ישיבת מליאה, כנסת 22, פרוטוקול מספר 22, 2019-12-09 00:00

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, היום י"א בכסלו תש"ף, 9 בדצמבר 2019.

יולי יואל אדלשטיין: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: קודם כול אמסור הודעה למליאה: הריני להודיעכם כי הונחה היום על שולחן הכנסת הודעה על הרכב ועדת הבחירות המרכזית לכנסת העשרים-ושלוש לפי חוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], התשכ"ט–1969.

יולי יואל אדלשטיין: ההרכב השמי נמצא אצלכם.

יולי יואל אדלשטיין: הודעה למזכירת הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הכנסת, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת –     לדיון מוקדם – החל בהצעת חוק פ/1204/22 וכלה בהצעת חוק פ/1418/22: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – הגדלת קצבת הנכות), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, ג'אבר עסאקלה, עופר כסיף, איימן עודה ויוסף ג'בארין; הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון – ביטול ההגבלה על חבר כנסת בעל אזרחות כפולה), מאת חברת הכנסת עומר ינקלביץ'; הצעת חוק מדד לזכות לקיום אנושי בכבוד, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, ג'אבר עסאקלה, עופר כסיף, איימן עודה ויוסף ג'בארין; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – הגבלות על כהונת שר ביותר ממשרד אחד), מאת חברת הכנסת רויטל סויד; הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה (תיקון – עסקים בתחום ההסעדה והבילוי), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק כרטיסי חיוב (תיקון – ביטול חיוב באשראי בשל עסקה עם ספק מפר), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מירב כהן; הצעת חוק הדיור הציבורי (פתרונות דיור עבור ממתינים לדיור ציבורי), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (סמכות לקביעת כללים למתן רישיון למכשירים רפואיים מיוחדים) (הוראת שעה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת קרן ברק; הצעת חוק הכנסת (תיקון – כינוס הכנסת בתקופת הפגרה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, ג'אבר עסאקלה, עופר כסיף, איימן עודה ויוסף ג'בארין; הצעת חוק החברות (תיקון – עסק חברתי), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק הנגשת מוקדי פניות חירום באמצעות שיחוח ומסרון, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת אורי מקלב, משה גפני ויעקב אשר; הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון – ריבית על יתרת זכות), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק סביבה בטוחה ונקייה מאלרגנים במוסדות חינוך (תיקוני חקיקה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת יעקב מרגי, ינון אזולאי ומשה ארבל; הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון – החרגת תוספת ותק מהכנסה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (תיקון – קביעת ההפרש בין מחיר מצרך לצרכן ומחיר מצרך לקמעונאי כרווח מרבי), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת אורי מקלב, משה גפני ויעקב אשר; הצעת חוק הקמת מערכת סולארית בבית משותף שהוקם במסגרת עסקת פינוי ובינוי, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון – הודעה לחייב בטרם הגשת בקשה לביצוע משכנתה), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק הפסיכולוגים (תיקון – איסור טיפולי המרה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת ניצן הורוביץ, תמר זנדברג, יאיר גולן ואילן גילאון; הצעת חוק הפסיכולוגים (תיקון – איסור טיפולי המרה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת פנינה תמנו ואיתן גינזבורג; הצעת חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה) (תיקון – תקופת צינון לנושאי משרה בכירה בשירות הציבור), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – תגמולים למתנדב בצוות חירום יישובי או שכונתי), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק להגדלת היצע הדירות לדיור בר-השגה ולדיור ציבורי (עסקת קומבינציה), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק יסודות התקציב (תיקון – הקצאת תקציבים ליישובים הדרוזיים והצ'רקסיים) (הוראת שעה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת חמד עמאר, אביגדור ליברמן, עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – איסור התניית עסקה באופן תשלום), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת אורי מקלב, משה גפני ויעקב אשר; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – הגבלת תקופת כהונה של ראש הממשלה), מאת חברת הכנסת רויטל סויד; הצעת חוק שימוש חוזר במים אפורים, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – הקלטת שיחות, שמירתן ומסירתן לצרכן), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק חובת הודעה להורים על אי-הגעת ילד למוסד חינוך או למעון יום (תיקוני חקיקה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק יישוב סכסוכי עבודה (תיקון – שביתה בבתי ספר יסודיים וגני ילדים ללא אישור בית הדין לעבודה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – חיוב קופות החולים לשלב את רופאי השיניים בין נותני השירותים לקופות), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק להסדרת הפיקוח על כלבים (תיקון – מרכז רישום ארצי), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק זכויות התלמיד (תיקון – הנחה בתחבורה ציבורית), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, ג'אבר עסאקלה, עופר כסיף, איימן עודה ויוסף ג'בארין; הצעת חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון – הנחה ברכישת קבר זוגי), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – מימון שירותי בריאות נוספים לאוכלוסיות מסוימות), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק זכויות התלמיד (תיקון – איסור התניית זכות הלימוד בתשלום), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, ג'אבר עסאקלה, עופר כסיף, איימן עודה ויוסף ג'בארין; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – מענה אנושי בשירות טלפוני לאזרח ותיק), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק-יסוד: השוויון, מאת חברי הכנסת ניצן הורוביץ, סתיו שפיר, יאיר גולן ואילן גילאון; הצעת חוק הרבנות הראשית לישראל (תיקון – סמכות בענייני גיור), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, יוליה מלינובסקי, יבגני סובה, אלי אבידר, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק עבודת נשים (תיקון – הארכת תקופת לידה והורות להורי פג), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק הפחתת מחירים במתן שירותים ומכירת מוצרים על ידי גופים ציבוריים, התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק הגנה על עובדים בשעת חירום (תיקון – תשלום שכר עבודה לעובד שנעדר עקב סגירת מוסד הלימוד של ילדו), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון – הצבעה בקלפיות של בעלי מוגבלויות), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון – משך כהונת רב עיר), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – הצמדת קצבת אזרח ותיק לשכר הממוצע במשק), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – קצבת ילד נכה לילד עם תסמונת דאון), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק אוויר נקי (תיקון – איסור הפעלת מפוחים), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק לשכת עורכי הדין (תיקון – בחינות מסכמות כתנאי להתמחות), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק לשיפור השירות במגזר הציבורי ולמניעת התעמרות של עובדי הציבור בתושבי המדינה ובמגזר העסקי, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, יוליה מלינובסקי, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – סימון שינוי בכמות המצרך), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק חינוך ממלכתי (תיקון – שלילת השתתפות בתקציב עקב הפליה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק הרשויות המקומיות (ייעוד כספי הקצבות למטרות שירותי סידור חוץ-ביתי הולם לילדים), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק הרשות הלאומית לתרבות הג'והורי, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת מרק איפראימוב, יבגני סובה, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי ואלכס קושניר; הצעת חוק מעונות יום שיקומיים (תיקון – פעוטות עם צרכים רפואיים וחלופה ביתית), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק ברל כצנלסון (ציון זכרו ופועלו), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (פרסום מכרז באתר האינטרנט), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה) (תיקון – מניעת ריבוי נישואין), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק פיצוי עסקים קטנים בשל אירועי איבה מתמשכים, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון – עידוד התיירות באזורי רמת הגולן והגליל) (הוראת שעה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (פטור ממס למענק כספי בשל הישג בתחרות ספורט), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק לתיקון פקודת מיסי העירייה ומיסי הממשלה (פטורין) (פטור מארנונה למבנה ברחוב שמתבצעות בו עבודות פיתוח או תשתית), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון – העברת סמכויות מועצה דתית לרשות מקומית), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק איסור הונאה בכשרות (תיקון – פתיחת אזורי הכשרות), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק הדגל, הסמל והמנון המדינה (תיקון – איסור מניעת כניסה לאספה עם דגל המדינה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (תיקון – בחירה של בעל עסק בתחום רשות מקומית שעסקו רשום בה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי (תיקון – זכות לדיור ציבורי ומתן קדימות בשל נכות רפואית בשיעור של 75 אחוזים ומעלה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק פיצויים לבעלי עסקים נפגעי עבודות תשתית מתמשכות, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק איסור הכחשת השואה (תיקון – איסור הבעת אהדה לשלטון הנאצי או הזדהות עימו ואיסור שימוש בסמלים נאציים), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, יוליה מלינובסקי, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק עידוד שירות צבאי, לאומי או לאומי-אזרחי, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, יוליה מלינובסקי, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק העונשין (תיקון – החמרת העונש לנבחרי ציבור בעבירות ביטחון המדינה, יחסי חוץ וסודות רשמיים), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, יוליה מלינובסקי, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק לתיקון פקודת הנזיקין (פיצויים לדוגמה בשל מעשה טרור או פגיעת איבה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, יוליה מלינובסקי, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק למניעת פגיעה במדינת ישראל באמצעות חרם (תיקון – הפסקת מימון מוסדות להשכלה גבוהה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, יוליה מלינובסקי, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון – שילוב עסקים קטנים ובינוניים), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, יוליה מלינובסקי, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק לטיפול בכיתות פוגעניות, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון – תשלום שכר והוצאות של אפוטרופוס מאוצר המדינה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק בית המשפט לענייני משפחה (תיקון – בני זוג מאותו המין), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון – מסירת תעודות לבעלי מוגבלות), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת מיכל שיר סגמן ומיכאל מלכיאלי; הצעת חוק בית המשפט לענייני משפחה (תיקון – בני זוג מאותו המין), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת ניצן הורוביץ, יאיר גולן ואילן גילאון; הצעת חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון – הכרעה דחופה בנוגע לילד להורים בהליכי גירושין), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק איסור הונאה בכשרות (תיקון – פיקוח על מחירי תעודת הכשר), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק מרשם האוכלוסין (תיקון – רישום כזרע ישראל), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלכס קושניר, יבגני סובה, חמד עמאר, אלי אבידר ומרק איפראימוב; הצעת חוק המכר (דירות) (תיקון – הסדרת בנייה במסגרת קבוצות רכישה), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת מיקי לוי; הצעת חוק לקידום דיור בר-השגה, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק להגברת השקיפות בפעילותם של גופים פיננסיים (תיקוני חקיקה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת יואב קיש ושלמה קרעי; הצעת חוק לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים) (דבר מה נוסף), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק להגברת השקיפות בפעילותם של גופים פיננסיים (תיקוני חקיקה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת שלמה קרעי, חוה אתי עטייה, שרן מרים השכל, משה אבוטבול, מיכאל מלכיאלי, ינון אזולאי ואופיר כץ; הצעת חוק המזונות (הבטחת תשלום) (תיקון – סכום שלא יובא בחשבון במבחן ההכנסה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת עומר ינקלביץ'; הצעת חוק הממשלה (תיקון – דיווח על נסיעות שרים לחוץ לארץ), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – איסור קיזוז קצבת ילדים כנגד חוב לביטוח לאומי), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, ג'אבר עסאקלה, עופר כסיף, איימן עודה ויוסף ג'בארין; הצעת חוק פיקוח על רווחי שיווק בתוצרת חקלאית, התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת עמר בר לב; הצעת חוק אימוץ ילדים (תיקון – איסור הפרדה בין אחים בהליך אימוץ), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת פנינה תמנו, מיכל שיר סגמן ומירב כהן; הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה) (תיקון – איסור הארכת החוק באמצעות צו ושינוי קריטריונים), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק הממשלה (תיקון – ועדת שרים לענייני חקיקה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – קצבת אזרח ותיק ראויה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק מניעת בריונות ברשת, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון – הצהרת אמונים), מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, יוליה מלינובסקי, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – קצבת ילדים כפולה בלידת תאומים או יותר), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (פטור ממס לדמי הבראה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת עומר ינקלביץ'; הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון – תמיכה במאבק מזוין נגד מדינת ישראל), מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, יוליה מלינובסקי, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק חובת הדיווח של מוסדות פיננסיים על כספים ללא דורש, התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת עמר בר לב; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – השוואת קצבת נכות לשכר המינימום), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (תיקון – הכרה בפודיאטרים-פודולוגים וסמכויות לפודיאטרים ופודיאטרים מנתחים), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק לתיקון פקודת מיסי העירייה ומיסי הממשלה (פטורין) (פטור מארנונה לבתי חיילים), התש"ף–2019, מאת חברות הכנסת פנינה תמנו, ע'דיר כמאל מריח ואורלי פרומן; הצעת חוק האזרחים הוותיקים (תיקון – הנחה בארנונה לאזרח ותיק המתגורר בדירה שאינה בחזקתו), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת עומר ינקלביץ'; הצעת חוק הטבות מענק מקום לרכישת דירה בפריפריה, לזכאים לרכישת דירה בתוכנית מחיר למשתכן שאין התוכנית פועלת בעירם, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק התרבות והאומנות (תיקון – הקצאת תקציב שנתי לתרבות והאומנות), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק הלוואות לדיור (תיקון – הלוואה כהון עצמי) (הוראת שעה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק הכרה ברישיונות מקצועיים על בסיס הנחיות האיחוד האירופי (תיקוני חקיקה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (תיקון – איסור משלוחים חיים לשחיטה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק ערבות למשכנתאות (תיקון – ערבות מדינה לדירה יחידה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק עידוד שירות צבאי, אזרחי או לאומי, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, יוליה מלינובסקי, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (תיקון – הגבלת מרווחי שיווק על ירקות), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – הצמדת קצבת אזרח ותיק לשכר המינימום), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, ג'אבר עסאקלה, עופר כסיף, איימן עודה ויוסף ג'בארין; הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (תיקון – התניית יום שבתון באישור הצבעה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק הפסקת היריון, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת מרב מיכאלי, עאידה תומא סלימאן ואלון שוסטר; הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (תיקון – מס רכישה מופחת לעולה חדש), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת אלכס קושניר, חמד עמאר, אלי אבידר, עודד פורר, אביגדור ליברמן, יבגני סובה, יוליה מלינובסקי ומרק איפראימוב; הצעת חוק זכויות הסטודנט (תיקון – פעילות ציבורית), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת מרב מיכאלי ואלון שוסטר; הצעת חוק הפיקוח על מעונות (תיקון – חובת פיקוח של מנהל מעון), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת ינון אזולאי, משה ארבל, מיכאל מלכיאלי, משה אבוטבול, קטי קטרין שטרית ושלמה קרעי; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – גמלה בשל דיכאון לאחר לידה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, ג'אבר עסאקלה, עופר כסיף, איימן עודה ויוסף ג'בארין; הצעת חוק הפיקוח על המעונות (תיקון – פיקוח של מנהל מעון), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת פנינה תמנו ומיכל שיר סגמן; הצעת חוק לתיקון פקודת המיסים (גבייה) (ביטול החוק), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת מרב מיכאלי, אוסאמה סעדי, משה ארבל, ינון אזולאי, יואב בן צור ועמר בר לב; הצעת חוק העבירות המינהליות (תיקון – מועד להחלטה מנומקת), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, יוליה מלינובסקי, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון – פטור מטעמי מצפון), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, ג'אבר עסאקלה, עופר כסיף, יוסף ג'בארין ואיימן עודה; הצעת חוק חינוך ממלכתי (תיקון – ביטול השתתפות רשות מקומית בתקציבי מוסדות חינוך מוכרים לא רשמיים), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת מרב מיכאלי וחילי טרופר; הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון – פטור ממס על מתן שירותי בנייה לצורך הוספת מרחב מוגן ומרחב מוגן דירתי ביישובים סמוכי גבול), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת עמר בר לב; הצעת חוק חזקת הסכמה לתרומת איברים (תיקוני חקיקה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת מרב מיכאלי, עאידה תומא סלימאן, אוסאמה סעדי, יוסף ג'בארין, ניצן הורוביץ, מיכאל מרדכי ביטון ואלון שוסטר; הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון – ניכוי שכר דירה לעולים חדשים לצורך מבחן הכנסות), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק העסקת עובדי הוראה, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת מרב מיכאלי, אלון שוסטר וחילי טרופר; הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון – ביטול יום השבתון ביום הבחירות), מאת חבר הכנסת מכלוף מיקי זוהר; הצעת חוק טיפול בחולי נפש (תיקון – החלת הוראות על בגיר שסובל מאנורקסיה נרבוזה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת מרב מיכאלי ועאידה תומא סלימאן; הצעת חוק רישוי עסקים (תיקון – הארכת תוקף רישיון), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק איסור הפליה בשל מין, נטייה מינית או זהות מגדרית (תיקוני חקיקה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – בחירות מוקדמות באין ממשלה), מאת חבר הכנסת מכלוף מיקי זוהר; הצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון – הקמת מוסדות להשכלה גבוהה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת יעקב מרגי, ינון אזולאי ומשה ארבל; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (פטור ממס על מלגה לחוקר), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת מרב מיכאלי, משה ארבל, ינון אזולאי, רויטל סויד ועמר בר לב; הצעת חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (תיקון – הגבלת דמי ניהול לעמית שסיים את עבודתו), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת מרב מיכאלי, עאידה תומא סלימאן, ניצן הורוביץ, יעל גרמן, חילי טרופר, מיכאל מרדכי ביטון ואלון שוסטר; הצעת חוק המשטרה (תיקון – התיישנות עבירות), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, ג'אבר עסאקלה, עופר כסיף, איימן עודה ויוסף ג'בארין; הצעת חוק הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין (תיקון – מתן טיפול שיקום מונע ללא הרשעה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון – מסלול מקוצר חובה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק אימוץ ילדים (תיקון – הוספת סמכות בנושא דתו של המאומץ), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 48) (ביטול החוק), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, ג'אבר עסאקלה, עופר כסיף, איימן עודה ויוסף ג'בארין; הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון – הגדרת אלמן ושכול), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק הגישור, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (רישיון נהיגה לאופניים עם מנוע עזר), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק עבודת נשים (תיקון – תקופת לידה והורות מדורגת), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון – פטור ממס במכירת תרופות מצילות חיים שאינן כלולות בסל הבריאות), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, ג'אבר עסאקלה, עופר כסיף, איימן עודה ויוסף ג'בארין; הצעת חוק עבודת נשים (תיקון – הגנה לעובדת העוברת טיפולי פוריות), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון – מס בשיעור אפס על ספרי לימוד), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, ג'אבר עסאקלה, עופר כסיף, היבה יזבק, איימן עודה ויוסף ג'בארין; הצעת חוק יסודות התקציב (תיקון – אישור הוועדה המשותפת לתקציב הביטחון להחלטות הממשלה להצטיידות או התעצמות), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת מרב מיכאלי ואלון שוסטר; הצעת חוק למניעת התעמרות בעבודה, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת מרב מיכאלי, אוסאמה סעדי, סעיד אלחרומי, ווליד טאהא, עופר כסיף, ניצן הורוביץ, קרן ברק, קטי קטרין שטרית, משה ארבל, ינון אזולאי, יואב בן צור, אורלי לוי אבקסיס, יעל גרמן, עומר ינקלביץ', עמר בר לב, אורלי פרומן, בועז טופורובסקי, פנינה תמנו, יאיר גולן ואלון שוסטר; הצעת חוק שירותי בריאות נפש ממלכתיים, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, ג'אבר עסאקלה, עופר כסיף, איימן עודה ויוסף ג'בארין; הצעת חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה (תיקון – פשעי שנאה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק מוסר תשלומים לספקים (תיקון – מועדי תשלום שיחולו על מזמינים שונים והחלה על מוסדות בריאות), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק מערך החוץ וההסברה, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק החזרת תושבי בירעם ואקרית לבתיהם, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, ג'אבר עסאקלה, עופר כסיף, איימן עודה ויוסף ג'בארין; הצעת חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם (תיקון – מגבלות ברישוי קבלני כוח אדם), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת מרב מיכאלי, אלון שוסטר ואורית פרקש הכהן; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – החזר דמי נסיעה באמבולנס למבוטח שהגיע לגיל פרישה), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק הקמת שדה תעופה בנבטים, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים (תיקון – הגדלת סכום הפיצוי בלא הוכחת נזק), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק המכר (דירות) (תיקון – זכות להחלפת חברת ניהול), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת עמר בר לב; הצעת חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי (תיקון – זכאות לאימהות יחידניות המקבלות מזונות ילדים), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק לימוד חובה (תיקון – חינוך חינם לפעוטות ולילדים), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (תיקון – איסור מכירת פרוות), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק משק החשמל (תיקון – גביית תשלומים), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (העברת המחלקה לחקירת שוטרים למשרד מבקר המדינה וקביעת תקופת צינון), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, ג'אבר עסאקלה, עופר כסיף, היבה יזבק, איימן עודה ויוסף ג'בארין; הצעת חוק למניעת אלימות כלכלית בין בני זוג ובני משפחה, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת עומר ינקלביץ'; הצעת חוק למניעת אלימות כלכלית בין בני זוג ובני משפחה, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת יואב סגלוביץ', אורלי פרומן, מירב כהן, ע'דיר כמאל מריח, יעל גרמן, מיכאל מלכיאלי, פנינה תמנו, רם בן ברק, אורנה ברביבאי וחילי טרופר; הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה) (תיקון – ביטול החוק), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, ג'אבר עסאקלה, עופר כסיף, יוסף ג'בארין ואיימן עודה; הצעת חוק אימוץ ילדים (תיקון – אימוץ על ידי הורה יחיד), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק נציבות תלונות אסירים, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק רמת הגולן (תיקון – ביטול החוק), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, ג'אבר עסאקלה, עופר כסיף, יוסף ג'בארין ואיימן עודה; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (הוצאות אש"ל לעצמאים), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת מיכאל מלכיאלי, מיכל שיר סגמן, משה ארבל, שלמה קרעי, ינון אזולאי, משה אבוטבול ודסטה גדי יברקן; הצעת חוק הפקדות וזכויות סוציאליות לעצמאים (תיקוני חקיקה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת מרב מיכאלי ואורית פרקש הכהן; הצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון – הצהרה על חשבונות בנק בחוץ-לארץ), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת מרב מיכאלי, חילי טרופר, יעל גרמן, מיכאל מרדכי ביטון ואלון שוסטר; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (משיכה מקרן השתלמות לרכישת דירה ראשונה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – מינוי ועדות רפואיות), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה) (תיקון – זכות במקרקעין בקבוצת רכישה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת מיכאל מלכיאלי, מיכל שיר סגמן, משה ארבל, שלמה קרעי, ינון אזולאי, משה אבוטבול ודסטה גדי יברקן; הצעת חוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות (תיקון – קביעת תאגיד שאינו מדווח או שותפות כחברת שכבה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת מרב מיכאלי, אוסאמה סעדי, משה ארבל, ינון אזולאי ויאיר גולן; הצעת חוק פיצויים בעד נזק עקב אסון טבע, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק סיוע לקטינים נפגעי עבירות מין או אלימות (תיקון – טיפול נפשי לילדים נפגעי אלימות במשפחה לרבות חשיפה לאלימות במשפחה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת עומר ינקלביץ'; הצעת חוק-יסוד: החקיקה, מאת חברת הכנסת קארין אלהרר; הצעת חוק לקביעת שעות ההצבעה בקלפיות ולקביעת היקף יום השבתון בבחירות לכנסת ולרשויות המקומיות (תיקוני חקיקה), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אורי מקלב; הצעת חוק איסור שימוש בחקירה של מי שנפגע מינית, בממצאי טיפול נפשי וביומנים אישיים (תיקוני חקיקה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 116) (תיקון – ביטול החוק), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת חמד עמאר, אביגדור ליברמן, עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק לימודי יסוד במערכת החינוך, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת מרב מיכאלי ואלון שוסטר; הצעת חוק בית הדין לעבודה (תיקון – ערעור לפני בית המשפט העליון), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת גדעון סער; הצעת חוק להסדרת מינויים בשירות החוץ, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת מרב מיכאלי ואלון שוסטר; הצעת חוק איסור פרסום הפליה (תיקוני חקיקה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק עיקול ותפיסה מידתיים של נכסים המוחזקים בידי צד שלישי (תיקוני חקיקה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת יועז הנדל, פנינה תמנו, איתן גינזבורג, ישראל אייכלר, דסטה גדי יברקן, יעל גרמן, יזהר שי ואילן גילאון; הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון – הגבלת עיקול מיטלטליו של קשיש), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק החברות הממשלתיות (תיקון – ייצוג הולם לאוכלוסייה הערבית), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת יוסף ג'בארין, סעיד אלחרומי, אוסאמה סעדי, עופר כסיף, ג'אבר עסאקלה ועאידה תומא סלימאן; הצעת חוק החברות (תיקון – איסור חברות בדירקטוריון של בנק ושל חברה ציבורית נוספת), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון – שלילת סמכותו של בית המשפט העליון מלהתערב בהחלטת ועדת הבחירות המרכזית לעניין אישור או פסילת מועמד או רשימה מלהשתתף בבחירות), מאת חברי הכנסת עודד פורר, אלי אבידר, יבגני סובה, יוליה מלינובסקי, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק-יסוד: אוצרות הטבע ומשאבי הסביבה, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק הרבנות הראשית לישראל (תיקון – ביטול החוק), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק החלת ריבונות על בקעת הירדן, גוש עציון, גבעת זאב, מעלה אדומים, ביתר עילית ועפרה, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת איילת שקד; הצעת חוק האפוטרופוס הכללי (תיקון – הקמת מאגר מידע לעניין כספים ללא דורש), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון – שיעור מס מופחת על מוצרי מזון בסיסיים), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק זכויות, שירותים והתאמות בחינוך לילדים עם צרכים מיוחדים, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – הארכת המועד להגשת תביעה לגמלה והתקופה שבעדה תשולם), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת ינון אזולאי, משה ארבל, מיכאל מלכיאלי, משה אבוטבול וקטי קטרין שטרית; הצעת חוק העונשין (תיקון – גזר דין עונש מוות למורשע ברצח בנסיבות טרור), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת שלמה קרעי, חוה אתי עטייה, שרן מרים השכל, מיכאל מלכיאלי, ינון אזולאי ואופיר כץ; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מאסר מינימום למי שהפקיר אדם שנפגע בתאונה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת חמד עמאר, אביגדור ליברמן, עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים (תיקון – הגדלת סכום הפיצוי בלא הוכחת נזק), התש"ף–2019, מאת חברות הכנסת פנינה תמנו, מיכל שיר סגמן ומירב כהן; הצעת חוק הקמת יישוב עירוני חדש לאוכלוסייה הדרוזית, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת חמד עמאר, אביגדור ליברמן, עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – חובת הקלטה של עסקה טלפונית), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – הקמת ועדה מיוחדת לקידום והסדרת התכנון ביישובים הדרוזיים) (הוראת שעה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת חמד עמאר, אביגדור ליברמן, עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – חיבור לחשמל) (הוראת שעה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת חמד עמאר, עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – ייצוג הולם לאוכלוסייה הערבית במוסדות התכנון), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת ג'אבר עסאקלה, איימן עודה, עאידה תומא סלימאן, עופר כסיף ויוסף ג'בארין; הצעת חוק השמירה על המקומות הקדושים (תיקון – הבטחת פלורליזם דתי), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – הגבלת תקופת ההפקעה לייעוד ציבורי), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת ג'אבר עסאקלה, איימן עודה, עאידה תומא סלימאן, עופר כסיף ויוסף ג'בארין; הצעת חוק המקרקעין (חיזוק בתים משותפים מפני רעידות אדמה) (תיקון – סידור חלוף ארעי), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת עמר בר לב; הצעת חוק העונשין (תיקון – איסור תיעוד של חיילי צבא הגנה לישראל), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת שלמה קרעי, שרן מרים השכל, חוה אתי עטייה, מתן כהנא, משה אבוטבול, מיכאל מלכיאלי, ינון אזולאי ואופיר כץ; הצעת חוק קביעת אופן ההעסקה של מטפלות במשפחתונים המפוקחים על ידי האגף למעונות יום ומשפחתונים במשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, ג'אבר עסאקלה, עופר כסיף, מרב מיכאלי, היבה יזבק, איימן עודה, יוסף ג'בארין, אוסאמה סעדי ומנסור עבאס; הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה (תיקון – קיצור שבוע העבודה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, ג'אבר עסאקלה, עופר כסיף, איימן עודה ויוסף ג'בארין; הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון – גמלאות להורה יחיד), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עאידה תומא סלימאן, ג'אבר עסאקלה, עופר כסיף, איימן עודה ויוסף ג'בארין; הצעת חוק לחילופי מידע בין גופי הביטחון, המודיעין והאכיפה ובין נפגעי טרור, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת יועז הנדל ומשה יעלון.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה למזכירת הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אנחנו נעבור לנאומים בני דקה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מפעיל את ההצבעה על מנת שתוכלו להירשם.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, ההרשמה החלה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת שמולי, אתה יכול בינתיים לפתוח את הנאומים.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני.

איציק שמולי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, ושבוע טוב.

איציק שמולי: היום היה דיון חשוב מאוד בוועדת החוץ והביטחון בנוגע לנתונים שנמסרו, בשוגג או במזיד, על ידי צה"ל לגבי הגיוס של החרדים.

איציק שמולי: אני רוצה להתריע שמה שהיה היום בוועדת החוץ והביטחון זה בלוף אחד גדול.

איציק שמולי: למה?

איציק שמולי: כי אתה רואה גם נציגי צה"ל שבאים ולוקחים אחריות, וזה דבר מבורך, ואתה רואה פוליטיקאים שמזדעקים כנגד החוק, אבל, אדוני היושב-ראש, בחינה מעמיקה של חוק הגיוס שליברמן רוצה לקדם בכנסת מעלה שלא פחות – צה"ל מנסה באותו החוק, בסעיף 26(יג), פשוט להלבין בחסות החוק את אותה הונאה.

איציק שמולי: מה כתוב בחוק?

איציק שמולי: כתוב שכל מי שלמד בין גיל 14 לגיל 18 במוסד חרדי, ואפילו אם הוא עזב את המוסד החרדי והיום הוא חילוני גמור, ימשיך להיספר כמי שהוא חרדי לכל דבר שהתגייס לצה"ל.

איציק שמולי: אני חושב, אדוני היושב-ראש, שהגיע הזמן שכולנו נסיר את המסכות.

איציק שמולי: גם צבא ההגנה לישראל – אני בעד צבא העם, אבל צה"ל צריך לבוא ולהגיד אם צריך את החרדים בצה"ל או אם ניתן להפנות את כוח האדם הזה למטרות חשובות אחרות, כמו השירות האזרחי.

איציק שמולי: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת שמולי.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת יוסף ג'בארין, בבקשה, אדוני, ואחריו – חבר הכנסת אלון שוסטר.

יוסף ג'בארין: כבוד היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, היום היינו עדים לעוד פשע שנאה בשועפאט.

יוסף ג'בארין: פשע השנאה הזה בא בהמשך למקרים דומים של התקפות טרוריסטיות על יישובים ערביים בתוך ישראל ועל יישובים בגדה המערבית: לפני שועפאט היה המקרה בג'לג'וליה, לפני ג'לג'וליה היה בכפר קאסם, לפני כן בג'יסר א-זרקא, לפני כן בגוש חלב, ועוד בעשרות כפרים פלסטיניים.

יוסף ג'בארין: מאות כלי רכב הושחתו, וגם עשרות מקומות תפילה הושחתו ורוססו עליהם דברי נאצה.

יוסף ג'בארין: גם אלפי עצי זית הושחתו, שלא לדבר על המקרה המאוד-טרגי בכפר דומא, הרצח של משפחת דוואבשה.

יוסף ג'בארין: אני תוהה: מה קרה לרשויות אכיפת החוק?

יוסף ג'בארין: איפה הן?

יוסף ג'בארין: איך זה קורה שפשעי השנאה, פעילויות הטרור האלה נמשכות ונמשכות, עם סרטונים שמתעדים את זה כל פעם, ורשויות אכיפת החוק לא מצליחות לשים יד עליהם?

יוסף ג'בארין: הגיע הזמן לשים קץ לפעילות הטרוריסטית הזאת, למצוא את האחראים ולהעמיד אותם לדין, כי פשוט אי-אפשר להבין איך זה יכול לקרות שהפעילות הזו מתמשכת ורשויות אכיפת החוק עומדות באוזלת יד גמורה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת ג'בארין.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אלון שוסטר, בבקשה, אדוני, ואחריו – חבר הכנסת אורי מקלב.

אלון שוסטר: כבוד היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, במוצאי שבת התפזרה המשפחה שבאה לעשות שבת במפלסים, עוטף עזה – וצבע אדום.

אלון שוסטר: אנחנו אנשים מבוגרים, אשתי ואני, וצעדנו במהירות לממ"ד.

אלון שוסטר: מסביב בוקה ומבולקה בחלק גדול מהמקרים – התכנסות של בני עקיבא בשדרות – וסריטות חדשות נפערות שוב בנפשותיהם של בני אדם.

אלון שוסטר: אני וחברים יזמנו כינוס מיוחד כאן, במקום הזה, בכנסת ישראל.

אלון שוסטר: הוא יתקיים מחר, יום שלישי.

אלון שוסטר: אני מבקש מחברי הכנסת לשים לב לצורך, שלא מסתיים, לעמוד לצד התושבים, היישובים, הרשויות.

אלון שוסטר: מדינת ישראל לא יכולה להבטיח לנו, לתושבי שדרות ועוטף עזה, שיהיה שקט, היא לא יכולה להבטיח שלא יקרה יותר שום דבר, אבל היא יכולה לעשות את כל מה שהיא צריכה לעשות כדי להגן ולתת כיפות ברזל, גם פיזיות, גם קהילתיות, גם תקציביות.

אלון שוסטר: רק דוגמה אחת קטנה: מרכזי החוסן המפורסמים, שעושים עבודת קודש, לא נמצאים בבסיס התקציב.

אלון שוסטר: זה לא הגיוני.

אלון שוסטר: אנחנו יודעים שאלו תנאי החיים.

אלון שוסטר: כעת הממשלה צריכה להיות יחד עם תושבי שדרות ועוטף עזה.

אלון שוסטר: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת שוסטר.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אורי מקלב, בבקשה, אדוני, ואחריו – חבר הכנסת יזהר שי.

אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אנחנו עדיין לא יודעים אם יהיו בחירות או לא יהיו בחירות.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שבתעמולת הבחירות היו הרבה הסתות והרבה הכפשות והשמצות.

אורי מקלב: אני רוצה רק להעיר בפניכם מה ההשלכות של הדברים האלה, ואני אתן לכם דוגמה ממה שהיה ביום שישי בבוקר ברשת ב' בדיון על תוחלת החיים בקבוצות באוכלוסייה: החרדים – שם התברר שתוחלת החיים שלהם היא הגדולה ביותר.

אורי מקלב: מה המסקנה שהגיעו אליה באותו דיון ברשת ב'?

אורי מקלב: שזה בגלל ששר הבריאות הוא חרדי, והם גם רוקמים קשרים ולובי בקופת החולים ובבתי החולים, ולכן הם חיים יותר.

אורי מקלב: זו הסיבה.

אורי מקלב: עוד הסתה.

אורי מקלב: לא הייתי מביא את זה אלמלא שמעתי כאן בכנסת לפני שבוע, בדיון שאיציק שמולי חברנו קיים – והוא נמצא כאן, איציק שמולי – עומד ראש ארגון שמטפל בקשישים ואומר לפני כולם: החרדים לא משלמים כסף על תרופות.

אורי מקלב: אני שואל: איפה הם החרדים, איפה – והוא: החרדים לא משלמים כסף על תרופות.

אורי מקלב: זה ועוד דברים כאלה, הדוגמה הזאת.

אורי מקלב: וכמו שמתפרסם היום בכתבה בכלכליסט של שחר אילן, שאומר: "שליש מתקציב סבסוד מעונות היום מגיע לידי האברכים".

אורי מקלב: כשאתה קורא בפנים, הוא אומר: 7% בלבד מהמשפחות הן של חרדים – 7%, פתאום אנחנו רק 7% – ובתוכה מתברר לך שפתאום זה קופץ ל-18%.

אורי מקלב: לוקחים את הנתונים ואומרים: המשפחות – לא בגיל הזה, בכלל המשפחות בארץ ישראל.

אורי מקלב: ככה מעוותים את הנתונים וככה מסיתים את הציבור.

אורי מקלב: נמצאים פה ראשי סיעות גדולות שהן אחראיות, ואני מכבד את מה שהם אמרו, גם היום בוועדת החוץ והביטחון ועוד.

אורי מקלב: חובתנו דווקא לקחת אחריות בעניין הזה.

אורי מקלב: ההסתה, אין לה גבולות, והיא מידרדרת.

אורי מקלב: חובתנו המוסרית לעצור את זה.

אורי מקלב: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת מקלב.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת יזהר שי, בבקשה, אדוני, ואחריו – חבר הכנסת חמד עמאר.

יזהר שי: תודה, אדוני היושב-ראש.

יזהר שי: חברות וחברי הכנסת, יושב-ראש כחול לבן חבר הכנסת בני גנץ קרא לפני כשעה לראש הממשלה היוצא מר בנימין נתניהו להודיע שהוא איננו מתכוון לבקש חסינות מהכנסת וילך לטפל בענייניו.

יזהר שי: זו בקשה פשוטה שתבהיר את המצב לאשורו ותסיר את העננה הכבדה הרובצת על הבית הזה, והיא גם פתח להמשך כהונתה של הכנסת הזאת, שעומדת להתפזר בעוד קצת יותר מ-48 שעות אם לא נעשה את הדבר הנכון.

יזהר שי: והדבר הנכון הוא פשוט: ראש ממשלת ישראל, פשוט תודיע שאתה עומד מאחורי ההצהרות וההבטחות שלך מלפני חודשים.

יזהר שי: עשית את זה שוב ושוב – הודעת שלא תבקש חסינות.

יזהר שי: שאלת: מה פתאום לבקש חסינות?

יזהר שי: והצהרת שהנושא הזה לא מעניין אותך.

יזהר שי: פשוט תבהיר שלא אתה ולא עושי דבריך ולא שליחיך ולא אנשים שרצונם טוב, אף אחד מהם לא יבקש חסינות, וגם לא אתה, וזה יפתח את הדרך להמשך כהונתה של הכנסת הזאת.

יזהר שי: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת יזהר שי.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת חמד עמאר, בבקשה, אדוני, ואחריו – חבר הכנסת מתן כהנא.

חמד עמאר: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, בשבוע שעבר החליטה ראש העיר עינת קליש שיותר היא לא מקבלת תלמידים דרוזים בעיר חיפה, וכל מי שלומד – גם תפסיק לו את הלימודים בחיפה.

חמד עמאר: קודם כול, אני רוצה להגיד לה: זה גובל בגזענות.

חמד עמאר: דבר שני, מאז קום המדינה, מאז קום המדינה תלמידים דרוזים מעוספיא ודאליה לומדים בעיר חיפה.

חמד עמאר: להגיד לכם – אני בעצמי, תושב שפרעם, למדתי בחיפה, בבית ספר בסמ"ת.

חמד עמאר: אז פתאום ראש העיר החדשה – שתלך ללמוד מראשי העיר הישנים.

חמד עמאר: כולם תקפו אותה; כולם אמרו שההחלטה שלה היא החלטה גזענית.

חמד עמאר: אני קורא לה: את לא יכולה להפסיק לתלמיד את רצף הלימודים.

חמד עמאר: מי שהתחיל בכיתה א' ללמוד בחיפה ועכשיו הוא בכיתה ח' – איך הוא יחזור ליישוב שלו וילמד?

חמד עמאר: הרי תוכנית הלימודים שונה לגמרי, תוכנית הלימודים אחרת.

חמד עמאר: תבטלי את ההחלטה הגזענית הזאת.

חמד עמאר: תקלטי תלמידים דרוזים מהיישובים עוספיא ודאליה.

חמד עמאר: היישובים עוספיא ודאליה בקשרים טובים מאוד עם העיר חיפה.

חמד עמאר: תקלטי אותם, תקבלי אותם, תחבקי אותם.

חמד עמאר: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת חמד עמאר.

יולי יואל אדלשטיין: לפני שעה קלה גם אישרתי שאילתה דחופה בנושא הזה, וביום רביעי נשמע את תשובת משרד החינוך בנושא.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מתן כהנא, בבקשה, אדוני, ואחריו – חברת הכנסת ע'דיר כמאל מריח.

מתן כהנא: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, היום בבוקר התוודענו לפרסום דוח העוני של ארגון לתת.

מתן כהנא: בואו נניח שהדוח הזה נכון – וברור שהוא לא נכון – ברור שתפקידנו כחברי כנסת ומחוקקים זה לדאוג שיהיו כמה שפחות עניים במדינה.

מתן כהנא: השאלה היא איך.

מתן כהנא: האם נעשה עוד תהליכים שרק ינציחו פה את העוני, כמו דיור ציבורי, או שנלך לפעולות – כמו שוק חופשי, הורדת מחירים – שייקחו את כולם למעלה, כמו הסרת מכסים, הסרת רגולציה וביורוקרטיה והסרת לפיתת החנק של ההסתדרות, שלוקחת את כולנו למטה?

מתן כהנא: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת מתן כהנא.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת ע'דיר כמאל מריח, ואחריה – חברת הכנסת היבה יזבק.

ע'דיר כמאל מריח: אדוני יושב-ראש הכנסת, חבריי וחברותיי, כפי ששמעתם, התקבלה החלטה הזויה של ראש עיריית חיפה, גב' עינת קליש-רותם – היא החליטה לגרש את כל התלמידים הדרוזים מבית ספרה, מבתי הספר של חיפה.

ע'דיר כמאל מריח: אתם יודעים איך היא נימקה את ההחלטה שלה?

ע'דיר כמאל מריח: תקשיבו, ותקשיבו טוב – אתם תהיו המומים: "חיוב העירייה בקליטת קטינים בני העדה הדרוזית בלבד, תוך מניעה וסירוב מבני לאום ו/או קטינים אחרים מערי לוויין סמוכות להיקלט במערכת החינוך העירונית החיפאית, היא תוצאה מפלה הפוגעת בעקרון השוויון".

ע'דיר כמאל מריח: לקרוא ולא להאמין.

ע'דיר כמאל מריח: החלטה אטומה, החלטה גזענית, החלטה מפלה, החלטה שממחישה את הסכנות.

ע'דיר כמאל מריח: אפרופו, דיברנו על חוק הלאום – הינה התוצאות של חוק הלאום.

ע'דיר כמאל מריח: אנחנו לא בני אותו לאום?

ע'דיר כמאל מריח: מאיפה הגענו, מכוכב אחר?

ע'דיר כמאל מריח: אז יש בני לאום – – –

יריב לוין: היא התכוונה לנוצרים ומוסלמים, בכלל לא ליהודים – – –

ע'דיר כמאל מריח: סליחה, אדוני?

יריב לוין: את לא הבנת את התגובה שלה.

ע'דיר כמאל מריח: אני ועוד איך הבנתי את התגובה שלה.

יריב לוין: היא התכוונה בלאום לנוצרים ומוסלמים, לא ליהודים.

ע'דיר כמאל מריח: לפי התגובה שלה – – –

יריב לוין: דרך אגב, אני מגנה בכל תוקף את ההחלטה שלה.

ע'דיר כמאל מריח: ודאי שאתה תגנה, ומן הראוי שתגנה.

ע'דיר כמאל מריח: לפי ההחלטה שלה יש בני לאום שיכולים להיות זכאים ללמוד בבתי הספר שלה ויש בני לאום שלא.

יריב לוין: לא, לא, לא.

ע'דיר כמאל מריח: אולי גם יש בני לאום שיכולים לצרוך תרבות במוסדות שלה ויש בני לאום שלא?

ע'דיר כמאל מריח: אולי יש בני לאום שיכולים לנסוע ברחובות שלה ויש בני לאום שלא?

יריב לוין: אין לזה שום קשר לחוק הלאום.

ע'דיר כמאל מריח: אדוני, ועוד איך זה קשור.

ע'דיר כמאל מריח: אלה התוצאות של חוק הלאום.

ע'דיר כמאל מריח: החלטה גזענית.

ע'דיר כמאל מריח: אדוני יושב-ראש הכנסת, לכבוד יום הסובלנות הבין-לאומי אני רוצה, ברשותכם, להקריא כמה מילים שכתב ידידי השגריר רדא מנצור בסוגיה זו.

ע'דיר כמאל מריח: הוא כתב לה, ואני מצטטת: "ד"ר עינת קליש-רותם הנכבדה, אנחנו, תושבי הכפרים, צריכים לבקש ממך סליחה.

ע'דיר כמאל מריח: סליחה שהצלנו את חייו של ראש העיר הראשון שלך, אבא חושי, שהסתרנו אותו בשבת השחורה מפני הבריטים – – – סליחה שהברחנו אוכל ליהודי חיפה הנצורים במהלך המרד הערבי הגדול כשהם היו עדיין מיעוט נרדף בעיר – – – סליחה שאנחנו מחפשים את החינוך הטוב ביותר לילדנו – – – יש לך עוד זמן, גברתי, את עדיין בתחילת הכהונה שלך.

ע'דיר כמאל מריח: אני מקווה שתלמדי את ההיסטוריה של העיר שלך ואת המרקם החברתי שלה – – – אנחנו כבר 450 שנה על הכרמל ויש לנו זמן.

ע'דיר כמאל מריח: ואם תשתני – אולי עוד נקרא על שמך רחוב, כמו שקראנו לרחוב הראשי שלנו בעוספיא על שם אבא חושי".

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חברת הכנסת ע'דיר כמאל מריח.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת היבה יזבק, בבקשה, גברתי, ואחריה – חברת הכסת קרן ברק.

היבה יזבק: כבוד היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, הבוקר גילינו שהושחתו בשועפאט יותר מ-100 כלי רכב.

היבה יזבק: אנחנו שוב מתמודדים עם הטרור המתמשך הנקרא "תג מחיר".

היבה יזבק: אנחנו שוב מזהירים מהמשך הטרור הזה.

היבה יזבק: אנחנו כן מבקשים שתהיה יותר הרתעה, תהיה אכיפה של החוק.

היבה יזבק: אם החוק היה נאכף, אם היו מוגשים כתבי אישום, אני בטוחה שפעולות כאלה לא היו חוזרות על עצמן.

היבה יזבק: היינו עדים למקרים דומים לפני חודש בג'לג'וליה ובעוד מקומות בגדה המערבית.

היבה יזבק: פשוט מאוד, אני נואמת כאן למרות שאני יודעת בוודאות שאני נואמת על נושא כל כך מכאיב, שנוגע – וזה מסוכן, זה מסוכן לכל אחד מאיתנו, כי זה נוגע לעניין של גזענות מתמשכת.

היבה יזבק: אני נואמת כאן על העניין בזמן שאנחנו יודעים שהלגיטימציה לגזענות המתמשכת הזו הייתה בעיקר מראש הממשלה, שהסית נגד הערבים ונגד הח"כים הערבים.

היבה יזבק: אז מה מצפים מהחברה?

היבה יזבק: אני חושבת שהגיע הזמן שיהיו כתבי אישום, תהיה הרתעה.

היבה יזבק: חייבים לפעול לפי החוק בעניין הזה, אחרת המצב יהיה יותר ויותר מסוכן.

היבה יזבק: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חברת הכנסת יזבק.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת קרן ברק, בבקשה, גברתי, ואחריה – חבר הכנסת בועז טופורובסקי.

קרן ברק: אני רוצה לנצל את הדקה שניתנה לי, לפנות לחבר הכנסת בני גנץ ולתת לו טיפ, דקה טיפ.

קרן ברק: בני, אל תהיה ציפי לבני.

קרן ברק: יש לך פה הזדמנות נדירה לקחת את המפתחות למשרד ראש הממשלה, להיכנס בעוד חצי שנה למשרד ראש הממשלה, כשכבר יש לך ניסיון, כשאתה כבר יודע את העבודה, כשאתה מאחד את העם, כשהעם רוצה.

קרן ברק: העם יוקיר לך על זה תודה.

קרן ברק: תשתחרר מלפיתת החנק – – –

יזהר שי: קרן, הוא מוותר על חסינות?

יזהר שי: הוא מוותר על חסינות?

קרן ברק: תחשוב על העם שלך, שיגיד לך תודה.

יזהר שי: מה עם החסינות?

קרן ברק: אל תהיה ציפי לבני.

קרן ברק: ציפי לבני חשבה שהזדמנויות חוזרות על עצמן, שההזדמנות הזו תחזור על עצמה.

קרן ברק: היא לא ראתה צעדים קדימה.

קרן ברק: היא פספסה את ההזדמנות.

קרן ברק: היא מעולם לא ישבה על כיסא ראש הממשלה.

קרן ברק: לך יש הזדמנות בעוד חצי שנה להיכנס לעשות טוב לעם ישראל.

קרן ברק: האחדות בנפשך.

קרן ברק: אל תהיה ציפי לבני.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חברת הכנסת קרן ברק.

אורנה ברביבאי: תצביעי כחול לבן.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת בועז טופורובסקי, בבקשה, אדוני, ואחריו – חברת הכנסת אורלי פרומן.

בועז טופורובסקי: אדוני יושב-ראש הכנסת, כמו בכל שבוע אמשיך ואקריא את שמות ההרוגים בכבישי ישראל השבוע.

בועז טופורובסקי: ביום שני, 2 בדצמבר, נפטר מפצעיו אמיר קליינר, בן 11, מירוחם.

בועז טופורובסקי: אמיר היה מעורב בתאונה שהתרחשה ב-23 בנובמבר שבה הטרקטורון שבו נסע בכביש 204 התהפך לתוך תעלה.

בועז טופורובסקי: בלילה שבין 3 ל-4 בדצמבר חוותה תמר פניגשטיין בת ה-19 התקף אפילפטי, ובעקבותיו נפלה על מסילת הרכבת הקלה בירושלים ונמחצה למוות.

בועז טופורובסקי: בהמשך יום רביעי נהרגה אישה בשנות ה-40 לחייה בתאונת דרכים בכביש 471, סמוך לאוניברסיטת בר-אילן.

בועז טופורובסקי: מחקירה ראשונית עולה כי היא מעדה ונפלה מהאוטובוס לאחר שהחל בנסיעתו.

בועז טופורובסקי: באותו יום רביעי נהרג גם גבר בשנות ה-30 לחייו בתאונת דרכים בין משאית לרכבו הפרטי בכביש 784 לכיוון סח'נין.

בועז טופורובסקי: ביום חמישי, 5 בדצמבר, נהרג משה אוחנה מכפר סבא לאחר שהחליק עם אופנועו בכביש 40 סמוך למושב זבדיאל שבדרום.

בועז טופורובסקי: ביום שבת, 7 בדצמבר, נהרג גבר בן 49 לאחר שהרכב שבו נהג התנגש בעמוד תאורה בכביש 40 – שוב כביש 40 – סמוך לצומת ישרש.

בועז טופורובסקי: אנחנו בפתחו של החורף, ועל פי נתוני אור ירוק, בעשור האחרון נהרגו 220 איש בשל איבוד שליטה בכבישים רטובים ובוציים.

בועז טופורובסקי: נהגים יקרים, ודאו שהרכב שלכם תקין וערוך לחורף באופן הראוי – המגבים, האורות, הצמיגים, הברקסים – והכי חשוב – שמרו מרחק ושמרו על חייכם.

בועז טופורובסקי: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת טופורובסקי.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת אורלי פרומן, בבקשה, גבירתי.

יולי יואל אדלשטיין: אחריה – חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

אורלי פרומן: אדוני היושב-ראש, חבריי וחברותיי, ישנם נושאים שהדיון בהם הוא מעל ומעבר לזמן ולמקום.

אורלי פרומן: תארו לכם תמונה: יער לופוחובה, או בורות הירי בפונאר, קברי אחים.

אורלי פרומן: היום, שנת 2019, 78 שנים אחרי – מחפשי מציאות מגיעים מהכפרים הסמוכים מצוידים בגלאי מתכות, סורקים את הקרקע, מצפים לצפצוף שיאתר נעל, צמיד שהוחבא, שן זהב שהנאצים לא עקרו, איזה חפץ בעל ערך ממשי או רגשי – כל דבר שניתן לסחור בו.

אורלי פרומן: זהו פן אחד ממיסודו של שוק האספנים – מכירה וקנייה של חפצים אשר היו שייכים ליהודים בתקופת השואה והינה הם מוצעים למכירה בשוק שמגלגל מיליונים: מברשות שיניים, טלאי צהוב, סרט זרוע, עדויות לזוועה מדכאו, הונגריה, אמסטרדם, באבי יאר.

אורלי פרומן: ובאין ממצאים אותנטיים, מודפסות תמונות הרצח וההתעללות מאותן שנים נוראיות על מגבות חוף, כריות ותיקים לכל המרבה במחיר.

אורלי פרומן: סחר בשואה.

אורלי פרומן: ההיסטוריה של העם היהודי והסיפור שלו חזקים יותר מכל פריט כזה או אחר ועברו כמסורת שנמסרה מאב לבן במשך אלפי שנים, אך סחר שכזה הוא ניצול מחפיר לצורכי רווח.

אורלי פרומן: מקומם של חפצים אלו הוא באוסף ביד ושם, במכוני מחקר ובמוזיאונים ולשימוש כעדות היסטורית כדי שנזכור, נזכור ולא נשכח.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חברת הכנסת אורלי פרומן.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת סעיד אלחרומי, בבקשה, אדוני, ואחריו – חברת הכנסת מיקי חיימוביץ'.

סעיד אלחרומי: תודה, כבוד היושב-ראש.

סעיד אלחרומי: חבריי חברי הכנסת, צומת להבים בנגב הוא מטרד יום-יומי זה כמה שנים לתושבי הנגב בכלל, אבל בפרט לתושבי העיר רהט והיישוב להבים.

סעיד אלחרומי: הפקקים בשעות הבוקר מגיעים עד לפתחי הבית של תושבי להבים ועד לאזור התעשייה ברהט.

סעיד אלחרומי: הבטיחו לנו בעבר שפתיחת הקטע הדרומי של כביש 6 תפתור את הסוגיה או תקל מעט בסוגיה הזו, אבל שום דבר לא התקדם.

סעיד אלחרומי: נפתח הקטע הדרומי של כביש 6 והסוגיה רק החמירה.

סעיד אלחרומי: עכשיו מובטח שיהיה שם מחלף, אבל הסיפור מתמהמה וסבלם של התושבים שם הולך ומחריף.

סעיד אלחרומי: תארו לעצמכם לעמוד בצומת הזה.

סעיד אלחרומי: כל תושבי להבים – זה המוצא היחיד שלהם למקומות העבודה, וגם תושבי רהט – לבאר שבע ובאי אזור התעשייה.

סעיד אלחרומי: זה סיפור שחייב להיפתר וכמה שיותר מהר.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת אלחרומי.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת מיקי חיימוביץ', בבקשה, גבירתי.

יולי יואל אדלשטיין: אחריה – חברת הכנסת עומר ינקלביץ'.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברי וחברות הכנסת, אני כאן כדי להזכיר לכם דברים שאמר פעם מהטמה גנדי, על כך שגדולתה של אומה נמדדת לא רק ביחסה לבני אדם אלא גם ביחסה לבעלי החיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לתאר תמונת מצב עגומה של הזנחה פושעת ומזעזעת שמצטיירת מפרסום של עמותת תנו לחיות לחיות לאחר ביקור בכלבייה העירונית בקריית ארבע בסוף השבוע: הכלבים כלואים בתאים מלאים בצואה; ברור שימים ארוכים אף אחד לא ניקה אותם; אין דברים בסיסיים כמו אוכל ומים טריים; חלק מהשקתות במקום ריקות ומעופשות ומלאות בצואה; אין וטרינר במשרה מלאה; על פי התקנות כלבה שמגיע לכלבייה העירונית חייבת לעבור עיקור, ולמרות זאת יש שם המלטות; על טיולים או הוצאה לחצר לריצה או לפריקת אנרגיה בכלל אין מה לדבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמו כן, לטענתם של הפעילים אין סיכוי בכלל לחלץ כלבים מהגיהינום הזה, שכן כמעט אין אפשרות לאמץ משם ואין מענה הולם וטיפול בטענות מצד הרשויות למי שפונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז אני פונה לשר החקלאות הזמני – כיום זהו ראש הממשלה בנימין נתניהו, שדואג להזכיר מדי פעם את חמלתו הגדולה לבעלי החיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז הינה, הינה יש לך הזדמנות גם למעשים, לא רק לדיבורים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אפשר לפעילים להוציא את אותם כלבים אומללים מההסגר בקריית ארבע ודאג סופית לתקן את הנעשה שם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חברת הכנסת מיקי חיימוביץ'.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת עומר ינקלביץ', בבקשה, גבירתי.

יולי יואל אדלשטיין: אחריה – חבר הכנסת רם בן ברק.

עומר ינקלביץ': תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

עומר ינקלביץ': חברותיי וחבריי חברי הכנסת, ביום חמישי האחרון שודר בתוכנית המקור בערוץ 13 תחקיר מזעזע שבו נחשפה שורת עדויות קשות על מה שהתרחש לכאורה בשכונות חרדיות בירושלים – מספר רב של ילדים נפלו קורבן לפגיעות קשות באחת הפרשות המטרידות שידענו.

עומר ינקלביץ': אחרי שידור התחקיר החל שיח נרחב על אודות נכונותו.

עומר ינקלביץ': אני לא נכנסת לדיון הזה – לא יודעת כרגע אם היה או לא היה – אבל אני כן רוצה לדבר על הסיבה לכך שיכול להיווצר במדינת ישראל מצב שבו בפרשייה בהיקף כזה פשוט לא ברור מה התרחש שם.

עומר ינקלביץ': יש ראיות, אין ראיות, נסגרו תיקים, לא נסגרו תיקים – פשוט לא ברור, בפרשייה כזאת חמורה.

עומר ינקלביץ': כולם מאשימים את החברה החרדית שלא מדווחת ולא משתפת פעולה, אבל האם מתקיימת הסברה מספקת ומותאמת לחברה הזו?

עומר ינקלביץ': הרי הם לא עם נגישות למדיה.

עומר ינקלביץ': הרי יש שם ניואנסים, זה לא כל כך פשוט, זה שיח מורכב יותר.

עומר ינקלביץ': האם המדינה מעניקה לה מספיק כלים טיפולים מתאימים במקרים שהיא כבר מדווחת?

עומר ינקלביץ': האם קיימים גורמי מקצוע שמדברים בשפתה, בשפה שהיא מבינה, ויודעים לתת לה מענה מותאם?

עומר ינקלביץ': האם בישראל יש מורים, צוות רפואי, צוותי רווחה שמוכשרים לזהות פגיעות מיניות ופגיעות כלליות בילדים?

עומר ינקלביץ': האם הם יודעים להעניק טיפול ראשוני לילד שנפגע?

עומר ינקלביץ': מאחר שהתשובה היא שלילית, לצערי, העובדה שסיפור בהיקף כזה הוא פשוט תעלומה – עד כמה שזה אבסורדי, לצערי זה לא מפתיע.

עומר ינקלביץ': אי-אפשר להסתפק בחוק חובת דיווח, ולכן אישור הצעת החוק שהגשתי, שמטילה חובה לכלול הכשרה מקצועית בנושא מוגנות למורים, לצוותי רפואה, לצוותי רווחה וחובה לקיים סדנאות מוגנות במוסדות חינוך לכל ציבור בהתאמה לו, הוא צעד בסיסי מחויב המציאות.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

עומר ינקלביץ': תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חברת הכנסת ינקלביץ'.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת רם בן ברק, בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת אלכס קושניר.

רם בן ברק: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אתמול ביקרתי בשפרעם אצל משפחת הנער שנרצח, עאדל ח'טיב, זיכרונו לברכה.

רם בן ברק: אי-אפשר לתאר בזבוז חיים גדול מזה – נער שיוצא לבית הספר ולא חוזר להוריו.

רם בן ברק: החברה שלנו נעשתה אלימה עד כדי כך שהנוער חושב שהדרך לפתירת סכסוכים היא רצח.

רם בן ברק: הפרטים לא ידועים, אך דבר אחד אנחנו יודעים בוודאות: עאדל לא חזר הביתה.

רם בן ברק: אני מאחל להוריו שיהיו חזקים ולא ידעו עוד צער.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת רם בן ברק.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אלכס קושניר, בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חברת הכנסת פנינה תמנו שטה.

אלכס קושניר: כבוד היושב-ראש, חברי הכנסת, אני רוצה להזכיר לכם ששר הביטחון שלנו נפתלי בנט החליט ב-27 בנובמבר על שינוי מדיניות ישראלית באשר לשחרור גופות המחבלים, ואז הוא אמר שתהיה עצירה מוחלטת של שחרור הגופות, ללא קשר לשיוכם הארגוני.

אלכס קושניר: שבוע לאחר מכן, ב-5 בדצמבר, משרד החוץ הירדני – אפילו לא שלנו – הודיע כי ישראל החזירה גופה של מחבל בשם סאמי אבו דיאק, מחבל שמת מסרטן בעת ריצוי מאסרו בישראל.

אלכס קושניר: עכשיו, המחבל הזה ישב בכלא כי הוא רצח את איליה קריביץ'.

אלכס קושניר: אותו מחבל רצח את איליה קריביץ' מטווח קצר כשאיליה היה בדרך הביתה מהעבודה, ועכשיו שר הביטחון משחרר את גופתו של המחבל.

אלכס קושניר: עכשיו אותו שר הביטחון משחרר את גופתו של המחבל למרות ההצהרה הדרמטית שלו רק שבוע לפני כן; עכשיו אותו שר הביטחון משחרר את גופתו של המחבל ללא שום תמורה; עכשיו אותו שר הביטחון משחרר את גופתו של המחבל כאשר יש לנו שני אזרחים ושני חיילים שנמצאים בשבי.

אלכס קושניר: אז אדוני שר הביטחון, או שאתה חסר אחריות או שאתה חסר רגישות.

אלכס קושניר: תחליט, בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת אלכס קושניר.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת פנינה תמנו, בבקשה, גברתי, ואחריה – חבר הכנסת עופר כסיף.

פנינה תמנו: כבוד היושב-ראש, חברי כנסת וחברות כנסת נכבדים ונכבדות, השבוע התפרסמה כתבה של תמיר סטיינמן על משפחה שפנתה אליי, ילד בכיתה ד' שהגיע לקריסה ולא היה יכול להגיע לבית הספר.

פנינה תמנו: כשהמשפחה שאלה: מדוע אתה לא הולך לבית הספר?

פנינה תמנו: הוא סיפר שבמשך כשבועיים המחנכת מוציאה אותו מהכיתה איך שהוא מגיע לבית הספר והוא נמצא לצד המנהלת שנותנת לו מגרפה ומטאטא.

פנינה תמנו: זה מה שהוא עשה במשך כל שעות היום.

פנינה תמנו: אבל לא פה המחדל.

פנינה תמנו: המחדל – כאשר ביקשו את תגובת משרד החינוך, כולל אנוכי, התשובה הייתה, באופן הזוי, שהילד ביקש לנקות.

פנינה תמנו: במקום להיכנס לתמונה על ידי אנשי הפיקוח, לבדוק מה קרה, מה היה, מדוע מגיעים למצב שאנשי חינוך לוקחים ילד והופכים אותו לשרת של בית הספר, מערכת החינוך מתנערת.

פנינה תמנו: ועצוב ביותר – את התשובות האלה קיבלתי ממתאם המאבק באפליה וגזענות, שזה תקן חדש כדי באמת לנסות להוביל את מדינת ישראל ליותר הכלה, למאבק באפליה ובגזענות.

פנינה תמנו: אבל התשובה של האיש הזה, שהוא פריבילג וכנראה מעולם לא חווה גזענות ואפליה, הייתה תשובה שהוא קיבל באופן חד-צדדי, הגרסה של אנשי החינוך, מה גם שהוא לא טרח לקבל את הגרסה של המשפחה ושל הילד.

פנינה תמנו: לצערי, אני אומרת, כאות קלון, הילד הזה היום יושב בבית, אף אחד לא טרח להגיע אליו.

פנינה תמנו: לא יכול להיות שאנחנו פעם אחר פעם מדברים על הנושאים האלה.

פנינה תמנו: אני מקווה ששר החינוך ומנכ"ל משרד החינוך שומעים אותי.

פנינה תמנו: הגיע הזמן לטפל בנושאים האלה באפס סובלנות.

פנינה תמנו: תודה, אדוני היושב-ראש.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חברת הכנסת פנינה תמנו שטה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת עופר כסיף, בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – אחרון הדוברים להיום בנאומים בני דקה יהיה חבר הכנסת אחמד טיבי.

עופר כסיף: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אדוארדו בלייר הורוביץ נרצח ב-1975.

עופר כסיף: בלייר היה אחד מהמנהיגים של המפלגה הקומוניסטית באורוגוואי ונרצח על ידי המשטר הפשיסטי הצבאי, שנתמך בין השאר על ידי ממשלת ישראל דאז וגם קיבל ממנה נשק.

עופר כסיף: היום אני הולך לנחם את משפחתו – את בתו ונכדיו של אדוארדו בלייר הורוביץ.

עופר כסיף: היא גרה בתל אביב.

עופר כסיף: שרידיו נמצאו ב-7 באוקטובר והובאו לקבורה לאחרונה.

עופר כסיף: היום גם פורסם בעיתונות שמממשלת בוליביה – הממשלה הלא-חוקית שעלתה בעקבות הפיכה צבאית נגד הנשיא הנבחר – פנו לישראל לאספקת נשק לשם הקמת מיליציה חמושה שגם היא תילחם נגד אנשי השמאל במקום.

עופר כסיף: אני מתריע מפני אספקת נשק, ותמיכה, למשטרים פשיסטיים כפי שהיום קורה או עלול לקרות גם בבוליביה, ומשווה את זה למה שקרה באורוגוואי ובמקומות אחרים לפני כ-40 שנה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת עופר כסיף.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אחמד טיבי, בבקשה, אדוני.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, היום – שוב פיגוע של תג מחיר: כ-100 רכבים בשכונת שועפאט הושחתו, עם סיסמאות גזעניות על הקירות.

אחמד טיבי: לפני כמה שבועות גם היישוב ג'לג'וליה סבל מהתופעה, כפר קאסם, היישוב עכברה בצפון.

אחמד טיבי: יכול מישהו להגיד: טוב, בשועפאט רק הושחתו רכבים.

אחמד טיבי: א'.

אחמד טיבי: זה מעשה נפשע, זה פגיעה ברכוש, זה הפחדה.

אחמד טיבי: אבל אני רוצה להגיד לכם שלפני כמה שנים בשועפאט, באותה שכונה, נחטף, נשרף ונרצח הנער מוחמד אבו ח'דיר, כך שמי שלא משליט סדר ועוצר את הכנופיות הטרוריסטיות האלה בסופו של דבר מקבל מעשים כאלה, פעם כאן, פעם שם, משני עברי הקו הירוק.

אחמד טיבי: אלה מעשים שכל עוד המשטרה לא שמה את היד עליהם, נמשיך לומר שהיא לא משקיעה מאמץ כדי לסיים את התופעה הטרוריסטית הזאת.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת אחמד טיבי.

יולי יואל אדלשטיין: עד כאן נאומים בני דקה.

יולי יואל אדלשטיין: הודעה למזכירת הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הכנסת, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחה היום על שולחן הכנסת, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, הצעת חוק יסודות התקציב (תיקון מס' 52 – הוראת שעה), התש"ף

ירדנה מלר-הורוביץ: –2019, שהחזירה הוועדה הזמנית לענייני כספים.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה למזכירת הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: << הלסי >> ציון יום הסובלנות הבין-לאומי << הלסי >>

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לנושא הבא.

יולי יואל אדלשטיין: אני מתכבד לפתוח את הדיון לכבוד ציון יום הסובלנות הבין-לאומי – הצעות לסדר-היום מס' 364, 332, 355 ו-374.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, לכאורה יכול לשבת עכשיו בביתו אזרח שצופה בנו דרך שידורי ערוץ הכנסת ולחשוב: מה לי ולזה?

יולי יואל אדלשטיין: מה נוגע אליי יום הסובלנות הבין-לאומי?

יולי יואל אדלשטיין: וכי אני עוסק בדיפלומטיה?

יולי יואל אדלשטיין: וכי יש לי השפעה על היחסים בין המדינות?

יולי יואל אדלשטיין: למה שוב הפוליטיקאים בכנסת מתעסקים במילים גדולות, ערטילאיות, מנותקות מן המציאות?

יולי יואל אדלשטיין: אני רוצה לענות לאותו אזרח.

יולי יואל אדלשטיין: האמת היא שאין יום שנוגע לחיים שלך יותר מיום הסובלנות הבין-לאומי.

יולי יואל אדלשטיין: כי היחסים בין המדינות תלויים ביחסים הפנימיים, בתוך המדינה, ואלו תלויים ביחסים בתוך העיר, ואלו – ביחסים שבתוך השכונה, ובסופו של דבר הכול מתבסס על חיי היום-יום של כל אחד מאיתנו ועל הסובלנות שאנחנו נוהגים בבני ביתנו.

יולי יואל אדלשטיין: הפאזל העצום והמופשט של הסובלנות העולמית מורכב מאין-ספור חלקים של סובלנות פשוטה וממשית מאוד.

יולי יואל אדלשטיין: אם נהיה סובלניים לזה שעומד לפנינו בתור לקופת חולים, הרכבנו חלק מהפאזל הזה.

יולי יואל אדלשטיין: אם נהיה סובלניים לאלו שנוסעים לידנו בכביש, הוספנו עוד חלק.

יולי יואל אדלשטיין: ואם נהיה סובלניים – וזה כל כך חשוב בתקופה הפוליטית המורכבת שאנחנו נמצאים בה – ליריבים האידיאולוגיים שלנו, אם נהיה סובלניים – ואני יודע שזה לא קל – לאלו שמתווכחים איתנו ברשתות החברתיות, נוסיף לפאזל הגדול הזה את החלקים הכי חשובים.

יולי יואל אדלשטיין: יום הסובלנות הבין-לאומי הוא תזכורת לכל אחד מאיתנו:

יולי יואל אדלשטיין: חיים משותפים מתאפשרים רק אם מכירים בערך של כל השותפים; חיים משותפים מתאפשרים רק אם מוותרים על הפסילות, על החרמות, על הנטייה לדבוק בעמדה שלנו בכל מחיר ועל התחושה שהכול מגיע לנו ורק לנו; חיים משותפים מתאפשרים רק על בסיס הסובלנות.

יולי יואל אדלשטיין: זה נכון בבית, זה נכון ברחוב, זה נכון בפייסבוק, זה נכון בפוליטיקה, ובקצה של הפירמידה זה נכון גם ליחסים הבין-לאומיים.

יולי יואל אדלשטיין: עכשיו, כשאני בטוח שאותו אזרח שצופה בנו השתכנע שאנחנו לא מדברים כאן סתם במילים ריקות, אני מקווה שהוא יישאר לשמוע גם את המשך הדיון החשוב הזה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מתכבד להזמין את ראשון הדוברים, שהוא חבר הכנסת אוסאמה סעדי, יוזם הדיון.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת יעקב טסלר.

יולי יואל אדלשטיין: עד חמש דקות לכל דובר.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, יום הסובלנות הבין-לאומי, יום אלתסאמוח אל-עאלמי.

אוסאמה סעדי: אני מנצל את ההזדמנות כדי להודות לך, אדוני היושב-ראש, על שנענית לבקשתי.

אוסאמה סעדי: פניתי אליך לפני כמה שבועות ומייד נענית לבקשה זו לציין בכנסת יום מיוחד, יום הסובלנות הבין-לאומי, שחל ב-16 בנובמבר בכל שנה על פי החלטת האו"ם משנת 1996 ומצוין בכל העולם.

אוסאמה סעדי: ולכן, אדוני, לאותו אזרח שיושב וצופה בנו, אני אומר: יום סובלנות הוא יום שבאמת נוגע לחיים של כל אחד מאיתנו ונוגע לעתיד של העמים וליחסים בין העמים.

אוסאמה סעדי: יום זה נועד להדגיש את חשיבות ההתייחסות בסובלנות לאחר ולשונה, את הסכנות שבחוסר סובלנות וביחס מפלה ולא שוויוני ואת האי-שימוש באלימות.

אוסאמה סעדי: יזמתי יום מיוחד זה כי חשוב מאוד לציין יום זה גם בכנסת על מנת להדגיש ולהטמיע ערך זה בתוך החברה הישראלית בכלל, שסובלת משיסוע קשה והדרה של מגזרים שלמים ואלימות הגואה בחברה בכלל ובחברה הערבית בפרט.

אוסאמה סעדי: הצורך שלנו בסובלנות כלפי האחר היא בכל מקום ובכל זמן – בבית, בבית הספר, ברחוב; סובלנות בין העמים ובין בני עם אחד.

אוסאמה סעדי: בימים אלה אנחנו מאבדים את הסובלנות שאמורה להוביל אותנו לשיח הדדי בחברה, לרבות בחברה הערבית שממנה אני בא ושאותה אני מייצג, שמאבדת את בניה אחד אחרי השני בגל אלימות.

אוסאמה סעדי: רק בשבוע שעבר איבדנו שלושה אזרחים שאיבדו את חייהם בגל אלימות: הנער עאדל ח'טיב משפרעם, שהיינו, וליווינו, וראינו את המשפחה ששכלה את הבן היחיד שלה, סמארה סמארה, שנרצח במקום עבודתו בטירה, ואחמד חסארמה מאל-בענה, אללה ירחמם.

אוסאמה סעדי: אני חושב, אדוני היושב-ראש, ואנחנו כאן היום – חברי רם בן ברק קיבל משלחת של תלמידים ונערים, שיושבים פה ביציע, משער שוויון – אז מגיע לכם כל הכבוד.

אוסאמה סעדי: (אומר בערבית: כל הכבוד לכם.

אוסאמה סעדי: אהלן וסהלן לכם ביום הסובלנות העולמי.

אוסאמה סעדי: ) אדוני היושב-ראש, חשוב להדגיש שכאשר אנחנו מדברים על סובלנות, הסובלנות היא ההיפוך הגמור מהסתה ומשיסוי, ואנחנו עדים בחודשים האחרונים – ובמיוחד כשעכשיו, אדוני היושב-ראש, אנחנו כנראה מתקרבים לעוד בחירות, שלישיות, החל מיום רביעי הבא.

אוסאמה סעדי: אז חשוב להדגיש שאנחנו נגד שיסוי, נגד הסתה, ובמיוחד כשהיא מגיעה מראש הקודקוד, כשהיא מגיעה משרים בממשלה, מראש הממשלה, במיוחד כלפי הציבור הערבי – ושמענו התבטאויות.

אוסאמה סעדי: ואנחנו מברכים את נשיא המדינה, שעמד ואמר: די לשימוש בביטויים כאלה ולהסתה כזאת.

אוסאמה סעדי: כל הכבוד לעמדה של נשיא המדינה.

אוסאמה סעדי: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן תרגומם: אני רוצה לדבר אל העם שלי ביום זה, יום הסובלנות הבין-לאומי, ובייחוד לאחר שבשבועות האחרונים היינו עדים למוות הטרגי של עאדל ח'טיב משפרעם, סמארה סמארה מטירה ואחמד חסארמה מבענה.

אוסאמה סעדי: איבדנו מתחילת השנה 61 קורבנות – –)

אחמד טיבי: 91.

אוסאמה סעדי: (– – עם אחמד חסראמה הפך להיות 91.

אוסאמה סעדי: אלה הנתונים של מרכז ריאן של שיח' כאמל ריאן – 91 קורבנות, ויותר מ-1,400 קורבנות – – –)

אחמד טיבי: חוסיין.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, מאז שנת 2000 – יותר מ-1,400 קורבנות.

אוסאמה סעדי: נכון שאנחנו מטילים את האשמה באופן ישיר – האחראית הישירה היא של הממשלה, ושל המשטרה, שחייבת להיאבק בתופעת הפשיעה והאלימות בחברה הערבית, אבל גם אנחנו, החברה ערבית, ביום סובלנות זה (אומר בערבית: ביום הסובלנות הבין-לאומי הבה נחזור למעלות, לערכים ולאמות המוסר שהתחנכנו עליהם – מעלות של סובלנות, סבלנות ומחילה מתוך עמדת כוח.

אוסאמה סעדי: הדיון הוא על כך שלא נשתמש באלימות ונוקיע אותה.

אוסאמה סעדי: ) תודה, אדוני היושב-ראש.

אוסאמה סעדי: אם באמת הייתה כנסת והיו ועדות אז היינו מציינים גם את היום הזה, והיינו מביאים בני נוער ותנועות נוער ערביות ויהודיות על מנת שיבואו לכאן וננהל דיאלוג ונחנך אותם על הערך החשוב הזה של סובלנות, אבל מאחר שאין ועדות, אז לפחות חשוב מאוד שנציין את היום הזה במליאת הכנסת.

אוסאמה סעדי: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת אוסאמה סעדי, יוזם הדיון.

יולי יואל אדלשטיין: חוץ מסובלנות צריך גם סבלנות.

יולי יואל אדלשטיין: עוד איזה שנתיים נקים ממשלה, תהיה כנסת, ואז נוכל גם לציין את היום הזה.

אוסאמה סעדי: אתה אופטימי, אדוני היושב-ראש.

יולי יואל אדלשטיין: אה, אופטימי?

יולי יואל אדלשטיין: כן, יכול להיות.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא מאבד אופטימיות.

אלעזר שטרן: נקים – – –

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת יעקב טסלר, בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת רם בן ברק.

יעקב טסלר: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, חכמינו זיכרונם לברכה אומרים במסכת ברכות: "כשם שפרצופיהם שונים כך דעותיהם שונות".

יעקב טסלר: היטיב להסביר זאת הרבי מקוצק זצ"ל: כפי שהאדם אינו כועס או מתלהם על חבריו בגין זה שפרצופיהם שונים, כך אל לו לאדם להתלהם ולכעוס על חבריו כשדעותיהם שונות, אלא להיות סובלני ולכבד את דעתו של האחר גם אם היא שונה לחלוטין מדעתו.

יעקב טסלר: אדוני היושב-ראש, אנחנו מציינים היום את יום הסובלנות הבין-לאומי.

יעקב טסלר: אז מהי בעצם הסובלנות?

יעקב טסלר: סובלנות היא משורש המילה סבל, ופירושה: נכונות להכיר בזכות קיומן של דעות שונות ולסבול אותן.

יעקב טסלר: אנו חווים לעיתים קרובות קושי לקבל התנהגות חריגה או עמדה קיצונית או אפילו כוחנית.

יעקב טסלר: לעיתים קרובות מגיעים הדברים למתחים ואפילו לאלימות בין פרטים וקבוצות חברתיות ופוליטיות.

יעקב טסלר: אחד התנאים החשובים לקיומה של חברה דמוקרטית הוא הסובלנות, היכולת של קבוצות שונות לחיות זו לצד זו למרות האי-הסכמה השוררת ביניהן.

יעקב טסלר: סובלנות היא הדרך של אדם או קבוצה להתייחס בכבוד ובהבנה כלפי השונים מהם מבחינה חברתית, תרבותית או דתית, ומאפשרת לקיים חיים של דו-קיום גם בתנאים של חילוקי דעות קשים ואי-הסכמות עם השקפתם, התנהגותם או אמונתם.

יעקב טסלר: אדוני היושב-ראש, כפי שהזכירו כאן קודם, עד כמה הדברים אקטואליים ועד כמה חשובה הסובלנות נוכל לראות במיוחד במצב הפוליטי הרגיש שבו אנו נמצאים.

יעקב טסלר: החברה הישראלית מפולגת, לצערנו, ומתאפיינת בקיטובים רבים.

יעקב טסלר: קבוצות רבות בישראל סובלות מתיוג, מאפליה, מהדרה ומשנאה, ואף מגילויי אלימות מילולית ופיזית, הסתה ושיסוע על רקע לאומי, דתי ועוד.

יעקב טסלר: להיות כביכול סבלן כשנוח, או בגלל שזה טרנד, זה לא סובלנות.

יעקב טסלר: כפי שאנחנו רואים אצל פוליטיקאים רבים וארגוני זכויות למיניהם, אשר מנסים להיות יפי נפש כלפי סוגי אוכלוסיות שונות, כשזה מגיע לאג'נדה שלא עולה בקנה אחד עם השקפת עולמם, או כשהם חושבים שהם יכולים לעשות רווח פוליטי, הם מאבדים את הסובלנות, שכנראה כלל לא הייתה להם, ומסיתים ופוגעים במגזר שלם, ובפרט בנושאי דת.

יעקב טסלר: חברים, הינה לכם דוגמה קלסית של היעדר הסובלנות.

יעקב טסלר: בהרבה ערים בארץ קמה התנגדות חריפה להפעלת צופרי השבת המבשרים על כניסת השבת.

יעקב טסלר: מדובר בסך הכול בהשמעת מוזיקה נעימה לכמה רגעים.

יעקב טסלר: הצופר מהווה תזכורת לא רק לחרדים ולדתיים אלא גם לרבבות משפחות מסורתיות שנוהגות להדליק נרות שבת.

יעקב טסלר: אז למה ההתנגדות הזאת?

יעקב טסלר: למה אי-אפשר לגלות טיפה סובלנות לנורמה המבורכת הזאת, שנמשכת בין שלוש לחמש דקות בשבוע מקסימום?

יעקב טסלר: רק בגלל שיש לזה ניחוח יהודי?

יעקב טסלר: כמו כן, רק בקיץ האחרון כולנו שמענו וחווינו את הסאגה של אירועי תרבות בהפרדה למגזר החרדי, שארגונים הדואגים לזכויות אדם, כביכול, נלחמו נגדם, ופוליטיקאים רבים קפצו על העגלה כדי להסית נגד מגזר שלם שביקש בסך הכול ליהנות מאירועי תרבות המותאמים לאורח חייו.

יעקב טסלר: למה האפליה הזו?

יעקב טסלר: להיכן נעלמה הסובלנות?

יעקב טסלר: האם הכלה והבנה של ערכים של הזולת הן מונחים סובייקטיביים?

יעקב טסלר: מנסים לכפות על המגזר החרדי – ועוד באמצעים משפטיים, בניגוד להלכה, למורשתו ולמצפונו.

יעקב טסלר: כנסת נכבדה, אי-אפשר לבוא ולהטיף מוסר על עד כמה צריכים להיות סובלניים כלפי מסתננים, עובדים זרים, או להבדיל, כלפי חיות וכד', מצד אחד, ומצד שני – להיות אפס סובלניים כלפי נושאי דת והלכה, כלפי אמונתם ואורח חייהם של אחרים, ולנסות לעשות קריירה פוליטית משנאה למגזר שלם שבסך הכול מבקש לחיות על פי השקפת עולמו.

יעקב טסלר: אין זו אלא צביעות אחת גדולה ואפס סובלנות כלפי האחר.

יעקב טסלר: בראש ובראשונה, סובלנות נדרשת במקום שבו צפויה פגיעה או אי-נוחות מהתנהגות הזולת על פי אמונתו.

יעקב טסלר: ולסיום, אדוני היושב-ראש, אומר: דווקא אנחנו, כנבחרי ציבור, חובתנו לאמץ ערכים של סובלנות, שוויון וכבוד לאדם באשר הוא ולגנות התנהגות מפלה וגזענית, ובוודאי שלא להסית כלפי מגזרים שלמים ולשסע את החברה, כי זה ההפך הגמור מסובלנות.

יעקב טסלר: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת יעקב טסלר.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת רם בן ברק, בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת משה אבוטבול.

רם בן ברק: "אלימות היא כרסום יסוד הדמוקרטיה הישראלית.

רם בן ברק: יש לגנות אותה, להוקיע אותה, לבודד אותה.

רם בן ברק: זו לא דרכה של מדינת ישראל.

רם בן ברק: " את הדברים האלה אמר יצחק רבין בנאומו האחרון, דקות לפני שנרצח, ב-4 בנובמבר 1995.

רם בן ברק: זה עתה ציינו 24 שנים לאותו לילה מר ונמהר, אותו רצח שחשף את הניכור בחברה הישראלית, את הפלגנות, ואת חוסר הסובלנות שהיה טמון עמוק בתוכנו.

רם בן ברק: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני לא בטוח שהימים הרעים הללו חלפו ועברו להם.

רם בן ברק: לצערי, רוחות כאלה נשמעות גם בימים האלה בקרבנו.

רם בן ברק: האלימות הגואה בשנים האחרונות בחברה הישראלית היא תמונת מראה לחוסר הסובלנות, חוסר הסולידריות והערבות ההדדית שהן ערובה לחוסנה של חברה דמוקרטית, כל שכן החברה הישראלית.

רם בן ברק: החברה הישראלית היא פסיפס של קבוצות שיוצרות את המיוחדות של ישראל – מגוון אוכלוסיות, זהויות, זרמים ודתות, שיוצרים יחד את מה ששאפנו להיות במשך אלפיים שנות גלות; קיבוץ גלויות של שבטי ישראל, שבאו מכל כנפי תבל, יחד עם אזרחים ערבים מוסלמים ונוצרים, דרוזים, צ'רקסים, ארמנים ומיעוטים נוספים.

רם בן ברק: התנאי הבסיסי לקיומה של חברה סובלנית הוא ההסכמה לקיומם של קבוצות ופרטים אשר שונים ממני, אחרים ממני, אנשים שדעותיהם, התנהגותם ומנהגיהם שונים משלי, ואני מוכן לקבל זאת; לבטח לא לפגוע בהם כיוון שהם לא כמוני.

רם בן ברק: אדוני היושב-ראש, החלק החשוב ביותר בדמוקרטיה הוא הבנת רוח האדם והידיעה כי בני האדם אינם עשויים מקשה אחת.

רם בן ברק: יכולים להיות בינינו מתחים ואי-הסכמות, אבל כל זאת לצד חברות, שיתוף פעולה ומחויבות להמשך הדרך ביחד.

רם בן ברק: אין דרך טובה יותר להמשיך את קיומה של מדינת ישראל במודל שחלמנו עליו ללא שילוב של כל הקבוצות בחברה בישראל.

רם בן ברק: הכוח שלנו כאומה, כבר אלפי שנים, הוא ביחד, על אף המחלוקות שבינינו.

רם בן ברק: אין רע – ואף חיוני – שבחברה דמוקרטית יהיו דעות שונות, מגוון דעות וגישות מנוגדות, אך הפער בין חברה דמוקרטית לבין מלחמת אחים הוא הסובלנות כלפי האחר.

רם בן ברק: אנחנו ניזונים אחד מהשני; אנחנו מעשירים ומפרים אחד את השני.

רם בן ברק: הכוח והידע לא נמצאים בצד אחד.

רם בן ברק: בשעה שכולנו נסכים על המטרה המשותפת – קיומה של מדינת ישראל – נוכל לצעוד קדימה בבטחה.

רם בן ברק: קודם כול – קיומה של המדינה.

רם בן ברק: זה לא ברור מאליו.

רם בן ברק: כולנו זוכרים מה קרה כשלא קיבלו אותנו ואת היותנו מי שאנחנו.

רם בן ברק: אז אחרי שהסכמנו על המטרה המשותפת – קיומה של מדינת ישראל – אנחנו צריכים שהיא תהיה יהודית ודמוקרטית, על פי חזונם של האבות המייסדים של מדינת ישראל: מדינה שתקיים שוויון זכויות חברתי ומדיני גמור לכל אזרחיה בלי הבדלי דת, גזע ומין; מדינה שתבטיח חופש דת, חופש מצפון, לשון, חינוך ותרבות; מדינה שתשמור על המקומות הקדושים לכל הדתות, ותהיה נאמנה לעקרונותיה של מגילת האומות המאוחדות.

רם בן ברק: חבריי חברי הכנסת, הבית הזה, כנסת ישראל, אמור להוות במה לאומית מרכזית לביטוי של כל אותם קולות וגישות בחברה הישראלית.

רם בן ברק: אדוני היושב-ראש, איך שזה נראה היום מכאן, אנחנו נמצאים בפתחה של מערכת בחירות נוספת, מערכת בחירות שלישית.

רם בן ברק: לצערי, מערכות הבחירות האחרונות – ויש לי תחושה שגם זו שקרבה ובאה תגביר את הפלגנות ואת גילויי האלימות אחד כלפי השני.

רם בן ברק: גילוי האי-סובלנות שראינו במערכות הבחירות האחרונות, לא פעם מראשי המדינה, יכול להביא אותנו לתהום הנשייה.

רם בן ברק: האחריות היא של כולנו; שלא נגיד אחר כך: לא ידענו, לא שמענו ולא ראינו.

רם בן ברק: אף אחד לא פטור מזה.

רם בן ברק: האחריות היא על כל אחד ואחת מאיתנו, איך שאנחנו ננהג כפוליטיקאים בינינו, וזה יהיה המסר שנעביר לכל אזרח במדינה כיצד צריך לנהוג אחד כלפי האחר, האחת כלפי השנייה.

רם בן ברק: אדוני היושב-ראש, סובלנות היא אחד מעמודי התווך של היהדות והאסלאם, עוד לפני התפתחות רעיון המדינה הדמוקרטית: היחס של היהדות לגר – אף שהיה במעמד שונה, הייתה עלינו החובה לנהוג כלפיו בסובלנות, להיות מחויבים למילוי צרכיו הבסיסיים, החומריים והרוחניים – ולבטח במערכת היחסים בינינו לבין עצמנו.

רם בן ברק: חז"ל טבעו את הביטוי: כל ישראל ערבים זה לזה.

רם בן ברק: כל אחד מאיתנו נושא באחריות כלפי האחר.

רם בן ברק: גם האסלאם קורא לסובלנות האחד כלפי השני, גם כלפי הלא-מוסלמים.

רם בן ברק: הוא קורא לחיי דו-קיום, שלום וידידות ללא קשר לאמונה, למוצא או לגזע.

רם בן ברק: כך, לדברי הנביא מוחמד, עליו השלום, אמונת האדם אינה שלמה עד שיאהב לאחיו מה שאהוב עליו.

רם בן ברק: אדוני היושב-ראש, ההכרזה לכל באי עולם של האו"ם קבעה כי החינוך יטפח הבנה, סובלנות וידידות בין כל העמים והקיבוצים הדתיים והגזעיים ויסייע למעמד של האומות המאוחדות לקיים את השלום.

רם בן ברק: לא בכדי אומרים שהכול טמון בחינוך.

רם בן ברק: הערכים בבית ובמערכת החינוך הם הבסיס המרכזי לפיתוח חברה דמוקרטית ושוויונית.

רם בן ברק: בלי חינוך נמשיך לראות גילויים של אלימות וחוסר קבלת האחר – גילויים שצצים כפטריות אחר הגשם: ויכוח על חניה שנגמר ברצח, משפחה של חולה שחושבת שהיא יכולה לפתור את מצוקתה בלהרביץ לרופא, נוסעים באוטובוס שמכים בחוזקה נהג אוטובוס רק כי הוא ממוצא ערבי, אי-מתן כבוד למדינה ולחוקיה, גילוי זלזול בשוטרים – וקצרה היריעה מלהכיל.

רם בן ברק: אך בין כל אלה ישנם סיפורים רבים יותר של מיזמים חברתיים, פעילויות במוסדות החינוך הפורמלי והבלתי-פורמלי, בתנועות הנוער, שעושות עבודת קודש, ביוזמות פרטיות ואפילו במקרים שבין אדם לחברו, שמעניקים תקווה ליכולת שלנו להמשיך להתקיים יחד כחברה דמוקרטית ופלורליסטית.

רם בן ברק: חבריי חברי הכנסת, אני שמח לארח כאן איתנו נציגים וילדים מעמותת שער שוויון – שנראה לי שכבר התייאשו והלכו – עמותה שחרתה על דגלה להפעיל מיזם חינוכי, חברתי וספורטיבי שכל מטרתו היא להפגיש ילדים מקהילות ומרקע תרבותי לא מוכר במטרה להכיר תרבות שונה ולפתח ערכים של כבוד הדדי, סובלנות, רוחב אופקים והפלת מחיצות בין ילדים מרקעים ומגזרים שונים.

יולי יואל אדלשטיין: נא לסכם, אדוני.

רם בן ברק: אני מסיים עוד דקה.

רם בן ברק: לירן ג'רסי, שהיה לי העונג לשבת איתו הבוקר לשיחה, סיפר לי על המיזם, שהפך למפעל חייו.

רם בן ברק: הוא הקים את הפרויקט יחד עם חבורת סטודנטים במטרה להעסיק ילדים בשכונות אחרי הצוהריים כדי למנוע מהם להשתעמם ולהסתבך בצרות.

רם בן ברק: בנוסף, הוא ביקש ממני להפגיש את אותם ילדים מרקע שונה כדי לקדם את הסובלנות לתרבות שונה ולהיאבק בגזענות.

רם בן ברק: חבריי חברי הכנסת, הינה לכם דוגמה כי אפשר אחרת.

רם בן ברק: אפשר וצריך אחרת.

רם בן ברק: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת רם בן ברק.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת משה אבוטבול, בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חברת הכנסת רויטל סויד.

משה אבוטבול: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אנחנו מציינים היום את יום הסובלנות הבין-לאומי.

משה אבוטבול: אני חושב שבאמת, דווקא מתוך חברות, הקריאה צריכה להיות קודם כול אצלנו כאן, בבית החשוב הזה, משכן הכנסת.

משה אבוטבול: כאן, מתוך המשכן הזה, אנחנו חייבים לגלות יותר סבלנות וסובלנות, להכיל את האחר, להכיר ולדעת שישנן דעות שונות ומגוונות בתוך החברה הישראלית, שלצערנו שסועה וגזורה לחתכים שונים.

משה אבוטבול: אני חייב רק לציין שאנחנו רואים את השיח – שהוא בכלל לא מרנין, ואומר גם שיח אלים – גם בתקשורת, גם ברדיו, גם בעיתונות, בכנסת.

משה אבוטבול: בכל מקום, לצערנו, אנחנו פוגשים את האלימות המילולית שנוצרת כאשר הדעות נפגשות ולאו דווקא תואמות זו את זו.

משה אבוטבול: אבל אנחנו רק חייבים – כתוב: "חוכמה בגויים תאמין".

משה אבוטבול: נזכור את מה שאמר וולטר, בשמו הספרותי, או בשמו הכללי פרנסואה-מארי ארואה, שהיה פילוסוף וסופר צרפתי: אני שונא את דבריך, אך אני אילחם עד הסוף כדי שדעתך תיאמר.

משה אבוטבול: אני חושב שבאמת גם כאן צריך לדעת ולהבין שהדעות שונות, אבל חובה, חובה לאפשר לכל אחד להציג את השיח ולומר את דבריו, למרות ההתנגדות החריפה אחד לדברים של השני.

משה אבוטבול: אני דווקא רוצה לומר שבמסגרת הזאת אנחנו חייבים כל כך להיערך לכך, כי אנחנו נמצאים, לפי כל התחזיות – ואני לא נביא, וחכם עדיף מנביא – ערב פיזור הכנסת, אז זה ודאי יביא לבחירות נוספות.

משה אבוטבול: דווקא בתקופה הזאת חייבים לזכור את הנושא של הסבלנות, סובלנות, ללמד כאן אחד זכות על השני, לזכור את מה שחז"ל אמרו: "אל תדין את חברך עד שתגיע למקומו", ויש עוד המון המון המון ציטטות בחז"ל כיצד ניתן להכיל את האחר וכיצד לחיות יחד חיים משותפים.

משה אבוטבול: אני דווקא רוצה לומר שבאותה מסגרת, באותה נשימה, היום הייתה לנו ישיבה של סיעת ש"ס בראשותו של יושב-ראש התנועה, וכאן המקום להגיד שסיעת ש"ס מתנגדת בתוקף להעלאת יחידת המימון של הבחירות.

משה אבוטבול: הסיבה מאוד מאוד ברורה: היות שהיום המצב מאוד קשה מבחינה כלכלית אצל הרבה אנשים, ואין בעצם כסף לאנשים למכולת, כשהגגות דולפות – – דולפים, הגגות דולפים, דולפות – – –

קריאה: דולפים.

משה אבוטבול: דולפים, נכון.

משה אבוטבול: תקני אותי.

משה אבוטבול: – – הגגות דולפים, ואנחנו במצב שבו אנשים נמצאים במסכנות מאוד גדולה – לבוא ולהתחיל לפזר כספים זה דבר שהוא לא אחראי.

משה אבוטבול: אני מאוד שמח שיושב-ראש התנועה שלנו אמר בצורה נחרצת שצריך להתנגד לנושא הזה.

משה אבוטבול: באותה הזדמנות אני רוצה לציין ארגון שנקרא "נחזיק חזק", שעוזר בבתים של יתומים ואלמנות במצב שיש שם חוסר חשמל, בגשמים, נזילות ודברים מהסוג הזה, כדי לתקן את הבתים האלה.

משה אבוטבול: אני חושב שדווקא להם צריכים להגיד יישר כוח ושאפו.

משה אבוטבול: אם כבר יש קצת כסף, אז בואו ניתן דווקא לארגונים האלה, שנמצאים ועושים למען האחר.

משה אבוטבול: אני חושב שבאמת חייבים להתנגד כולנו לבזבוז כספי ציבור לדבר שנקרא בחירות.

משה אבוטבול: אבל שוב, בסיום דבריי, אם רוצים לציין את יום הסובלנות הבין-לאומי, חייבים כולנו לדעת, בפרט בתקופה הרגישה הזאת, לכבד את האחר, לשמוע את האחר ולדעת שאחרי הכול, אחים אנחנו.

משה אבוטבול: תודה רבה.

חמד עמאר: תודה רבה לך.

חמד עמאר: חברת הכנסת רויטל סויד, בבקשה.

רויטל סויד: אדוני היושב-ראש, השרה, חבריי חברי הכנסת, תן בליבנו שנראה כל אחד את השני, ולא את מעלת חברו, ולא את חסרונו – אני עושה את זה, ככה, לא בנוסח הרגיל.

רויטל סויד: כשארגון אונסק"ו החליט שיום הסובלנות יהפוך ליום בין-לאומי, מן הסתם זה מה שעמד לנגד עיניו.

רויטל סויד: תן בליבנו שנראה כל אחד את מעלת חברו ולא את חסרונו.

רויטל סויד: כשאנחנו מדברים על סובלנות, אנחנו באופן טבעי מדברים על סובלנות לשונה.

רויטל סויד: אנחנו מדברים על שוני שהוא על רקע מגדר, אנחנו מדברים על שוני שהוא רקע לאי-שוויון ואפליה – אפליית נשים, אפליית מיעוטים, אפליה מגדרית, מגזרית.

רויטל סויד: למעשה כל מה שאנחנו באים ואומרים ביום הסובלנות זה: אנחנו יודעים שחוסר הסובלנות לשונה עלול להוביל אותנו למקומות שליליים, אפילו לאלימות.

רויטל סויד: אבל כמה אירוני שהדבר הזה תופס אותנו בימים שבהם אנחנו לא רק לא רואים האחד את מעלתו של השני – אנחנו בכלל לא רואים אחד את השני.

רויטל סויד: זה כבר הרבה מעבר לקיטוב בתוך החברה; זה כבר הרבה מעבר ליהודים וערבים וספרדים ואשכנזים ודתיים וחילונים וחרדים וכיפות סרוגות.

רויטל סויד: זה כבר הרבה הרבה מעבר לזה.

רויטל סויד: אנחנו לא מסוגלים להכיל האחד את העמדות של השני.

רויטל סויד: אנחנו לא רק לא מסוגלים להכיל – אנחנו גם לא מסוגלים לשמוע.

רויטל סויד: ואם יש איזשהו מפגן, מפגש, חבר אנשים שאוחזים בדעה מסוימת – וזה כבר ממש לא משנה מה העמדה – שנפגשים ביחד ועוברים שם אנשים שלא חושבים כמוהם, אז אנחנו רואים שיש גם אלימות שננקטת.

רויטל סויד: אנחנו נמצאים היום באחד הרגעים המסוכנים ביותר לחברה הישראלית.

רויטל סויד: אנחנו נמצאים ברגעים שבהם אנחנו לא רק לא יכולים להקשיב, אלא אנחנו גם פוגעים באלימות מילולית ופיזית במי שחושב שונה מאיתנו.

רויטל סויד: זה שאנחנו לא רואים האחד את השני מגיע גם לחיי היום-יום, לא רק לעמדות ולתפיסות שלנו.

רויטל סויד: אם היום מתפרסם דוח העוני האלטרנטיבי של לתת, ואנחנו שומעים שרבע מאוכלוסיית מדינת ישראל חיה מתחת לקו העוני, שיש מיליון ילדים במדינת ישראל שהם עניים, הם רעבים – הם הולכים רעבים לבית הספר, הם הולכים רעבים לישון – ואנחנו כאן בבית הזה לא מסוגלים לתת לזה פתרון, כי אנחנו עסוקים בין היתר בלהתפזר, ולריב, ולדון אם תהיה חסינות או לא תהיה חסינות, יש ראש ממשלה עם כתבי אישום, אין ראש ממשלה עם כתבי אישום, מותר להיות מושחת, אסור להיות מושחת, מותר לקחת שוחד, אסור לקחת שוחד, זה נחשב שוחד, זה לא נחשב שוחד – אז אנחנו לא רואים; אנחנו לא רואים את הציבור, אנחנו לא רואים את הקשישים במסדרון.

רויטל סויד: ואתם רוצים לשמוע משהו?

רויטל סויד: זה כבר לא הקשישים, זה כבר כולנו, כי מערכת הבריאות קורסת.

רויטל סויד: אנחנו לא רואים את העובדה שבעוד כמה ימים, אם אנחנו לא נעשה פה החלטות ונעביר כספים, סל התרופות לא יכיל תרופות מצילות חיים.

רויטל סויד: אז זה לא רק לראות האחד את מעלתו של השני ולא את חסרונו, זה לראות האחד את השני, כי אנחנו לא רואים האחד את השני בכלל – לא בעמדות, לא בתפיסות, לא באפליה, לא בשוויון ולא בכלל.

רויטל סויד: ולכן, כשאנחנו מציינים היום את יום הסובלנות הבין-לאומי, בואו נראה איך הוא תופס אותנו פה, באיזו נקודה, ובואו נבין את האחריות שלנו ואת העובדה שמהבית הזה, מפה, יוצא חוסר הסובלנות הגדול ביותר.

רויטל סויד: מהבית הזה אנחנו חייבים לראות קודם כול האחד את השני, ובמיוחד את הציבור.

רויטל סויד: תודה.

חמד עמאר: תודה רבה לך.

חמד עמאר: חברת הכנסת סתיו שפיר, בבקשה.

קריאה: באיזה מדינה את חיה, תגידי לי?

קריאה: איזה מיליון רעבים?

רויטל סויד: – – – דוח העוני של לתת, דוח העוני של לתת – – – כלום, שום דבר – אתה צודק – – – מדברים על מיליון ילדים.

רויטל סויד: זה כנראה לא במדינה שלך, זה רק במדינה – – –

קריאה: מיליון רעבים – – –

חמד עמאר: בבקשה, עד חמש דקות.

סתיו שפיר: תודה, כבוד היושב-ראש.

סתיו שפיר: יש שם ויכוח על אם יש עניים או אין עניים בישראל.

סתיו שפיר: מוזמן אדוני לקרוא את הדוח על 2 מיליון עניים בישראל ולא להתעלם מהנתונים.

סתיו שפיר: חברים, לפני שעה קלה נפגשנו, חבר הכנסת רם בן ברק ואני, עם חבורה מקסימה של ילדים שיעצו לנו מה כדאי לעשות בפוליטיקה.

סתיו שפיר: הם ילדים צעירים, רק בכיתה ד', שלומדים בארגון שער שוויון.

סתיו שפיר: מה שהארגון הזה עושה זה לחבר בין צעירים, ילדים שלומדים בבתי ספר, רובם מתוך אוכלוסיות מוחלשות, יהודים וערבים מתרבויות שונות, ולגרום להם לשחק ביחד כדורגל, וככה להכיר אחד את השני וגם לפתח יכולות תחרות ושיתוף פעולה בריאות וללמוד על התרבות השונה שכל אחד מגיע ממנה.

סתיו שפיר: אבל האמת היא שהדבר המקסים הזה שהם עושים הוא מאוד מאוד נדיר; כמעט שלא קורה במערכת החינוך.

סתיו שפיר: העובדה שזה לא קורה במערכת החינוך היא הבסיס לנושא שאנחנו מדברים עליו היום ביום הסובלנות.

סתיו שפיר: ומדהים שצריך להקדיש יום לסובלנות.

סתיו שפיר: היה עדיף שכל הימים יהיו ימים של סובלנות, ולא יום מיוחד.

סתיו שפיר: אבל זה גם מסביר למה אנחנו נמצאים עכשיו בתוך מערכת פוליטית שמתגלגלת לבחירות השלישיות בתוך שנה אחת, ומי יודע מה יהיה הלאה.

סתיו שפיר: כי כן, הכול נמצא במערכת החינוך.

סתיו שפיר: אתמול נבחרה בפינלנד ראשת ממשלה חדשה.

סתיו שפיר: היא בת 34, אחת מחמש מנהיגות של מפלגות בקואליציה בפינלנד.

סתיו שפיר: היא נבחרה אחרי שראש הממשלה בפינלנד הודח בגלל – תקשיבו טוב – שהוא כשל בלטפל בשביתת הדואר.

סתיו שפיר: כאן יש ראש ממשלה עם שלוש פרשות שחיתות, ועוד, שמרחפות מעל ראשו, ועדיין לחלק מהחברים כאן במשכן יש תחושה שמותר לו להמשיך ולקבל כאן החלטות – כאילו הוא לא נמצא בניגוד אינטרסים מובנה בכל רגע נתון; כאילו ההסתה וחוסר הסובלנות שאנחנו חווים בחברה הישראלית לא נגרמות בין היתר בגלל ההתנהלות שלו במאבק האישי שלו להימנע מלהיכנס לכלא.

סתיו שפיר: אז העובדה שבפינלנד יש כזאת ממשלה שאפשר לשאת אליה עיניים לא קשורה רק במערכת הפוליטית המסודרת של פינלנד – היא קשורה, בראש ובראשונה, במערכת החינוך המפוארת של פינלנד, אחת ממערכות החינוך הכי מעוררות השראה בעולם, עם צמצום פערים חברתי, עם חדשנות, עם פיתוח יצירתיות, שוויון לכל ילד, יצירה של חברה חזקה ובריאה, עם מורים שמרוצים ולא נשחקים בקצב של המורים בישראל, שעומדים מול כיתות מפוצצות בתלמידים.

סתיו שפיר: מערכת החינוך בפינלנד מביאה גם להישגים פוליטיים.

סתיו שפיר: מבחני פיז"ה שנחשפו בשבוע שעבר, והתוצאות שלהם, שמראות פערים חברתיים עצומים, שמעידות ומראות לנו את התוצאה של חוסר שוויון תקציבי, את העובדה שכאן, בישראל, תלמיד דתי מקבל 30% יותר מתלמיד בחינוך הממלכתי ו-60% יותר מתלמיד בחינוך הערבי – איך אפשר לצפות לסובלנות או לאיזושהי יציבות פוליטית עם פערים כאלה?

סתיו שפיר: מי שדאג שהפערים האלה יתקיימו במערכת החינוך, אי-אפשר שלא לחשוב שאולי יש לו איזושהי אג'נדה.

סתיו שפיר: כי כשהציבור חלש ולא מקבל את הידע הבסיסי, לא מפתח את חוש הביקורת, לא מקבל כלים כדי להתקדם בתוך המציאות, כדי להשתלב בשוק העבודה, כדי להצטרף לתעשיית ההייטק המשגשגת, כדי להפוך להיות מהחזקים – איך אפשר לצפות שתצמח מערכת פוליטית בריאה?

סתיו שפיר: איך אפשר לצפות שתצמח מנהיגות כשמערכת החינוך חלשה ומפוצלת?

סתיו שפיר: כשתלמיד יהודי ותלמיד ערבי לא פוגשים אחד את השני אלא אם כן התמזל מזלם להכיר באיזו פעילות של ארגון חיצוני; כשתלמיד חילוני ותלמיד חרדי לא מדברים אחד עם השני אף פעם – רבים מהאנשים שיושבים כאן, בכנסת, פגשו פעם ראשונה מישהו מחברה אחרת בתוך ישראל כאן, בכנסת, אבל זה לא קורה בתוך מערכת החינוך; כשחוסר השוויון התקציבי הוא כל כך גדול; כשמיליארדים מתקציב החינוך, התקציב הגדול במדינה, עוברים בכל מיני קומבינות פוליטיות לדאגה למגזר השליט, ולא לכל חלקי החברה הישראלית – ואמר את זה שר התחבורה סמוטריץ', אמר במאמר בעיתון: ברור שלנו מגיע יותר תקציב, אנחנו יותר ערכיים, בהתייחסות לציבור שהוא טוען שהוא מייצג.

סתיו שפיר: אז יש לי חדשות גם בשבילו וגם בשביל אחרים: רוב הציבור הישראלי – יהודי, ערבי, חילוני, דתי, חרדי – תומך בשוויון תקציבי.

סתיו שפיר: רוב הציבור הישראלי היה רוצה מערכת חינוך חינם מגיל אפס, שבשנים הכי קריטיות לחיים מפתחת את היכולות והמיומנויות החשובות כדי להתקדם.

סתיו שפיר: רוב הציבור הישראלי היה רוצה שאנחנו נראה את ההטרוגניות בינינו ככלי להתפתחות, ולא כמעמסה עלינו.

סתיו שפיר: במערכת חינוך כזאת, מושקעת ואיכותית, לא רק שנראה יותר סובלנות, גם נראה מנהיגים אמיתיים, שלא נותנים לאיש מושחת לנהל את המדינה, ושלא נותנים למדינה להתגלגל לשלוש מערכות בחירות ואולי יותר, אלא דואגים בראש ובראשונה לבנות את העתיד של מדינת ישראל.

סתיו שפיר: תודה.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: תסכם את הדיון השרה גילה גמליאל, בבקשה.

מיכאל ביטון: סליחה, ביקשתי עמדה נוספת.

חמד עמאר: אחרי השרה.

חמד עמאר: עמדה נוספת – אחרי השרה.

גילה גמליאל: אדוני היושב-ראש, מזכירת הכנסת, כנסת נכבדה, אנו מציינים היום בכנסת את יום הסובלנות הבין-לאומי, שחל ב-16 בנובמבר כל שנה ומובל על ידי אונסק"ו.

גילה גמליאל: אני מברכת את חבר הכנסת אוסאמה, שדאג להעלות את הנושא הזה גם כאן, בכנסת, ויישר כוח לכל חברות וחברי הכנסת שהצטרפו ליוזמה הברוכה הזו.

גילה גמליאל: מדינת ישראל, החברה במשפחת העמים, גם היא מציינת בסמיכות למועד הבין-לאומי את יום הסובלנות.

גילה גמליאל: סובלנות היא כבוד, קבלה והערכה של המגוון העשיר של התרבויות השונות, היופי שבפסיפס הקיים, קבלת צורות ביטוי שונות והבנת היותנו אנושיים.

גילה גמליאל: כפי שאמרו חכמינו זיכרונם לברכה בתלמוד, כשם שפרצופיהם שונים, כך דעותיהם שונות.

גילה גמליאל: סובלנות היא הרמוניה בין הבדלים.

גילה גמליאל: זו לא רק חובה מוסרית – זו גם דרישה פוליטית ומשפטית מאיתנו, המחוקקים, וממערכות המשפט ואכיפת החוק.

גילה גמליאל: סובלנות היא מעל הכול גישה פעילה המתבקשת מתוך הכרה בזכויות האדם האוניברסליות ומהחירויות היסודיות של האחר.

גילה גמליאל: הסובלנות עומדת בבסיס האחריות לקיום זכויות אדם, פלורליזם, דמוקרטיה ושלטון החוק.

גילה גמליאל: פרקטיקה של סובלנות אין פירושה סובלנות לאי-צדק חברתי או השלמה עם המציאות; המשמעות היא שאדם חופשי לדבוק בדעותיו ומקבל שגם אחרים ידבקו בדעותיהם.

גילה גמליאל: פירושו של דבר הוא לקבל את העובדה שלבני האדם, השונים זה מזה באופן טבעי במראה, בדעה, בדיבור, בהתנהגות, בערכים, יש את הזכות לחיות בשלום כפי שהם בוחרים.

גילה גמליאל: פירוש הדבר הוא שגם לא יכפו את דעותיהם אחד על זולתו.

גילה גמליאל: סובלנות ברמת המדינה מחייבת חקיקה צודקת וחסרת פניות, אכיפת חוק והליך שיפוטי ומינהלי.

גילה גמליאל: הסובלנות דורשת מאיתנו, המחוקקים, לאפשר הזדמנויות כלכליות וחברתיות לכלל חלקי האוכלוסייה, ללא כל אפליה וללא כל הדרה.

גילה גמליאל: ממשלת ישראל, ובתוכה גם המשרד לשוויון חברתי שאני עומדת בראשו, פועלים על מנת לאפשר מתן זכויות לכל איש ואישה ללא הבדלי דת, גזע ומין, ברוח מגילת העצמאות ובהלימה לאמנת האו"ם.

גילה גמליאל: בעולם המודרני סובלנות חיונית מתמיד.

גילה גמליאל: זהו עידן המתאפיין על ידי הגלובליזציה של הכלכלה ועל ידי התגברות במהירות של ניידות, תקשורת, אינטגרציה ותלות הדדית, הגירות רחבות היקף ועקירה של אוכלוסיות, עיור ושינוי דפוסים חברתיים.

גילה גמליאל: מכיוון שכל חלק בעולם מתאפיין במגוון תרבותי ואנושי, האי-סובלנות והסכסוכים ההולכים וגוברים עלולים לאיים בכל מקום על הגלובוס.

גילה גמליאל: הסובלנות הכרחית בין אנשים פרטיים, ברמה המשפחתית, ברמה הקהילתית, ובוודאי ובוודאי כאן, בכנסת.

גילה גמליאל: קידום סובלנות ועיצוב עמדות של פתיחות, הקשבה הדדית וסולידריות צריכים להתקיים בבתי ספר, באוניברסיטאות ובאמצעות חינוך לא פורמלי בבית ובמקום העבודה.

גילה גמליאל: אמצעי התקשורת צריכים למלא תפקיד בונה, בדיאלוג ובדיון מכבד, חופשי ופתוח.

גילה גמליאל: עלינו להקדיש תשומת לב מיוחדת לקבוצות פגיעות, חלשות מבחינה חברתית או כלכלית, על מנת להעניק להן את ההגנה החוקית ולנקוט את הצעדים החברתיים המתבקשים, תוך כיבוד תרבותם וערכיהם וכדי להקל את קידומם ושילובם החברתי והתעסוקתי, בעיקר באמצעות חינוך.

גילה גמליאל: חינוך הוא האמצעי היעיל ביותר למניעת אי-סובלנות.

גילה גמליאל: הצעד הראשון בחינוך לסובלנות הוא ללמד ילדים וילדות מהן זכויותיהם וחירויותיהם המשותפות, כך שניתן יהיה לכבד אותן ולקדם את הרצון להגן על זכויותיהם של אחרים.

גילה גמליאל: יש לראות בחינוך לסובלנות צו השעה, לכן יש צורך לקדם שיטות לימוד שיטתיות ורציונליות לסובלנות אשר יתייחסו למקורות חוסר הסובלנות התרבותיים, החברתיים, הכלכליים, הפוליטיים והדתיים.

גילה גמליאל: על המדיניות ותוכניות החינוך השונות לתרום לפיתוח הבנה, סולידריות וסובלנות בקרב אנשים פרטיים, בקרב קהילות, תנועות נוער, במסגרות פורמליות ושאינן פורמליות.

גילה גמליאל: חינוך לסובלנות אמור לתת מענה של ממש על הפחד וההדרה של אחרים.

גילה גמליאל: המשמעות היא להקדיש תשומת לב מיוחדת לשיפור הכשרת מורים, תוכניות לימודים, תוכן ספרי לימוד ושיעורים וחומרי לימוד אחרים הכוללים טכנולוגיות חינוך חדשות.

גילה גמליאל: כל זאת – במטרה לחנך אזרחים אכפתיים ואחראיים, הפתוחים לתרבויות אחרות, המסוגלים להעריך את ערך החופש, המכבדים את כבוד האדם ואת ההבדלים שבינינו ומסוגלים למנוע סכסוכים או לפתור אותם באמצעים לא אלימים.

גילה גמליאל: כנאמר בפרקי אבות: "חביב אדם שנברא בצלם; חיבה יתרה נודעת לו שנברא בצלם, שנאמר 'כי בצלם ה' עשה את האדם'".

גילה גמליאל: יום הסובלנות הבין-לאומי הוא מועד שנועד להזכיר לכולנו את החובה האישית, הציבורית, המקצועית והקהילתית המוטלת על כתפי כל אחת ואחד מאיתנו כלפי האחר.

גילה גמליאל: ביום זה אנחנו צריכים לעודד מודעות ציבורית, להדגיש את הסכנות של אי-סובלנות ולחייב את עצמנו לפעולה מחודשת ומתמשכת שתתמוך בקידום סובלנות וחינוך.

גילה גמליאל: כל יום חייב להיות יום של סובלנות.

גילה גמליאל: הראשונים שצריכים לגלות מנהיגות ולהוות דוגמה אישית הם אנחנו כאן, בבית הזה, המחוקקות והמחוקקים, שמייצגים את מגוון הדעות הרחב באוכלוסייה.

גילה גמליאל: לצערנו, בשנה האחרונה אנו עדים לשיח מתלהם, פוגעני ולא מכבד בין חלקי העם.

גילה גמליאל: כולי תקווה שציון היום הזה יעיר את חברות וחברי הכנסת להתנהלות סובלנית ומכבדת אחת כלפי השני.

גילה גמליאל: מי ייתן ונצליח להיות סובלניים יותר בכל הרמות: ברמה המשפחתית, הקהילתית, הלאומית והבין-לאומית.

גילה גמליאל: ואני קוראת כאן לכולם, במיוחד בזמן שעוד נותר – ונותרו יומיים – גם לגלות קצת סובלנות כלפי אזרחי ואזרחיות מדינת ישראל.

גילה גמליאל: מספיק עם הבחירות המיותרות וההזויות הללו.

גילה גמליאל: כולי תקווה שיימצא הפתרון כן לגלות סובלנות אחת ואחד כלפי השני ולמצוא את הדרך להנהיג את אזרחי ואזרחיות מדינת ישראל בצורה טובה, מקצועית ונטולת פניות כלפי האזרחים שלנו.

גילה גמליאל: תודה רבה.

חמד עמאר: אתם מסתפקים בתשובת השרה?

חמד עמאר: מסתפקים בתשובת השרה, כן.

חמד עמאר: אני אתן לך הבעת דעה, למרות שזה נוגד את התקנון.

חמד עמאר: מיכאל ביטון, בבקשה.

מיכאל ביטון: אמרת שזה אפשרי.

חמד עמאר: נתתי לך.

חמד עמאר: אמרתי לך: למרות שזה נוגד את התקנון.

מיכאל ביטון: זה הסובלנות.

מיכאל ביטון: זה הסובלנות.

מיכאל ביטון: זה יום הסובלנות.

מיכאל ביטון: אדוני היושב-ראש, יום הסובלנות הבין-לאומי יכול להיות בכנסת ישראל יום הצביעות הבין-לאומי.

מיכאל ביטון: בואו נסתכל על עצמנו: בשתי מערכות בחירות – לא סובלנות ולא בטיח; התלהמות, שיסוי הסתה, שנאה, פוגענות, שפה קשה.

מיכאל ביטון: ואיפה היא נולדת?

מיכאל ביטון: בכנסת ישראל, במנהיגות של העם.

מיכאל ביטון: אז יש לנו הרבה עבודה לעשות.

מיכאל ביטון: יש לנו הזדמנות לתקן.

מיכאל ביטון: לא עלינו, בעוד שלושה ימים יהיו פה בחירות, ואז – איך נדבר, ומה נכתוב, ואיך יהיו הפרסומות, ואיך נשמיץ, ואיך נוציא דיבה, ואיך נצטט שקרים, ואיך נתנצל על השקרים, ואיך נפגע בקבוצה כזאת ובקבוצה אחרת.

מיכאל ביטון: כדי שהסכנה הזאת לא תתקיים, אנחנו צריכים ללמוד מענקי הרוח של עם ישראל.

מיכאל ביטון: הייתה תקופה שניהלו את עם ישראל זוגות – חמישה זוגות.

מיכאל ביטון: לזוג האחרון קראו הלל ושמאי.

מיכאל ביטון: הלל ושמאי היו במחלוקת, כמו שהאופוזיציה והקואליציה במחלוקת, אבל הם הנהיגו את עם ישראל ביחד.

מיכאל ביטון: שלוש שנים נחלקו בית הלל ובית שמאי.

מיכאל ביטון: יצאה בת-קול מן השמיים ואמרה: הלכה כבית הלל.

מיכאל ביטון: שאלו: מפני מה הלכה כבית הלל?

מיכאל ביטון: והתשובה הייתה: נוחים ועלובים היו, והיו מקדימים את דברי בית שמאי לדבריהם – לפני שבכלל היו פותחים את הפה, מה הם חושבים, קודם אומרים מה השני חושב ומקשיבים לו, ואולי מושפעים ממה שהוא אומר.

מיכאל ביטון: ואז – במסגרת הסובלנות אתה תיתן לי, אני רק מתחיל להתלהב, כבוד היושב-ראש, וגם לא כל כך מעניין במליאה בזמן האחרון.

חמד עמאר: מהסבלנות לא צריך להתלהם.

מיכאל ביטון: היה לנו פה יציע מלא, והם הלכו הביתה כולם.

חמד עמאר: בגלל הסבלנות לא צריך להתלהם.

מיכאל ביטון: כן, אבל אני מתלהב, זה לא צעקות.

מיכאל ביטון: אז אני רוצה להגיד לך שגם בכנסת ישראל יכולה להיות סובלנות, אבל בסוף כל אדם לוקח את זה על עצמו.

מיכאל ביטון: כל חבר כנסת מחליט מה הסטייל שלו ומה הדרך שלו.

מיכאל ביטון: מוטי יוגב, שאמר דברים לא קלים בעבר, היה ברדיו איתי לפני כמה שבועות.

מיכאל ביטון: הוא אמר: אני שנה וחצי מתאפק, לא מתלהם.

מיכאל ביטון: אהבתי את זה.

מיכאל ביטון: אמרתי לו: שאפו.

מיכאל ביטון: יואב בן צור מש"ס הביא לי היום הזמנה לחתונה של הבן שלו.

מיכאל ביטון: אני לא ש"סניק אבל אני אבוא לחתונה.

מיכאל ביטון: ינון אזולאי אמר לי: בוא, שב לידי, נקשקש קצת, כי אני חבר של אבא שלו, דוד אזולאי, זיכרונו לברכה.

מיכאל ביטון: סובלנות היא התנהגות אישית של חברי כנסת כמנהיגים של סובלנות – בדיבור, במעשה, בכתיבה, בקמפיין.

מיכאל ביטון: אני רוצה לברך את עם ישראל שבבחירות הקרובות, אם אנחנו נביא אותן, בעוונותינו הרבים, באמת נתנהג בסובלנות ולא בצביעות.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: בגופם של ילדינו נמצאו שאריות חומרי הדברה מסוכנים.

חמד עמאר: חברת הכנסת יעל גרמן, הנושא הבא.

חמד עמאר: עד עשר דקות.

קריאה: מה עשר דקות?

יעל גרמן: עד.

חמד עמאר: עד עשר דקות.

קריאה: – – –

חמד עמאר: היא לא חייבת, עד.

יעל גרמן: יש התנגדות?

יעל גרמן: אדוני היושב-ראש, חבריי וחברותיי, ראשית, אני רוצה להודות ליושב-ראש הכנסת ולנשיאות הכנסת שבאמת מאפשרים את הדיון יוצא הדופן הזה.

יעל גרמן: רק לפני כשבוע אנחנו דנו בו בהצעה לסדר-היום, וההחלטה הייתה להעלות את זה לדיון במליאה, שזה דבר די יוצא דופן, והינה, באמת לא עבר זמן רב ונשיאות הכנסת נתנה מועד לחוץ, ועל כך אני מודה.

יעל גרמן: למעשה, הדיון הזה כאן הוא דיון בבריאות הילדים שלנו.

יעל גרמן: זה דיון במה שנכנס לגופם של הילדים, לגופן של נשים בהיריון; מה נכנס לגופנו; מה המדינה מאפשרת להכניס לתוך הפירות והירקות שבסופו של דבר מצטבר לנו בדם ובגוף.

יעל גרמן: מסתבר שמשרד הבריאות ערך מחקר ובדק את שאריות הזרחנים האורגניים בדגימות שתן של כ-100 ילדים בגילי ארבע עד 11.

יעל גרמן: הדגימות האלה ייצגו את הריכוז של החומר בגוף של הילדים.

יעל גרמן: זאת, כחלק מתוכנית המשרד לניטור ביולוגי לאומי.

יעל גרמן: מתוצאות המחקר עולה כי ילדים בישראל חשופים לזרחנים אורגניים מצריכת פירות וירקות – הרבה יותר, דרך אגב, מילדים בחוץ לארץ, בארצות אירופה ובארצות הברית וקנדה.

יעל גרמן: חלק מהילדים חשופים גם לכמויות שהן הרבה מעל ומעבר לתקן הרצוי.

יעל גרמן: במחקר נמצא לדאבוננו מתאם מאוד מאוד מדאיג בין השאריות של הזרחנים האורגניים לבין צריכת מלפפונים ותפוחי עץ.

יעל גרמן: שערו בנפשכם שככל שהילד אוכל יותר מלפפונים ויותר תפוחי עץ יש לו יותר שאריות של חומרים אורגניים, שהם למעשה רעל שמזיק לו.

יעל גרמן: זאת ועוד, נמצא כי ילדים ישראלים חשופים יותר לזרחנים אורגניים מאשר ילדים, כמו שאמרתי קודם, בארצות הברית, קנדה, דנמרק ויוון, וזאת מאחר שהילדים שלנו פשוט אוכלים יותר פירות וירקות.

יעל גרמן: ההיגיון אומר שאם אנחנו אוכלים יותר פירות וירקות אנחנו צריכים יותר להקפיד על התקן, אנחנו צריכים לגרום לכך שבכלל לא יהיו זרחנים אורגניים ושיהיו כמה שפחות שאריות של חומרי הדברה.

יעל גרמן: אבל ראו זה פלא, דווקא באירופה אסרו לחלוטין את הזרחנים האורגניים, ואילו אצלנו, שאנחנו אוכלים כל כך הרבה ירקות ופירות, אומנם הפחיתו את חומרי ההדברה אבל לא אסרו לחלוטין.

יעל גרמן: רק לאחרונה ארגון הבריאות האירופי EFSA קבע כי חשיפה לחומר עלולה להוביל להשפעות נירולוגיות שליליות בילדים.

יעל גרמן: האמת היא, הוא אמר, שאין בכלל רמה בטוחה לחשיפה של החומר הזה.

יעל גרמן: זו הסיבה שהארגון המליץ לאסור את השימוש בחומר שנקרא כלורופיריפוס באופן מיידי החל בינואר 2020, ואכן, האיחוד האירופי הצהיר מטעמו כי הוא מקבל את חוות דעתו המקצועית של ה-EFSA וכי יפעל להוצאת החומר מכלל שימוש.

יעל גרמן: ביום שישי האחרון הוחלט שהאיחוד האירופי יפסיק סופית את השימוש החל בינואר 2020.

יעל גרמן: לארגון הבריאות האירופי הצטרפה הסוכנות להגנת הסביבה של ארצות הברית, ה-EPA, שהצהירה כבר ב-2016 כי חשיפה לכלורופיריפוס בריכוז מעל הסף הבטוח עלולה להוביל לפגיעה בריאותית בנשים בגיל הפריון, תינוקות וילדים.

יעל גרמן: ממחקרים ישראליים שבדקו את הריכוז של תוצרי פירוק של כלורופיריפוס בדגימות שתן עולה כי בניגוד לחומרים שנאסרו פה, במדינת ישראל, מכיוון שאנחנו לא אסרנו את זה נמצאה רמה מאוד גבוהה של החומר הזה בדגימות השתן.

יעל גרמן: היא נמצאה גם אצל נשים הרות וגם אצל תינוקות.

יעל גרמן: משרד הבריאות כבר שנים פונה למשרד החקלאות ומבקש ממנו: תפסיקו את השימוש בחומרים הזרחניים, תאסרו על החקלאים להשתמש בחומרים האלה.

יעל גרמן: אבל משרד החקלאות מסרב.

יעל גרמן: אני זוכרת שכשרת בריאות אנחנו, יחד עם שר החקלאות דאז יאיר שמיר, ביקשנו מוועדה משותפת למשרד הבריאות ולמשרד החקלאות לשבת ולראות איך בהדרגה מורידים בכלל את חומרי ההדברה ומוציאים לחלוטין את השימוש בחומרים שנקראים זרחנים אורגניים.

יעל גרמן: אני רוצה לומר לכם יותר מזה: היום, כשהתכוננתי לדיון, עברתי על פרוטוקולים.

יעל גרמן: מצאתי פרוטוקול משנת 2016 מוועדת העבודה, הרווחה והבריאות בראשותו של אלי אלאלוף, ושם היה דיון בתקנות שאז אושרו, אבל דיברנו על הנושא של זרחנים אורגניים, והיושב-ראש, כאשר סיכם את הישיבה – ואני מדברת על פברואר 2016 – ביקש שמשרד החקלאות יביא בפניו בתוך שלושה חודשים, זאת אומרת במאי 2016, לפני שלוש שנים וחצי, תוכנית לביטול והוצאת הזרחנים האורגניים.

יעל גרמן: אתם הבאתם?

יעל גרמן: גם משרד החקלאות לא הביא.

יעל גרמן: אין היום תוכנית להוצאת החומר הרעיל הזה כדי שלא יצטבר, לא אצלנו ובוודאי לא אצל הילדים, ששם באמת ההשפעה היא כל כך מזיקה ואי-רוורסבילית.

יעל גרמן: אז אני היום עומדת כאן – אני רוצה לומר עוד דבר אחד: לקראת הסוף, בסוף הדיון הקודם בהצעה לסדר-היום, עלה, אני חושבת שזה היה ינון אזולאי, וציטט מחקר של לויתן ממכון דוידסון ברחובות שבו טען לויתן שנכון, זה אומנם מסוכן, אבל הוא עדיין חושב שצריך לאכול פירות וירקות ושזה לא כל כך מסוכן.

יעל גרמן: אני חייבת לציין שקודם כול קראתי את המחקר של לויתן וניסיתי להבין מניין הוא שאב את הרעיון הזה, והבנתי – הוא מסתמך על מחקר של משרד הבריאות מ-2011, אבל לא עומד בפניו המחקר שבגינו אנחנו הגשנו את ההצעה לסדר-היום ומקיימים היום את הדיון.

אורי מקלב: זה היה משה ארבל.

יעל גרמן: זה היה משה ארבל, אוקיי.

יעל גרמן: אז משה ארבל, נכון.

יעל גרמן: תודה רבה, חבר הכנסת מקלב.

יעל גרמן: אני רוצה לומר: המחקר האחרון אינו נוטה לטעות ולא משאיר בנו ספק.

יעל גרמן: כולנו חייבים לצאת בקריאה למשרד החקלאות להביא לפנינו תוכנית שתוציא לחלוטין את הזרחנים האורגניים – שיצאו משימוש באירופה, בארצות הברית ובקנדה, שמסכנים את בריאותם של הילדים שלנו – כדי שנוכל להיות שקטים שבכנסת ישראל עשינו את מה שאנחנו צריכים לעשות: לשמור על בריאותם של ילדינו.

יעל גרמן: לדאבוני הרב ביקשו ממני להביא סיכום שיהיה מקובל על משרד החקלאות.

יעל גרמן: ניסיתי, העברתי סיכום – – –

אורלי פרומן: שר החקלאות עסוק עכשיו.

יעל גרמן: שר החקלאות ושר הבריאות – אני לא יודעת אם הם מדברים ביניהם.

יעל גרמן: אני מקווה שכן, אבל לא הצלחתי להגיע לסיכום.

יעל גרמן: הסיכום שצריך להגיע אליו הוא זה שכרגע אמרתי – שממשלת ישראל לוקחת על עצמה בתוך זמן, אני לא אומרת מחר – שזה יהיה בתוך שלושה חודשים, בתוך חצי שנה, בתוך שנה, בשיתוף עם החקלאים, ואולי אפילו בשיפוי על נזקים כאלה ואחרים – אבל ממשלת ישראל צריכה לקבל החלטה שלא משתמשים בזרחנים אורגניים ולא מרעילים את הילדים שלנו.

יעל גרמן: תודה.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: חבר הכנסת אורי מקלב, בבקשה.

אורי מקלב: מכובדי היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, נדמה לי שראיתי קודם גם את השרה ומציעת ההצעה הדחופה לסדר-היום והדיון כאן במליאה חברת הכנסת יעל גרמן.

אורי מקלב: אני לא חושב שיש לנו היום ויכוח על כך שהבריאות מעל הכול, גם מעל החקלאות.

אורי מקלב: אני חושב שעל זה לא צריך להיות ויכוח.

אורי מקלב: כשאנחנו מעמידים את הבריאות מול החקלאות, ודאי שבמשקל הזה אנחנו יודעים שהבריאות היא מעל הכול.

אורי מקלב: אתם יודעים, יש אמירה יהודית מאוד גדולה על קבוצה שהיו מאוד מאוד מדקדקים במצוות ומחמירים במצוות.

אורי מקלב: כשהיו מגיעים למצוות מצות שייאפו ללא חמץ – דקדוקים מאוד מיוחדים; היו מגיעים לארבעת המינים – הדקדוקים היו מיוחדים לארבעת המינים.

אורי מקלב: אבל כשהגיעו ליום הכי קדוש לנו, היום הכי חמור, יום כיפור, כשלשם היו מגיעים ומישהו לא מרגיש טוב או כשהייתה שאלה אם לנסוע לרופא, לנסוע לבית חולים – לנסוע, לקחת לרופא מייד.

אורי מקלב: אמרו: איך יכול להיות כזה פער, דקדוק במצוות, וכשמגיעים ליום כיפור, ליום הקדוש, בכזה קולה אתם – הוא אומר: לא לא לא, אני לא מקל ביום כיפור; אני מאוד מחמיר בנשמרתם לנפשותיכם מאוד.

אורי מקלב: זה לא סתם.

אורי מקלב: שם, בציווי הזה, אני מאוד מחמיר.

אורי מקלב: לא בכל דבר כתוב "מאוד".

אורי מקלב: היום זה אולי דבר אוניברסלי, אבל אנחנו יודעים שוודאי אנחנו מצווים וכולם מצווים שהבריאות מעל הכול.

אורי מקלב: כאן נשאלת שאלה.

אורי מקלב: אם הנתונים – ואף אחד לא פרך לנו את הנתונים האלה – על תופעות והשלכות נוראיות – אנחנו מדברים על עיכובים מוטוריים; אנחנו מדברים על יילודים עם עיכובים קוגניטיביים; ירידה בזיכרון; יכולת שפתית; מנת משכל בגיל בית הספר; חשיפת האם; עלייה בסיכון ללקות, הפרעות קשב וריכוז; עלייה בשיעור מקרי האוטיזם; אצל גברים – הפרעות הורמונליות, סרטן לימפה ועוד סרטנים כאלה ואחרים.

אורי מקלב: אנחנו מדברים על דברים נוראיים.

אורי מקלב: איפה יכולים להיות הפערים האלה?

אורי מקלב: אם היינו אומרים לא הכול – חצי – היה מתחיל איזה ויכוח.

אורי מקלב: אבל אני חושב שבדיוק בדבר שאנחנו מקפידים בו כל כך – בתקופה האחרונה נכדיי היו אצלי בבית וראיתי באיזו קפדנות האימא שלהם מכינה בדיוק את שקית תפוחי העץ ושקית המלפפון, בדיוק שני המוצרים האלה מהפירות והירקות שמכילים לכאורה זרחנים וזרחן אורגני במידה מאוד מאוד מאוד גבוהה.

אורי מקלב: אז משהו כאן לא מסתדר לנו.

אורי מקלב: משרד הבריאות לא מפריך את זה, לא אומר שזה לא נכון.

אורי מקלב: עכשיו מגיע משרד החקלאות ואומר שיש צרכים חקלאיים; קודם כול, הצרכים החקלאיים הם מעל הכול.

אורי מקלב: אז אני מבין את תשובת משרד החקלאות שיש בזה צורך, אבל תגידו על מה אנחנו מדברים.

אורי מקלב: לא מסוכן?

אורי מקלב: אז אנחנו יודעים שיש מחקרים אחרים.

אורי מקלב: מסוכן?

אורי מקלב: מסוכן אם זה במידה מוגברת ואם זה תלוי גיל או תלוי בכמות?

אורי מקלב: אז תגידו את הדברים מאוד ברור.

אורי מקלב: לא יכול להיות שאנחנו מצד אחד אומרים להורים, גם כיום: אל תפסיקו לתת את זה לילדים, וזה נותן איזו הרגעה, ומנגד אנחנו יודעים שהנתונים שעומדים לפנינו, שלא כולם נחשפים לזה וקוראים את זה, הם נתונים הרבה הרבה יותר חמורים, הרבה יותר קיצוניים.

אורי מקלב: איפה אנחנו?

אורי מקלב: לא יכול להיות בשלטון מתוקן שמשרד אחד לא חולק – משרד הבריאות, שהוא אומר וגם הוא עצמו מתריע – ומשרד החקלאות, שהוא משרד חשוב מאוד, ואני באמת חושב שהחקלאות היא דבר שמאוד מאוד צריך לתמוך בו, אבל גם לא יכול להיות שלא תהיה מידה של התייחסות אמיתית לדברים.

אורי מקלב: אני רק מסיים בזה, אדוני – – –

חמד עמאר: אני רק רוצה להעיר לחבר הכנסת: אסור לשתות בתוך המליאה.

חמד עמאר: אני מבקש להוציא את הבקבוק החוצה.

חמד עמאר: אני אומר לכל חברי הכנסת החדשים: לא שותים בתוך המליאה.

חמד עמאר: תודה רבה.

אורי מקלב: אני אסיים בזה.

אורי מקלב: אני אמרתי את זה כשדיברתי על מצוות.

אורי מקלב: יש אצלנו הרבה שנוהגים בט"ו בשבט לאכול מהאתרוג שבירכו עליו בסוכות.

אורי מקלב: זאת סגולה להרבה דברים.

אורי מקלב: עושים מזה מרקחת מיוחדת ואוכלים.

אורי מקלב: השנה הרבה יפסיקו לאכול את זה.

אורי מקלב: למה יפסיקו על אף הסגולה הגדולה?

אורי מקלב: בגלל שהתברר שהחקלאים מרשים לעצמם לשים שם הרבה יותר חומרים מדבירים, מכיוון שזה כאילו לא לאכילה אלא זה רק לברכה – לשמור את זה מכל המזיקים.

אורי מקלב: התברר שזה מסוכן מאוד.

אורי מקלב: אז מה, יש ברירה?

אורי מקלב: לא אוכלים את זה.

אורי מקלב: אם זה מסוכן, הסיכון הוא לפני כל הדברים האחרים.

אורי מקלב: לכן חוסר הבהירות הזאת וחוסר המילה המכרעת פה – או לצמצם, או להוציא, או לאשר רק כמות.

אורי מקלב: לקחת אחריות על זה – אף משרד לא לוקח אחריות על זה.

אורי מקלב: תודה רבה.

חמד עמאר: תודה רבה לך.

חמד עמאר: חבר הכנסת סעיד אלחרומי – איננו; חבר הכנסת ישראל אייכלר – איננו נוכח.

חמד עמאר: חברת הכנסת מיקי חיימוביץ'?

חמד עמאר: את מוותרת?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא ביקשתי.

חמד עמאר: אז מוותרת.

חמד עמאר: חברת הכנסת תמר זנדברג – אינה נוכחת.

חמד עמאר: חבר הכנסת יזהר שי, בבקשה.

חמד עמאר: עד שלוש דקות, אדוני, בבקשה.

יזהר שי: תודה, אדוני היושב-ראש.

יזהר שי: חברות וחברי הכנסת, ברשותכם, בנושא קצת שונה אבל גם הוא קשור בבריאות ובבטיחות הציבור: ביום רביעי שעבר, לפני כ-30,000 איש בבלומפילד, התקיים הדרבי התל אביבי – חגיגת ספורט שמשכה אליה תשומת לב גדולה, ובתחילתה אבוקות.

יזהר שי: אבוקות.

יזהר שי: כן, מיקי, לא הייתם שם, נכון?

יזהר שי: אבל אני הייתי.

יזהר שי: בתחילת החגיגה הזאת זרקו האוהדים משני צידי האצטדיון אבוקות.

יזהר שי: האבוקות האלה נדלקו ביציעי האוהדים, כשש-שבע אבוקות בכל אחד מהצדדים.

יזהר שי: אחרי כמה שניות האבוקות האלה הציתו ספסלים.

יזהר שי: הספסלים שהוצתו שם הפכו מהר מאוד לאש גדולה שבערה בקרב קהל של המון אנשים משני צידי האצטדיון, בשני היציעים שבהם יושבים אוהדים ומעודדים את הקבוצות שלהם.

יזהר שי: אני לא רוצה להקל ראש, חלילה, בכך שהוכנסו אבוקות בניגוד להוראות ובניגוד לדרישות המקום.

יזהר שי: האוהדים הכניסו את האבוקות הללו, אבל בכל העולם ידוע שבאירועי ספורט גדולים נדלקות אבוקות.

יזהר שי: דרך אגב, יש מקומות ויש אצטדיונים שבהם מוקצה שטח מיוחד לכך.

יזהר שי: לא כך בבלומפילד.

יזהר שי: בבלומפילד זה קרה.

יזהר שי: הפלא ופלא, באצטדיון חדש שבנייתו הסתיימה אך ורק לפני כמה חודשים ניצתו כיסאות והפכו מהר מאוד לאש ולהבה גדולה שאיימה על מאות אנשים שעמדו סביבם.

יזהר שי: הינה עוד דבר שלא קרה שם: לא ראינו את כוחות ההצלה, לא את מכבי האש, לא משטרה ולא סדרנים – אף אחד.

יזהר שי: מי שעמד וצפה בזה מיציע אחר, כמוני וכמו רבים אחרים שהיו לצידי, השתאה לראות – או לשמוע, ליתר דיוק – את הכרוז מבקש מאנשים לברוח כמה שיותר מהאש, ימינה ושמאלה.

יזהר שי: האש משתוללת ביציעים ללא מפריע.

יזהר שי: אני מזכיר שוב: אלפי אנשים באצטדיון במדינת ישראל 2019, אצטדיון חדש לחלוטין.

יזהר שי: ראיתי לא מזמן שהספסלים הגיעו לשם אחרי מכרז מיוחד שבחן את איכות הספסלים, את טיבם וכן הלאה, והם עולים בלהבות בניגוד לכל תקן בטיחות שאפשר להעלות על הדעת, שאמור לטפל בבטיחותם של אוהדי הספורט כמקובל באצטדיונים ברחבי המדינה.

יזהר שי: כאן עולות השאלות: מיהו זה שאישר את התקנתם של כיסאות כאלה או ספסלים כאלה דליקים, שנדלקו בצורה מאוד מאוד מהירה – סכנת נפשות לאלפי אנשים שעומדים סביבם?

יזהר שי: מי היה שם במכרז?

יזהר שי: מי אישר?

יזהר שי: איפה היו מהנדסי הבטיחות של עיריית תל אביב?

יזהר שי: איפה מהנדסי הבטיחות של מוסדות רגולטוריים אחרים?

יזהר שי: איפה מכבי האש?

יזהר שי: מי אפשר שבאצטדיון בלומפילד, המודרני ביותר – האצטדיון המודרני ביותר שקיים היום בישראל, לפחות על פי תאריך פתיחתו – יכולים לעלות באש בצורה כל כך מהירה, בתוך שניות, כל כך הרבה ספסלים?

יזהר שי: ואם כבר זה קרה, המחדל החמור הזה, איפה מכבי האש?

יזהר שי: איפה המטפים?

יזהר שי: איפה צינורות הכיבוי?

יזהר שי: איפה הנהלים?

יזהר שי: מה שקרה שם בפועל, חברות וחברי הכנסת, אדוני היושב-ראש, הוא שאוהדים משני הצדדים רצו, הביאו מטפים, כנראה הביאו צינורות כיבוי, איכשהו אלתרו וכיבו את האש במו ידיהם, ללא שום עזרה, ללא שום פיקוח, ללא שום סידור של כוחות הביטחון וכוחות הכיבוי וההצלה שאמורים היו לטפל במחדל הזה.

יזהר שי: אנחנו חייבים לבדוק את הנושא הזה.

יזהר שי: אנחנו חייבים לקרוא מפה לעיריית תל אביב, למשרד התרבות והספורט, אולי אפילו למשרד לביטחון פנים, האחראי לשירותי הכבאות במדינה, לבדוק באופן מיידי, כי לאצטדיון הזה כבר בימים הקרובים ייכנסו עוד עשרות אלפי אנשים.

יזהר שי: יהיו שם משחקים נוספים.

יזהר שי: הפיקוח שמונע את כניסתן של אבוקות לאצטדיון כנראה לא מספיק טוב.

יזהר שי: האסון הבא עומד בפתח אם לא נעשה את הדבר הדרוש מיידית, כדי למצוא את האשמים במחדל הזה ולהסדיר באופן מיידי את כל הנהלים הדרושים להגנה על ביטחונם של אוהדי הספורט.

יזהר שי: תודה.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: תסכם את הדיון חברת הכנסת היבה יזבק, בבקשה.

חמד עמאר: עד חמש דקות.

היבה יזבק: כבוד היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אני חושבת שזה ממש חשוב שאנחנו מעלים את הנושא שוב כאן במליאה.

היבה יזבק: אני אחזור שוב ושוב על הנתונים שהדגשנו רק לפני שבוע, וזה טוב שאנחנו מדגישים כאן עוד פעם היום, כי הנושא הזה הוא מאוד מסוכן, הוא מאוד חשוב והוא נוגע לכולנו.

היבה יזבק: אז אלה הנתונים שדיברנו עליהם בדיון הקודם, והם עדיין רלוונטיים.

היבה יזבק: משרד הבריאות קבע במחקר שהילדים במדינה חשופים לזרחנים אורגניים מצריכת פירות וירקות – אפרופו אוכל בריא – חלקם ברמה שאינה בטוחה אפילו.

היבה יזבק: 80% מהילדים במחקר נחשפו לחומר שנאסר לשימוש כבר בשנת 2014.

היבה יזבק: אנחנו מקיימים כאן דיון שני בעניין בגלל שזה קריטי לבריאות של ילדינו וחייבים לפתור את זה בהקדם – זה לא משנה אם זה בממשלת מעבר או בזמן הבחירות.

היבה יזבק: אי-אפשר לחכות עם הנושא הזה.

היבה יזבק: נכון שבשנים האחרונות נעשתה רוויזיה של משרד הבריאות ומשרד החקלאות בעניין זרחנים אורגניים, אבל בכל זאת מסתבר כי ישנם זרחנים אורגניים נוספים שמותרים עדיין לשימוש.

היבה יזבק: מחקרים שנעשו לאחרונה הצביעו על כך שאכן יש ירידה בתוצרי פירוק של חומרים אלו שנאסרו, לעומת חומרים שרק הוגבל השימוש בהם, ששם לא נרשמה שום ירידה.

היבה יזבק: אני אזכיר גם שמהמחקר של משרד הבריאות עולה כי ילדים בארץ חשופים יותר לזרחנים אורגניים מאשר ילדים בקנדה, בארצות הברית, ביוון, או בדנמרק.

היבה יזבק: אם הנתונים האלה מדאיגים את משרד הבריאות – ולמיטב הבנתי הם כן מדאיגים אותם, אחרת לא היו טורחים לציין במחקר שגם הרגולציה לא מספיקה – חייב להיות לזה פתרון.

היבה יזבק: מה שנעשה עד כה לא מספיק.

היבה יזבק: אנחנו דורשים רגולציה – לא רק להגביל אלא גם לאסור שימוש בחומרים המסוכנים ולהיצמד לתו התקן הנדרש.

היבה יזבק: אנחנו כאן כדי להבטיח את שלומם של ילדינו, ואני מקווה שמשרד החקלאות ומשרד הבריאות יבינו גם הם שמדובר בעדיפות עליונה.

היבה יזבק: תודה רבה.

חמד עמאר: תודה רבה לך.

חמד עמאר: הצעות הסיכום וההצבעה יהיו במועד אחר.

חמד עמאר: לא רשום לי שצריכה להיות תשובת ממשלה.

חמד עמאר: את רוצה לעלות?

חמד עמאר: אנחנו לא מצביעים על זה.

חמד עמאר: תשובה.

גילה גמליאל: אדוני היושב-ראש, מזכירת הכנסת, כל חברות וחברי הכנסת, יש כאן תשובה מטעם משרד החקלאות.

גילה גמליאל: חשבתי שזה נכון שתקשיבו לה, למרות שההצבעה לא מתקיימת כאן עכשיו.

גילה גמליאל: אז התשובה: המחקר בנושא שבו משרד הבריאות היה שותף מתייחס לשנים 2015 ו-2016 והוא אינו משקף את ביטול השימוש בחלק מן החומרים ואת ההגבלות שכבר נכנסו לתוקף בשנים האחרונות.

גילה גמליאל: במחקר דווח על חומרים שנכון להיום אינם בשימוש בארץ ושלא מתגלות שאריות שלהם בתוצרת החקלאית המקומית.

גילה גמליאל: בשנים 2012–2014 משרד החקלאות אסר את השימוש ברוב הזרחנים האורגניים והגביל את השימוש בשאר החומרים.

גילה גמליאל: הרפורמה נכנסה לתוקף בשנת 2016.

גילה גמליאל: החומרים המאושרים לשימוש בארץ לאחר ההגבלה נמצאים בשימוש ברוב מדינות העולם, כולל מדינות האיחוד האירופי וארצות הברית.

גילה גמליאל: משרד החקלאות ערך לאחרונה, ב-20 באוגוסט 2019, עבודה מקצועית מקיפה במטרה להכיר ברגולציה בין-לאומית בכל הקשור לאישור תכשירי הדברה לצמחים, כך שיוכל לאפשר לחקלאים בישראל להשתמש בחומרים המתקדמים ביותר ולאסור חומרים פחות מתקדמים.

גילה גמליאל: עבודה זו הועברה לעיון גם למשרד הבריאות וגם למשרד להגנת הסביבה.

גילה גמליאל: רקע כללי – אם את רוצה, אני אקריא לך.

גילה גמליאל: את רוצה את הרקע הכללי?

יעל גרמן: יש פה כמה דברים שהם לא מדויקים.

יעל גרמן: זה נכון שב-2016 שינו את התקנות של שאריות חומרי ההדברה המותרים, ואני אפילו ציינתי שהיה דיון אצל אלי אלאלוף, ואני השתתפתי בו.

יעל גרמן: אבל בדיון הזה, אחרי התקנות, התברר שעדיין יש שימוש בחומר מסוים – לא באחד, בשניים, שהם חומרים זרחניים אורגניים שלא משתמשים בהם באירופה.

יעל גרמן: לכן, אלי אלאלוף ביקש ממשרד החקלאות לבוא לפניו ולהציג תוכנית לביטול, וזה לא נעשה.

גילה גמליאל: אני לא יודעת אם הקשבת.

גילה גמליאל: מה שהם אומרים כאן זה שב-20 באוגוסט, שזה רק לאחרונה – השאלה היא אם את מדברת על לפני או אחרי.

גילה גמליאל: סביר להניח שאת מדברת על לפני.

גילה גמליאל: משרד החקלאות ערך לאחרונה, ב-20 באוגוסט 2019, עבודה מקצועית מקיפה במטרה להכיר ברגולציה הבין-לאומית בכל הקשור לאישורים הללו של תכשירי הדברה לצמחים, כך שהם יוכלו לאפשר לחקלאים בישראל להשתמש בחומרים המתקדמים ביותר ולאסור חומרים פחות מתקדמים.

גילה גמליאל: העבודה הזאת הועברה גם לעיון משרד הבריאות ולעיון המשרד להגנת הסביבה, כנראה בדיוק בשביל זה.

יעל גרמן: עדיין משתמשים בחומרים, אבל בחומרים האלה שציינתי – שהם כלורופיריפוס, זה השם שלו, ויש עוד חומר שאני לא זוכרת את שמו – עדיין משתמשים.

גילה גמליאל: זאת הטענה של משרד החקלאות, לאור הבדיקות, שהם טוענים.

גילה גמליאל: הם אומרים לך פה – שוב, אני אחזור ואני אחדד את הנקודה הזאת.

גילה גמליאל: בשנים 2012–2014 משרד החקלאות אסר לשימוש את רוב הזרחנים האורגניים והגביל את השימוש בשאר החומרים.

גילה גמליאל: הרפורמה נכנסה לתוקף – מתי?

גילה גמליאל: בשנת 2016.

גילה גמליאל: החומרים המאושרים לשימוש בארץ לאחר ההגבלה – וכאן זאת השאלה שאת אמורה לבחון מול משרד החקלאות – נמצאים בשימוש ברוב מדינות העולם, כולל מדינות האיחוד האירופי וארצות הברית.

גילה גמליאל: אני מציעה שאני אקריא, אולי, גם את הרקע הכללי.

יעל גרמן: אני רוצה להבהיר: זה בדיוק מה שאמרתי.

יעל גרמן: זה נכון.

יעל גרמן: התקנות נכנסו לתוקפן ביוני 2016.

יעל גרמן: אז כשדנו אמרנו שזה לא די, ויש עדיין חומרים שנמצאים בשימוש ואסורים לשימוש.

יעל גרמן: התבקש משרד החקלאות להביא תוכנית – הוא לא הביא אותה.

גילה גמליאל: אז יכול להיות שזו התוכנית שהם הציגו כרגע למשרד הבריאות , וכדאי אולי כאן

גילה גמליאל: באמת לחדד ולבדוק את התוכנית עצמה ולראות מה נאמר.

גילה גמליאל: כתבו שזה לשיקול דעתי אם לקרוא את זה.

גילה גמליאל: אני חושבת שכדאי להקריא את זה: בשנתיים האחרונות מבצע משרד החקלאות, יחד עם הוועדה הבין-משרדית לרישום תכשירי הדברה, המורכבת מנציגים של משרדי הבריאות, העבודה והגנת הסביבה, הערכה מחדש לשורה של חומרי הדברה.

גילה גמליאל: במסגרתה הוציא המשרד משימוש שורה של חומרים שנמצאו רעילים לבני אדם, ולצד זאת הגביל את השימוש בחומרים אחרים.

גילה גמליאל: כאן שווה לבחון בדיוק את שני החומרים שדיברת עליהם.

גילה גמליאל: בין החומרים שהועלו לדיון לאחרונה נמצאו גם חומרים מקבוצת הזרחנים האורגניים, וכעת משרד החקלאות ממתין להמלצות הוועדה בנושא.

גילה גמליאל: ככלל, ישראל נחשבת למדינה המחמירה בערכי הסף המותרים בה לשימוש בחומרי הדברה.

גילה גמליאל: ברוב המקרים ערכים אלו מחמירים יותר מאשר באירופה, בארצות הברית ובארגון הבריאות העולמי.

גילה גמליאל: משרד החקלאות מבצע מדי שנה סקר הכולל כ-1,500 בדיקות מדגמיות של תוצרת חקלאית טרייה מכל הארץ.

גילה גמליאל: מספר הדגימות המבוצע בישראל ביחס למספר התושבים הינו גבוה מהממוצע של מדינות האיחוד האירופי וארצות הברית.

גילה גמליאל: מה שאני מציעה, מכיוון שההצבעה במועד אחר, אם יש לך שאלות ספציפיות, כדאי מאוד לפנות לגורמים המדוברים כדי לברר את הנקודות האלה.

יעל גרמן: אני פונה אלייך כשרה בממשלה.

יעל גרמן: מה שאני מציעה זה שתעלי באמת את הדיון הזה ותבקשי להגיע להחלטה שכל אותם חומרים אורגניים שאסורים באירופה ובארצות הברית יהיו אסורים גם כאן.

גילה גמליאל: כיוון שכידוע לך אני כרגע הצגתי את עמדת משרד החקלאות, אני רוצה שנראה באופן פרגמטי, כדי שבאמת – בסך הכול המטרות הן זהות, סביר להניח, והרצון הוא לדאוג בעצם שלא יהיו חומרי הדברה רעילים בחברה שלנו.

גילה גמליאל: מה שאני ממליצה זה שבאמת תפני עם שני החומרים שהצגת בשאלה ספציפית, או בשאילתה, או שאלה ישירה – את יכולה גם דרכי, אני אבדוק את זה אולי יותר מהר.

גילה גמליאל: אז נבדוק באמת כיצד אפשר לפני הצבעה פה במליאה לראות שזה כבר על דעת כולם, ואולי להוריד את הנושא הזה מסדר-היום.

גילה גמליאל: תודה.

יעל גרמן: מפסיקים את השימוש בחומרים האלה.

גילה גמליאל: בדיוק.

גילה גמליאל: צריך לבדוק את זה, אז זה מה שאני אומרת.

גילה גמליאל: זאת הצעתי, ומכיוון שממילא אין הצבעה כרגע – – –

חמד עמאר: אמרנו שהצעות הסיכום יהיו במועד אחר עם ההצבעה.

גילה גמליאל: תודה רבה.

חמד עמאר: תודה רבה לך.

חמד עמאר: [מס' כ/838; דברי הכנסת, חוברת ז', ישיבה 20; נספחות.

חמד עמאר: ]

חמד עמאר: אנחנו עוברים להצעת חוק יסודות התקציב (תיקון מס' 52 – הוראת שעה), התש"ף

חמד עמאר: –2019, לקריאה שנייה וקריאה שלישית.

חמד עמאר: יציג את הצעת החוק, בשם יושב-ראש ועדת הכספים הזמנית, חבר הכנסת אבי ניסנקורן.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תודה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הצעת החוק בעצם נובעת מהעובדה שאין ועדות קבועות, ולכן אנחנו באנו ואמרנו שלעניין העברת עודפי תקציב, מי שיבוא בנעלי ועדת הכנסת זה הוועדה המסדרת, ומי שיבוא בנעלי ועדת הכספים זה ועדת הכספים הזמנית, והן יהיו המוסמכות לדון כרגע בהעברת עודפים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו עושים את זה בגלל שאנחנו קרובים לסוף השנה, ומתחייב דיון בוועדה המשותפת.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הסעיף השני בהצעת החוק גם כן נובע מהעובדה שאין ועדות קבועות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בעצם מעבירים, כל עוד אין ועדות קבועות, את הסמכות לדון בדחיית דיווח בנושא מימון הבחירות שברשויות המקומיות לוועדת הכספים הזמנית.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני אומר מראש: הכוונה היא, כשזה יעלה לדיון בוועדת הכספים הזמנית, לדחייה קצרה מאוד של כחודש ימים בלבד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זהו, זו הצעת החוק.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תודה.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: להצעת החוק אין הסתייגויות, לכן אנחנו נעבור להצבעה בקריאה שנייה.

חמד עמאר: נא להצביע.

חמד עמאר: חברי הכנסת – אני אחכה עד שתגיע למקום שלך, ואז אני אפעיל את ההצבעה.

חמד עמאר: בבקשה, חברי הכנסת, נא להצביע בקריאה שנייה – חוק יסודות התקציב (תיקון מס' 52 – הוראת שעה), התש"ף

חמד עמאר: –2019.

חמד עמאר: הצבעה מס' 2 בעד סעיפים 1–2 – 14 נגד – אין נמנעים – 1 סעיפים 1–2 נתקבלו.

חמד עמאר: בעד – 14, נמנע אחד, אין מתנגדים.

חמד עמאר: הצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

חמד עמאר: ואנחנו עוברים לקריאה השלישית.

חמד עמאר: נא להצביע.

חמד עמאר: הצבעה מס' 3 בעד החוק – 13 נגד – אין נמנעים – 2 חוק יסודות התקציב (תיקון מס' 52 – הוראת שעה), התש"ף

חמד עמאר: –2019, נתקבל.

חמד עמאר: בעד – 13, אין מתנגדים, שני נמנעים.

חמד עמאר: הצעת החוק עברה בקריאה שלישית ותיכנס לספר החוקים של מדינת ישראל.

חמד עמאר: תם סדר-היום.

חמד עמאר: הישיבה הבאה תתקיים מחר, יום שלישי י"ב בכסלו התש"ף, 10 בדצמבר 2019, בשעה 16:00.

חמד עמאר: ישיבה זו נעולה.