דיברו פה הרבה על עצמאים, בצדק; גם העצמאים משוועים לא רק להנחיות, אלא לתוכנית כוללת שאומרת מה קורה מעכשיו ובשנתיים הקרובות.

יזהר שי: אין תוכנית למשרד החינוך, אין תוכנית לתקצוב החקלאות, העסקים הזעירים והגדולים והבינוניים, העצמאים, ההייטק וכל מגזר אחר.

יזהר שי: אנחנו חייבים לדרוש ולעזור לגבש, כולנו, תוכנית כלכלית כוללת, מפורטת לפרטי פרטיה, ואז לא יעלו השאלות שמן הסתם יעלו בדיונים שאתה עוד תידרש אליהם, או נציגיך, השר אלקין, ספציפית ל-150 מיליון השקל האלה, כי יכול להיות שיש סדרי עדיפויות אחרים שמביאים בחשבון את התמונה הכוללת.

יזהר שי: ובשורה התחתונה – יישר כוח לך ולמשרדך.

יזהר שי: כמו שאמר חבר הכנסת מרגי, ראה וקדש.

יזהר שי: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת יזהר שי.

איתן גינזבורג: חברת הכנסת תמר זנדברג, בבקשה.

איתן גינזבורג: אחריה – חבר הכנסת עידן רול.

תמר זנדברג: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

תמר זנדברג: חברות וחברים, זכור לי אולטימטום לחוקק את חוקי השחיתות ביום שני.

תמר זנדברג: הסתכלתי ביומן והיום יום שני.

תמר זנדברג: מה קורה?

יעקב מרגי: עד חצות.

מיקי לוי: באיזו שנה?

תמר זנדברג: מה קורה?

תמר זנדברג: אנחנו פה, יש חוקים חשובים, חשוב למגר את השחיתות, אבל משום מה – אני לא יודעת, יושב-ראש הכנסת – אתה כרגע יושב בראש – איפה חוקי השחיתות?

תמר זנדברג: אנחנו ממתינים ומתכוונים להישאר כאן עד הלילה, יש לנו זמן, אין שום בעיה.

תמר זנדברג: אני מודיעה כרגע שסיעת מרצ תתמוך בחוקים נגד השחיתות בכל זמן.

תמר זנדברג: זה לא טריק ולא שטיק, זה הדבר הנכון לעשות, כי אנחנו מתנגדים לשחיתות, ושחיתות מבחינתנו זה לא קלף בשביל לשבת בממשלה עם המושחת שנגדו רוצים לחוקק.

תמר זנדברג: זה ממש לא ברור, החלם הזה והעולם ההפוך הזה שנהיה כאן בכנסת דווקא מאנשים שהבטיחו פוליטיקה נקייה וממשלת חירום.

תמר זנדברג: אז בבקשה – אנחנו כאן, אנחנו נתמוך בחוקים נגד השחיתות בכל מצב, אם סיעת כחול לבן תתמוך או תתנגד.

תמר זנדברג: כנראה שיש כאלה שבשבילם חוקי שחיתות זה מה שנקרא: יום כן, יום לא – היום לא, ואולי מחר נשב עם המושחת שנגדו רוצים לחוקק את חוקי השחיתות שהצהרנו עליהם אתמול.

תמר זנדברג: זו בדיחה שאין כדוגמתה.

תמר זנדברג: נגד השחיתות צריך לחוקק, כי התגלעה בעיית שחיתות חמורה במדינה, שבה מי שנאשם בשוחד, מרמה והפרת אמונים מרכיב ממשלה, שאתם זוחלים אליה.

תמר זנדברג: זאת בושה בפני עצמה.

תמר זנדברג: אבל להשתמש בחקיקה בצורה כל כך צינית זה כבר מגדיש את הסאה.

תמר זנדברג: ולגופו של עניין.

תמר זנדברג: החוק הזה, במסגרת כמה חוקי קורונה שמגיעים עכשיו לכנסת – טוב שהם מגיעים לכנסת ולא מחוקקים בתקנות שעת חירום.

תמר זנדברג: זה חוק שאני חייבת לומר שקצת כואבת לי הבטן ממנו, אדוני השר, כי גם ככה הקרן של היטל ההטמנה מותקפת ויש הרבה רשויות שרוצות לנצל את ההזדמנות כדי להתנער ממנה.

תמר זנדברג: אני חושבת שיש מקום לשפות את הרשויות החלשות במצב כזה שהארנונה נעצרת, במיוחד הארנונה העסקית, כשכל המשק הנמצא במצב חירום.

תמר זנדברג: אני כן חושבת ששווה להגביל את זה ולשמור שלא תיפרץ הגדר ומצב החירום ינוצל כדי להתעלם ולשחרר ולבטל את היטל ההטמנה, שכאמור, גם ככה הוא קצת מותקף וחבוט, שלא בצדק.

תמר זנדברג: זה היטל חשוב, וחשוב להשתמש בו למטרות של הפרדה במקור, שלשמן הוא נועד מלכתחילה, ולא לנצל את זה בשביל פשוט להתעלם ממנו ולעבור הלאה.

תמר זנדברג: ולכן, יחד עם ההסתייגויות שהעלו חבריי מהרשימה המשותפת – שצריך גם כן לתת על זה את הדעת; אם יש רשויות שאין להן הכנסות מראש מעסקים אז מן הסתם גם הפגיעה מאובדן הכנסות מעסקים לא תהיה, למרות שאלה הרשויות החלשות ביותר.

תמר זנדברג: את כל הדברים האלה צריך לתקן בוועדה, ואני אשמח שנציגי המשרד שלך ושאר הממשלה באמת יהיו קשובים לדברים האלה, כדי לעשות את תיקון הנזק ואת השיפוי כמה שיותר נכון וכמה שיותר צודק.

תמר זנדברג: תודה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחברת הכנסת זנדברג.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת עידן רול, בבקשה.

איתן גינזבורג: אחריו – חבר הכנסת יעקב מרגי.

איתן גינזבורג: שלוש דקות, בבקשה.

עידן רול: תודה, אדוני היושב-ראש.

עידן רול: כנסת נכבדה, בהמשך ישיר לחוק המדובר, שהוא בעצם עוד אמצעי להתמודדות עם הקורונה, אני רוצה לדבר על היום שאחרי הקורונה; אני רוצה לדבר על איך אנחנו יוצאים מחוזקים מהמשבר הזה.

עידן רול: משבר הקורונה הוא מגפה כלכלית חסרת תקדים עבור המשק הישראלי.

עידן רול: מדינת ישראל כסטרטאפ ניישן יכולה להוביל את המשק הישראלי לפריחה דווקא עכשיו, עם התעוזה הישראלית, החשיבה היצירתית שמאפיינת אותנו, החדשנות הטכנולוגית.

עידן רול: זה תלוי בנו איך נצא מהמשבר הזה.

עידן רול: אבל חייבים לחשוב מחוץ לקופסה, להיות יצירתיים, לשבור מוסכמות קודמות ותפיסות מיושנות.

עידן רול: היום מצוין יום הקנביס הבין-לאומי.

עידן רול: הקנביס הוא כבר מזמן לא איזה צמח שמעשנים.

עידן רול: אם מישהו בממשלה עדיין מקשר קנביס לחבורת סטלנים שיושבים ומעבירים ביניהם ג'וינט, אז הוא מפספס בענק.

עידן רול: מדובר במנוע צמיחה אדיר שיכול לעזור לנו לצאת מהמשבר, מוצר שמשתלב ומניע קדימה תעשיות מהחשובות ביותר שיש לנו: תרופות, מזון, קוסמטיקה, חקלאות, טכנולוגיה, ועוד ועוד ועוד.

עידן רול: במקום להמשיך ולהתעסק באכיפה ובדיונים על צריכה עצמית הגיע הזמן שממשלת ישראל תראה ירוק בעיניים.

עידן רול: לא ירוק של קנביס – ירוק של כסף, כסף גדול שייכנס לכלכלה שלנו, יספק מקומות עבודה למובטלים ויכניס למדינה מיסים.

עידן רול: ככה, פשוט.

עידן רול: ממשלת ישראל, את חיה בעבר.

עידן רול: יש פה דור חדש שמזהה תעשייה, הזדמנות אדירה, ודורש שישראל תוביל את השוק העולמי כמעצמת קנביס.

עידן רול: אתם לא חייבים להבין את זה, אבל אתם חייבים לתת לזה לקרות.

עידן רול: הכלכלה שלנו צריכה את זה.

עידן רול: כצעד ראשון, הגיע הזמן ללגליזציה מלאה, שתבטל את התפיסה המיושנת של צמח הקנביס כסם אסור, תסיר חסמי רגולציה ותיתן זריקת עידוד נחוצה לענף.

עידן רול: אני קורא לכל חבריי וחברותיי לבית הנבחרים לתמוך בהצעת החוק שלי ללגליזציה מלאה של קנביס.

עידן רול: אפשר וצריך לצאת מהמשבר הכלכלי הזה מחוזקים.

עידן רול: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת עידן רול.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת יעקב מרגי, בבקשה, ואחריו – חברת הכנסת קטי שטרית.

איתן גינזבורג: אם היא לא תהיה נוכחת – חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

איתן גינזבורג: בבקשה, שלוש דקות.

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אתייחס תחילה להצעת החוק.

יעקב מרגי: הצעת החוק המדוברת והמונחת כאן, שאנחנו דנים בה, היא עוד צעד אחד מהצעדים שהממשלה נקטה ונוקטת ותנקוט עוד במאבק הזה במשבר הקורונה שנכפה עלינו ועל כל היקום כולו.

יעקב מרגי: משקי הבית ממשיכים לייצר פסולת, ענפי התעשייה מייצרים פסולת, רשויות מקומיות ממשיכות לתפקד.

יעקב מרגי: הממשלה אישרה הנחה בארנונה, וצריך לשפות את הרשויות המקומיות על מטלות שאנחנו מטילים עליהן, ואני חושב שהצעת החוק היא ברוכה.

יעקב מרגי: אין ספק, אדוני השר, מכובדי השר, שצריך להתייחס גם לקולות שנשמעים.

יעקב מרגי: אני מאמין שיש היגיון בטבלה שהוצמדה להצעת החוק, אבל תמיד בכל היגיון יש יוצאים מן הכלל, ואני חושב שהמקום לדון בהם זה בוועדות.

יעקב מרגי: בוועדות לעיתים הנושאים עולים ודנים, מתלבנים, וגדולתם של השרים ושל משרדי הממשלה שהם יודעים גם להתכוונן לרציונל שעולה בדיוני הוועדות.

יעקב מרגי: מכאן אני רוצה לנצל את ההזדמנות, ושוב, כמנהגי בשבועות האחרונים, להודות ולהצדיע לכל העושים במלאכה.

יעקב מרגי: לכל החיילים האמיתיים שנאבקים בנגיף הקורונה, החל מראש הממשלה, השרים, ראשי המל"ל, בתי החולים והצוותים הרפואיים – שהם הלוחמים בחזית, מסכנים את עצמם, נעדרים מביתם – ארגוני הצלה, מד"א, המשטרה וכוחות מג"ב, שמתפקדים במציאות בלתי אפשרית כמעט, חיילי צה"ל, צה"ל על כל ענפיו ובראשם חיילי פיקוד העורף.

יעקב מרגי: כבוד גדול.

יעקב מרגי: אני מצדיע, מחבק חיבוק חם את הקשישים שכפו על עצמם – האוכלוסייה הבוגרת כפתה על עצמה בידוד כדי לשמור ולהגן על עצמה, והם עושים זאת בדממה, דממה שמעוררת כבוד.

יעקב מרגי: צריך כאן לומר מילים טובות וחמות לאוכלוסייה הזו.

יעקב מרגי: ובמעבר חד אני רוצה לומר: אנחנו שומעים, וכל יום מתעדכנים – הפכנו להיות נרקוטיים כמעט – בנתונים של החולים, של הנדבקים, של המחלימים, של המאושפזים, של המונשמים; ואנחנו כמעט מדלגים על אלה שקיפחו את חייהם במגפה הנוראה הזאת.

יעקב מרגי: ומכאן אני רוצה לחבק חיבוק חם את אותן משפחות של נפטרים, שלא זכו בגלל המצב גם ללוויה מכובדת, עם ציבור רחב, כיאה וכפי שמגיע ליקיריהם.

יעקב מרגי: מכאן, חיבוק חם.

יעקב מרגי: שוב, חבריי חברי הכנסת, זה המקום להודות לממשלה, ולהטות אוזן, להטות אוזן לקריאות, שאם נפלו עיוותים או תקלות בטבלה שמקפחות רשויות כאלה או אחרות בגלל המבנה, בגלל הצורך שלהן – בוועדה זה המקום, ואנחנו נתמוך בכל שינוי.

יעקב מרגי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת יעקב מרגי.

איתן גינזבורג: חברת הכנסת קטי שטרית, בבקשה.

איתן גינזבורג: שלוש דקות לרשותך, גברתי, בבקשה.

קטי קטרין שטרית: תודה, היושב-ראש.

קטי קטרין שטרית: חבריי חברי הכנסת, רבי יהודה אומר: כל שאינו מלמד בנו אומנות מלמד את בנו ליסטות.

קטי קטרין שטרית: כשאנחנו מתעלמים מהפגיעה בסטודנטים בתקופת הקורונה אנו דנים אותם לפת לחם.

קטי קטרין שטרית: הקשיים של הסטודנטים לא מדוברים, ואני כאן כדי להציף אותם ולוודא שיש גבול למחיר שהמגפה תגבה מהם, ושהנזקים לא ימשיכו גם בשנת הלימודים הבאה – מה שרוב הסיכויים שיקרה.

קטי קטרין שטרית: הייתה לי אתמול שיחה ארוכה עם ראשי אגודות הסטודנטים ועם יו"ר ההתאחדות.

קטי קטרין שטרית: יש הרבה מאוד סטודנטים שהמשבר אילץ אותם כבר עכשיו להקפיא את הלימודים ואפילו לנשור לחלוטין.

קטי קטרין שטרית: אנחנו יודעים שהסטודנטים בדרך כלל עובדים במשמרות חלקיות ובעבודות זמניות כדי לממן את הלימודים שלהם, ולכן הם היו הראשונים להישלח הביתה כשצומצמה הפעילות במקומות העבודה.

קטי קטרין שטרית: רבים מהם לא זכאים לדמי אבטלה אך ממשיכים לשלם כרגיל את שכר הלימוד ואת המעונות למרות שהם לא נמצאים במעונות.

קטי קטרין שטרית: חברים, אנחנו מדברים על הדור הבא של המורים, המהנדסים, אנשי ההייטק והרופאים של מדינת ישראל.

קטי קטרין שטרית: אנחנו מדברים על הון אנושי שלא זוכה למענה ושהפגיעה בו תהיה פגיעה אנושה בחברה הישראלית ובמשק הישראלי לטווח ארוך.

קטי קטרין שטרית: אסור לנו לעמוד מנגד כשעתידם של הצעירים ועתיד מדינת ישראל מונח על הכף.

קטי קטרין שטרית: אני קוראת לאוצר, למשרד החינוך, למל"ג ולמוסדות האקדמיים להכין תוכנית יציאה מהמשבר הזה ולכלול בתוכה את ציבור הסטודנטים, שהוא בעצם העתיד של המדינה שלנו, ויפה שעה אחת קודם.

קטי קטרין שטרית: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחברת הכנסת שטרית.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת סעיד אלחרומי, בבקשה.

איתן גינזבורג: אחריו – חבר הכנסת מיקי לוי.

איתן גינזבורג: שלוש דקות לרשותך, אדוני.

איתן גינזבורג: בבקשה.

סעיד אלחרומי: כבוד היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, ביום אישור התוכנית הכלכלית התרעתי בפני המצב שאנחנו עכשיו עומדים בפניו לגבי שיפוי הרשויות המקומיות בגלל ההפסד בארנונה וגם בגלל דברים אחרים בתקופת המשבר.

סעיד אלחרומי: ישנם שני טורים בחוק הזה: יש טור אחד שמדבר על חלוקת 40 מיליון שקל, שיש בו שוויוניות לגבי מספר התושבים; שם דיברו על מספר תושבים בכל רשות מקומית ושיפו את הרשויות לפי דבר מוסכם, מובן וברור לכולם.

סעיד אלחרומי: הטור השני, שזה חלוקת המס העיקרית של התקציב הזה של 190 מיליון שקל, שזה 150 מיליון שקל – שם דיברו על 20% מארנונה מהעסקים שלכאורה הייתה אמורה להגיע לרשויות בתקופה הזאת.

סעיד אלחרומי: אני אתן לכם כמה דוגמאות מהטבלה הזאת: לקיה תקבל 1,000 שקל; תל שבע – 7,000 שקל; ג'לג'וליה – 11,000 שקל; כעביה-טבאש – 3,000 שקל; ביר אל-מכסור – 5,000 שקל; נווה מדבר בנגב, שזאת מועצה אזורית של ארבעה יישובים שהם בתחתית הסולם, תקבל 1,000 שקל.

סעיד אלחרומי: חברים, זו בושה אם אנחנו משאירים את הטבלה בצורה הזאת.

סעיד אלחרומי: זאת בושה וחרפה שאנחנו משאירים את הטבלה בצורה הזאת.

סעיד אלחרומי: יש אי-שוויון מובנה בנושא העסקים לגבי הרשויות המקומיות הערביות.

סעיד אלחרומי: ואני כראש רשות לשעבר, שהתמודדתי עם המצב הזה, אני אומר לכם: יש כמה רשויות בודדות, אדוני היושב-ראש, שיש להן קצת ארנונה מעסקים בחברה הערבית, אבל ברוב הגדול, ברוב המוחלט, אין שם אזורי תעשייה, אין שם ארנונה מעסקים, רוב ההכנסות העצמיות שלהן הן מארנונה ממגורים וממענקי האיזון של הממשלה.

סעיד אלחרומי: ולכן אני אומר: חשוב מאוד שלפחות החלק הזה, חלוקת ה-150 מיליון שקל, ישונה.

סעיד אלחרומי: יש כמה דרכים: אפשר לעשות את זה באופן שוויוני, לפי מספר התושבים; אפשר לעשות את זה על פי סכום מינימלי שיינתן לכל הרשויות החלשות, ושאר הרשויות – לפי הנוסחה שהכינה הממשלה בהצעת החוק.

סעיד אלחרומי: אבל במתכונת הזאת אנחנו לא נתמוך בזה ונתנגד לזה.

סעיד אלחרומי: תודה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת סעיד אלחרומי.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת מיקי לוי, בבקשה, ואחריו – חבר הכנסת עופר כסיף, ואם הוא לא יגיע – אז חבר הכנסת אלכס קושניר.

מיקי לוי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

מיקי לוי: חברי הכנסת, בדרך לכאן שוב שמעתי שראש הממשלה ויושב-ראש הכנסת גנץ נפגשו הבוקר.

מיקי לוי: הם לא נפגשו כדי לדבר על מצוקת המשק; הם לא נפגשו כדי לדבר על קריסת העצמאים, חלילה; גם לא על הצורך לגבש תוכנית יציאה מסודרת מהמשבר ולא טלאי על טלאי, כפי שחזינו ביממה האחרונה.

מיקי לוי: הם נפגשו שוב לדבר על האופן שבו נתניהו יוכל להשתלט על מערכת המשפט – –

שלמה קרעי: מערכת המשפט השתלטה – – –

מיקי לוי: – – לשנות את הרכב הוועדה לבחירת שופטים ולקדם את פסקת ההתגברות על פסק דין אפשרי של בג"ץ: פסילה של נאשם עם שלושה כתבי אישום לעמוד בראשות הממשלה.

מיקי לוי: שלושה כתבי אישום: שוחד והפרת אמונים.

שלמה קרעי: חבר הכנסת לוי, למה אתה לא – – –

מיקי לוי: הפרת אמונים – שלוש שנות מאסר; פעמיים שוחד – עשר שנות מאסר.

מיקי לוי: 16 שנים במצטבר.

מיקי לוי: חברים, השיחות עם נתניהו, כפי שהזהרנו אתכם, לא נועדו כדי להקים פה ממשלה בגלל משבר הקורונה.

מיקי לוי: אלה שיחות שנועדו להציל ראש ממשלה עם שלושה כתבי אישום מפני הדין הפלילי, ובדרך לרסק את מערכת שלטון החוק במדינת ישראל ולשנות את פניה של ישראל כמדינה ליברלית ודמוקרטית.

מיקי לוי: מדובר בממשלת חירום להתמודדות עם משפט נתניהו ולא להתמודדות עם משבר הקורונה.

מיקי לוי: הציבור לא יסלח לכם על העיסוק האישי בעת משבר כל כך קשה שבו אנו מצויים, משבר המחייב סיוע מיידי לעצמאים ולא סיוע מיידי למי שעומד מזה שנה וחצי בראשות ממשלת מעבר שלא זכתה שלוש פעמים לאמון העם.

מיקי לוי: לעניין הצעת החוק, אני מברך עליה.

מיקי לוי: מזה תקופה אני דוחף כי ייעשה שימוש במעל למיליארד השקלים שצבורים בקרן הניקיון, ובסופו של דבר אלו תקציבים שהרשויות המקומיות הפקידו בקרן ממשלתית.

מיקי לוי: הפחתת הארנונה לעסקים היא חשובה והכרחית, אבל בכלל גורס אני כי צריך בעת הזו לבטל את הארנונה העסקית לעסקים סגורים ולהגדיל את המשיכה מקרן הניקיון, ואת זאת אני מתכוון להציע בדיונים בהכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית.

מיקי לוי: למשל, הקרן נתנה ופיצתה רק עד מעמד סוציו-אקונומי 5.

מיקי לוי: צריך להגדיל את זה ל-6, כי סדר הגודל הזה הוא כמעט שולי לחלוטין, מאחר שכרגע מדובר על שיפוי חלקי בגין הפחתה של 25% בלבד מגובה הארנונה – –

איתן גינזבורג: נא לסיים.

מיקי לוי: אני מסיים, אדוני.

מיקי לוי: – – אני חושב כי צריך לבחון ביטול מלא של ארנונה לעסקים שפשוט סגורים במשך שבועות.

מיקי לוי: מי שסגור במשך שבועות אינו מייצר השפעה, אינו מייצר שירות, אינו צורך שירותים, וצריך לבטל את הארנונה עבור עסקים סגורים.

מיקי לוי: ההצעה דורשת שינויים, ועם זאת, הרעיון שלה חשוב, ואני תומך בה ושמח כי משרד האוצר נענה לקריאות בעניין הזה.

מיקי לוי: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת לוי.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת עופר כסיף – אינו נוכח.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת אלכס קושניר, בבקשה, אדוני, ואחריו – חבר הכנסת איימן עודה, ואם הוא לא יהיה נוכח – חברת הכנסת קרן ברק.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני, שלוש דקות לרשותך.

אלכס קושניר: כבוד היושב-ראש, כבוד השר, אני לא כל כך מבין איך יכול להיות שאנחנו כאן מדברים על פיצוי הרשויות המקומיות בגין אובדן הכנסה על ארנונה כאשר הממשלה הזאת בכלל לא הגדירה מה הקריטריונים לעסקים שנפגעו מקורונה.

אלכס קושניר: ולכן אני לא כל כך מבין איך יכול להיות שכבר יש פה מספרים.

אלכס קושניר: אבל יותר מזה, למי באמת יש בעיה בתזרים מזומנים, לרשויות המקומיות או לעסקים?

אלכס קושניר: אז אני חושב שהתשובה היא ברורה: ברור שתזרים המזומנים נפגע קודם כול אצל העסקים.

אלכס קושניר: אבל לא, אנחנו קודם כול רוצים לעזור לרשויות.

אלכס קושניר: הרי הממשלה הבטיחה פטור לשלושה חודשים מארנונה, פטור מלא.

אלכס קושניר: אחר כך מסתבר שזה לא פטור מלא אלא זו הנחה של 25% שמבטאת את הפטור המלא.

אלכס קושניר: זאת אומרת, לעסקים יש תזרים מזומנים, אין בעיה, הם יכולים לשלם 75% מהארנונה עכשיו, אז אין בעיה; לממשלה אין כסף, לעסקים יש כסף.

אלכס קושניר: אז אני אשלם וגם בעל פלאפל ישלם והספר ישלם והמסעדן ישלם ובעל מפעל ישלם.

אלכס קושניר: ויותר מזה, אמרנו 150 מיליון שקל – קרן.

אלכס קושניר: אני מסתכל על הטבלה ואני רואה שמתוך 150 מיליון 14 מיליון שקל הולכים לבני ברק.

שלמה קרעי: מה כואב לך בני ברק?

אלכס קושניר: ולאן לא ילך?

אלכס קושניר: לאילת למשל, שכל העסקים שם נסגרו, כולם, ויש 73% אבטלה.

אלכס קושניר: אתם יודעים כמה קיבלו שם?

אלכס קושניר: תסתכלו בטבלה – אפס.

אלכס קושניר: אז אני מאוד מקווה שהדבר הזה יגיע לוועדת הכספים ואנחנו כן נוכל לשנות את זה שם, כי אני סומך על עודד פורר, חברי לסיעה, וגם אילת וגם אריאל וגם חדרה וגם כרמיאל ורשויות נוספות יקבלו את הכסף.

אלכס קושניר: אבל קודם כול אני דורש ממשרד האוצר והממשלה להגדיר קריטריונים ברורים לעסקים שנפגעו מארנונה – סליחה, מקורונה – כדי שלא יצטרכו לשלם את הארנונה, ואנחנו סוף-סוף נהיה הוגנים, וקודם כול נדאג לעסקים ואחר כך לכל השאר.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת קושניר.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת עודה – לא נוכח; חברת הכנסת קרן ברק – אינה נוכחת; חבר הכנסת אלון שוסטר – אינו נוכח.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת שלמה קרעי, בבקשה.

איתן גינזבורג: אחריו – חבר הכנסת רם בן ברק, ואם הוא לא יגיע – חבר הכנסת משה ארבל.

איתן גינזבורג: בבקשה, אדוני, שלוש דקות.

שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אדוני השר, אנחנו עוסקים בהצעת חוק שמירת הניקיון.

שלמה קרעי: אסור לשכוח, יחד עם זאת, את השמירה על ניקיון כפיים בדרישות שאנחנו מפנים בימים האחרונים כלפי ציבור עובדי ההוראה.

שלמה קרעי: בימים שבהם חלק גדול מהציבור בישראל יושב בבית ומתמודד עם פעילויות שונות לילדים, שזקוקים לתשומת לב בכל רגע, עובדי ההוראה משתדלים לעשות את המקסימום כדי ללמד ולסייע ככל שניתן, בנוסף להתמודדות האישית שלהם.

שלמה קרעי: אפשר לא להתחבר לסגנון של נציגי ארגוני המורים אבל זו אינה מהות העניין.

שלמה קרעי: אני רוצה לתת דוגמה אישית קטנה.

שלמה קרעי: אשתי אפרת, מורה עם ותק של 16 שנה ותואר ראשון ושני, מכניסה לחשבון הבנק כ-8,500 שקלים.

שלמה קרעי: בלילות האחרונים היא יושבת עד השעות הקטנות של הלילה ומכינה מערכי שיעור למגוון רמות וכיתות, נותנת מענה טלפוני להורים ולתלמידים ומשתתפת בישיבות ושיחות זום לפי הצורך.

שלמה קרעי: כל זה תוך הפעלת ששת ילדינו הקטנים, בני שנה עד 12.

שלמה קרעי: יש כאלה שאולי לא יודעים, אבל שכר המורים בחופש הגדול הוא לא שכר על חופש או בטלה אלא נגזרת של העבודה שהם עושים בשאר השנה.

שלמה קרעי: כך, למשל, מורה שהייתה בחופשת לידה במהלך השנה תקבל בחופש הגדול כ-60% מהשכר, שזו נגזרת של 60% עבודה בחודשי הלימודים.

שלמה קרעי: בדוגמה של אשתי, היא למעשה משתכרת כ-10,200 שקלים לכל חודש מעשרת החודשים, ומפרישים לה בכל חודש כ-1,700 שקלים לצורך הכנסה בחודשי הקיץ.

שלמה קרעי: זה כל כך הרבה, 10,200 שקלים?

שלמה קרעי: למרות זאת, אשתי, ואני בטוח שיחד איתה עוד מורים רבים אחרים, מסכימים בשמחה להטות שכם ולהתנדב, גם אם זה בכל חודש יולי.

שלמה קרעי: אבל קודם לכן צריכים לזכור שהמורים הם לא שק החבטות של משרד האוצר.

שלמה קרעי: הם עושים עבודת קודש, וביום שאחרי הקורונה הם גם הדמות החינוכית שתתייצב מול עיני ילדינו.

שלמה קרעי: הדבר הטוב שיצא מהוויכוח הזה הוא ההכרה בחשיבותם ובערך עבודתם של המורים בישראל.

שלמה קרעי: הגיע הזמן לפתוח דף חדש.

שלמה קרעי: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת קרעי.

איתן גינזבורג: חברת הכנסת קרן ברק, בבקשה, גברתי, שלוש דקות לרשותך.

קרן ברק: בהמשך ישיר לדבריו של חבר הכנסת שלמה קרעי, אנחנו לא מנסים לעשות שום הפרד ומשול.

קרן ברק: כולנו פה, אני חושבת, כל 120 חברי הכנסת וכל המדינה כולה, מצדיעים יום-יום, שעה-שעה, ואתה צודק שעכשיו אפילו הרבה יותר, לאנשי החינוך.

קרן ברק: הם המורים שלנו, הם המנהלים שלנו, הם המורים של ילדינו, ואם אנחנו לא נסמוך עליהם, איך נוכל לדעת מה יקרה עם ילדינו?

קרן ברק: אנחנו סומכים עליהם, אנחנו אוהבים אותם, ואנחנו מחבקים אותם.

קרן ברק: יחד עם זאת, אנחנו נמצאים היום בשעה אחרת, אנחנו נמצאים בתוך משבר קורונה.

קרן ברק: אנחנו כמדינה עשינו הרבה מאוד צעדים קשים וקורעים, וסגרנו עסקים כדי למנוע הידבקויות, ועצרנו את מטה לחמם של הרבה מאוד אנשים במדינת ישראל כדי לשמור על הבריאות.

קרן ברק: כך גם עשינו עם בתי הספר.

קרן ברק: למרות שזו אוכלוסייה שלא נפגעת, בעצם, ביום אחד הפסקנו את החינוך הפרונטלי בבתי הספר.

קרן ברק: באותו יום נזקקו המורים באמת להתאקלמות, והם לא הבינו מה קורה, והם נרתמו באותה שנייה ואמרו: אנחנו איתכם.

קרן ברק: יחד עם זה, מה גילינו בזמן הזה?

קרן ברק: שמדינת ישראל, להבדיל ממדינות העולם, לא יודעת בעצם לנהל לימודים מקוונים.

קרן ברק: הלימודים המקוונים בכל העולם מצליחים, כי זה גם משולב בלימודים כל הזמן לאורך כל השנה.

קרן ברק: במדינת ישראל זה לא קורה.

קרן ברק: ולכן, מה קרה בעצם?

קרן ברק: ילדי הגנים ובתי הספר היסודיים – אני מדברת אך ורק על ילדי הגנים ובתי הספר היסודיים – בעצם לא באמת לומדים.

קרן ברק: יש מפגש, מנהלים שיח, זה מאוד חשוב לדבר על הרגשות, וזה גם טוב שהילדים נפגשים, זה מאוד מאוד חשוב, אבל החומר הפדגוגי, החומר שצריך להילמד, בטח בכיתות א', ב', ג', ד', ה', ו', בבית הספר היסודי, כשצריך לסיים את שנתון הלימודים עם החומר במדעים, בתנ"ך, בספרות, במתמטיקה – צריך להילמד.

קרן ברק: אנחנו כנבחרי ציבור צריכים לראות את התמונה כולה.

קרן ברק: אנחנו צריכים לראות שהילדים ילמדו, אנחנו צריכים לראות שהמשק יחזור לתפקד.

קרן ברק: אנחנו צריכים שהכול יקרה, שהורים בגילאים האלה לא יצטרכו ללמד את הילדים – גם לריב איתם באותו זמן, וגם לריב על המחשבים כי אין מספיק מחשבים, וגם בעצם יצטרכו להפוך להיות מורים בעל כורחם.

קרן ברק: אז אנחנו צריכים שהלימודים האלה – ואני הצעתי את זה כבר מזמן, בעצם: אם זה בלתי אפשרי ולא נערכנו בזמן, אפשר גם להפסיק אותם עכשיו ולהחזיר את הלימודים.

קרן ברק: להפסיק באמת, לא לעשות משוואות – לימדנו 50%, 70%, 100%.

קרן ברק: יש מורים שמלמדים 100%, ואפילו 200%, כי הם עובדים עד שעות הלילה, אני מכירה בזה, אבל עדיין החומר הנלמד לא מגיע אל הילדים כמו שצריך.

קרן ברק: ולכן אני הצעתי שנעצור את הלימודים האלה ונגיד: בואו נפסיק אותם עכשיו ונחזיר אותם בתשלום.

קרן ברק: לא 60% תשלומי הוראה על החופש הגדול – לסגור על ה-100%.

איתן גינזבורג: נא לסיים.

קרן ברק: אם מדובר בכסף – אנחנו לא צריכים בית ספר של קיץ, כי בית ספר של קיץ לא מלמד חומר, הוא רק בייביסיטר.

קרן ברק: אנחנו צריכים שהם ילמדו את החומר, שכל שנתון ושנתון יסיים את שנת הלימודים שלו – –

איתן גינזבורג: תודה.

קרן ברק: – – עם החומר שהוא היה צריך ללמוד באותה השנה, ושהמורים יקבלו על זה את השכר שמגיע להם.

קרן ברק: ולזה אנחנו נמצאים פה.

קרן ברק: אנחנו כחברי כנסת, נבחרי ציבור, צריכים לראות את התמונה כולה: את המדינה, את המשק – –

איתן גינזבורג: תודה.

קרן ברק: – – את ההורים שחוזרים לעבודה ואת הילדים שילמדו את החומר, וגם את המורים, אבל את כולם.

איתן גינזבורג: תודה רבה, גברתי.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת אלון שוסטר, בבקשה.

אלון שוסטר: שלום רב, היושב-ראש, חבריי שנמצאים כאן, מכלל החקיקה המועטה שקורית כאן לאחרונה אפשר להסיק על כלל העשייה שנדרשת לטובת מדינת ישראל.

אלון שוסטר: תראו, אני וחבריי מואשמים בהאשמות קשות היום ולאורך התקופה האחרונה, גם כאן, על כך שאנחנו מפקירים לכאורה את הדמוקרטיה במדינת ישראל.

אלון שוסטר: ואני רוצה לקבוע, אדוני היושב-ראש וחבריי חברי הכנסת, שהקמת ממשלה יציבה אחרי שנה וחצי פרועות של קריסה שלטונית – ואני בא מהרשויות המקומיות – היא לא פגיעה ביסודות הדמוקרטיה; אני רוצה לקבוע שמניעת בחירות רביעיות היא אבן ראשה בחיזוק המשטר הדמוקרטי, לא פחות מזה.

אלון שוסטר: חקיקה, מינויים, החלטות רעות, בעיקר כנגד הפרדת רשויות וכנגד שומרי הסף, זו עלולה להיות פגיעה; המניעה היא ההצלה של מדינת ישראל.

אלון שוסטר: אני לא מוכן לקבל את ההסתכלות הדקדקנית על המחירים תוך התעלמות מוחלטת מהמטרה הגדולה שלנו.

אלון שוסטר: הכנסת הזו חייבת לכונן בהקדם ממשלה יציבה, למען הדמוקרטיה.

אלון שוסטר: יש לזה מחירים.

אלון שוסטר: מדינת ישראל עלתה על דרך מסוכנת, ואני מודה באשמה: אנחנו רוצים להחזיר אותה בחזרה אל דרך המלך ולהציל את המשטר הדמוקרטי ומוכנים לשלם על כך מחיר תדמיתי.

אלון שוסטר: אני מקווה שנצליח.

אלון שוסטר: זה לא יקרה בכל מחיר.

אלון שוסטר: באשר להצעת החוק – הצעת החוק היא כמובן במקום.

אלון שוסטר: יש שתי הערות שאני מבקש שבדיון בוועדה ייקחו בחשבון: פנו אליי ממרכז המועצות האזוריות ומהארגונים החקלאיים.

אלון שוסטר: היא עוסקת בין השאר במקורות לשיפוי הרשויות המקומיות על ארנונה לעסקים, אותם 25%, ואני תובע שגם מבנים או גם ארנונה לחקלאות תיכלל באותה מסגרת.

אלון שוסטר: לא יכול להיות שתעשייה, שחלקה עובדת וחלקה לא, תימצא ראויה לסיוע, וחקלאים, שהיום המשרד הנוכחי קוטל אותם בתוכנית של 70 מיליון שקל יבוא ללא סיוע משמעותי, לא יהיו חלק מהעניין.

אלון שוסטר: זאת נקודה אחת, גם שיפוי לחקלאות.

אלון שוסטר: והנקודה השנייה: אני מקבל בהערכה את הצורך במענק מיוחד לניקיון עבור אותן רשויות מאשכולות 1 עד 5.

אלון שוסטר: אבל במועצות אזוריות – ששם בעיקר אנשים גרים, והם כמובן נמצאים ומצטופפים ויש הרבה יותר פסולת מאשר בימי שגרה – יש הרבה פחות אזורי תעסוקה, אדוני היושב-ראש.

אלון שוסטר: אזורי מסחר, תעשייה, וכו' – זה נמצא בערים.

איתן גינזבורג: נא לסיים.

אלון שוסטר: ואנחנו נמצאים במצב שבו גם אשכולות 6, 7, 8 ראוי שיהיו חלק מכך, ועל כך אני אעמוד בוועדה שתדון, ועדת הכספים, אני מניח.

אלון שוסטר: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת שוסטר.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת רם בן ברק – אינו נוכח.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת משה ארבל, בבקשה.

איתן גינזבורג: אחריו – חבר הכנסת אנטאנס שחאדה.

איתן גינזבורג: שלוש דקות לאדוני.

משה ארבל: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, חבריי חברי הכנסת, בתקופה זו של משבר כלכלי חריף מאוד עקב נגיף הקורונה, כאשר מעל מיליון ישראלים יושבים בבית, חלקם מקבלים דמי אבטלה, ומאות אלפי עצמאים תוהים ובוכים איך יצליחו ואם יצליחו לסגור את החודש או להתחיל את החודש, אנו יושבים וקוראים על בעלי העסקים שנאלצים בעיניים כלות לסגור את מפעל חייהם ולהוציא עובדים לחל"ת, בתקווה גדולה שבמהרה יוכלו להחזירם.

משה ארבל: לצערנו, ככל שהזמן עובר הסיכוי שיהיו עסקים שלא ייפתחו מחדש בתום התקופה הולך וגדל.

משה ארבל: התרגשתי לקרוא על אדם בשם רוני, אזרח בשם רוני, מפעיל עסק לקליית קפה שקיים 30 שנה, מעסיק 12 עובדים.

משה ארבל: העסק היה מוכר פולי קפה למקומות עבודה, בתי קפה, מסעדות.

משה ארבל: כמובן, בתקופה הזו הביקוש אפסי בגלל סגירת מקומות הבילוי והמגבלות שמוטלות על מקומות העבודה.

משה ארבל: רוני מספר שהוא נאלץ להוציא את עובדיו לחל"ת, אנשים מבוגרים עם משפחות, בתקווה שיוכל להשיבם במהרה ושבתי העסק החייבים יוכלו לשלם לו את החובות ולא יפשטו רגל.

משה ארבל: מול כל התופעות הקשות הללו זכיתי להיות עד ולראות בעיניי את הפעילות האינטנסיבית בנושא הזה של שר הפנים, הרב אריה דרעי, שראה לנגד עיניו עוד בתחילת המשבר את האתגרים הקשים מאוד שבעלי העסקים עומדים בפניהם, קיבל החלטה אמיצה והודיע על כך שהארנונה העסקית – שהיא משקולת כבדה מאוד על בעלי העסקים ומאידך היא אפשרות לחמצן לרשויות המקומיות – תוקפא למשך שלושה חודשים, תידחה, כאשר המגמה לאורך כל הדרך הייתה לבטל את הארנונה העסקית הזו.

משה ארבל: מתוך אותה מודעות, מודעות חברתית לצדק חלוקתי, לעזרה לחלשים, הוא קיבל את אותה החלטה, וההמשך שלה נמצא כאן, בהצעת החוק שמונחת, על מנת שלא לפגוע ברשויות המקומיות, שמחשבונן בעצם יורדת הארנונה העסקית הזו.

משה ארבל: לכן מונחת הצעת החוק הזו, שמבקשת להעניק 190 מיליון שקלים מתוך אותה קרן לשמירת הניקיון לאותן רשויות מקומיות.

משה ארבל: גם פה – מתוך ראייה חברתית, תוך העדפה של הרשויות החלשות, בסוציו-אקונומי הנמוך.

משה ארבל: עכשיו אני מבקש להתייחס לחבריי חברי הרשימה המשותפת, שהעלו את הנושא של החלוקה לרשויות הערביות.

משה ארבל: בפרק הזמן שהיו פה נאומים ישבתי ולקחתי את הצעת החוק עם מחשבון, וחישבתי.

משה ארבל: לא כולל רשויות מקומיות מעורבות, אך ורק רשויות מקומיות ערביות, דרוזיות וצ'רקסיות: מתוך 190 מיליון שקלים, ההקצאה כאן מגיעה לכדי כ-22.5 מיליון שקל, אך ורק לרשויות ערביות.

משה ארבל: אני חושב שגם אם זה לא מספיק, ואני חושב שיש מקום לשיפור, בסך הכול הראייה שרואה כאן את החלש באה לידי ביטוי גם בהצעת החוק הזו – – –

יוסף ג'בארין: אם אתה לוקח 20%, שזה השיעור הכללי – – –

משה ארבל: אני לא מתעלם.

משה ארבל: גם אם זה לא מספיק, ויש מקום לדיון – – –

וליד טאהא: הגעת ל-10% – – –

משה ארבל: אני לא מתעלם.

משה ארבל: בואו לא נשכח שתל אביב הגדולה שכוללת בתוכה גם את יפו לא נמצאת פה ברשימה; רשויות מקומיות עם סוציו-אקונומי גבוה לא נמצאות ברשימה.

וליד טאהא: – – –

משה ארבל: יחד עם זאת, אני חושב שכמצע לדיון יש כאן בהחלט תהליך – ואני מברך גם את השר להגנת הסביבה שקידם את זה – תהליך מאוד חשוב, שרואה חשיבות רבה בחיזוק האוכלוסיות המוחלשות, אוכלוסיות במצב סוציו-אקונומי נמוך.

משה ארבל: אני סמוך ובטוח שהתהליכים האלה, יחד עם עוד תהליכים רבים נוספים, יוכלו להחזיר את המשק ולהקים אותו לתחייה מייד אחרי המשבר.

משה ארבל: תודה רבה.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת ארבל, נראה לי שהם התכוונו לאפליה הקיימת.

איתן גינזבורג: למשל, העיר נצרת, שיש בה 77,000 תושבים, מקבלת 1.6 מיליון, והעיר נצרת עילית, שיש בה 44,000 תושבים, מקבלת 3 מיליון.

איתן גינזבורג: נראה לי שזה קצת – – –

משה ארבל: מכיוון שכבוד היושב-ראש מגיע מהשלטון המקומי – – –

איתן גינזבורג: אני חורג ממנהגי, אבל נראה לי שזה מה – – –

משה ארבל: מכיוון שכבוד היושב-ראש מגיע מהשלטון המקומי ומבין את הדברים, לצורך הדבר הזה ולצורך תיקון עיוותים כאלה הקים שר הפנים שש ועדות גיאוגרפיות לצורך חלוקת הכנסות, איחוד רשויות – –

איתן גינזבורג: אנחנו מדברים על עכשיו.

משה ארבל: – – והוועדות הגיאוגרפיות הללו, שלצערי הרב משותקות בשנה האחרונה, ידעו לקחת כסף מרשויות חזקות ולהעביר אותו גם לרשויות ערביות חלשות.

משה ארבל: אם בעבר הייתה מדיניות, לצערי, מפלה – המדיניות הזאת איננה.

משה ארבל: רשויות בדואיות בנגב קיבלו מנאות חובב תקציבים של ארנונה, אני חושב שזה מבורך ונכון.

משה ארבל: התהליכים האלה הם רק תהליכים ראשוניים, ואני סמוך ובטוח שבעזרת השם בממשלה הבאה הם גם יימשכו ביתר שאת, כי אין שום סיבה בעולם שהחלשים לא יקבלו את מה שמגיע להם.

משה ארבל: תודה.

איתן גינזבורג: תודה לחבר הכנסת משה ארבל.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת אנטאנס שחאדה, בבקשה.

אנטאנס שחאדה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

אנטאנס שחאדה: חבריי חברי הכנסת, אני אקצר.

אנטאנס שחאדה: אנחנו מדברים פה על האפשרות להיות הוגנים, במיוחד בעיתות משבר.

אנטאנס שחאדה: אנחנו מדברים כאן על הצעת תוכנית של משרד הפנים לחלק משהו כמו 290 מיליון שקל לרשויות מקומיות – –

יוסף ג'בארין: 190 מיליון.

אנטאנס שחאדה: נכון.

אנטאנס שחאדה: – – עקב משבר הקורונה ועקב הפסקת הפעילות הכלכלית בכל היישובים.

אנטאנס שחאדה: בדרך כלל או בזמן רגיל, מי שנהנה מהמציאות הכלכלית ומהצמיחה הכלכלית והתפתחות העסקים, ההשתלבות בגלובליזציה, זה העסקים הגדולים והיישובים הגדולים שנהנים מהארנונה העסקית.

אנטאנס שחאדה: דרך אגב, 60% מהארנונה ביישובים היהודיים, לצורך העניין, הם מארנונה עסקית.

אנטאנס שחאדה: לעומת זאת, 80% מהארנונה ביישובים הערביים הם ארנונה פרטית, ארנונה ממגורים.

אנטאנס שחאדה: וכאן, כאשר משרד הפנים בא לעשות את החלוקה שנקראת "חוק הניקיון" ורוצים לתת תגמול בגלל עומס או ריבוי פסולת – ומה שמתרבה עכשיו זה פסולת ביתית, כי כמעט לא מתקיימים עסקים והעסקים לא מתפקדים – אז רוצים לתגמל על פסולת ביתית, אבל המפתח הוא ארנונה לעסקים.

אנטאנס שחאדה: המפתח הוא שאיפה שהמצב הכלכלי היה יותר טוב במציאות בשגרה עכשיו רוצים לתגמל – את אותם יישובים – גם במציאות המשברית, שמי שנפגעו בה יותר אלה היישובים הקטנים.

אנטאנס שחאדה: לכן אנחנו, אדוני היושב-ראש וחברי הכנסת, מתנגדים לחלוקה הקיימת.

אנטאנס שחאדה: אנחנו עם העיקרון שצריך שיפוי לרשויות המקומיות וצריך לתקן את מפתח החלוקה בין הרשויות החלשות לרשויות החזקות ולתת תמיכה באמת לרשויות שקורסות ונאנקות במציאות העכשווית.

אנטאנס שחאדה: ועוד, אנחנו נכנסים השבוע הזה גם לחודש הרמדאן, שבו השירותים – והדרישות והמעמסות על רשויות מקומיות ערביות יהיו גבוהות יותר במציאות הבעייתית הזאת.

אנטאנס שחאדה: לכן אנחנו מציעים לשנות את המפתח, לשנות את החלוקה.

אנטאנס שחאדה: כן עם עקרון השיפוי, אבל לתת יותר עזרה לחלשים, כי גם תקופת ההתאוששות תהיה מהירה יותר ביישובים החזקים וביישובים שנהנים מאזורי תעסוקה ותעשייה ועסקים גדולים וגלובליים.

אנטאנס שחאדה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת שחאדה.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת משה אבוטבול, בבקשה, אדוני.

איתן גינזבורג: אחריו – חבר הכנסת אורי מקלב.

משה אבוטבול: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, ראשית, אני רוצה להודיע שאני כמובן תומך בהצעת החוק לגייס ולסייע לאותן רשויות.

משה אבוטבול: גם כראש רשות מקומית בעיר בית שמש במשך שנים רבות, ידוע שאחד הסעיפים היקרים ביותר שהיו לנו כעירייה זה הנושא הזה של שינוע אשפה ופסולת, הטמנת הפסולת.

משה אבוטבול: זה באמת היה מגיע למצבים של יוקר מאוד גדול, וגם בעיקר השינוע.

משה אבוטבול: אז כך שבאמת היטיב משרד הפנים, ובראשו השר הרב אריה דרעי, לדאוג לנושא הזה של החוק הזה, שיוכל לתת יותר אוויר לאותם ראשי רשויות ולרשויות, שיוכלו, בעזרת השם, בפרט בימים כאלה קשים, להתמודד עם הקשיים.

משה אבוטבול: ישנם קשיים גדולים בנושא הזה של ההטמנה.

משה אבוטבול: אנחנו מכירים גם כן, בפרט בערים שיש בהן הרבה בנייה, עברייני בנייה שבעצם משליכים את הפסולת בגלל שקשה להם לשלם, או מתחמקים מלשלם את אותו תעריף שיש על דמי הטמנה, ואז בעצם הרשויות מוצאות את עצמן לפעמים – בהיעדר אכיפה או בהיעדר קנסות, כי לא מוצאים את אותם עבריינים, הן בעצמן צריכות להעביר את אותה פסולת בנייה שאותם עבריינים משאירים.

משה אבוטבול: כך שאני חושב שבאמת יש פה הרבה מהצדק בחוק הזה, שהוא נותן באמת – אני לא חושב שזה צריך להיות קשור לקורונה ולמשבר הזה, אני חושב שבאמת גם סתם כך צריך לחזק את הרשויות בהרבה דברים, בפרט את ראשי הרשויות.

משה אבוטבול: דיברתי על זה גם כן בנושא שיתוף הפעולה בקורונה – לתת להן אפשרויות לקבל גם את התוצאות של אותן בדיקות, לשתף אותן יותר, להראות להן יותר, כדי שיוכלו באמת לטפל יחד באותם חולים שנמצאים שם.

משה אבוטבול: נושא שני, ואני כבר מנצל את הבמה, הוא נושא הרגישות המקסימלית שחייבת להיות דווקא בתקופה הזו מצד משטרת ישראל, שמשתדלת ועושה את עבודתה.

משה אבוטבול: גם כתבתי מכתב לשר לביטחון הפנים בנושא הזה ביום שישי, אחרי הסיפור המזעזע שכולנו ראינו במאה שערים, עם אותה ילדה שקיבלה רימון הלם.

משה אבוטבול: ילדה בת תשע נפצעה מאותו רימון ההלם שהושלך על ידי שוטר.

משה אבוטבול: חייבים להפנים שאנחנו בתקופה כזו רגישה.

משה אבוטבול: אנא, לפעול כמה שיותר מתוך הידברות, כמו שנוהגים בכל מיני קהילות ואוכלוסיות אחרות.

משה אבוטבול: אני הצעתי את שירותיי – גם כראש רשות בעיר בית שמש היינו עומדים מול אותם מנהיגים שלא תמיד היו קשובים לממסד הישראלי.

משה אבוטבול: ידענו לעזור להם, ידענו לכבד ולדעת איך אנחנו מחברים גם אוכלוסיות כאלה, שהן יהיו חלק מתוך העשייה גם במשבר ובעיתות כאלה קשות.

משה אבוטבול: לסיום, מאוד מאוד פגע בי וכאב לי מאוד מאוד לראות את הסיפור המזעזע שקראתי בעיתונות על אותה גברת קשישה חרדית בת 100, עיוורת, שניסתה לעבור את המחסום, ולא ניתן לה לעבור, לצורך טיפול רפואי; ושוטרים, נערים צעירים, מסתכלים באותה קשישה, שהיא לא יכולה גם להסתכל עליהם, והמשפחה הייתה צריכה לפטרל ולעשות כל מיני סיבובים כדי להעביר אותה לאותו טיפול רפואי.

משה אבוטבול: אני מתחנן.

משה אבוטבול: העם היהודי ידוע כרחמנים, ביישנים, גומלי חסדים.

משה אבוטבול: לא נשכח את המידות האלה גם כשלחוץ לנו מהקורונה.

משה אבוטבול: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה לחבר הכנסת אבוטבול.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת אורי מקלב, בבקשה.

איתן גינזבורג: אחריו – חברת הכנסת מיקי חיימוביץ'.

איתן גינזבורג: בבקשה, שלוש דקות.

אורי מקלב: תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש.

אורי מקלב: מכובדי השר, חבריי חברי הכנסת, אין ספק, אדוני השר, אתה קצת רחוק נמצא, אבל אני חושב שעשית דבר נכון בהבאת החוק הזה.

אורי מקלב: זו דוגמה באמת איך אפשר לקחת את התקופה הזו ולדעת איפה הנקודות שבהן אפשר להיטיב עם הרשויות, לדעת מה היתרונות ומה החסרונות, איך אפשר לפעול ואי-אפשר לפעול, ולהתאים את עצמנו לזמן התקופה.

אורי מקלב: והלוואי שעוד משרדים – אני מבין שכשמגיעים לנושא הרווחה הנושא יותר מורכב, אבל גם שם לרשויות המקומיות יש טיפול והתמודדות שלהן עם כל מי שצריך היום את המעקב ואת העזרה לאותם אנשים מוגבלים, אנשים מבוגרים, וגם שם היינו צריכים לתת להם תמריצים ואפשרות לעקוב.

אורי מקלב: וכשעושים – נותנים; כשלא עושים – לא נותנים.

אורי מקלב: אבל זה נושא בפני עצמו.

אורי מקלב: תרשו לי, חבריי חברי הכנסת, אדוני היושב-ראש, להביע תנחומים למשפחת הרב הראשון לציון הגאון הרב בקשי דורון, שהלך מאיתנו לפני כמה ימים בעקבות מחלת הקורונה.

אורי מקלב: לא יכולנו לתת לו את הכבוד הראוי לו כרב, באישיותו ובגובה קומתו, בגאונותו הגדולה, בחוכמתו ובהקמת מוסדות תורה ותפילה רבים.

אורי מקלב: הוא היה נציג של תורמים רבים, הוא הצליח לקרבם ולהביא אותם כאן לארץ.

אורי מקלב: היה בהם אמון גדול מאוד, והוא ידע להרחיב ולתת לכל מי שצריך, לכל העם היהודי, בכל אופן, גם בתפוצות, אבל בעיקר בארץ ישראל.

אורי מקלב: יהי זכרו ברוך.

אורי מקלב: מעבר לכך, לא פעם עמדנו פה על הדוכן הזה בימים של שגרה ודיברנו על דוגמאות לאבסורדים.

אורי מקלב: שיבחנו מאוד את משרד הבריאות, שהרחיב את פריסת מכשירי ה-MRI ובאמת נתן MRI.

אורי מקלב: פריסת המקומות הייתה הרבה יותר גדולה – הפריפריה ועוד – אבל ראינו שמבחן התוצאה היה לא מעודד ומאכזב.

אורי מקלב: מדוע?

אורי מקלב: MRI יש – אבל לפענוח של ה-MRI אתה מחכה שבועיים.

אורי מקלב: אתה מביא את המכשירים, אבל בעצם המערכת לא נסגרת ולא מושלמת, ושר הבריאות מתמודד עם זה.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שבמתן מענה חלקי אתה כמעט ולא מוסיף שום דבר.

אורי מקלב: אתה מקרב את זה – ולא.

אורי מקלב: הדוגמה הזו מתייחסת למה שקורה בבדיקות: מספר הבדיקות הוא אינדיקציה חשובה מאוד, אבל אם מלקיחת הבדיקות עד תוצאות הבדיקות עוברים פרקי זמן בלתי סבירים בעליל – מדוע בבתי חולים נבדקים החולים ויש לך תוצאה בשמונה שעות אם אתה חיובי או שלילי, ובמערכות פה מדובר בפרקי זמן של עשרה ימים, 14 יום?

אורי מקלב: ההשלכות הן גדולות מאוד והן פוגעניות מאוד מאוד.

אורי מקלב: הן פוגעניות לא רק כלפי החולה או כלפי הנבדק עצמו, אלא כלפי כל הסביבה שלו.

אורי מקלב: אנחנו צריכים לדעת שבזה אנחנו צריכים להשתפר, וזה בידינו.

אורי מקלב: אני לא רוצה להאריך עכשיו, מחוסר זמן, על איך שמגן דוד לוקח ושולח לבית חולים, וזה יכול להגיע לבאר שבע מירושלים, מחיפה, ואחרי זה לחזור למשרד הבריאות, ממשרד הבריאות לקופת חולים, מקופת חולים לחולה או לנבדק.

איתן גינזבורג: נא לסיים.

אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, בזה אני מסיים.

אורי מקלב: אנחנו צריכים לתת את הדעת, וכאן המקום, אולי האפשרות היחידה: אנחנו נתנו תשובות, וטובות – יכול להיות חלקיות – לעצמאים באופן כזה או באופן אחר, אבל כמה עשרות אלפים יצאו מהמסגרת הזו ללא התאמה.

אורי מקלב: מדוע דווקא האנשים הקשים – בגלל שהוא לא מרוויח מספיק, או שב-2018 הוא לא הרוויח, אז אתה אומר שלא מגיע לו היום?

אורי מקלב: אתה יוצא מנקודת הנחה שאם – אז כנראה הוא הסתדר.

אורי מקלב: אבל אולי הוא הכי לא מסתדר, ואתה מוסיף; אז הוא שבר חסכונות, היום הוא כבר לא יכול לתת את זה.

אורי מקלב: למה אנשים שעבדו פרקי זמן קצרים, אתה אומר שאתה לא נותן להם כי אין להם רצף עבודה?

איתן גינזבורג: תודה.

אורי מקלב: הוא האיש החלש כי הוא לא הצליח, הוא רק עכשיו התחיל עבודה, אחרי שהוא נכנס לזה.

אורי מקלב: ויש עוד כאלה ועוד כאלה שאתה אומר: הם סובלים, החלש סובל יותר כי הוא לא קבוצת לחץ.

אורי מקלב: תקשורתית אנחנו פתרנו את הבעיה של הרוב, אבל המיעוט הזה הוא מיעוט באמת גדול, מיעוט שכואב לו, מיעוט שההתמודדות שלו הכי קשה.

אורי מקלב: לעת הזו, אנחנו כבר לא נמצאים בתחילת המערכת, אנחנו נמצאים בזמן שאנחנו כבר יכולים לתת קצת מענה ולפתוח את העיניים ולא להיות מנוכרים ואדישים לסביבה.

אורי מקלב: תודה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת מקלב.

איתן גינזבורג: חברת הכנסת מיקי חיימוביץ', בבקשה.

איתן גינזבורג: אחמד טיבי אחריה.

איתן גינזבורג: שלוש דקות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוה, אדוני השר, אני שמחה שנכנסת.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת שחאדה, אני אודה לך.

איתן גינזבורג: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני באמת אשתדל להתייחס לגוף הצעת החוק שעולה כאן, ובאמת, אדוני השר, נכון, הרשויות המקומיות במצוקה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו שומעים על זה הרבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ההכנסות שלהן מארנונה מצטמצמות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מאוד מבינה את ההתגייסות שלך, היא חשובה לעזור להן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מובן וברור ולגיטימי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל יש בהצעת החוק הזו כמה דברים שמעוררים סימני שאלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ואני רוצה לפנות אליך, אדוני השר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני שמה לב – וגם הדברים עלו פה, בין השאר למשל בדברים שאמר חבר הכנסת מיקי לוי – שיש איזושהי לטישת עיניים לקרן הניקיון, ואנחנו מכירים את לטישת העיניים הזו לקרן הניקיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש שם הרבה מאוד כסף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': במדינה הזו יש הרבה מאוד גופים, אנשים ותחומים שצריכים את הכסף הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל קרן הניקיון הוקמה למטרה מסוימת, יש לה יעד, יש לה מטרה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מדינת ישראל ביום-יום, לפני הקורונה ואחרי הקורונה, תתמודד עם אתגרי פסולת קשים מאוד, והכסף הזה מיועד על מנת להצעיד אותנו למקום טוב יותר, ויהיו גם ימים שאחרי הקורונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ואני חושבת שצריך מאוד מאוד מאוד להיזהר כשנוגעים בכסף הזה, כי אני מפחדת מאוד שנפתח פה איזה פתח, שאחריו – אז עכשיו זו העזרה לרשויות המקומיות, ומחר זה יהיה משהו אחר, ומוחרתיים זה יהיה משהו אחר, ואנחנו מהר מאוד מאוד נראה איך הכסף הזה בקרן הניקיון הופך להיות הקופה הקטנה של משרד האוצר, כי זה מה שאנחנו יודעים כבר הרבה זמן, שבמשרד האוצר זה מה שהם מעוניינים לעשות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז אני מבקשת ממך, אדוני השר, וגם נעבוד על זה בוועדה ונבדוק באמת לאן הכסף הולך והאם אכן יש מנגנונים שמבטיחים שהכסף הזה הולך למקום שאליו הוא מיועד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כשמסתכלים על האופן שבו חולק הכסף עולות הרבה מאוד שאלות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חלק העלו פה באמת – חבר הכנסת מהרשימה המשותפת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש מקומות שיש בהם מצוקה מאוד מאוד מאוד קשה מבחינת הטיפול בפסולת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מכירים את זה ביום-יום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מכירים את הנושא של הפסולת הפיראטית, את השרפות של הפסולת הפיראטית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': המקומות האלה נמצאים ברשימה הזאת, והם מקבלים הכי פחות כסף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ואני חושבת שצריך אולי לתת על זה את הדעת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הם מקבלים תמיכה קטנה מדי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם לגבי מנגנוני הבקרה והפיקוח, אני יודעת, אדוני השר, ששחררת לחל"ת חלק גדול מאוד מהעובדים שלך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם באמת יש לך את כוח האדם?

קריאה: – – –

מיכל (מיקי) חיימוביץ': במשרד להגנת הסביבה חלק גדול מהעובדים נמצאים בחל"ת, לא?

קריאה: – – –

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה בצמצום של כוח אדם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לכן נשאלת השאלה אם יש לך מספיק כוח אדם כדי באמת לשמור על הכסף הזה שילך לאן שצריך?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לבדוק, ושיהיה מנגנון פיקוח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני שוב חוזרת, אנחנו נקפיד ונשמור בוועדה, נבדוק לאן ואיך הכסף הזה מחולק, כי אני חושבת שיש שם כמה דברים שהם בעייתיים בחלוקת הכסף.

קטי קטרין שטרית: זה תפקיד של ראשי הערים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שזה התפקיד שלנו לשמור שבאמת החלוקה של הכסף היא הוגנת.

קטי קטרין שטרית: – – –

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לרגע, קטי, לא אמרתי שאני לא סומכת על ראשי הערים, אבל החלוקה – – –

קטי קטרין שטרית: – – – רשויות – ראשי ערים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל יש ראשי ערים – – –

קטי קטרין שטרית: – – –

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סליחה, יש רשויות מקומיות שיותר זקוקות לכסף הזה מרשויות אחרות, ויש פה איזו בעיה בחלוקה של הכסף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מעבר לזה אני רוצה לנצל את שארית הזמן שניתנה לי להעלות עוד נושא אחד שמתקשר למצוקה הקשה שאנחנו נמצאים בה, ימי הקורונה, וזו סוגיית המגזר השלישי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כבר לפני כמה שבועות דווח לנו בוועדת הקורונה על ידי משרד האוצר שיש קרן מיוחדת של 200 מיליון שקלים שמטרתה לסייע למגזר השלישי, אותן עמותות שעומדות בפני קריסה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני היום קראתי את דבריה הכואבים של אורנה שמעוני, שעומדת מאחורי מפעל אדיר שנקרא בית איל, שמגיע לסף קריסה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם בימים אלה אני חושבת שאנחנו חייבים לעזור גם למגזר השלישי, וכרגע משרד האוצר עדיין לא נותן פתרון לעמותות שבאמת נמצאות במצוקה קשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחברת הכנסת מיקי חיימוביץ'.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת אחמד טיבי, בבקשה.

איתן גינזבורג: אחריו – חבר הכנסת רם בן ברק.

איתן גינזבורג: בבקשה.

איתן גינזבורג: שלוש דקות, אדוני.

אחמד טיבי: אין הנחות למי שכחול לבן הפרו להם הבטחה?

שלמה קרעי: הם כמעט הפרו הבטחה והלכו איתכם.

שלמה קרעי: כמעט.

אחמד טיבי: הם לומדים את עובדות החיים בכנסת.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, לפני יותר משבועיים הצבענו כאן על חוק משק המדינה, בשעה 02:00, נדמה לי, והחוק עבר.

אחמד טיבי: 80 מיליארד שקל בקולותיהם של שלושה חברי סיעתי, סיעת הרשימה המשותפת.

איתן גינזבורג: שים לב שהשעון התחיל רק עכשיו.

איתן גינזבורג: קיבלת הארכה, לא הנחה.

אחמד טיבי: וההצעה לא הייתה יכולה לעבור אלמלא שלושה – – –

קרן ברק: וגם אתם נהניתם מזה.

אחמד טיבי: 62 – תכף נדבר.

אחמד טיבי: גילינו אחריות ציבורית.

אחמד טיבי: אנחנו נמצאים באמצע מצוקה.

אחמד טיבי: כאשר חלק מהחברים שלך ישנו בבית, במיטותיהם – – –

קרן ברק: אני הייתי פה.

אחמד טיבי: את היית פה.

אחמד טיבי: חלק מחברייך, אמרתי.

אחמד טיבי: גם ראש הממשלה שלך, גם חלק מחברייך.

אחמד טיבי: אמרתי סתם – אבו מוחמד, אמרתי: אני יוצא מהבניין.

אחמד טיבי: אמרתי – סליחה, אף אחד לא שומע: אני הולך לשירותים.

אחמד טיבי: לא, אחמד, יש הצבעה.

אחמד טיבי: תירגע, אחמד.

אחמד טיבי: הליכוד לא רצה שנלך לשירותים.

סמי אבו שחאדה: – – –

אחמד טיבי: היה חשוב שנישאר בחוץ שמא תהיה הצבעה ותומכי הטרור יהיו בשירותים.

אחמד טיבי: ולכן היה חשוב שנתאפק.

אחמד טיבי: חשוב האיפוק של שלושת חברי הרשימה המשותפת, סמי.

אחמד טיבי: הוא היה קריטי.

אחמד טיבי: האיפוק שלנו לא להיכנס לשירותים היה שווה 80 מיליארד שקל, יא זלמה.

אחמד טיבי: 80 מיליארד שקל.

אחמד טיבי: אל תיכנסו לשירותים, ואז יהיו 80 מיליארד שקל למשק.

משה אבוטבול: אבל גם אתם קיבלתם מזה.

אחמד טיבי: התאפקנו, ובסופו של דבר – – –

קריאות: – – –

אחמד טיבי: והאיפוק שלנו – להחזיק שלפוחיות שתן של שלושה תומכי טרור זה 80 מיליארד שקל.

משה אבוטבול: קיבלתם מזה – – –

אחמד טיבי: ולכן – – –

איתן גינזבורג: תודה, חבר הכנסת אבוטבול.

איתן גינזבורג: תודה.

אחמד טיבי: ולכן – אתה תירגע, כי אני שוב אגיד שביקשתי ש-500 השקלים יהיו עבור משפחות ברוכות ילדים של חמישה ילדים ומעלה – –

משה אבוטבול: נכון, נכון – – –

אחמד טיבי: – – ואתם, המפלגות החרדיות, התנגדתם.

משה אבוטבול: – – – אתה רצית להפיל את זה לגמרי.

אחמד טיבי: לכן תירגע.

משה אבוטבול: – – – לא מקבלים כלום.

אחמד טיבי: ולכן – – –

משה אבוטבול: כלום לא הייתם מקבלים.

אחמד טיבי: ולכן גילינו אחריות ציבורית, והגשתי אז הסתייגות שצוותים רפואיים שעובדים במערכת הבריאות ונכנסו לבידוד בגלל הידבקות בקורונה יפוצו באופן מלא.

אחמד טיבי: התקשר אליי שר האוצר, אמר: עליי, שבוע זה יסתיים.

אחמד טיבי: עד לרגע זה זה לא הסתיים, למרות ששוחחנו שוב היום עם שר האוצר ועם שאול מרידור, כי אגף השכר מתנגד, (אומר בערבית: מתנגדים.

אחמד טיבי: ) ואז אמר לי השר: זה כאילו חיילים בקרב נפצעו ומישהו מפקיר אותם.

אחמד טיבי: אני מסכים עם התיאור.

אחמד טיבי: עכשיו, גם פה אתם אמרתם "נהנים".

אחמד טיבי: מביאים לפה חוק, הכוונה של השר אלקין היא כוונה טובה במקרה הזה, כדי לעזור ליישובים בפינוי אשפה, אבל איך זה שמכל הסכום יש לנו משהו בסביבות 20 מיליון שקל, שזה כמעט 10%?

אחמד טיבי: מה שמדאיג אותנו יותר, ועל זה קיימנו שיחת ועידה – –

איתן גינזבורג: נא לסיים.

אחמד טיבי: – – מודר יונס, ראש השלטון המקומי, שר האוצר כחלון, חיים ביבס ואני, על הקרן שעוברת, על הסכום שעובר לשלטון המקומי, 2.7 מיליארד שקל, שאם זה יחולק כמו הנושא הזה של ארנונה לעסקים – אתם יודעים שהיישובים הערביים לא נהנים הרבה מארנונה לעסקים, 10% בלבד.

אחמד טיבי: הארנונה למגורים צנחה במשבר הזה בעשרות אחוזים, ולכן אנחנו מודאגים, ולכן ההתנגדות שלנו היא לא לעיקרון שמביא השר אלא למתכונת הנוכחית של ההצעה.

אחמד טיבי: אנחנו בעד עסקים קטנים, בעד עסקים בינוניים, בעד לתמוך בשכירים, במוכרי הפלאפל – נזכר היום ביבי נתניהו להתקשר אליו כי הוא ראה אותו בטלוויזיה.

אחמד טיבי: איש מנותק.

אחמד טיבי: הוא רק רואה בטלוויזיה והוא מתקשר, כי זה נגע לליבם של אנשים.

אחמד טיבי: ולכן בלי שנתקשר למוכרי פלאפל, כי אנחנו חיים יום-יום את המצוקות האלה עם התושבים – גם מוכרי פלאפל, גם עצמאים, גם שכירים, גם עסקים קטנים, גם עסקים בינוניים, גם נהגי מוניות, גם מורי נהיגה, גם אומנות – כל אלה, אנחנו תמכנו בהם והעברנו את ההצעה של 80 מיליארד שקל.

אחמד טיבי: אבל דחילכום, 20 מיליון שקל?

אחמד טיבי: (אומר בערבית: הגזמתם.

אחמד טיבי: )

איתן גינזבורג: תודה רבה, אדוני.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת רם בן ברק.

אחמד טיבי: (אומר בערבית ומתרגם:) הכוונה – הגזמתם.

איתן גינזבורג: בבקשה.

שלמה קרעי: טיבי, תמיד אתה מקבל פה חמש דקות במקום שלוש.

אחמד טיבי: – – – דרעי, עמיר פרץ, גם אני.

אחמד טיבי: הזמן – – –

רם בן ברק: אדוני היושב-ראש – אני אחכה שאחמד טיבי ישב.

איתן גינזבורג: שלוש דקות, בבקשה.

איתן גינזבורג: כן, תתחיל.

רם בן ברק: אדוני היושב-ראש, ראשית אני רוצה להגיד שאני תומך בחוק.

רם בן ברק: אני חושב שזה נכון בעת הזאת לעזור לעיריות, ואני מברך על החוק הזה.

רם בן ברק: אני רוצה לענות לידידי שוסטר.

רם בן ברק: כשאני אומר ידידי, זה בלי מירכאות, אנחנו באמת ידידים, ואני מאוד מכבד אותו ומאוד מעריך אותו.

רם בן ברק: אבל אני חושב, שוסטר ידידי, חבר הכנסת שוסטר, שאתה מטעה את עצמך כשאתה חושב שמה שקורה כרגע זה שמירה על הדמוקרטיה.

רם בן ברק: אני רוצה להגיד לך – אם אתה לא יודע, אני אעדכן אותך – שבמשך החודש האחרון כל מה שדנו בו במשא ומתן לא היה קשור לדמוקרטיה, הוא כולו היה קשור למר בנימין נתניהו: איך בנימין נתניהו יבחר את השופטים שלו שידונו בערעור, איך בנימין נתניהו יוכל להבטיח שהוא יהיה חסין מבג"ץ, איך בנימין נתניהו ידאג שבוועדה לבחירת שופטים לא יהיה נציג מהאופוזיציה.

רם בן ברק: על הדברים האלה אתם דנתם, ולאט-לאט נסוגותם ונסוגותם ובסוף אולי, אולי, אם ירצה השם והשכל יחזור אליכם, אז אולי לא תוותרו עד הסוף ויכול להיות שלא תקום כאן ממשלת נתניהו החמישית, ממשלה מושחתת.

רם בן ברק: היום שמנו את החוקים, שאנחנו חושבים שהם נכונים, שמי שמואשם בפלילים לא יכול להיות ראש ממשלה.

רם בן ברק: זה חוק שאני חתום עליו, חוק שאתה חתום עליו, שיזהר שי חתום עליו, חוק שכולנו חתמנו עליו.

רם בן ברק: מאותו חוק היום ששמנו בכנסת את השמות שלכם הורידו, ואתם אפילו לא ידעתם שהורידו.

רם בן ברק: כמו שהלכתם כמו כבשים אחרי בני גנץ, בשעה רבע לארבע, והלכתם ובבת אחת שיניתם ב-180 מעלות את הכיוון שלכם והצטרפתם לממשלת נתניהו, אותו דבר כאן:

רם בן ברק: בלי לשאול אתכם, מורידים את החתימות שלכם מהחוקים האלה ואתם לא יודעים את זה.

רם בן ברק: עכשיו, אחרי שיזהר, אני מניח, הוא זה שהעלה את זה, מתחילים לדון בזה שוב.

רם בן ברק: אני מציע לכם, תתעשתו.

רם בן ברק: זאת לא שמירה על הדמוקרטיה, זאת פגיעה בדמוקרטיה.

רם בן ברק: לעולם, לעולם – – –

קטי קטרין שטרית: שוסטר, הוא דואג שהליכוד לא יהיו כל הזמן, אתה מבין?

קטי קטרין שטרית: כשהייתם ביחד זה בסדר.

קטי קטרין שטרית: אבל כשהם עשו פרסה ושיקרו את הציבור – – –

רם בן ברק: קטי ידידתי, אל תעזרי לי בדיונים שלי עם שוסטר.

קטי קטרין שטרית: אבל אותך הם תוקפים עכשיו, אתה מבין?

קטי קטרין שטרית: תרגיש מה שאנחנו כל הזמן חוטפים.

קטי קטרין שטרית: ליבנו איתכם, אנחנו נשמור עליכם.

רם בן ברק: לכן אני מפציר בכם:

רם בן ברק: תפסיקו את הזחילה המבישה הזאת לממשלת נתניהו החמישית.

רם בן ברק: תחזרו חזרה למקום הראוי לכם, ונילחם ביחד בשחיתות ונילחם ביחד בפגיעה בדמוקרטיה ובפגיעה בבג"ץ.

רם בן ברק: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת בן ברק.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת יוסף ג'בארין, בבקשה, אדוני.

קטי קטרין שטרית: – – –

איתן גינזבורג: אחריו – חבר הכנסת אלעזר שטרן.

איתן גינזבורג: שלוש דקות, אדוני.

יוסף ג'בארין: תודה לכבוד היושב-ראש.

יוסף ג'בארין: אני חושב שהשאלה ששאלת, מדוע א-נאצרה, נצרת, העיר הערבית הגדולה, מקבלת סכום מסוים, כאשר נוף הגליל, שהיא יותר קטנה מבחינת מספר התושבים, מקבלת הרבה יותר, לפחות כפול – אז אני שמח שהשר נמצא כאן, אולי הוא יכול לתת תשובות.

יוסף ג'בארין: חברים, אלעזר, המטרה של החוק הזה היא לסייע לרשויות המקומיות בתקופה הקשה הזו.

יוסף ג'בארין: אין ספק שצריך לברך על המטרה החברתית.

יוסף ג'בארין: אבל אני רוצה להגיד לכם שכשרוצים לחלק פיצוי, תקציבים, הטבה, צריך לעשות את זה באופן שוויוני.

יוסף ג'בארין: אני לא יודע אם השר זאב אלקין למד משפטים, אני באמת לא יודע – למדת משפטים?

יוסף ג'בארין: לא – אבל במשפט יש מה שנקרא האפקט המפלה, האפקט הבעייתי של ההחלטה או הקריטריון שמשתמשים בו.

יוסף ג'בארין: ופה בדיוק הבעיה.

יוסף ג'בארין: פה משתמשים בקריטריון שבעצם פוגע באופן מיוחד דווקא בקבוצות המוחלשות, דווקא ביישובים הערביים, שדווקא הם צריכים את התקציבים הללו.

יוסף ג'בארין: ברגע שמשתמשים בקריטריון של ארנונה מעסקים, תמונת המצב, שאין חולק עליה, היא שביישובים היהודיים 80% מהארנונה – 60%, סליחה – 60% מהארנונה היא ארנונה עסקית.

יוסף ג'בארין: מה שיעור הארנונה העסקית ביישובים הערביים?

יוסף ג'בארין: 20%.

יוסף ג'בארין: לכן, ברגע שמשתמשים בקריטריון שבתוצאה שלו מפלה את היישובים הערביים, צריך לזהות שיש כאן בעיה.

יוסף ג'בארין: לכן, כואב לנו להגיד עכשיו שאנחנו רוצים להתנגד להצעה שאמורה להיטיב עם הרשויות.

יוסף ג'בארין: נצטרך להתנגד לה עכשיו כי היא לא שוויונית, כי היא פוגעת דווקא באוכלוסיות המוחלשות ודווקא ביישובים הערביים.

יוסף ג'בארין: עכשיו, כבוד היושב-ראש, מה שלא מובן לנו – ואני שוב מקווה שהשר מקשיב לדברים – מה הקשר בין הארנונה העסקית לבין המטרה של החוק הזה, שהיא שיפוי דווקא על פינוי אשפה?

יוסף ג'בארין: הרי דווקא האשפה הגדולה יותר היא ממגורים, כי בכלל רוב העסקים לא פעלו.

יוסף ג'בארין: לכן אני אומר עכשיו – הדיון באמת לעניין, אובייקטיבי: למה דווקא להשתמש בקריטריון שפוגע ביישובים הערביים באופן מיוחד, פוגע באופן משמעותי, ושנית, שהוא לא כל כך מהותי בסדרת הקריטריונים בתחום הזה של שיפוי הרשויות המקומיות, דווקא פינוי אשפה.

איתן גינזבורג: נא לסיים.

יוסף ג'בארין: לכן אני אומר שיש כאן בעיה משפטית מאוד ברורה; יש כאן בעיה אתית ומוסרית, שיש כאן דווקא פגיעה ברשויות המוחלשות, שדווקא הן שצריכות את התמיכה הזאת.

יוסף ג'בארין: אני אסיים ואומר שדווקא עכשיו לקראת חודש הרמדאן – כול עאם ואהלנא באלף ח'יר ברמדאן אל-כרים – דווקא עכשיו צריך למצוא את כל התמיכה וצריך לספק את כל העזרה והסיוע התקציבי לרשויות המקומיות הערביות כדי שיצליחו להתמודד עם האתגרים של השבועות הקרובים.

יוסף ג'בארין: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת ג'בארין.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת אלעזר שטרן, בבקשה.

איתן גינזבורג: אחריו – אחרון הדוברים, ככל שיגיע, יהיה חבר הכנסת ינון אזולאי.

איתן גינזבורג: יסכם את הדיון, כמובן, השר אלקין.

איתן גינזבורג: שלוש דקות.

אלעזר שטרן: אדוני היושב-ראש, אני אנצל את זה שאני כנראה אחרון הדוברים – –

איתן גינזבורג: לפני השר.

אלעזר שטרן: – – לפני השר – אולי לומר שהחוק הזה, אנחנו כמובן בעדו, ואני מקווה שבתוך הוועדה גם ייעשו התיקונים הראויים.

אלעזר שטרן: אבל אנחנו מאשרים את החוק הזה.

אלעזר שטרן: אנחנו על סיפו של יום השואה.

אלעזר שטרן: אני השתתפתי היום בדיון בוועדת החוץ והביטחון, ואמרו שם שעוד יהיו גלים בתוך משבר הקורונה הזה, על אף שאנחנו עכשיו במגמה חיובית.

אלעזר שטרן: ואני חושב – אנחנו בדרך כלל לא משווים שום דבר, אבל אם בעם הזה יש חוסן ויכולת לעמוד במשברים, אז זה גם בזכות אותם גיבורי שואה, אלה ששרדו ואלה שלא, שאנחנו מסתכלים עליהם ואנחנו יודעים שאם הם חזקים והם הקימו מדינה לתפארת, אז שום דבר לא ישבור אותנו.

אלעזר שטרן: אבל אני רוצה ללכת לעוד דבר אחד.

אלעזר שטרן: אני אתמול בערב קיבלתי טלפון מחברי, היינו חיילים יחד בצנחנים.

אלעזר שטרן: הוא אמר לי: תגיד, שמעתי שבסדרי עדיפויות בבתי חולים עשו טבלה, ויכול להיות שילדים אוטיסטים, במצב קיצוני – ישימו אותם בעדיפות אחרונה בטיפול, אם יצטרכו חס וחלילה, אם נגיע למצב כזה.

אלעזר שטרן: אני מודה שהשערות סמרו לי על עצם המחשבה שמישהו בכלל יכול לתעדף או לשים במקום נמוך יותר מישהו בגלל מגבלות גופניות, שכליות, לא משנה איזה.

אלעזר שטרן: ואז שאלתי את עצמי: מה עושה לי את זה?

אלעזר שטרן: אני עוד פעם חוזר, במחילה, לשני הדברים שאימא שלי לימדה אותי.

אלעזר שטרן: מאושוויץ היא הביאה אותם: האחד, שלעולם, אבל לעולם תוודאו שיש פה מדינה יהודית חזקה שיודעת להגן על עצמה – את זה היא הביאה, דרך אגב, מאושוויץ-בירקנאו; והשני – לעולם, אבל לעולם, תוודאו שאין פה הבדלים בין בני אדם, לא לפי דת, לא לפי צבע, לא לפי גזע, לא לפי העדפה מינית ולא לפי מגבלות.

וליד טאהא: מעניין – – –

קריאות: – – –

אלעזר שטרן: אל תפריעו לי עכשיו.

אחמד טיבי: – – –

אלעזר שטרן: אל תפריעו לי עכשיו.

אלעזר שטרן: אל תפריעו לי עכשיו.

אנטאנס שחאדה: – – –

איתן גינזבורג: תודה רבה, חבר הכנסת שחאדה.

איתן גינזבורג: אמרת את שלך.

וליד טאהא: מה שמעולם לא היה.

איתן גינזבורג: תודה רבה, חבר הכנסת טאהא.

איתן גינזבורג: תודה.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, תודה.

אלעזר שטרן: אתם לא איתי.

אלעזר שטרן: אתם לא איתי.

אלעזר שטרן: אם אתם לא סובלניים, גם כשאני עומד פה ואני אומר לכם שלצד מדינה יהודית דמוקרטית חזקה לעולם אסור לנו לעשות הבדלים בין בני אדם – ואתה לא מבין מה שאני אומר – – –

אנטאנס שחאדה: אני מבין.

אלעזר שטרן: לא, אתה לא מבין.

אלעזר שטרן: אתה לא מבין.

אלעזר שטרן: אם היית מבין אותי כמו שאני מבין אותך – – –

אנטאנס שחאדה: – – –

אלעזר שטרן: טוב, עזוב, שחאדה, עזוב.

אלעזר שטרן: חבל, תעזוב, אתה רק מקלקל.

אלעזר שטרן: אחרי זה החברים שלך יסבירו לך למה אתה רק מקלקל.

אלעזר שטרן: בשורה התחתונה, אני חושב שגם – – –

אחמד טיבי: – – –

אלעזר שטרן: אחמד, תכף, טיבי, תן לי רגע.

אחמד טיבי: אני רוצה להעיר לך: ד"ר אנטאנס שחאדה הוא אדם רציני, חבר כנסת רציני, ואני מציע שתתייחס אליו בהתאם.

אלעזר שטרן: אתה יודע שאני מתייחס לכל אדם – – –

אחמד טיבי: – – –

אלעזר שטרן: לא, לא.

אלעזר שטרן: אחמד, אני רוצה להגיד לך משהו: אתה יודע שאני מתייחס לכל בן אדם באופן שווה.

אלעזר שטרן: אדם הוא אדם הוא אדם.

אלעזר שטרן: אבל כשאני מדבר פה על לקחים שאני לוקח, וגם אתה יכול לקחת והוא יכול לקחת והוא יכול לקחת, על השילוב הזה שבין מדינה שהיא יהודית-דמוקרטית לבין לא לעשות הבדלים בין בני אדם – אתה יודע למה אני מתכוון.

אלעזר שטרן: אני לא חושב שכאשר אני אומר את זה, צריך להפריע לי עוד פעם.

אלעזר שטרן: בגלל שהדברים הם כאילו ברורים, הם לא דברים פוליטיים.

אלעזר שטרן: הם דברים ב-built-in שלי – שלי, של הילדים שלי, של הנכדים שלי.

איתן גינזבורג: אז תנו לו.

איתן גינזבורג: אז תנו לו.

אלעזר שטרן: אני רוצה לסיים.

אלעזר שטרן: ואני אומר לך, אדוני היושב-ראש, אני חושב שגם הלקחים האלה שבן אדם הוא בן אדם הוא בן אדם, ובני אדם נולדו שווים, גם זה חלק מהמורשת שהדור הזה של ההורים שלנו ושל הסבים שלנו הנחיל לנו, ואני מודה להם גם על זה.

אלעזר שטרן: תודה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת שטרן.

איתן גינזבורג: השר אלקין, בבקשה – נכון, סליחה.

איתן גינזבורג: חבר הכנסת ינון אזולאי, קראתי בשמך, וכל הבמה שלך.

איתן גינזבורג: אפילו השר שמח לפנות את הבמה בשבילך.

ינון אזולאי: ברשות אדוני היושב בראש, אדוני השר, חבריי חברי הכנסת, אנחנו נמצאים בערב יום השואה.

ינון אזולאי: השואה התחילה מאנטישמיות מכל סוגיה.

ינון אזולאי: גזענות ושנאת האחר מנוגדות לחלוטין לערכים ולעקרונות ולרוח של העם היהודי ושל מדינת ישראל שקמה על בסיסם.

ינון אזולאי: ככל שחולפות השנים, חוקרים יהודים ומוסלמים מגלים יותר ויותר עדויות לכך שהשואה הארורה לא פסחה על יהודי צפון אפריקה.

ינון אזולאי: וכדאי שבדבר הזה נצטט את דבריו של פרופ' חיים סעדון, שהוא דיקן הלימודים האקדמיים באוניברסיטה הפתוחה וחוקר במכון יד בן-צבי, המרכז את מאמצי השימור, בריאיון שנתן לפני כשנה וחצי ל-ynet, וכך הוא אומר – הוא דיבר על אנשים שטענו שכל מה שעברו שם מתגמד לעומת אושוויץ, ובצדק:

ינון אזולאי: אך אי-אפשר לשכוח את העובדה שאלפים מיהודי צפון אפריקה הגיעו למחנות ריכוז, ועוד רבים דוכאו ונרדפו, בין היתר ברציחות בבתיהם וכתוצאה מרעב והפצצות.

ינון אזולאי: מדינת ישראל התחילה להכיר, אבל זה עדיין לא מספיק, הדרך עוד ארוכה.

ינון אזולאי: אנו מקווים שבעזרת השם גם נגיע לפני שגם ניצולי השואה האלה ייעלמו מעינינו.

ינון אזולאי: היום העם היהודי מאוחד בכל מקום שהוא מול מאורעות השואה.

ינון אזולאי: אנחנו מאוחדים מול שתיקת העולם על כל גילויי האנטישמיות, ואנחנו מאוחדים בזיכרון שלנו של גיבורי השואה, גם בתקופה הזאת של הקורונה, תקופה לא פשוטה.

ינון אזולאי: משבר הקורונה לא פוסח על אף אחד, וגם על האוכלוסייה הקדושה הזאת של ניצולי השואה.

ינון אזולאי: ההרוג הראשון ממגפת הקורונה היה אדם בשם אריה אבן, שהוא ניצול שואה בן 88, שעלה לבדו מהונגריה ב-1949.

ינון אזולאי: היה עוד יהודי אחד שעשה רבות למען ההחדרה של מסורת העם היהודי ומה שהוא עבר בשואה, קראו לו רבי יקותיאל יהודה זלמן כהן, בן ה-92.

ינון אזולאי: ויש עוד ועוד – אבל רק אנחנו יודעים – עדים לכך – על מסירות נפשם של אותם אלה שהם סמל ודוגמה לנו.

ינון אזולאי: ואם נשווה ונראה את המרפסת הידועה לשמצה בארמון הופבורג, שעליה עמד היטלר, יימח שמו, כאשר הודיע על פתיחת השואה: מיחידת אבנים זו, שעדיין קיימת, התחילה השואה.

ינון אזולאי: הוא כבר לא נמצא, ברוך השם – המרפסת קיימת.

ינון אזולאי: אבל לעומת זאת, בימים אלו אנחנו עדים לכך שעם ישראל חי וקיים לנצח.

ינון אזולאי: אנחנו רואים שדווקא בימים האלו, כשכל אחד נמצא בבידוד ביתי – לעומת אותם ניצולי שואה שנמצאים ביום-יום בבידוד – ראינו מה זה התשובה למרפסת של אותו רשע, יימח שמו, היטלר: מרפסות רבות שעשו מניינים.

ינון אזולאי: מרפסות רבות שיצאו אליהן בליל הסדר, וכולם שרו ביחד, מאות אלפים, "מה נשתנה", וסיימו "והיא שעמדה לאבותינו ולנו".

ינון אזולאי: כל אחד הסתכל ועמד בגאון – "שבכל דור ודור עומדים עלינו לכלותנו, והקדוש ברוך הוא מצילנו מידם".

ינון אזולאי: זוהי האמת היהודית האנושית היסודית ביותר.

ינון אזולאי: זה גם המזור היחיד לחיה הנוראה שיכול להיות אדם.

ינון אזולאי: ומה יותר מתאים לסיים את הדברים הללו ממשפטו המפורסם של מי ששרד את השואה, הפסיכיאטר היהודי הדגול ויקטור פרנקל, שאמר:

ינון אזולאי: האדם הוא אותו יצור שהמציא את תאי הגז של אושוויץ אבל הוא גם אותו יצור שנכנס קוממיות אל תאי הגזים האלה ועל שפתיו תפילת שמע ישראל – שמהדהדת באוזנינו עד היום.

ינון אזולאי: תודה רבה.

ינון אזולאי: ותהיה נשמתם צרורה בצרור החיים.

איתן גינזבורג: תודה רבה לחבר הכנסת אזולאי.

איתן גינזבורג: השר אלקין, בבקשה, יסכם את הדיון.

איתן גינזבורג: לאחר מכן נעבור להצבעה, אז אפשר כבר אולי להתחיל לצלצל לחברי הכנסת.

איתן גינזבורג: הצבעה שמית.

איתן גינזבורג: אנחנו צריכים להתחיל לחשוב איך אנחנו עוברים את האירוע הזה גם.

זאב אלקין: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני ביקשתי להגיב על כמה מן ההערות, ההצעות והטענות שנשמעו כאן לגבי החוק.

זאב אלקין: קודם כול, נדמה לי שההערה המרכזית – והיא גם רלוונטית לסיעה שלמה שעד כמה שאני מבין מתכוונת להצביע נגד – הייתה של הרשימה המשותפת, לגבי כך שהחוק בכוונה מפלה ופוגע באוכלוסייה של המגזר הלא-יהודי.

יוסף ג'בארין: התוצאה – – –

זאב אלקין: קודם כול, אני חייב להגיד לכם: יש לנו לא מעט ויכוחים אידיאולוגיים, אתם יודעים.

זאב אלקין: יש לנו לא מעט זמן וניסיון במיצוי שלהם.

זאב אלקין: אבל הדבר האחרון שמבחינת ההוגנות אתם יכולים לטעון כלפי משרד הגנת הסביבה וכלפי קרן הניקיון זה רצון להפלות את האוכלוסייה הלא-יהודית.

זאב אלקין: למה?

זאב אלקין: כי מי כמוכם יודע היטב שהמשרד להגנת הסביבה, מתוך המקורות של קרן הניקיון, מפלה לטובה את המגזר הלא-יהודי – זו התוכנית סביבה שווה.

וליד טאהא: המגזר הערבי; למה "המגזר הלא-יהודי"?

זאב אלקין: לא, זה גם הערבי, גם הדרוזי וגם הצ'רקסי.

זאב אלקין: כולם מקבלים שם כסף.

זאב אלקין: כולם מקבלים שם כסף.

זאב אלקין: לכן אני אומר, זאת תוכנית שהיא מוגדרת למגזר הלא-יהודי.

זאב אלקין: זאת תוכנית בהיקף 310 מיליון שקל, יותר מכל הכסף שמובא כאן למשבר הקורונה, לרשויות של המגזר הלא-יהודי.

זאב אלקין: ואנחנו גאים בזה שאנחנו מפעילים אותה.

יוסף ג'בארין: – – –

זאב אלקין: לא, זה בשנים האחרונות, זה בשנים האחרונות.

וליד טאהא: כבוד השר, לא משנה למה מפלים, במודע או לא במודע.

וליד טאהא: התוצאה זה אפליה.

זאב אלקין: מפלים לטובה, אתה לא מקשיב.

זאב אלקין: אין את זה ברשויות אחרות.

זאב אלקין: יש את זה ברשויות של המגזר בהיקף של 310 מיליון שקל שהמשרד להגנת הסביבה מוביל, ודווקא הח"כים הוותיקים פה של הרשימה המשותפת מכירים את זה היטב.

זאב אלקין: כי אתם גם באים לשוחח איתי על לא מעט בעיות שיש בהפעלה של התוכנית הזאת.

זאב אלקין: יותר מזה, התוכנית הזאת, כבר פעמיים פג תוקפה ויכולתי, כשר להגנת הסביבה, למשוך את הכסף בחזרה לקרן הניקיון למטרות אחרות, כי היא הסתיימה.

קריאה: – – –

זאב אלקין: ודווקא אני הלכתי פעמיים לממשלה וביקשתי להאריך את התוכנית כדי לאפשר לרשויות של המגזר לנצל את הכסף שהן לא ניצלו מכל מיני סיבות.

זאב אלקין: הדבר האחרון שאתם יכולים לטעון זה לאפליה, כי בינתיים, מהמקורות של קרן הניקיון, יש אפליה לטובה, לא אפליה לרעה.

זאב אלקין: ובצדק, כי יש לא מעט בעיות שצריך לטפל בהן ברשויות של המגזר הלא-יהודי.

זאב אלקין: אני לא אומר את זה כדי להקניט, להפך.

זאב אלקין: אני הייתי מאוד גאה להוביל את היישום של התוכנית הזאת.

זאב אלקין: התחילו את זה שרים לפניי – צריך לתת פה את הקרדיט לעמיר פרץ.

זאב אלקין: הוא זה שהתחיל את זה כשהיה השר להגנת הסביבה.

זאב אלקין: אני, כשנכנסתי, המשכתי את זה במלוא הכוח, וכמו שאמרתי, יכולתי לקחת לא מעט כסף שלא הספיקו לנצל בחזרה לקופה.

זאב אלקין: להפך, פעמיים ביקשתי מהממשלה להאריך כדי שהרשויות של המגזר יוכלו לנצל את כל הכסף.

זאב אלקין: ויש שם עוד תקציבים שלא ניצלו עדיין.

זאב אלקין: יש שם עוד תקציבים שלא ניצלו עדיין וזאת, אגב, הערה לרשויות.

זאב אלקין: לגבי החוק הזה – – –

קריאה: – – –

זאב אלקין: אני הקשבתי לכם, לא הפרעתי, נכון?

זאב אלקין: הקשבתי בלי קריאות ביניים.

זאב אלקין: עכשיו תקשיבו לי.

זאב אלקין: שאלתם שאלות, אני עונה.

זאב אלקין: לגבי החוק הזה, החוק הזה, כמו שהסברתי, בנוי משני חלקים.

זאב אלקין: מטרת החוק הזה היא לא לשפר את המצב.

זאב אלקין: אני כבר אומר וחוזר ואומר.

זאב אלקין: אנחנו לא בתקופה שאנחנו יודעים לשפר את המצב.

זאב אלקין: מטרת החוק הזה היא לא לתת לרשויות המקומיות ולטיפול בפסולת לקרוס.

זאב אלקין: זאת המטרה.

זאב אלקין: החלק הראשון של החוק בנוי למעשה על החזר של אובדן הכנסות.

זאב אלקין: אי-אפשר להחזיר משהו שלא מאבדים.

זאב אלקין: אתם צודקים, הטבלה של החוק הזה אומרת משהו על חלוקה של הכנסות מארנונה עסקית במדינת ישראל ואיפה נמצאים עסקים.

זאב אלקין: זה נכון וזה בהחלט תמרור אזהרה.

זאב אלקין: כשמסתכלים על הטבלה של החוק אפשר לראות את התמונה הכוללת, ואתם צודקים שאין מספיק עסקים ברשויות של המגזר הלא-יהודי.

זאב אלקין: רואים כאן.

זאב אלקין: אמרתם, בצדק, שמתוך 150 מיליון, משהו כמו 11 מיליון זה הרשויות של המגזר.

זאב אלקין: אבל זה לא בגלל החוק.

זאב אלקין: זה בגלל המציאות, איפה שיש עסקים ואיפה שאין עסקים.

זאב אלקין: אגב, המציאות הזאת משתנה היום וצריך לשנות אותה בקצב יותר מהיר.

זאב אלקין: צריך שיהיו יותר עסקים ויותר הכנסות מארנונה עסקית ברשויות של המגזר הלא-יהודי.

זאב אלקין: ללא ספק, אין לי מחלוקת איתכם על הנקודה הזאת.

זאב אלקין: אבל כל המהלך כאן, בחלק הזה של החוק – – –

יוסף ג'בארין: – – – לעסקים.

יוסף ג'בארין: מה עם המגורים?

זאב אלקין: ארנונה למגורים – הממשלה לא הולכת לקבל החלטה שלא משלמים אותה, למרות התקופה הקשה.

זאב אלקין: לגבי ארנונה מעסקים, הממשלה הולכת לקבל החלטה שלא משלמים אותה.

זאב אלקין: ולכן, בגלל שהיא הולכת לקבל החלטה שלא משלמים אותה – אגב, ייהנו מזה הרבה מאוד בעלי עסקים גם מהמגזר הלא-יהודי, כולל אלה מהם שיש להם עסקים בתוך רשויות מעורבות או בתוך הרשויות של המגזר היהודי.

זאב אלקין: מה, העסקים של הלא-יהודים הם רק בתוך הרשויות של המגזר הלא-יהודי?

זאב אלקין: אתם יודעים היטב שלא.

זאב אלקין: ואם ההחלטה הזאת של הממשלה לא תתקבל בגלל שהחוק הזה לא יעבור בכנסת, ייפגעו כל בעלי העסקים, גם היהודים וגם הערבים וגם הדרוזים.

קריאה: הם לא משלמים.

זאב אלקין: זה לא מפריד אחד מהשני.

זאב אלקין: הם משלמים.

זאב אלקין: דווקא תתפלאי שהם משלמים.

זאב אלקין: זה דבר אחד.

זאב אלקין: לכן, אי-אפשר להגיד: למה לא מפצים אותי על משהו שלא איבדתי?

זאב אלקין: המטרה של החוק הזה היא לא להיטיב.

זאב אלקין: המטרה של החוק הזה, בסעיף הראשון שלו, היא לפצות על אובדן הכנסות שהממשלה כופה על הרשויות המקומיות.

זאב אלקין: זה דבר אחד.

זאב אלקין: אפשר להפיל אותו ואז התוצאה תהיה – לא יהיה לאובדן הכנסות, אף רשות ערבית לא תקבל שקל מזה שתפילו את זה; אלא מה יקרה?

זאב אלקין: מה שיקרה זה שעסקים ישלמו את הארנונה, גם היהודים וגם הערבים.

זאב אלקין: יגידו לכם: תודה רבה, זה מה שעשיתם.

זאב אלקין: זה מה שעשיתם.

זאב אלקין: זה דבר אחד.

יוסף ג'בארין: – – –

זאב אלקין: אין פה מה לתקן.

זאב אלקין: אם אין אובדן הכנסות, אין על מה לפצות.

זאב אלקין: מה אתה רוצה שאני אתקן?

זאב אלקין: מה אתה רוצה שאני אתקן?

איתן גינזבורג: חבר הכנסת ג'בארין, בבקשה.

זאב אלקין: יש פה מציאות, יש פה מציאות.

איתן גינזבורג: בוא תיתן לשר לסכם את הדיון כדי שנעבור להצבעה.

איתן גינזבורג: יש את הדיון בוועדה, שם תוכל להעלות את כל מה שתרצה, בבקשה.

זאב אלקין: יש פה מציאות כלכלית-חברתית שאותה צריך לתקן, לא את החוק הזה.

זאב אלקין: לא הוא הבעיה.

זאב אלקין: המציאות היא הבעיה.

זאב אלקין: זאת הערה אחת.

זאב אלקין: הדבר השני שיש בחוק הזה זה רצון לעזור דווקא לרשויות חלשות.

זאב אלקין: תסתכלו מה קורה כאן – מ-40 מיליון שקל ששמנו לתוספת, בשונה מהסעיף הראשון שהוא רק פיצוי, כמה מגיע לרשויות של המגזר הלא-יהודי?

זאב אלקין: 11 מיליון.

זאב אלקין: יותר מרבע.

זאב אלקין: את זה אתם רוצים להפיל יחד עם כל החוק?

זאב אלקין: מצוין, תפילו.

זאב אלקין: זה מה שיקרה.

זאב אלקין: יישאר כסף אצלי בקרן הניקיון, אני אדע מה לעשות עם זה.

זאב אלקין: 11 מיליון שקל נוספים לא יגיעו כתוספת לרשויות של המגזר הלא-יהודי.

זאב אלקין: לשם אתם רוצים להוביל?

זאב אלקין: בבקשה, תצליחו.

זאב אלקין: צריך גם היגיון, חוץ מהצעקות על אפליה.

זאב אלקין: צריך גם לראות בהיגיון מה החוק עושה ומה תהיה המשמעות שהוא לא יאושר.

זאב אלקין: זאת המשמעות.

זאב אלקין: הערה אחרונה, ובזה אני רוצה לסיים.

שלמה קרעי: אדוני השר, הוא גם מציג את האפליה בצורה מעוותת.

שלמה קרעי: 20% מאוכלוסיית ישראל הם ערבים – – –

איתן גינזבורג: בוא ניתן לשר לסיים, כי חברי הכנסת רוצים להצביע.

איתן גינזבורג: תודה, חבר הכנסת קרעי.

זאב אלקין: הערה אחרונה בעקבות הדברים של חברת הכנסת חיימוביץ', שהעירה על זה.

זאב אלקין: אנחנו לא רואים בקרן הניקיון קופה, וזה גם בעקבות ההצעות השונות שהיו כאן.

זאב אלקין: קרן הניקיון, הכסף שלה נועד לטיפול בשוק הפסולת של מדינת ישראל, בעיקר לפרויקטים להקטנה של ההטמנה.

זאב אלקין: לכן, הכסף שם נועד לפרויקטים גדולים בתחום של השבת אנרגיה.

זאב אלקין: אין שם כסף חופשי, אין שם את המיליארדים שדיברו עליהם כאן.

זאב אלקין: יש כרגע שלושה פרויקטים גדולים מאוד שאנחנו מובילים בתחום השבת אנרגיה מפסולת, כדי שנהיה כמו כל המדינות המתוקנות בעולם המערבי.

זאב אלקין: אבל יחד עם זה, אחת מהמטרות של הקרן היא לעזור לרשויות מקומיות בטיפול בפסולת.

זאב אלקין: לכן, התקופה הזאת היא בדיוק התקופה שבה הסיוע הזה נדרש.

זאב אלקין: לכן לקחנו את הכסף הזה, אותם 190 מיליון.

זאב אלקין: אבל – וזאת הערה אחרונה שאני רוצה להגיד, גם לקראת הדיונים בוועדה.

זאב אלקין: מי שחושב שאם כבר חגיגה אז חגיגה, ויאללה, בואו נוסיף ונוסיף ונוסיף ונוסיף וניקח עוד כסף, אני מודיע לכם מכאן:

זאב אלקין: לקחת 190 מיליון שקל מקרן הניקיון זו החלטה מאוד לא פשוטה, ועשינו את זה בלב כבד כי צריך לעזור.

זאב אלקין: אבל אם בוועדה ירצו לפרוץ את הגדרות וירצו להוסיף מפה ומשם, וייפרצו הגבולות התקציביים, אני מודיע לכם רשמית: הממשלה תמשוך את הצעת החוק.

זאב אלקין: נשאיר את זה בקרן הניקיון, העסקה בין השלטון המקומי והעסקים תתפרק, העסקים ישלמו את הארנונה, וכל מי שרצה יותר, יגידו לו: תודה רבה.

זאב אלקין: בשלטון המקומי הרשויות החלשות לא יקבלו את הכסף הזה ואנחנו נדע מה לעשות עם הכסף בקרן הניקיון בעוד שנה או בעוד חצי שנה.

זאב אלקין: זה מה שיקרה.

זאב אלקין: לכן, מי שירצה להתפרע, אני מודיע לו רשמית שאני אבקש למשוך את הצעת החוק ואתם תישאו בתוצאות של מה שיקרה.

זאב אלקין: תודה רבה.

איתן גינזבורג: תודה רבה לשר זאב אלקין, ואנחנו נעבור להצבעה, חברי הכנסת.

זאב אלקין: כספים.

איתן גינזבורג: ועדת הכספים.

איתן גינזבורג: אוקיי.

איתן גינזבורג: אז אנחנו נבקש ממזכירת הכנסת לקרוא בשמות חברי הכנסת, בבקשה, גברתי.

ירדנה מלר-הורוביץ: (קוראת בשמות חברי הכנסת) משה אבוטבול – בעד סמי אבו שחאדה – נגד אלי אבידר – אינו נוכח יולי יואל אדלשטיין – בעד אמיר אוחנה – אינו נוכח ינון אזולאי – בעד ישראל אייכלר – אינו נוכח קארין אלהרר – אינה נוכחת סעיד אלחרומי – נגד זאב אלקין – בעד דוד אמסלם – אינו נוכח אופיר אקוניס – אינו נוכח משה ארבל – בעד גלעד ארדן – אינו נוכח גבי אשכנזי – בעד יעקב אשר – בעד מיכאל מרדכי ביטון – אינו נוכח דוד ביטן – אינו נוכח רם בן ברק – בעד נפתלי בנט – אינו נוכח יואב בן צור – בעד אורנה ברביבאי – בעד קרן ברק – בעד ניר ברקת – בעד יוסף ג'בארין – נגד יאיר גולן – בעד מאי גולן – אינה נוכחת קארין אלהרר – בעד איתן גינזבורג – בעד יואב גלנט – אינו נוכח גילה גמליאל – אינה נוכחת בנימין גנץ – אינו נוכח משה גפני – אינו נוכח עוזי דיין – בעד אבי דיכטר – אינו נוכח אריה מכלוף דרעי – אינו נוכח צבי האוזר – אינו נוכח ניצן הורוביץ – אינו נוכח צחי הנגבי – אינו נוכח יועז הנדל – בעד שרן מרים השכל – בעד מכלוף מיקי זוהר – אינו נוכח אסף זמיר – אינו נוכח תמר זנדברג – אינה נוכחת ציפי חוטובלי – אינה נוכחת אימאן ח'טיב יאסין – אינה נוכחת מיקי חיימוביץ' – אינה נוכחת ווליד טאהא – נגד בועז טופורובסקי – אינו נוכח אחמד טיבי – נגד יעקב טסלר – בעד מיקי חיימוביץ' – בעד חילי טרופר – בעד דסטה גדי יברקן – בעד היבה יזבק – נגד עומר ינקלביץ' – בעד משה יעלון – בעד אלי כהן – אינו נוכח יצחק כהן – אינו נוכח מאיר כהן – בעד מירב כהן – אינה נוכחת מתן כהנא – בעד ע'דיר כמאל מריח – אינה נוכחת עופר כסיף – אינו נוכח אופיר כץ – בעד חיים כץ – אינו נוכח ישראל כץ – אינו נוכח מיקי לוי – בעד אורלי לוי אבקסיס – בעד יריב לוין – אינו נוכח אביגדור ליברמן – אינו נוכח יעקב ליצמן – אינו נוכח יאיר לפיד – אינו נוכח פטין מולא – בעד מרב מיכאלי – אינה נוכחת יוליה מלינובסקי קונין – אינה נוכחת מיכאל מלכיאלי – בעד אורי מקלב – אינו נוכח יעקב מרגי – אינו נוכח משולם נהרי – אינו נוכח אבי ניסנקורן – אינו נוכח בנימין נתניהו – אינו נוכח סונדוס סאלח – נגד יואב סגלוביץ' – אינו נוכח יבגני סובה – בעד אופיר סופר – בעד בצלאל סמוטריץ' – אינו נוכח מירב כהן – בעד אוסאמה סעדי – נגד גדעון סער – אינו נוכח מנסור עבאס – אינו נוכח איימן עודה – נגד חוה אתי עטייה – בעד חמד עמאר – בעד ג'אבר עסאקלה – אינו נוכח עודד פורר –

ירדנה מלר-הורוביץ: אינו נוכח טלי פלוסקוב – אינה נוכחת אורלי פרומן – בעד מאיר פרוש – אינו נוכח עמיר פרץ – אינו נוכח רפי פרץ – אינו נוכח אורית פרקש הכהן – בעד אנדרי קוז'ינוב – בעד אלכס קושניר – אינו נוכח יואב קיש – אינו נוכח שלמה קרעי – בעד מירי מרים רגב – אינה נוכחת עידן רול – בעד יואל רזבוזוב – בעד יפעת שאשא ביטון – אינה נוכחת אלון שוסטר – בעד אנטאנס שחאדה – נגד יובל שטייניץ – אינו נוכח קטי קטרין שטרית – בעד אלעזר שטרן – בעד יזהר שי – בעד מיכל שיר סגמן – בעד עפר שלח – אינו נוכח איציק שמולי – אינו נוכח רם שפע – בעד איילת שקד – אינה נוכחת עאידה תומא סלימאן – אינה נוכחת פנינה תמנו – בעד

איתן גינזבורג: אבקש לחזור על השמות של אלה שלא נכחו.

ירדנה מלר-הורוביץ: (קוראת בשמות חברי הכנסת) אלי אבידר – בעד אמיר אוחנה – אינו נוכח ישראל אייכלר – אינו נוכח דוד אמסלם – אינו נוכח אופיר אקוניס – אינו נוכח גלעד ארדן – אינו נוכח מיכאל מרדכי ביטון – אינו נוכח דוד ביטן – אינו נוכח נפתלי בנט – אינו נוכח מאי גולן – אינה נוכחת יואב גלנט – אינו נוכח גילה גמליאל – אינה נוכחת בנימין גנץ – אינו נוכח משה גפני – אינו נוכח אבי דיכטר – אינו נוכח אריה מכלוף דרעי – אינו נוכח צבי האוזר – אינו נוכח ניצן הורוביץ – אינו נוכח צחי הנגבי – אינו נוכח מכלוף מיקי זוהר – אינו נוכח אסף זמיר – אינו נוכח תמר זנדברג – אינה נוכחת ציפי חוטובלי – אינה נוכחת אימאן ח'טיב יאסין – אינה נוכחת בועז טופורובסקי – אינו נוכח אלי כהן – אינו נוכח יצחק כהן – אינו נוכח ע'דיר כמאל מריח – אינה נוכחת עופר כסיף – אינו נוכח חיים כץ – אינו נוכח ישראל כץ – אינו נוכח יריב לוין – אינו נוכח אביגדור ליברמן – אינו נוכח יעקב ליצמן – אינו נוכח יאיר לפיד – אינו נוכח מרב מיכאלי – אינה נוכחת יוליה מלינובסקי קונין – אינה נוכחת אורי מקלב – בעד יעקב מרגי – אינו נוכח משולם נהרי – אינו נוכח אבי ניסנקורן – אינו נוכח בנימין נתניהו – אינו נוכח יואב סגלוביץ' – בעד בצלאל סמוטריץ' – אינו נוכח גדעון סער – אינו נוכח מנסור עבאס – אינו נוכח ג'אבר עסאקלה – אינו נוכח עודד פורר – אינו נוכח טלי פלוסקוב – אינה נוכחת מאיר פרוש – אינו נוכח עמיר פרץ – אינו נוכח רפי פרץ – אינו נוכח אלכס קושניר – אינו נוכח יואב קיש – אינו נוכח מירי מרים רגב – אינה נוכחת יפעת שאשא ביטון – אינה נוכחת יובל שטייניץ – אינו נוכח עפר שלח – אינו נוכח איציק שמולי – אינו נוכח איילת שקד – אינה נוכחת עאידה תומא סלימאן – אינה נוכחת

איתן גינזבורג: תודה רבה למזכירה.

איתן גינזבורג: אם יש חברי כנסת במליאה או מסביב לה שטרם מימשו את זכותם להצביע או שלא קראו בשמם, ניתן כמה שניות כדי להיכנס למליאה.

איתן גינזבורג: אם לא – נספור את הקולות.

איתן גינזבורג: סדרנים, אפשר לבדוק אם יש עוד חברי כנסת בחוץ שלא הצביעו?

איתן גינזבורג: תמה ההצבעה, אנחנו נעבור לספירת הקולות ולהכרזה על תוצאותיה.

איתן גינזבורג: אם כך, בעד הצעת החוק – 52, נגד – עשרה, אין נמנעים.

קריאה: – – – היושב-ראש – – –

איתן גינזבורג: הצעת החוק התקבלה, ותועבר לוועדת הכספים להמשך דיון לקראת קריאה שנייה ושלישית.

איתן גינזבורג: הודעה למזכירת הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הישיבה, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחה היום על שולחן הכנסת החלטה של הוועדה המסדרת לפי סעיף 141 לתקנון הכנסת, בדבר השתתפות חברי כנסת בישיבות ועדה בדרך של היוועדות חזותית בתקופת התפשטות נגיף הקורונה החדש.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

איתן גינזבורג: תודה למזכירת הכנסת.

איתן גינזבורג: תם סדר-היום.

איתן גינזבורג: הישיבה הבאה תתקיים מחר, יום שלישי, כ"ז בניסן התש"ף, 21 באפריל 2020, בשעה 9:45.

איתן גינזבורג: ישיבה זו נעולה.