ישיבת מליאה, כנסת 22, פרוטוקול מספר 6, 2019-11-04 00:00

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, היום ו' בחשוון התש"ף, 4 בנובמבר 2019.

יולי יואל אדלשטיין: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: הודעה למזכירת הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הכנסת, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת –     לדיון מוקדם – החל בהצעת חוק פ/1/22 וכלה בהצעת חוק פ/211/22: הצעת חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד) (תיקון – הרחבת הזכאות להליכי נשיאת עוברים), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת יעל גרמן ואיתן גינזבורג; הצעת חוק התפזרות הכנסת העשרים-ושתיים, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת תמר זנדברג, ניצן הורוביץ, סתיו שפיר, יאיר גולן ואילן גילאון; הצעת חוק הרשות הלאומית למאבק בעוני, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת משה ארבל, מיכאל מלכיאלי וינון אזולאי; הצעת חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב) (תיקון – הנחה בארנונה לרופאים מתמחים בפריפריה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת יעל גרמן; הצעת חוק הכנסת (תיקון – קביעת שכר חברי הכנסת בידי ועדה ציבורית), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת יעל גרמן, מיקי חיימוביץ', רם בן ברק, יואב סגלוביץ', אורלי פרומן, ע'דיר כמאל מריח ויזהר שי; הצעת חוק סיוע לצעירים חסרי עורף משפחתי, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת קארין אלהרר; הצעת חוק שלילת תקצוב מוסדות חינוך המפלים תלמידים ברישום אליהם (תיקוני חקיקה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת מאיר כהן, מיכאל מרדכי ביטון ופנינה תמנו; הצעת חוק האגודות העות'מאניות (רישום ופיקוח), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת שרן מרים השכל; הצעת חוק האגודות העות'מאניות (רישום ופיקוח), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת קארין אלהרר; הצעת חוק שירות המילואים (תיקון – משרת מילואים פעיל), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עפר שלח, רם בן ברק ואורנה ברביבאי; הצעת חוק זכויות התלמיד (תיקון – פיצוי בשל הפליית תלמידים), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת מאיר כהן, מיכאל מרדכי ביטון ופנינה תמנו; הצעת חוק זכויות נפגעי עבירה (תיקון – שמירת דגימה פורנזית של נפגעי עבירת מין לצורך הפקת דנ"א ללא הגבלת זמן), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת קארין אלהרר; הצעת חוק לתיקון דיני הרשויות המקומיות (ביטול סמכות שר הפנים לעניין חוקי עזר בדבר פתיחתם וסגירתם של עסקים בימי מנוחה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת תמר זנדברג, ניצן הורוביץ, סתיו שפיר, יאיר גולן ואילן גילאון; הצעת חוק שירות המילואים (תיקון – מטרת שירות המילואים), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עפר שלח ורם בן ברק; הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון – פרסום מדד עמלות למשקי בית), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת מאיר כהן; הצעת חוק החלת הריבונות של מדינת ישראל על אזור יהודה והשומרון, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מיכל שיר סגמן; הצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון – מניעת הפליה במחיר של שירות ציבורי או מוצר שהם נגישים), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת מאיר כהן; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – תגמול למשרתים במילואים), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עפר שלח וחילי טרופר; הצעת חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב) (תיקון – חישוב עליית מחירי הארנונה), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת מאיר כהן; הצעת חוק הפקדות וזכויות סוציאליות לעצמאים (תיקוני חקיקה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עפר שלח, מיקי לוי ורם שפע; הצעת חוק הרחבת ההגדרה "חבלת שירות" לעניין תגמולים ושיקום (תיקוני חקיקה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עפר שלח וחילי טרופר; הצעת חוק העונשין (תיקון – ענישה על עבירה חוזרת כנגד קטין וחסר ישע), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת יעל גרמן; הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון – גמול לאח הנספה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מיכל שיר סגמן; הצעת חוק שינויים בהסדר תקופת הלידה וההורות (תיקוני חקיקה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת אורלי פרומן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – שטח ציבורי פתוח בתוכנית למגורים), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת יעל גרמן; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – השוואת קצבת נכות לשכר המינימום), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת קארין אלהרר; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – דמי פגיעה לעצמאי), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עפר שלח ורם שפע; הצעת חוק החלת הריבונות הישראלית על בקעת הירדן, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מיכל שיר סגמן; הצעת חוק הסדרת שוק הקנביס, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – שילוב נציגי משרד הבריאות וחובת תסקיר השפעה על הבריאות), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת יעל גרמן; הצעת חוק בתי המשפט (תיקון – איסור פרסום לשם הגנה על ביטחון תעסוקתי), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת יעל גרמן; הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (החזר הוצאות והשתלמויות לחברי מועצה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת יעל גרמן; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – זכאות למימון טיפול על ידי רופא שאינו כלול בהסדר הבחירה של קופת החולים), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת יעל גרמן; הצעת חוק להסדרת שירותי ההשגחה על הכשרות, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת משה ארבל, מיכאל מלכיאלי וינון אזולאי; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – צמצום פערים בין הפריפריה למרכז), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת יזהר שי; הצעת חוק זכויות, שירותים והתאמות בחינוך לילדים עם צרכים מיוחדים, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת קארין אלהרר; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – ייצוג גוף העוסק בתחום הבריאות על ידי שדלן), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת יעל גרמן; הצעת חוק הגנת הפרטיות (תיקון – פרטיות קטינים), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת קארין אלהרר; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – ניגוד עניינים של חוקר), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת יעל גרמן; הצעת חוק לתיקון פקודת היערות (הגברת ההגנה על עצים בוגרים), התש"ף–2019, מאת חברות הכנסת יעל גרמן ומיקי חיימוביץ'; הצעת חוק מערך החוץ וההסברה, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עפר שלח, קארין אלהרר ויואב סגלוביץ'; הצעת חוק לימוד חובה (תיקון – חינוך חינם לפעוטות ולילדים), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת אורלי פרומן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק זכויות נפגעי עבירה (תיקון – זכות עיון בתסקיר), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת יעל גרמן; הצעת חוק חובת הדיווח של מוסדות פיננסיים על כספים ללא דורש, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עפר שלח ומיקי לוי; הצעת חוק הרשויות המקומיות (מנהל מחלקת תרבות), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עפר שלח ואורלי פרומן; הצעת חוק שירות ביטחון (תיקוני חקיקה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת אביגדור ליברמן, עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון – עיון חוזר בפטור מטעמי הכרה דתית שהושג במרמה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עפר שלח, בועז טופורובסקי ומירב כהן; הצעת חוק להקפאת כספים ששילמה הרשות הפלסטינית בזיקה לטרור מהכספים המועברים אליה מממשלת ישראל (תיקון – הקפאת כספי תגמולים לתושבי האזור מכוח חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת משה ארבל, ינון אזולאי ומיכאל מלכיאלי; הצעת חוק פנייה לגופים ציבוריים באמצעי קשר דיגיטליים (תיקון – קביעת תור באמצעות האינטרנט), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת יזהר שי; הצעת חוק סל הקליטה (תיקון – זכאות יוצאים לשאלה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק התרבות והאומנות (תיקון – תקציב התרבות), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עפר שלח ואורלי פרומן; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (זיכוי במס לגרושים ידועים בציבור), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק זכויות נפגעי מערכות ישראל ופעולות איבה בהליכי חקירה, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עפר שלח ורם בן ברק; הצעת חוק הלוואות לדיור (תיקון – הצמדת סכום ההלוואה למדד), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת משה ארבל, ינון אזולאי ומיכאל מלכיאלי; הצעת חוק השמירה על המקומות הקדושים (תיקון – הבטחת פלורליזם דתי), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה (תיקון – תקציב הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת יזהר שי; הצעת חוק בתי קברות צבאיים (תיקון – כיתוב על מצבה צבאית), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עפר שלח, אורנה ברביבאי ורם בן ברק; הצעת חוק חג המצות (איסורי חמץ) (תיקון – ביטול החוק), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק העונשין (תיקון – גזענות נגד קבוצה דתית), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת משה ארבל, מיכאל מלכיאלי וינון אזולאי; הצעת חוק הכנסת (תיקון – קביעת קוד התנהגות לייצוג לקוחות בעלי אינטרסים מנוגדים על ידי שדלן), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת יעל גרמן; הצעת חוק המכינות הקדם-צבאיות (תיקון – שלילת הכרה ממכינות המעודדות סירוב פקודה והסתה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת יעל גרמן; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – חובת הקלטה של עסקה טלפונית), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מירב כהן; הצעת חוק איסור שימוש ברכב ממשלתי לשר וסגן שר ביום המנוחה השבועי ובחג, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק החלת החוק הישראלי בשטח בקעת הירדן (הליך קבלת אזרחות), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת שרן מרים השכל; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – ביטול מבחן ההכנסה לצורך קבלת גמלת סיעוד), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת חוה אתי עטייה; הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון – תשלום רטרואקטיבי של גמלת הבטחת הכנסה למקבלי קצבת אזרח ותיק), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת משה ארבל, ינון אזולאי ומיכאל מלכיאלי; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – הארכת המועד להגשת תביעות ליקוי שמיעה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת משה ארבל, ינון אזולאי ומיכאל מלכיאלי; הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון – תשלום רטרואקטיבי של גמלת הבטחת הכנסה למקבלי קצבת אזרח ותיק), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איתן גינזבורג; הצעת חוק איסור הונאה בכשרות (תיקון – כשרות לבית אוכל שאינו מחלל שבת), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק איסור לשון הרע (תיקון – ביזוי אדם מחמת משקל), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק לתיקון פקודת העדה הדתית (המרה) (גיור על ידי רב עיר ומועצה מקומית), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת אביגדור ליברמן, עודד פורר, יוליה מלינובסקי, יבגני סובה, אלי אבידר, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – צמצום הפערים בין הפריפריה למרכז), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת משה ארבל, ינון אזולאי ומיכאל מלכיאלי; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – דמי אבטלה למי שנמצא בהכשרה מקצועית), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איתן גינזבורג; הצעת חוק זכויות החולה (תיקון – איסור הפליה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה) (תיקון – זכאות להטבות נלוות), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת משה ארבל, ינון אזולאי ומיכאל מלכיאלי; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (פטור ממס על משיכה הונית מקופת גמל), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת דסטה גדי יברקן, משה ארבל, ינון אזולאי, משה אבוטבול, אורלי פרומן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק להסדרת הפיקוח על כלבים (תיקון – איסור המתת כלבים בריאים), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק האזרחים הוותיקים (תיקון – הנחה בארנונה לאזרח ותיק המתגורר בדירה שאינה בהחזקתו), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת משה ארבל, ינון אזולאי ומיכאל מלכיאלי; הצעת חוק הפיקדון על מכלי משקה (תיקון – החלת החוק על מכלי משקה גדולים), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת מיקי חיימוביץ'; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – שינוי פרטים בכרטיס טיסה או בכרטיס לשיט), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איתן גינזבורג; הצעת חוק המועצות האזוריות (בחירת ראש המועצה) (תיקון – הגשת רשימה על ידי סיעה או מפלגה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת שרן מרים השכל; הצעת חוק איסור הונאה בכשרות (תיקון – מתן תעודת הכשר על ידי רב מקומי), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק לימוד חובה (תיקון – חובת לימודי ליבה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת אביגדור ליברמן, עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק לימודי יסוד במערכת החינוך, התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איתן גינזבורג; הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון – ביטול הגבלת רישיון נהיגה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת שרן מרים השכל; הצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון – פטור מהמתנה בתור לנכי גפיים), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת חוה אתי עטייה; הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון – ביטול שלילת רישיונות נהיגה לחייבים), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת דסטה גדי יברקן, אורלי פרומן, יזהר שי, איציק שמולי, ינון אזולאי, משה אבוטבול וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק העמותות (תיקון – חובת גילוי תרומה אנונימית), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק רציפות הדיון בהצעות חוק (תיקון – כנסת שלא כוננה בה ממשלה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת משה ארבל, מיכאל מלכיאלי וינון אזולאי; הצעת חוק עבודת נשים (תיקון – שעות היעדרות מעבודה לאישה בהיריון בר-סיכון), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת משה ארבל, מיכאל מלכיאלי וינון אזולאי; הצעת חוק החולה הנוטה למות (תיקון – מוות במרשם רופא), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עפר שלח, יעל גרמן ומיקי לוי; הצעת חוק העונשין (תיקון – החמרת הענישה בפשיעה החקלאית), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת שרן מרים השכל; הצעת חוק עבודת נשים (תיקון – שעות היעדרות מעבודה לאישה בהיריון בר-סיכון), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת חוה אתי עטייה; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – מחלה יתומה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת משה ארבל, ינון אזולאי ומיכאל מלכיאלי; הצעת חוק הרשות לטיפול בנפגעי הלם קרב, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת שרן מרים השכל; הצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון – הכשרה מתאימה לממונה תעסוקה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת חוה אתי עטייה; הצעת חוק להגברת האכיפה של דיני העבודה (תיקון – הפרות בטיחות בעבודה בתחום הבנייה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת משה ארבל, ינון אזולאי ומיכאל מלכיאלי; הצעת חוק חוזה הביטוח (תיקון – בחינת סבירות פעולות מבטח, העברת נטל ועיצום כספי), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת שרן מרים השכל; הצעת חוק השוואת תשלומים לחיילים בודדים ילידי ישראל וחיילים בודדים שנולדו מחוץ לישראל, התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איתן גינזבורג; הצעת חוק לתיקון פקודת המיסים (גבייה) (ביטול החוק), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת משה ארבל, מיכאל מלכיאלי וינון אזולאי; הצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון – הרוב הדרוש לנטילת חסינות או זכות), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איתן גינזבורג; הצעת חוק אימוץ ילדים (תיקון – כשירות המאמץ), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת יעל גרמן ואיתן גינזבורג; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – השוואת קצבת הנכות לשכר מינימום), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת אילן גילאון, תמר זנדברג, ניצן הורוביץ וסתיו שפיר; הצעת חוק דמי מחלה (תיקון – הצהרת מחלה), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איתן גינזבורג; הצעת חוק הפעלת תחבורה ציבורית מצומצמת ביום המנוחה השבועי, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת יעל גרמן, יאיר לפיד ויואל רזבוזוב; הצעת חוק העונשין (תיקון – החרגת טורניר מהגדרת משחק אסור), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת שרן מרים השכל ובועז טופורובסקי; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – הרחבת הזכאות למענק פטירה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת חוה אתי עטייה; הצעת חוק חופש הבחירה במזון מן הצומח, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק) (תיקון – סימון ביצים), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת יעל גרמן; הצעת חוק להטבת נזקים והשבת עלויות טיפול רפואי בשל שימוש בטבק, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת יעל גרמן; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – תוספת קבועה לסל שירותי הבריאות לעדכון טכנולוגיות רפואיות חדשות, תרופות, מכשור ושיטות טיפול), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת יזהר שי; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – תוספת קבועה לסל שירותי הבריאות לעדכון טכנולוגיות רפואיות חדשות, תרופות, מכשור ושיטות טיפול), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת קרן ברק; הצעת חוק הפעלת תחבורה ציבורית ביום המנוחה השבועי, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת תמר זנדברג, ניצן הורוביץ, סתיו שפיר, יאיר גולן ואילן גילאון; הצעת חוק זכויות לעובד עצמאי, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עפר שלח ורם שפע; הצעת חוק הפעלת תחבורה ציבורית ביום המנוחה השבועי, התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק החזר גביית יתר (תיקוני חקיקה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת יעקב אשר, משה גפני, אורי מקלב ויעקב טסלר; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – קצבת אזרח ותיק ראויה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת אביגדור ליברמן, עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק להגבלת שכר טרחת כונסי נכסים (תיקוני חקיקה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת משה ארבל, ינון אזולאי ומיכאל מלכיאלי; הצעת חוק החזר גביית יתר (תיקוני חקיקה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עפר שלח ומיקי לוי; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – רפואת ילדים דחופה בפריפריה בשעות הלילה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת חילי טרופר ומשה ארבל; הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון – ביטול האיסור על מתן אשרה ורישיון ישיבה לקורא לחרם על ישראל), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק הטבות לניצולי שואה (תיקון – מענק שנתי למקבלי קצבאות מחוץ לארץ), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק השמות (תיקון – בחירה או שינוי שם), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק הענקת אזרחות כבוד לחללי מלחמת הקוממיות (תיקון – הענקת אזרחות ישראלית), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק להסדרת הפיקוח על כלבים (תיקון – קנס מוגדל בשל כלב משוטט שאינו מסורס או מעוקר), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – גמלת אבל), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת משה ארבל, ינון אזולאי ומיכאל מלכיאלי; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – גמלת אבל), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איתן גינזבורג; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – אחריות מנהל כללי ונושא משרה בשל הפרת הוראות החוק), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת מירב כהן ודוד ביטן; הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (השבת הסמכות למועצת העירייה לעניין חוקי עזר בדבר פתיחתם וסגירתם של עסקים בימי מנוחה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת אביגדור ליברמן, עודד פורר, יבגני סובה, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק דמי מחלה (תיקון – הצהרת מחלה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת חוה אתי עטייה; הצעת חוק לתיקון פקודת הסמים המסוכנים (החזקה או שימוש לצריכה עצמית של סם מסוג קנבוס או שרף של קנבוס), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון – ועדה ציבורית לבחינת הצהרות ההון של חברי הכנסת), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון – קבלת סעיף בחוק-יסוד שדרוש לביטולו או לשינויו רוב מיוחס), מאת חבר הכנסת איתן גינזבורג; הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון – מניין חברי הכנסת במליאה), מאת חברת הכנסת שרן מרים השכל; הצעת חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד) (תיקון – היעדרות בשל אשפוז ילד), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת משה ארבל, ינון אזולאי ומיכאל מלכיאלי; הצעת חוק יישוב סכסוכי עבודה (תיקון – סכסוך עבודה פוליטי), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת שרן מרים השכל; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (השוואת תנאים בין שכיר לעצמאי בחיסכון ארוך טווח), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת משה ארבל, מיכאל מלכיאלי וינון אזולאי; הצעת חוק מרשם האוכלוסין (תיקון – רישום הורה נוסף), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איתן גינזבורג; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון-שירותי בריאות נוספים לשוהים במוסדות לילדים ונוער בסיכון), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת דסטה גדי יברקן; הצעת חוק מכר סיטונאי חקלאי, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת שרן מרים השכל; הצעת חוק הגנת השכר (תיקון – פיצויי פיטורים בזמן אמת), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת משה ארבל, מיכאל מלכיאלי וינון אזולאי; הצעת חוק הדיינים (תיקון – כשירות דיינים), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק לתיקון פקודת תעריף המכס והפטורים (העלאת רף הפטור ממכס על חפצים ל-400 דולר), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק עקרונות לפדיון שבויים ונעדרים, התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק משק החשמל (תיקון – איסור ניתוק חשמל), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת משה ארבל, מיכאל מלכיאלי וינון אזולאי; הצעת חוק משק החשמל (תיקון – איסור ניתוק חשמל), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון – פטור ממס על תשר), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת שרן מרים השכל; הצעת חוק למניעת העישון במקומות ציבוריים והחשיפה לעישון (תיקון – איסור עישון במקומות ציבוריים פתוחים), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק לתיקון פקודת מיסי העירייה ומיסי הממשלה (פטורין) (החלת חובת תשלום ארנונה על נכסי ממשלה המצויים באזור), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת משה ארבל, מיכאל מלכיאלי וינון אזולאי; הצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון – חובת גילוי של מסחר בניירות ערך לחבר בוועדת הכספים או הכלכלה של הכנסת), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אילן גילאון; הצעת חוק הדיור המוגן (תיקון – קבלת דייר הזקוק לסיוע), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק רשות מקרקעי ישראל (תיקון – העדפת בני המקום בשיווק קרקעות), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – הגבלת כהונת ראש הממשלה), מאת חברי הכנסת בנימין גנץ, יאיר לפיד, משה יעלון, גבי אשכנזי, אבי ניסנקורן, מאיר כהן, מיקי חיימוביץ', עפר שלח, יועז הנדל, אורנה ברביבאי, מיכאל מרדכי ביטון, חילי טרופר, יעל גרמן, צבי האוזר, אורית פרקש הכהן, קארין אלהרר, מירב כהן, יואל רזבוזוב, אסף זמיר, יזהר שי, אלעזר שטרן, מיקי לוי, עומר ינקלביץ', פנינה תמנו, ע'דיר כמאל מריח, רם בן ברק, אלון שוסטר, יואב סגלוביץ', רם שפע, בועז טופורובסקי, אורלי פרומן, איתן גינזבורג ודסטה גדי יברקן; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – הגבלת כהונת ראש הממשלה לשתי תקופות כהונה רצופות), מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – הגבלת כהונת ראש הממשלה לשתי תקופות כהונה רצופות), מאת חברת הכנסת מרב מיכאלי; הצעת חוק ברית הזוגיות האזרחית, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת יאיר לפיד ויעל גרמן; הצעת חוק לקביעת מעמדם של בני זוג שבאו בהסכם הזוגיות, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת אביגדור ליברמן, עודד פורר, יוליה מלינובסקי, יבגני סובה, אלי אבידר, חמד עמאר, אלכס קושניר ומרק איפראימוב; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – חובת מינוי ממלא מקום ראש הממשלה), מאת חבר הכנסת איתן גינזבורג; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – חובת מינוי ממלא מקום ראש הממשלה), מאת חברי הכנסת אלעזר שטרן, בנימין גנץ, יאיר לפיד, משה יעלון, גבי אשכנזי, יואב סגלוביץ', יזהר שי, יעל גרמן, רם שפע, אלון שוסטר, ע'דיר כמאל מריח, רם בן ברק, יועז הנדל, אבי ניסנקורן, פנינה תמנו, מאיר כהן, חילי טרופר, מיכאל מרדכי ביטון, אורנה ברביבאי, עפר שלח, מיקי חיימוביץ', קארין אלהרר, מירב כהן, יואל רזבוזוב, אסף זמיר, מיקי לוי, עומר ינקלביץ', דסטה גדי יברקן, איתן גינזבורג ואורלי פרומן; הצעת חוק הכרה ברצח העם הארמני וציון יום זיכרון, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק יום לציון רצח העם הארמני, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק למניעת העישון במקומות ציבוריים והחשיפה לעישון (תיקון – ייעול האכיפה), התש"ף–2019, מאת חברות הכנסת יעל גרמן ומיקי חיימוביץ'; הצעת חוק איסור הפליה מחמת משקל (תיקוני חקיקה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק יישוב סכסוכי עבודה (תיקון – בוררות חובה בשירותים חיוניים), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת שרן מרים השכל; הצעת חוק יום לציון רצח העם הארמני, התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק יום לציון רצח העם הארמני, התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת יאיר לפיד; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – חדרי הנקה בבניינים ציבוריים), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק איסור רוכלות רוחנית במוסדות חינוך ובקרבתם, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (תיקון – איסור משלוחים חיים לשחיטה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק הכשרות לאנשי מקצוע בנושא זיהוי ודיווח על התעללות בילדים, התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת עומר ינקלביץ', דסטה גדי יברקן, קטי קטרין שטרית ואורלי פרומן; הצעת חוק המוזיאונים (תיקון – מוזיאונים להנצחה והנחלה של זכר השואה והגבורה), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (תיקון – איסור משלוחים חיים לשחיטה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת סתיו שפיר, ניצן הורוביץ, אילן גילאון, תמר זנדברג ויאיר גולן; הצעת חוק להסדרת הפיקוח על כלבים (תיקון – איסור המתת כלבים בריאים), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת שרן מרים השכל; הצעת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (תיקון – איסור משלוחים חיים לשחיטה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת מיקי חיימוביץ', אלי אבידר, אבי ניסנקורן, יעל גרמן וחילי טרופר; הצעת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (תיקון – איסור משלוחים חיים לשחיטה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת שרן מרים השכל; הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון – הגדרת אלמן ושכול), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איתן גינזבורג; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – תוספת קצבה לנכים מונשמים), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת משה ארבל, ינון אזולאי ומיכאל מלכיאלי; הצעת חוק הטבות לניצולי שואה (תיקון – הטבות לניצולים שעלו לאחר שנת 1953), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק עובדים זרים (תיקון – ביטול הצורך בהיתר להעסקת עובד זר מומחה לתקופה קצרה), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איתן גינזבורג; הצעת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (תיקון – איסור משלוחים חיים לשחיטה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק העונשין (תיקון – אחראי על קטין או חסר ישע לעניין חובת הדיווח), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק מרשם האוכלוסין (תיקון – אי חובת ציון שם הורה בתעודת זהות), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק לתיקון פקודת העדה הדתית (המרה) (גיור על ידי רב מקומי), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון – בחירת רבני עיר), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק המאבק בשחיתות הציבורית (הרשעה בעבירה שיש עימה קלון) (תיקוני חקיקה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת יאיר לפיד, בנימין גנץ, משה יעלון, גבי אשכנזי, אבי ניסנקורן, מאיר כהן, מיקי חיימוביץ', עפר שלח, יועז הנדל, אורנה ברביבאי, מיכאל מרדכי ביטון, חילי טרופר, יעל גרמן, צבי האוזר, אורית פרקש הכהן, קארין אלהרר, מירב כהן, יואל רזבוזוב, אסף זמיר, יזהר שי, אלעזר שטרן, מיקי לוי, עומר ינקלביץ', פנינה תמנו, ע'דיר כמאל מריח, רם בן ברק, אלון שוסטר, יואב סגלוביץ', רם שפע, אורלי פרומן, איתן גינזבורג ודסטה גדי יברקן; הצעת חוק תרומת ביציות (תיקון – תרומת ביציות בין בנות זוג), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איתן גינזבורג; הצעת חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון – ביטול אגרות רישום לנישואין), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק סדרי השלטון והמשפט (ביטול החלת המשפט, השיפוט והמינהל) (תיקון – יום משאל עם – יום שבתון), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק הטבות לניצולי שואה (תיקון – הגדלת מענק שנתי), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק קביעת הזמן (תיקון – ביטול שעון חורף), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק איסור הונאה בכשרות (תיקון – כשרות בלבד ובית אוכל הפתוח בשבת), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק בתי המשפט (תיקון – קביעת מועד למתן פסק דין בערעור בתביעת קשיש), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון – זכות קטין לקשר עם הורי הוריו), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אילן גילאון; הצעת חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון – תשלום שכר והוצאות של אפוטרופוס מאוצר המדינה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת משה ארבל, ינון אזולאי ומיכאל מלכיאלי; הצעת חוק מרשם האוכלוסין (תיקון – ביטול סעיף המין בתעודת הזהות), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק הרבנות הראשית לישראל (תיקון – כשירות רב ראשי והרכב האספה הבוחרת), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק השוואת תשלומים לחיילים בודדים ילידי ישראל וחיילים בודדים שנולדו מחוץ לישראל, התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת חוה אתי עטייה; הצעת חוק איסור הונאה בכשרות (תיקון – קיצור משך זמן ההחלטה בערעור), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק משק החשמל (תיקון – מניעה של הפסקת אספקת חשמל לצרכן נזקק), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אילן גילאון; הצעת חוק העונשין (תיקון – הגנה עצמית בנסיבות של אלימות במשפחה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק רישוי עסקים (תיקון – עסק של אבזרי מין), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת תמר זנדברג; הצעת חוק כהונתם של ראשי גופים ביטחוניים, התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק כהונתם של ראשי גופים ביטחוניים, התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת מיקי לוי; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – הפסקת כהונה של ראש הממשלה או שר מחמת הגשת כתב אישום), מאת חברי הכנסת משה יעלון, בנימין גנץ, יאיר לפיד, גבי אשכנזי, אבי ניסנקורן, מאיר כהן, מיקי חיימוביץ', עפר שלח, יועז הנדל, אורנה ברביבאי, מיכאל מרדכי ביטון, חילי טרופר, יעל גרמן, צבי האוזר, אורית פרקש הכהן, קארין אלהרר, מירב כהן, יואל רזבוזוב, אסף זמיר, יזהר שי, אלעזר שטרן, מיקי לוי, עומר ינקלביץ', פנינה תמנו, ע'דיר כמאל מריח, רם בן ברק, אלון שוסטר, יואב סגלוביץ', רם שפע, בועז טופורובסקי, אורלי פרומן, איתן גינזבורג ודסטה גדי יברקן; הצעת חוק הודעה לעובד ולמועמד לעבודה (תנאי עבודה והליכי מיון וקבלה לעבודה) (תיקון – הגברת השקיפות בעניין הפרשות לפנסיה), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת חוה אתי עטייה; הצעת חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון – דין משמעתי לרבני ערים), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק בתי קברות צבאיים (תיקון – חיילים זכאי חוק השבות), התש"ף–2019, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד) (תיקון – היעדרות בשל מחלת ילדו של בן זוג), התש"ף–2019, מאת חברת הכנסת יעל גרמן; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – הפסקת כהונת ראש הממשלה או שר עקב הגשת כתב אישום), מאת חבר הכנסת מיקי לוי; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – עבודה מועדפת בתחום החינוך), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת חילי טרופר וקטי קטרין שטרית; הצעת חוק יסודות התקציב (תיקון – שימוש בעודפי תקציב הכנסת) (הוראת שעה), התש"ף–2019, מאת חברי הכנסת משה גפני, מכלוף מיקי זוהר ומיקי לוי.

יולי יואל אדלשטיין: תודה למזכירת הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לנאומים בני דקה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מבקש להצביע על מנת להירשם.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, חבר הכנסת טיבי, תפתח בבקשה את הנאומים היום.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, לפני כמה ימים שוב תג מחיר בכפר עכברה בצפון.

אחמד טיבי: זו לא הפעם הראשונה – התנכלות לתושבי עכברה פעם אחר פעם, פגיעה ברכוש, במכוניות וכדומה.

אחמד טיבי: אי-אפשר שהדבר הזה יימשך פעם אחר פעם אחר פעם והאחראים לביצוע פשע השנאה הגזעני הזה לא ייתפסו.

אחמד טיבי: ולכן אנחנו שוב דורשים שהמשטרה תעשה יותר כדי להעמיד לדין את האחראים להסתה הגזענית הזאת נגד תושבי עכברה.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, כולנו ראינו את הסרטון שבו שוטרי מג"ב יורים בגב של פועל פלסטיני שניסה להיכנס כדי לחפש עבודה, כדור גומי.

אחמד טיבי: הוא נפגע, אגב, פגיעה לא קלה.

אחמד טיבי: מח"ש עדיין חוקרת, מעל שנה וחצי.

אחמד טיבי: והטענה הנוראית היא שהם לא הצליחו לגבות ממנו עדות כי לא מצאו אותו.

אחמד טיבי: תאר לעצמך, היפותטית, חבר הכנסת גולן, שהמצב היה הפוך, שהוא היה יורה כדור גומי לעבר השוטרים.

אחמד טיבי: הם היו מחכים שנה וחצי כדי למצוא אותו?

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת טיבי.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת יועז הנדל, בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת שחאדה.

יולי יואל אדלשטיין: איפה הוא?

יולי יואל אדלשטיין: איננו.

יולי יואל אדלשטיין: קורה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת שחאדה, בבקשה, זכית.

אנטאנס שחאדה: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, לצערי אנחנו עוד פעם נאלצים לדבר על נושא האלימות והפשיעה בחברה הערבית.

אנטאנס שחאדה: כנראה שצריך להדגיש כל פעם מחדש שביטחון אישי וביטחון קולקטיבי הם זכות יסוד, זכות של כל אזרח במדינה, זכות שהמשטרה – אמורה להגן על כל האזרחים.

אנטאנס שחאדה: אנחנו היינו עדים גם בשבוע האחרון לעוד מקרי אלימות ומקרי רצח שהיו בחברה הערבית, ואנחנו מקיימים מול משרד ראש הממשלה כאן בירושלים אוהל מחאה, עם שביתת רעב של ועדת המעקב העליונה של האזרחים הערבים בישראל והרשימה המשותפת והרשויות המקומיות.

אנטאנס שחאדה: עוד פעם, צריך להדגיש שטיפול באלימות, בפשיעה, פירושו טיפול כללי – פיתוח, ושינוי יסודי בקרב החברה הערבית.

אנטאנס שחאדה: כי מקורות האלימות והפשע מגוונים – לא רק סכסוכים או ארגוני פשיעה; לפעמים מסיבות פשוטות ושטותיות נגרמים מקרי רצח ואלימות.

אנטאנס שחאדה: אנחנו דורשים מהממשלה שתבוא, אם תבוא בתקופה הקרובה, תוכנית פעולה וטיפול יסודי בפשיעה בחברה הערבית.

אנטאנס שחאדה: זה כולל, עוד פעם, פיתוח כלכלי, טיפול ברשויות המקומיות, תקציבים, תוכנית מיוחדת במערכת החינוך, תוכנית דיור ומרחב ציבורי בחברה הערבית.

אנטאנס שחאדה: כל הגורמים הללו משפיעים על פשיעה, וזו דרישתנו המרכזית.

אנטאנס שחאדה: נמשיך לעקוב ולפעול ולדרוש עד אשר הממשלה תחליט ותיישם את התוכנית הזאת.

אנטאנס שחאדה: תודה רבה.

אנטאנס שחאדה: ואנחנו מצפים לתמיכה מכל חברי הבית.

אנטאנס שחאדה: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת שחאדה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת איציק שמולי, בבקשה, אדוני.

אחמד טיבי: אגב, אדוני, אני שכחתי להגיד מה הכותרת של הנאום שלי: מג"ב ירו בגב.

אחמד טיבי: שכחתי.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת איציק שמולי, בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

איציק שמולי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

איציק שמולי: אני רוצה לברך את ראש הממשלה, שהיום המטוס שלו אולי המריא לטיסת בכורה אבל השירותים החברתיים במדינת ישראל הולכים ושוקעים ומתמוטטים.

איציק שמולי: הפעם הזו אני אנצל גם את העובדה שיושב-ראש ועדת החוץ והביטחון פה ואבקש את יושב-ראש הוועדה לקיים דיון דחוף אצלו בנושא של אי-תמיכה או אי-העברת שכר למרכזי חוסן בדרום.

איציק שמולי: שלושה חודשים הילדים בלי טיפול.

איציק שמולי: מי שאמור לטפל בחרדה של הילדים בגלל המצב הבלתי-אפשרי שם לא מקבל משכורות.

איציק שמולי: הם עובדים שם על בסיס הרוח ההתנדבותית.

איציק שמולי: ועל אותו משקל – מה שקורה במערכת הבריאות, אדוני היושב-ראש.

איציק שמולי: היום הייתה פה בדיחה שכולה על חשבון הציבור: החליטה ועדת הכספים להעביר 40 מיליון שקל סיוע חירום למערכת הבריאות לטיפול בעומסים במיון, במחלקות, להיערכות מיוחדת לחורף.

איציק שמולי: זה אפילו לא מתחיל לדגדג את מה שהמערכת הזו צריכה.

איציק שמולי: זה כמו חצי כדור אקמול לחולה סופני.

איציק שמולי: ולא זו אף זו, אדוני היושב-ראש – ובזה אסיים – שכחו לעדכן את כל הנוכחים שלא רק שהסכום הפעוט הזה לא יספיק לכלום, בדרך עומדת להגיע הצעה לחיתוך תקציבי במשרד הבריאות בגובה 270 מיליון שקל.

איציק שמולי: זה דבר שהוא מוטרף לחלוטין.

איציק שמולי: אפשר וצריך לטפל בבעיות החברתיות הללו, למרות המצב הפוליטי הנוכחי.

איציק שמולי: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני גם הגיש שאילתה דחופה, למיטב זיכרוני, על מרכזי חוסן, ואפילו אישרתי אותה.

יולי יואל אדלשטיין: אז ביום רביעי נשמע את התשובה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת סעיד אלחרומי, בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חברת הכנסת עומר ינקלביץ'.

סעיד אלחרומי: תודה, אדוני היושב-ראש.

סעיד אלחרומי: חבריי חברי הכנסת, זה היום השני ששובתים אלפי תלמידי גן בתחום המועצה האזורית אל-קסום בדרום, בכפרים אום בטין וביר אל-משאש, ביר אל-חמאם ואל-פורעה, משום מה, בגלל סכסוך כספי בין המועצה לבין משרד החינוך.

סעיד אלחרומי: בתחילת שנת הלימודים הייתה שביתה של 20,000 תלמידים בערך שבוע או עשרה ימים עד שמשרד החינוך הכיר בצורך לפצות את המועצה ולשלם לה את החוסרים בתקציב.

סעיד אלחרומי: לצערי הרב הנושא הביורוקרטי נמשך עוד ועוד, והתלמידים מאתמול כבר בבית.

סעיד אלחרומי: אני קורא לשר החינוך הרב פרץ ולמנכ"ל משרד החינוך אבואב להיכנס בעובי הקורה וללחוץ כמה שיותר שהסוגיה הזאת תיפתר בהקדם האפשרי והילדים יחזרו לספסל הלימודים.

סעיד אלחרומי: תודה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת עומר ינקלביץ', בבקשה, גברתי.

יולי יואל אדלשטיין: אחריה – חבר הכנסת עופר כסיף.

עומר ינקלביץ': תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

עומר ינקלביץ': חבריי חברי הכנסת, לפני עשרה ימים נמצאה מרים פרץ, נערה בת 17 בלבד, כשהיא ללא רוח חיים.

עומר ינקלביץ': היא נפטרה משימוש בסמים קשים וגופתה נמצאה בביתו של גבר כבן 55 בבית צפאפא.

עומר ינקלביץ': הטרגדיה הזו הייתה ידועה מראש – הרווחה ידעה, המשטרה ידעה, בית המשפט ידע, האם צעקה, זעקה והתחננה בעבור מסגרת שתיתן לילדה שלה מענה הולם.

עומר ינקלביץ': היא בכתה.

עומר ינקלביץ': היא בכתה ואמרה שמדובר פה בפיקוח נפש, אבל למדינת ישראל לא היה מקום בעבורה.

עומר ינקלביץ': וכעת לכולם יש הסברים ותירוצים מדוע הם בסדר.

עומר ינקלביץ': משרד הרווחה, משרד החינוך, משטרת ישראל, בתי המשפט – אף אחד לא אחראי ואף אחד אינו אשם.

עומר ינקלביץ': מאות ילדים כאלה מסתובבים ברחובות ללא מענה וללא טיפול הולם.

עומר ינקלביץ': אולי כעת המוות המזעזע והמיותר הזה יגרום לנו לשנות את השיטה.

עומר ינקלביץ': במקום להעלות אין-סוף תירוצים, הגיע הזמן לתת מענה לילדים ולנוער שלנו, לייצר מסגרות הולמות ולצמצם את זמני ההמתנה לקליטה במוסדות הקיימים.

עומר ינקלביץ': תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חברת הכנסת ינקלביץ'.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת עופר כסיף, בבקשה, אדוני, ואחריו – חברת הכנסת יעל גרמן.

עופר כסיף: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, חבריי להנהגת הציבור הערבי שובתים זה היום השני מול משרד ראש הממשלה במחאה על טיפול המדינה באלימות ובפשיעה בחברה הערבית.

עופר כסיף: משבר הפשיעה והאלימות לא היה איתנו תמיד; בעשור האחרון חווינו צונאמי של אלימות וצונאמי של הרג.

עופר כסיף: אני פוגש עוד ועוד אזרחים ערבים שמספרים איך לפני עשור לא הכירו אלימות ביישוב שלהם, והיום יש ברחוב פשע מאורגן, פרוטקשן וירי.

עופר כסיף: אבל הצונאמי הזה הוא לא תופעת טבע, הוא תוצאה של מדיניות אפליה והזנחה.

עופר כסיף: היכן שהערבים לא מקבלים משכנתה – שם יפרח שוק אפור.

עופר כסיף: איפה שאין תעסוקה – שם יעסקו בפשע.

עופר כסיף: איפה שמבריחים נשק מהמשטרה ומהצבא – שם הוא יגיע לעבריינים.

עופר כסיף: עשור נתניהו היה מתנה לפשע המאורגן בחברה הערבית, מתנה שגבתה את חייהם של כמעט 80 בני אדם השנה, ולצערי המספר הזה גדל.

עופר כסיף: אני קורא לכל חברות וחברי הכנסת להצטרף אלינו בדרישתנו למהלכים משמעותיים שיבלמו כבר עכשיו את המשבר, שכרגע רק הולך ומחריף.

עופר כסיף: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת כסיף.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת יעל גרמן, בבקשה, גברתי, ואחריה – חבר הכנסת מתן כהנא.

יעל גרמן: תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש.

יעל גרמן: חבריי וחברותיי חברות הכנסת, אתמול נרצחה אסתר אהרונוביץ', בת 70, ממושב תלמי אליהו.

יעל גרמן: האישה ה-13 שנרצחה השנה.

יעל גרמן: אני רוצה לקרוא את שמות כל הנרצחות: לילי פרג, בת 54, ופרחיה סרוסי, בת 63, שנרצחו במנדוסה שבארגנטינה; איה מסארווה, בת 23, מבאקה אל-גרבייה; סיואר קבלאוי, בת 20, מאום אל-פחם; דיאנה אבו קטיפאן, בת 18, מלוד; סוזאן ותד, בת 39, מבאקה אל-גרבייה; נג'לאא אלעמורי, בת 19, מלוד; ויויאן קמינסקי, בת 65, מלוד; זינאב מחאמיד, בת 83, מאום אל-פחם; אלמונית, בת 60, מבני ברק; אמינה יאסין, בת 35, מהמועצה המקומית ג'דידה-מכר; מיכל סלה, בת 32, ממוצא; והאחרונה שנרצחה, כאמור – אסתר אהרונוביץ'.

יעל גרמן: היום העבירו סוף-סוף את התקציבים שהיו אמורים לעבור כבר לפני שלוש שנים לתוכנית למניעת אלימות במשפחה.

יעל גרמן: אני מאוד מקווה שבמיידית יתחילו במשרדי הממשלה לפעול כדי למנוע את הרצח הבא.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחברת הכנסת גרמן.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מתן כהנא, בבקשה, אדוני, ואחריו – חברת הכנסת קרן ברק.

מתן כהנא: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, ועד עובדי רשות האכיפה והגבייה כבר משבית במשך שבועיים את הרשות.

מתן כהנא: הממונה על השכר באוצר הציע להם הסכם חדש, שגם בחלומות הכי ורודים שלהם הם לא היו יכולים לקבל.

מתן כהנא: דרישת האוצר בתמורה היא חמש שנים ללא שביתות והסכמה לא להתנגד לשינויים בנוהלי עבודה.

מתן כהנא: מסתבר שמי שמונע את הפסקת השביתה זה ההסתדרות, שפשוט מפחדת לאבד את הכוח שלה.

מתן כהנא: הנפגעים מהשביתה הזו הם למשל נשים חד-הוריות גרושות, שלא מצליחות לקבל את דמי המזונות שלהן, עובדים עם משכורות נמוכות שיש להם עיקולים על המשכורת, שלא מצליחים לטפל בעיקולים האלה, ועוד.

מתן כהנא: אז לכל מי שחושב שההסתדרות מגינה על החלשים, אני מציע לחשוב על זה שוב.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת מתן כהנא.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת קרן ברק, בבקשה, גברתי.

יולי יואל אדלשטיין: אחריה – חבר הכנסת יואב סגלוביץ'.

קרן ברק: קודם כול, אני רק רוצה להזכיר שוב את השם של אסתר אהרונוביץ', הקורבן ה-13 של רצח בתוך המשפחה.

קרן ברק: אבל לא על זה רציתי לדבר.

קרן ברק: אני גרה בתל אביב.

קרן ברק: ליד הבית שלי – – –

קריאה: את גם גרה שם?

קרן ברק: אני מתגוררת כבר 26 שנה באותו אזור.

קרן ברק: ליד הבית שלי במשך 18 שנים היה בית קפה שהפך להיות ממש מוסד תל אביבי ונקרא Movieing/DVD.

קרן ברק: בהתחלה היה שם למעלה – עוד היינו שוכרים קלטות ו-DVD כשעוד לא היו כבלים.

קרן ברק: הייתה קומה אחת עם בית קפה, ובקומה שנייה השכרות DVD.

קרן ברק: עם השנים, כשכבר הפסיק ה-DVD, בעצם המקום הפך להיות בית קפה שלם.

קרן ברק: בקומה העליונה היה ממש WeWork, ישבו שם, והיא הייתה מלאה באנשים שישבו ועבדו על לפטופים.

קרן ברק: ביום חמישי האחרון ה-DVD נסגר, אחרי 18 שנה.

קרן ברק: מקום שעבד 24/7.

קרן ברק: הוא היה פתוח עוד כשהייתי לוקחת את הבן שלי לבית הספר בבוקר, קונה קפה; וכשהייתי חוזרת בלילה אחרי כל האירועים, 01:00, 02:00 – אצלנו בליכוד יש אירועים עד מאוחר בלילה – עדיין מלא.

קרן ברק: המקום, שהיה פתוח 24/7, מלא עד אפס מקום, נאלץ לסגור השבוע את דלתותיו.

קרן ברק: אני שואלת: מה אנחנו יכולים לעשות?

קרן ברק: אני כולי צער שזה קרה לפני שנבחרתי לכנסת, כי אני כאן – אני גם אמרתי לבעלים של המקום – בדיוק בשביל הדברים האלה.

קרן ברק: לא יכול להיות שמקום כל כך הומה מאדם, כל כך מצליח, נאלץ לסגור את דלתותיו.

קרן ברק: מה זה אומר על שאר המקומות הפחות-מצליחים?

קרן ברק: זה מצבור של כל כך הרבה קשיחות ורגולציה, ומצב שבו המדינה פחות שמה לב לפרטים הקטנים.

קרן ברק: עוד חוק ועוד חקיקה, הכול למען ציבור מסוים, אבל זה פוגע בציבור אחר, שאלה העסקים הקטנים.

קרן ברק: בית קפה, מבחינתי, שייך למגזר העסקים הקטנים.

קרן ברק: מגזר העסקים הקטנים הוא מנוע הצמיחה הגדול ביותר של מדינת ישראל, ועליו אנחנו צריכים לתת את הדעת.

קרן ברק: כשנותנים קנס, היטל – אני קוראת לו קנס – של 20% על עובדים אריתריאים, וצריך לשלם את זה רטרואקטיבית, שש שנים אחורה, אין גוף שיכול לעמוד בנטל הזה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

קרן ברק: שש שנים אחורה, 20% מס.

קרן ברק: כשמעלים את השכירות בכל שנה עוד יותר אי-אפשר לעמוד בזה.

קרן ברק: אני כאן, ואני חושבת שכולם צריכים להירתם בדיוק בשביל המקרים האלה, כדי שעוד Movieing כזה לא ייסגר.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חברת הכנסת קרן ברק.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת יואב סגלוביץ', בבקשה, אדוני, ואחריו – חברת הכנסת מיקי חיימוביץ'.

יואב סגלוביץ': אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אמש נרצחה אסתר אהרונוביץ'.

יואב סגלוביץ': ב-2014 היה צוות שהכין תוכנית.

יואב סגלוביץ': ב-2017 הממשלה, הממשלה הזאת, שגם יובל שטייניץ חבר בה, קיבלה החלטה לממש את התוכנית.

יואב סגלוביץ': ב-2018, אחרי אירוע קשה, הגיע ראש הממשלה בנימין נתניהו לפה, לירושלים, ואמר: אני אחראי, אני אטפל.

יואב סגלוביץ': הוא לרגע התבלבל: יושב-ראש הוועדה לענייני אלימות הוא השר ארדן, אבל לא נורא.

יואב סגלוביץ': זה היה ב-2018.

יואב סגלוביץ': אנחנו ב-2019.

יואב סגלוביץ': בשבוע שעבר חבר הכנסת מרגי, חבר הכנסת טיבי ואנוכי הגשנו הצעה דחופה לסדר-היום.

יואב סגלוביץ': עמד פה השר גלעד ארדן ואמר: אנחנו מטפלים.

יואב סגלוביץ': אז היום הועברו 20 מיליון ש"ח מתוך 50 מיליון שצריכים לעבור בתוכנית של 250.

יואב סגלוביץ': קיבלנו עכשיו את הרשימה של מה שעבר עד עכשיו.

יואב סגלוביץ': זה מראה מהם סדרי העדיפויות האמיתיים.

יואב סגלוביץ': אלימות כנגד נשים אינה בתוכם.

יואב סגלוביץ': זה עלה היום כי אתמול היה רצח, ואני שואל: מה יהיה מחר?

יואב סגלוביץ': אז אני פונה מפה לשר העבודה והרווחה, שקוראים לו גם ראש הממשלה בנימין נתניהו: שיתפנה מעיסוקיו האחרים המאוד-מאוד חשובים ויטפל במה שצריך לטפל.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת סגלוביץ'.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת מיקי חיימוביץ', בבקשה, גברתי.

יולי יואל אדלשטיין: אחריה – חבר הכנסת עמר בר לב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אדוני היושב-ראש, חברי וחברות הכנסת, אני רוצה לדבר על משהו שמוגדר כחד-פעמי אבל האמת היא שהוא נצחי ובלתי מתכלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מדברת על הפלסטיק החד-פעמי, שהפך למכת מדינה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ישראל נמצאת במקום הראשון בעולם – יש לנו שיא עולמי בצריכת כלים חד-פעמיים לנפש, 4 מיליארד בשנה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה בלתי נתפס המספר הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לאחרונה אנחנו מוצפים בגל של הודעות משמחות על עוד ועוד רשויות מקומיות שמכריזות על הוצאת הכלים החד-פעמיים מגני הילדים ומבתי הספר, עם המצטרפת האחרונה והחשובה – תל אביב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה טוב וחשוב שהרשויות המקומיות מתעוררות, במיוחד כשהשלטון ישן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לכן הגיע הזמן שגם אנחנו כאן בכנסת נפעל למען הסביבה, נקשיב לקולות העולים מן השטח ונקדם חקיקה בנושא שתגביל את הצריכה של החד-פעמיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סקר שנערך לאחרונה מראה שרוב הציבור תומך במהלך כזה, בחקיקה כזאת – 57%.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה יהיה קצת קשה במציאות הפוליטית הקרובה, אני יודעת, ולכן אני קוראת לך, אדוני יושב-ראש הכנסת יולי אדלשטיין: קדם עוד שלב ביוזמה החשובה של כנסת ירוקה והוצא את הכלים החד-פעמיים מן הכנסת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם אתם, חבריי חברי הכנסת, אנא תנו דוגמה אישית בלשכות שלכם ותוציאו את הכלים החד-פעמיים, למען ישראל ועולם טוב יותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: אצלי בישיבות בלשכה כבר לא מחלקים כלים חד-פעמיים.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, חבר הכנסת עמר בר לב.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת איתן גינזבורג.

עמר בר-לב: אדוני היושב-ראש, הגזענות לא מפסיקה להרים את ראשה המכוער, והפעם בחסות רבנות העיר קריית גת, שדרשה מעובדי מפעל קייטרינג ממוצא אתיופי להוכיח את יהדותם למרות קביעתו ההלכתית של הרב עובדיה יוסף, זכר צדיק לברכה, שבימים אלה מציינים שש שנים לפטירתו, שאין לפקפק ביהדותם של יוצאי אתיופיה.

עמר בר-לב: למרות זאת, הרבנות בקריית גת מחליטה, ולא בפעם הראשונה, לעשות דין לעצמה ולפעול בצורה גזענית כנגד בני אדם, יהודים בני העדה האתיופית.

עמר בר-לב: אני רוצה לברך את מועצת הרבנות הראשית על החלטתה מהיום כי אסור לבצע הליך בירור יהדות לאדם בשל מוצאו או בשל צבע עורו.

עמר בר-לב: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת בר לב.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת איתן גינזבורג, בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת בועז טופורובסקי.

איתן גינזבורג: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

איתן גינזבורג: חבריי חברי הכנסת, הבוקר נודע לנו על חקירה משטרתית בפרשת שחיתות שבה נחקרים ממש בשעות אלה עובדי מדינה, אנשי עסקים, עורכי דין ונבחרי ציבור בשלטון המקומי.

איתן גינזבורג: הכותרות הן כמובן: שחיתות בשלטון המקומי.

איתן גינזבורג: אני מגיע מהשלטון המקומי.

איתן גינזבורג: כיהנתי כחבר מועצה, כיושב-ראש ועדת תכנון ובנייה, כסגן ראש עיר, כראש עירייה.

איתן גינזבורג: אני מכיר היטב את הפעילות של ראשי רשויות מקומיות ושל עובדי השלטון המקומי ואני אומר לכם שמדובר באנשים שפועלים מתוך תחושה של שליחות אמיתית ומבצעים את העבודה שלהם ביושר.

איתן גינזבורג: אז דווקא היום אני מבקש לומר שהשלטון המקומי הוא לא שלטון מושחת.

איתן גינזבורג: זה לא אומר שאין במערכת, כמו כמעט בכל מערכת, כאלה שמועלים ושוברים את הנורמות.

איתן גינזבורג: ראינו לצערנו מקרים כאלה גם בשלטון המקומי, אבל גם במשרדי ממשלה, ברשויות אכיפת החוק, ברשות המיסים, בבנקים, אפילו במשטרה ובצבא, לצערנו.

איתן גינזבורג: המקרים האלו לא מעידים על הכלל ואסור לראות בהם כמייצגים את כלל המערכת, ולהכתים את כולה.

איתן גינזבורג: צריך להילחם במעשי שחיתות ולא להרפות.

איתן גינזבורג: ראוי שגם הפרשה הזאת תיחקר עד תום ושיועמד לדין מי שנמצא כחשוד מרכזי בדבר הזה, אבל חשוב וראוי לא פחות, דווקא היום, שנביע אמון, את האמון שלנו, באנשי השלטון המקומי ונחזק אותם.

איתן גינזבורג: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת גינזבורג.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת בועז טופורובסקי, אדוני, בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת רם בן ברק.

בועז טופורובסקי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, גם השבוע אני אקריא את שמות ההרוגים בשבוע שחלף בתאונות הדרכים: ביום שני האחרון, 28 באוקטובר, בערך באותה שעה שעמדתי כאן, באותו מקום, והקראתי את שמות ההרוגים, נהרג בתאונת אופנוע בנתיבי איילון יאיר כהן, בן 46, מחולון; ביום שלישי, 29 באוקטובר, נהרג ילד בן 12 לאחר שהתהפך עם הטרקטור שעליו נסע סמוך לכפר הבדואי ביר הדאג' שבנגב; ביום רביעי, 30 באוקטובר, נהרג רוכב אופנוע נוסף, בן 52, לאחר שהתנגש בעמוד סמוך לקיבוץ עין גב שבצפון; למוחרת, יום חמישי, 31 באוקטובר, שוב נהרג רוכב אופנוע, שי כהן, בן 26, גם הוא איבד שליטה והתנגש בעמוד סמוך לאצטדיון הכדורגל בראשון לציון; באותו היום בשעות הערב נהרג רוכב אופנוע נוסף, הרביעי ב-72 שעות, הוא נסע בכביש החוף, עלה על חתיכת פלסטיק, איבד שליטה, גם התנגש בעמוד, ונהרג.

בועז טופורובסקי: ב-2019, שעוד לא הסתיימה, נהרגו כבר 53 רוכבי אופנוע.

בועז טופורובסקי: 39 נהרגו ב-2018, וכבר אנחנו עם 53 ב-2019, וזה הולך ומחמיר, הולך ומחמיר.

בועז טופורובסקי: משרד התחבורה והגופים האמונים על בטיחות בדרכים חייבים להתמקד באופן עמוק ברוכבי אופנוע ובכלל ברוכבי הדו-גלגלי, וגם בנושא ציוד הבטיחות שהם לובשים והחובה ללבוש אותו, גם בכבישים, גם בתשתיות הדרך, בחינוך ובלימוד הנהיגה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

בועז טופורובסקי: בואו נפסיק את ההרג המיותר הזה.

בועז טופורובסקי: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת טופורובסקי.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת רם בן ברק, בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת אלעזר שטרן.

רם בן ברק: אדוני – אני פונה לשר החקלאות – נתבשרנו היום כי אתה תומך בהצעתו של שר הכלכלה לביטול המכס והמכסות ליבוא חמאה למשך שישה חודשים.

רם בן ברק: אדוני שר החקלאות, האם אתה מודע לעובדה שהמחסור בחמאה נובע מחוסר תקציב של מועצת החלב לייבוש חלב?

רם בן ברק: להזכירך, היטל מועצת החלב ירד מ-4.7 אגורות ל-3.7 אגורות, מה שלאורך זמן גרם לחוסר תקציב ולא מאפשר שימוש בשומן, כי פינוי עודפי אבקת החלב הרזה יקר מדי.

רם בן ברק: האם, אדוני, שקלת להחזיר את היטל מועצת החלב לקדמותו, מה שייצר השפעה קטנה ביותר על מחיר החלב ולא יגרום להפסדים לחקלאים הישראלים, ואספקה סדירה של חמאה במחיר מפוקח לכל עם ישראל?

רם בן ברק: אדוני השר, אופן ההתנהלות הזה מוביל לייבוש מועצת החלב ולא מאפשר לה לבצע את תפקידה, קרי, אספקת חלב וחמאה באופן סדיר ובמחיר סביר לכלל ישראל.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת רם בן ברק.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אלעזר שטרן, בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חברת הכנסת אורלי פרומן.

אלעזר שטרן: אדוני היושב-ראש, אני רציתי קצת להרחיב את מה שחברי עמר בר לב אמר כאן על מה שקרה בקריית גת.

אלעזר שטרן: אנחנו אומרים: שני חברים, או יוצאי אתיופיה, ואנחנו לא אומרים את השמות שלהם, בגלל שגם את אותו רב לא עניינו השמות שלהם – עניין אותו צבע העור שלהם.

אלעזר שטרן: יש מה שנקרא בירורי היהדות.

אלעזר שטרן: זה גוף שנועד לעזור לאנשים שיש איתם בעיות, או שאיבדו תעודות, או שאיפשהו בכספות בברית המועצות לשעבר יש תעודות שלא הגיעו – אז יביאו ויוכיחו את יהדותם.

אלעזר שטרן: לצערי הרב, בהרבה יותר מדי מקרים הוא שולל יהדות מעולים חדשים, או אפילו מאנשים ותיקים.

אלעזר שטרן: באשר לברכות לרבנות הראשית על זה שהזדרזה ואסרה – קודם כול, לצערי הרב רבנים בהרבה מקומות עושים מה שבא להם.

אלעזר שטרן: הרבנות הראשית לא מהווה שום שוט.

אלעזר שטרן: אנחנו מכירים רבנים, שבניגוד לעמדת הרבנים הראשיים – אני רק יכול להזכיר את הרב עמאר ואת הרב קוק מרחובות, שהרב קוק מרחובות, למרות מה שאמר הרב עמאר, לא הכיר בגיורים גם של הרב דרוקמן בדברים האלה.

אלעזר שטרן: לכן, מי שאני רוצה לברך פה זה את בית המשפט העליון.

אלעזר שטרן: הרבנות הראשית ידעה שביום חמישי הולך להיות דיון בג"ץ על האפליה הבלתי-נסבלת הזאת ולכן היא הזדרזה להגיד שהוציאה הנחיה.

אלעזר שטרן: הלוואי שההנחיה הזאת תקודם, ואז בזכות אותם שני עובדים מסורים נתקדם כולנו, תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת אלעזר שטרן.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת אורלי פרומן, בבקשה, גברתי.

יולי יואל אדלשטיין: אחריה – חבר הכנסת אלון שוסטר.

אורלי פרומן: כבוד היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, התמונה של תהל בת החמש שוכבת על הרצפה קפואה מפחד בעת האזעקה בשדרות נחרתה בליבי, ואני מאמינה שגם בליבותיכם.

אורלי פרומן: המציאות הביטחונית מורכבת, וייקח זמן לעצב פתרון לטווח ארוך, אך הנזקים הנפשיים של תושבי עוטף עזה דורשים מענה מיידי.

אורלי פרומן: מרכזי החוסן משמעותיים ביותר בסיוע לתושבים כולם, ובעיקר לילדים ולבני הנוער שחרדות וטראומה הפכו לחלק בלתי נפרד מחייהם, אך עובדי מרכזים חשובים אלו לא מקבלים משכורת זה תקופה ארוכה.

אורלי פרומן: הייתכן?

אורלי פרומן: המדינה השתגעה?

אורלי פרומן: עד אנה מגיעות האטימות וחוסר הרגישות?

אורלי פרומן: על כולנו להקים קול צעקה גדולה.

אורלי פרומן: התושבים בעוטף ימשיכו לשלם את מחיר המצוקות הנפשיות עוד שנים רבות.

אורלי פרומן: מדינת ישראל זקוקה להנהגה אמיצה, נחושה ומקצועית, למען חיים נורמליים לתושבי עוטף ישראל.

אורלי פרומן: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חברת הכנסת פרומן.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אלון שוסטר, בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת גדי יברקן.

אלון שוסטר: נמשיך מהנקודה שאורלי סיימה בה.

אלון שוסטר: ביום שישי, ערב שבת, הצטרפתי לארוחת ערב של חבר'ה מקיבוץ מפלסים, הקיבוץ שלי, שהלכו בשביל ישראל, עבור ישראל.

אלון שוסטר: בשלהי הארוחה הביפרים, או האפליקציות רוטטות, הצבע האדום נשמע, והנחשים האדומים של כיפות ברזל עפים לשמיים ומתנגשים ברובן – פרט לאחת – של הרקטות של הרוע מעוטף עזה.

אלון שוסטר: בחבורה שהיינו היו שלושה או ארבעה ילדים בני 8 עד 12 – ילדה בת 8, ילד בן 10, נערה בת 13-12.

אלון שוסטר: שלושתם, ורק הם, אגב, הוכרעו נפשית על ידי הסיטואציה.

אלון שוסטר: היינו רחוק, ראינו את זה ממרחק של קילומטרים, בלב השקמה, ליד רוחמה.

אלון שוסטר: הילדה הצעירה מיררה בבכי, נצמדה לאבא שלה, הילד הקטן כנ"ל, והנערה דיברה על הכלב שנשאר במפלסים, אבל בעצם הלב שלה היה מרוסק.

אלון שוסטר: אשתי, שעוסקת בתחום הזה במרכזי החוסן, שהוזכרו, בשדרות, בשער הנגב, עשתה את מה שצריך לעשות.

אלון שוסטר: אחת הסיבות שבגללן אני מקווה שבני גנץ יצליח להקים ממשלה זה כדי שיהיה ברור שלצד העוצמה הצבאית, שהיא נחוצה כדי להכריע את הטרור, אנחנו נמשיך במורשתו של רבין, שהתחייב להפוך כל אבן כדי להרגיע את האזור, כדי לאפשר חיים נורמליים כאן במקום.

אלון שוסטר: זה ייעשה בכוח הנשק אבל זה ייעשה גם בחוכמה מדינית, בשיפור תשתיות, ביוזמות מדיניות דיפלומטיות, לטובתנו ולטובת הילדים ברצועת עזה.

אלון שוסטר: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת שוסטר.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת גדי יברקן – בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת מיכאל ביטון.

דסטה גדי יברקן: אדוני יושב-ראש הכנסת, חבריי חברי הכנסת, הנואמים לפניי דיברו על הגזענות בקריית גת, ברבנות הראשית, מיהו יהודי ומיהו לא יהודי.

דסטה גדי יברקן: אני רוצה לאתגר את שני הרבנים הראשיים, הרב יוסף והרב לאו.

דסטה גדי יברקן: אני מאתגר אותם מולי – מיהו יהודי – ואני מוכן לספור אישית שבעה דורות.

דסטה גדי יברקן: אם הם סופרים שבעה דורות, אני אספור 14 דורות.

דסטה גדי יברקן: אם הם יספרו 14 דורות, אני מוכן לספור 28 דורות.

דסטה גדי יברקן: קודם כול, שהרבנות האורתודוקסית הקלאסית תפסיק להשתמש בשם נוצרי – אורתודוקסי, רפורמי או קונסרבטיבי – כשאני מציג את עצמי כישראל.

דסטה גדי יברקן: ועל כן, אני לא יודע על איזה יהודים ויהדות אנחנו מדברים.

דסטה גדי יברקן: עם ישראל חזר לארצו מכל קצוות העולם, ולהגיד היום: אתה פחות יהודי בגלל הצבע שלך, תוציא לי את הציצית שלך, גודל הכיפה שלך – אני חושב שאנחנו הולכים לאבדון.

דסטה גדי יברקן: מה שקרה בקריית גת הוא קו אדום שכולנו כחברה צריכים להעמיד באמת לנגד עינינו ולהגיד לאן אנחנו הולכים מכאן.

דסטה גדי יברקן: אני רוצה להגיד שהיום, עם כל הפרדוקס במה שאני הולך להגיד – היום זה שש שנים לפטירתו של הרב עובדיה יוסף, זיכרונו לברכה, היחיד שעמד כנגד כל הסחף הזה והחליט את מה שלנו היה ידוע מראש, שביתא ישראל הם ביתא ישראל, ואנחנו צריכים להילחם בגזענים קודם כול, ואחר כך בגזענות בחקיקה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר כנסת יברקן.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מיכאל ביטון, בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת יועז הנדל.

מיכאל ביטון: כבוד היושב-ראש, בעיה גדולה ובקשה אישית ממך.

מיכאל ביטון: הבעיה הגדולה זה שחלאס, נמאס להציג בכנסת כל יום עוד ארגון או עמותה או תוכנית שנפגעים כי הממשלה לא מתפקדת.

מיכאל ביטון: אפשר לחשוב שמישהו פה סובל מעבודה קשה.

מיכאל ביטון: אנחנו בתקופה כזאת של בחירות פעמיים, ואולי שלוש פעמים, אין עומס גדול על חברי הכנסת, כל שכן על הממשלה, וכל יומיים יש בעיה.

מיכאל ביטון: היום לא נתנו תקציב שהשר הבטיח למסיבות חנוכה לילדים, 24 שקלים תשלומי רשות שהוא לקח על עצמו לספוג בוועדת חינוך קודמת.

מיכאל ביטון: עמותות קורסות, עמותות של חינוך ורווחה וקהילה, ומתיישבים צעירים שעושים פרויקטים מדהימים מחכים לתוספת תקציב שניתנת כל שנה, והיא לא תינתן השנה.

מיכאל ביטון: אז במקום שיטת שמיכת הטלאים והסלמי ושכל אחד יעלה פה על בעיה של 10 מיליון שקל, כבוד היושב-ראש, בואו נקבל החלטה והצעה לסדר-יום דחופה שכל שר בממשלת ישראל יעמוד במליאה ויגיד איך הוא מונע פגיעה בתוכניות ובסוגיות בשנים כאלה של בחירות, כשבשנת 2020 עדיין התקציב לא ברור והעמותות האלה לא יקבלו כסף אם אין תקציב ברור, תוספתי ומוגדר.

מיכאל ביטון: בואו נבקש מהשרים, מכל אחד, להציג לנו תוכנית חירום למניעת פגיעה בעמותות ובגופים הקטנים.

מיכאל ביטון: שר שרוצה תוספת תקציבית – הוא מגיע לוועדה, יש לו מפלגה; עמותה של חצי מיליון שקל, ש-100,000 שקל ממנה מתעסקים בילדים ונוער בסיכון, לא יודעת להגיע לוועדה ולא תקבל את התוספת.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת ביטון.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת יועז הנדל, בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת עודד פורר.

יועז הנדל: תודה.

יועז הנדל: אני מקווה שאני לא בניגוד עניינים.

יועז הנדל: אני רוצה לדבר על נושא שקרוב לליבי – מילואימניקים.

יועז הנדל: תראו, מה שמיכאל אמר זה מדויק.

יועז הנדל: יש קושי עם הנוכחות שלנו ועם היכולת שלנו להרכיב ממשלה, של כולנו, ומדינת ישראל בתקופה זמנית כבר יותר מדי זמן, וכולנו צריכים לקחת על זה אחריות.

יועז הנדל: אבל אחרי שזה נאמר, לא יכול להיות שקבוצה כמו המילואימניקים, שבסוף זה זן הולך ונכחד – אני לא יודע כמה מכם מכירים; גם הגנרלים שלנו, לדעתי, לא עשו הרבה מילואים אלא היו בסדיר – קבוצה כזאת, דווקא היא תיפגע.

יועז הנדל: וזה לא משנה איך, וזה לא משנה מה הנסיבות, וזה לא משנה התהליך.

יועז הנדל: אנחנו נמצאים עכשיו בתהליך שבו הקבוצה הזאת, דווקא היא, סובלת מפגיעה – פה בהוצאות נסיעה, שם מתהליך כזה ופה מתהליך אחר.

יועז הנדל: הקבוצה הזאת, בעיניי, היא התמונה הכי טובה של ישראל היפה, ועל כולנו לטפח אותה ולדאוג לה, וזו קבוצה שהיא קודם כול סמל.

יועז הנדל: בניגוד לנאומים שנשמעו לא מזמן באיזה ערב תמיכה בראש הממשלה, שמאלנים וימנים, דתיים וחילונים הולכים ביחד, וכתף אל כתף משרתים כדי להגן על המולדת.

יועז הנדל: זה אי השפיות האחרון של מדינת ישראל.

יועז הנדל: וכדי לקיים את אי השפיות הזה צריך קודם כול ערכים, אבל אחרי זה גם לדאוג לפרטים הקטנים.

יועז הנדל: הפעם זה הוצאות נסיעה, בפעם הקודמת אלה היו תנאים אחרים, מחר זה טופס.

יועז הנדל: זה התפקיד שלנו, ואין אחרים.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת יועז הנדל.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת עודד פורר, בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – אחרונת הדוברים, חברת הכנסת רויטל סויד.

עודד פורר: תודה, אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, בהמשך לדברים שתיארו פה, קצת ממה שעובר על תושבי הדרום בעקבות האזעקות החוזרות ונשנות, אני כן רוצה להעלות נושא אחד שהממשלה כן יכולה לפתור, ולפתור בקלות, בסופו של דבר.

עודד פורר: דיברה קודם חברתי קרן ברק על מצוקת המסעדות.

עודד פורר: יש מסעדות גם בעוטף עזה.

עודד פורר: כשנתנו את הפיצויים לבעלי העסקים בעוטף עזה החריגו את המסעדות והן לא קיבלו שום פיצוי.

עודד פורר: ניהלנו על זה כמה דיונים בוועדת הכספים.

עודד פורר: בסופו של דבר, לפני הבחירות ראש הממשלה ושר האוצר הוציאו איזשהו מתווה פיצויים, שלא אושר מסיבות כאלה או אחרות, וירד אחורה בגלל טעמים משפטיים או חוסר יכולת לשלוט במשרדי הממשלה.

עודד פורר: עברו הבחירות, נגמרו הבחירות, אפשר לתת את הפיצוי הזה לבעלי העסקים.

עודד פורר: צריך להבין, אדוני היושב-ראש, מסעדה סובלת לא רק מאזעקה שהיא אזעקת אמת אלא גם מאזעקת שווא.

עודד פורר: ערב שיש בו אזעקת שווא, באותו הרגע נגמר האירוע, אף אחד כבר לא מגיע למסעדה, כל מה שהוכן שם נזרק לפח.

עודד פורר: השכר למלצרים משולם ופדיון אין למסעדה הזו.

עודד פורר: אני פונה מכאן גם לראש הממשלה, גם לשר האוצר: תפעילו את הסמכות שלכם על פקידי הממשלה, ותעבירו פשוט את מה שאתם החלטתם שאתם רוצים להעביר, אותו קול קורא ששבוע או שבועיים לפני הבחירות היה חשוב לכם לפרסם אותו ולהגיד.

עודד פורר: הינה, אני אומר פה: לא תהיה פה מחלוקת של קואליציה–אופוזיציה, כל הבית הזה יתייצב מאחוריכם ואף אחד לא יגיד שזה פוליטי.

עודד פורר: את התקציב הזה שהקציתם לעניין, פשוט תעבירו.

עודד פורר: אנחנו נעשה את זה במסלול ירוק בוועדת הכספים, כמו שאומרים.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת פורר.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת רויטל סויד, בבקשה, גברתי.

רויטל סויד: אדוני היושב-ראש, השר, חבריי חברי הכנסת, כשקורה אירוע טרור, פיגוע, כולנו פה מזדעקים, מתלכדים, ובצדק.

רויטל סויד: אבל כשנרצחת אישה, ואולי יש לומר עוד אישה – והיום זאת הייתה אסתר אהרונוביץ', זיכרונה לברכה – כולנו כואבים, זה ברור, אבל לא עושים את הדבר המתבקש שחובה עלינו לעשות: לקום ולראות שאנחנו נמצאים בטרור, טרור של אלימות נגד נשים.

רויטל סויד: אין-ספור פעמים עמדתי פה ושם ובוועדות, ונאמתי על אלימות נגד נשים, על העובדה שצריך להפסיק את הטרור הזה ועל העובדה שיש תוכנית לאומית להתמודדות עם אלימות במשפחה והכסף לא עובר, ולא בגלל שזו ממשלת מעבר או בגלל שאנחנו בבחירות אלא פשוט בגלל שלא מעבירים את הכסף.

רויטל סויד: אז הגיע הזמן לראות שעוד שבוע – כל שבוע אישה אחרת מתווספת למעגל הטרור הזה.

רויטל סויד: אין פה ימין, אין פה שמאל, זה לא פוליטי.

רויטל סויד: אני קוראת לראש הממשלה: כמו שאתה מכנס קבינט ברגעים קשים, כך תדאג להעביר את התקציב לתוכנית שכבר מזמן מונחת על השולחן.

רויטל סויד: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחברת הכנסת רויטל סויד.

יולי יואל אדלשטיין: עד כאן נאומים בני דקה.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עוברים לנאומי בכורה.

יולי יואל אדלשטיין: הראשון הוא חבר הכנסת יאיר גולן.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני.

יאיר גולן: אדוני יושב-ראש הכנסת, כנסת נכבדה, ככל עמיתיי חברי הכנסת החדשים אני עומד כאן נרגש ומלא בתחושת יראה ותודה על הזכות שניתנה לי להמשיך ולשרת את מדינת ישראל ואזרחיה, ועל הזכות לשאת בפניכם את נאומי הראשון.

יאיר גולן: נא הרשו לי להציג את עצמי, קצת את קורותיי, ויותר מכך את עקרונותיי.

יאיר גולן: נולדתי בראשון לציון, בן לאבי גרשון, עליו השלום, יליד גרמניה, אלוף משנה בחיל הקשר ותעשיין, ולאימי רחל, תיבדל לחיים ארוכים ובריאים, ילידת הארץ ומצאצאי העלייה הראשונה.

יאיר גולן: התגייסתי לצנחנים ב-1980, ומאז ועד לסיום שירותי לחמתי בכל הגזרות.

יאיר גולן: פיקדתי על פעולות ומבצעים, נפצעתי, אימנתי, חינכתי, ובכלל – לא חוויתי רגע דל אחד.

יאיר גולן: כיום אני גר בראש העין, נשוי לרותי, אהבת נעוריי, אב לחמישה בנים נפלאים, ששניים מהם היו קצינים קרביים במבצע צוק איתן, ומקווה להיות לסבא במהלך כנסת זו.

יאיר גולן: נקווה שזו סיבה נוספת להימנע מבחירות בטווח הזמן הקרוב.

יאיר גולן: להלן פרטי תעודת הזהות הערכית שלי: ראשית, אני יהודי.

יאיר גולן: אני יהודי, וביהדות שלי יש היסטוריה, ביהדות שלי יש מורשת, יש מוסר יהודי, ויש אפילו פולקלור יהודי.

יאיר גולן: אין ביהדות שלי אמונה בהשגחה פרטית, אין ביהדות שלי קיום תרי"ג מצוות, ועם זאת, אני יהודי טוב – אני יהודי טוב שבזכות חייו כאן, במדינת ישראל, יכול לחוות חיים יהודיים מלאים, עשירים, מגוונים ובטוחים בעצמם.

יאיר גולן: אין סכנת התבוללות ביהדות שלי, ואפילו אם ייקלטו כאן עוד כמה פיליפינים, נפאלים או גנאים היהדות שלי לא תאוים.

יאיר גולן: היהדות שלי היא יהדות של ייעוד, ויהדות של תכלית, והיא אחת: להרבות טוב בארץ ולהוות לעולם מצפן מוסרי, כי זו בעיניי תכלית קיומו של עמנו עתיק הימים; זו יהדות של חמלה, סובלנות וסבלנות; יהדות של צדק, של שוויון ושל שלום; זו יהדות שאין בה שנאת הזר, אין בה התנשאות, אין בה הסתגרות, אין בה חוסר ביטחון ואין בה פסיביות של הגלות; זו יהדות גאה, בטוחה בעצמה, אינה חוששת מגיוון, אינה יראה את המחלוקת.

יאיר גולן: אינה רדופה, וגם אינה רודפת; זו יהדות יוזמת ופועלת, עושה, לעיתים שוגה, אך לעולם מתקדמת.

יאיר גולן: אני ציוני.

יאיר גולן: אני מאמין בצורך המתמשך לקומם את העם היהודי בארצו המתחדשת ולקבץ נידחיו.

יאיר גולן: אני מאמין כי ללא מורשתנו הכרוכה בארץ זו לא הייתה קמה מדינת ישראל.

יאיר גולן: אני מאמין בזכותנו על כל הארץ, זכות שאינה תלויה בהסכמות של אחרים, זכות שאינה מותנית בהחלטות או"ם.

יאיר גולן: אני מאמין במדינת ישראל שבה יש רוב יהודי מוצק, זכות שיבה ליהודים בלבד ושוויון אזרחי מלא לכל האזרחים, בלי הבדלי דת, גזע או מין.

יאיר גולן: אני ציוני, ולכן נשבעתי ליטול את גורלי בידי, להיות פעיל, לא לשקוע בחידלון אונים, לא להסכין עם פטאליזם ולא להתרפק על העבר.

יאיר גולן: בגלל היותי ציוני איני יכול להסכים עם רעיון הסיפוח של מיליוני פלסטינים – זה אסון המתרגש על פתחנו.

יאיר גולן: את הארץ הזו, לצערי, יש לחלק, ולמעשה היא כבר מחולקת חלקית.

יאיר גולן: בינינו לבין הפלסטינים חייב להיות גבול ברור.

יאיר גולן: בעניין זה אל לנו להיות תלויים בהסכמות או ביוזמות חיצוניות.

יאיר גולן: לעצמנו אנו חייבים להגדיר חזון, לקבוע קווי פעולה, ליטול יוזמה ולעשות, ונדרשת עשייה עצומה.

יאיר גולן: ברמת הגולן – אוכלוסייה דלה; הנגב טרם הופרח; הפערים החברתיים הולכים ומתרחבים; משאבי הארץ מידלדלים; המוסר בירידה, כן, בירידה.

יאיר גולן: הגניוס היהודי, אולי דווקא בגלל תקומתנו, בסכנה.

יאיר גולן: אני קורא לאנשים הצעירים והנמרצים במדינתנו: חזרו לציונות, חזרו להגשמה.

יאיר גולן: הובילו, הנהיגו, תיזמו ושנו.

יאיר גולן: אתם, אתם אזרחי ישראל הצעירים, אתם חייבים לחולל את המהפכה הציונית החדשה.

יאיר גולן: בעידן שבו מדינות בכל העולם המערבי מדממות ערכית עצמן לדעת, היו אתם לאלה הנותנים משמעות ותוכן לחיים בארצנו, ולמען כל תושביה.

יאיר גולן: שלישית, אני אוהב חירות.

יאיר גולן: איני יכול לדמיין עצמי חי חיים שאין בהם חירות.

יאיר גולן: לא חזרנו לארצנו על מנת להיות בה עבדים.

יאיר גולן: שעבוד היה לנו בשפע כשהיינו מפוזרים בין אומות העולם.

יאיר גולן: מי שאוהב חירות חייב לאהוב את הדמוקרטיה, כי רק משטר דמוקרטי יכול להבטיח חירות.

יאיר גולן: מי שאוהב את הדמוקרטיה צריך לדעת להילחם על קיומה, על ביטחונה ועל שגשוגה.

יאיר גולן: דמוקרטיה משגשגת היכן שיש מעמד ביניים מבוסס ואיתן; דמוקרטיה משגשגת היכן שנשמר האיזון בין הרשויות; דמוקרטיה משגשגת היכן שמוסדות המדינה זוכים לכבוד והערכה בגין יושרם, הגינותם ועשייתם הנמרצת למען כל האזרחים וכל הקהילות; דמוקרטיה משגשגת היכן שהכרעת הרוב אינה הופכת לעריצות הרוב; ודמוקרטיה משגשגת היכן שזכויות האזרחים וחובותיהם מתמלאות בהתמדה.

יאיר גולן: דמוקרטיה – לעולם מבוססת על הסכמה, וההסכמה ההתנדבותית הזו עושה את הדמוקרטיה לכה שברירית, כה קלה לרמיסה.

יאיר גולן: על ההסכמה הזאת אנחנו חייבים להילחם, כי לעולם יהיו כוחות אנטי-דמוקרטיים, כוחות שוללי חירות, שיעשו שימוש בכלי הדמוקרטיה על מנת לקעקע אותה עצמה מתוכה, אם מסיבות של תועלת אישית, אם מסיבות של רווח פוליטי, אם מסיבות אידיאולוגיות, ואם ממה שנתפס כרוח הזמן, מעין אופנה בין-לאומית ממארת.

יאיר גולן: כוחות כאלה קיימים כיום בקרבנו, ועלינו לשלב זרועות, להילחם על ההסכמות ולהיאבק בגורמים שוללי הדמוקרטיה, אם תאבי חירות אנחנו.

יאיר גולן: לבסוף, אני לוחם.

יאיר גולן: כל חיי הבוגרים הייתי לוחם.

יאיר גולן: איני נרתע מקשיים, איני נבהל מכישלונות, איני חושש מנסיגות, איני מפחד מהלא-נודע, ואני נלחם על מנת לנצח.

יאיר גולן: הייתי בכל המקומות הנכונים ללוחם בארבעת העשורים האחרונים.

יאיר גולן: פיקדתי על רבבות, ופקודיי עדיי כי עשיתי זאת באמונה, במסירות, באומץ לב, ואם להיות לרגע לא צנוע, אף בכישרון לא מבוטל – אני בהחלט גאה על כך.

יאיר גולן: היום יש כאלה העושים הכול על מנת להשמיצני, ואני אומר להם: לא תצליחו.

יאיר גולן: אני מביא עימי יושר ואמת של לוחם; אני מביא עימי עדויות של ריבוא פקודים, חברים ומפקדים כי עשיתי כל שלאל ידי על מנת לשרת את מדינת ישראל באופן המסור והטוב ביותר, וכך אמשיך.

יאיר גולן: עשיתי את מלאכת הלחימה באופן נחוש, אמיץ ומוסרי, כי רק כך ניתן לשמור על צדקת הדרך ועל טוהר הנפש.

יאיר גולן: ומי שחושב אחרת, כנראה אינו בקי באמת במלאכת הלחימה והפיקוד, ורק לשון רוממה וריקה מתוכן בפיו.

יאיר גולן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, בכל חברה יש כוחות שמרניים וכוחות שוחרי קדמה; כוחות מתרפקי עבר וכוחות צופי עתיד; כוחות שחזונם מעוגן היטב לקרקע וכחות החיים בעולמות מנותקים.

יאיר גולן: לכולם יש מקום, אך ברוח הציונות המעשית, ברוח הציונות של פשרה נחושה ושל עשייה נמרצת, אני קורא לכם, ידידיי ורעיי חברי הכנסת: בואו נפעל יחדיו, בואו נקים ממשלה, אפילו ממשלת מיעוט עם תמיכה מותנית כזו או אחרת מבחוץ, אם אין ברירה; בואו נעשה את מה שעם ישראל מצפה לו ומייחל לו, והוא שינוי כיוון.

יאיר גולן: לא יעלה על הדעת שנלך לבחירות נוספות.

יאיר גולן: זה לא מה שהעם רוצה, זה לא מה שהעם צריך, וזה בזבוז מובהק של כספי ציבור – ציבור שאנו מתיימרים לפעול לטובתו.

יאיר גולן: בואו נילחם יחדיו על מה שמדינת ישראל באמת צריכה: ממשלה שוחרת טוב; ממשלה שמרגע שתכונן, תעשה הכול לטובת כל אזרחי ישראל, בלי הבדלי דת, גזע, עיסוק, מקום מושב או מגדר; ממשלה שאינה פועלת כנגד מוסדותיה שלה אלא מתקנת, מחזקת ומרוממת אותם; ממשלה שמרגע שתכונן, תחדל מההסתה, תחדל משיסוי, תנהג כבוגר אחראי, מכיל, ישר דרך, נקי כפיים, ארך אפיים ורב-חסד.

יאיר גולן: באתי למשכן החשוב הזה על מנת לעסוק בדמוקרטיה פעילה ועל מנת לעשות את הדבר הנכון תוך נאמנות מוחלטת לזהותי כפי ששטחתי אותה בפניכם.

יאיר גולן: אני מאחל לכולנו עשייה פורייה ואיכותית בכנסת העשרים-ושתיים, ומייחל לכך שתהא זו כנסת ארוכת ימים ורבת-פעלים.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת יאיר גולן.

יולי יואל אדלשטיין: כדרכנו, דקת הפסקה.

יולי יואל אדלשטיין: לאחר מכן, חברת הכנסת הוותיקה אורנה ברביבאי תברך את החדש.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, חברת הכנסת ברביבאי, נא לעלות לדוכן.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת המברכים, נא לשבת.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, חברים, נא לשבת, כולל בעל השמחה, ואנחנו נשמע את דברי חברת הכנסת אורנה ברביבאי.

אורנה ברביבאי: הוותיקה.

יולי יואל אדלשטיין: כן, הוותיקה, כפי שציינתי.

יולי יואל אדלשטיין: חברים, נא לשבת.

אורנה ברביבאי: יש לי את הכבוד לברך את חבר הכנסת האלוף במילואים יאיר גולן.

אורנה ברביבאי: יאיר בן 57 – אנחנו בני אותו שנתון – נשוי לרותי, הם הכירו בתיכון.

אורנה ברביבאי: כשהיא באה לבקר את אימא שלו – היא שמעה שהוא נפצע בלבנון, היא באה לבקר ולשאול עליו ומאז הם ביחד.

אורנה ברביבאי: יש להם חמישה בנים: יואב, אוריה, עידו, יהונתן ועילי.

אורנה ברביבאי: גם אם הם לא פה, אני מקווה שהם ישמעו מרחוק את ההערכה הרבה שלי לאבא שלהם.

אורנה ברביבאי: יאיר הוא בוגר תואר ראשון במדעי המדינה באוניברסיטת תל אביב ובעל תואר שני במדיניות במינהל ציבורי בהרווארד.

אורנה ברביבאי: את יאיר אני מכירה שנים רבות מהשירות הצבאי המשותף שלנו, והאמת, חיפשתי, כיריבה פוליטית, דברים רעים להגיד עליך, אבל לא מצאתי, לא מצאתי – רק דברים טובים.

יולי יואל אדלשטיין: אז נא לסיים ולרדת, אם זה המצב.

אורנה ברביבאי: לא, למה?

אורנה ברביבאי: בבית הזה צריך שייאמרו גם דברים טובים.

אורנה ברביבאי: אפשר לשנות את התרבות.

אורנה ברביבאי: יאיר, כמו שהוא אמר, הוא בן לאבא אלוף משנה.

אורנה ברביבאי: הוא התגייס ב-1980 ובאמת ביצע שירות באופן רצוף בהרבה מאוד תפקידים.

אורנה ברביבאי: אני חושבת שהתפקידים הכשירו אותו להיות מפקד בכיר לא רק בצבא אלא גם בהכרת החברה הישראלית.

אורנה ברביבאי: זה נכון לגבי כלל התפקידים שביצעת – אם אני מסתכלת על אוגדת יהודה ושומרון במשמעות של תווך אזרחי, על כל המשמעות של הסכסוך; אם אני מסתכלת על פיקוד העורף והאתגרים שלנו בחירום; אם אני מסתכלת על פיקוד צפון והיריבים שיש לנו מצפון בכל הסוגיות הביטחוניות האסטרטגיות של מדינת ישראל.

אורנה ברביבאי: אני חושבת שהמסלול שלך הכשיר אותך להיות לא רק לוחם אלא גם פוליטיקאי ומדינאי בסדר גודל שכאשר תקבל החלטות, תדע בדיוק על מה אתה מדבר.

אורנה ברביבאי: יאיר נפצע כקצין צעיר, ואני חושבת שהפציעה הזאת הייתה לא רק בגוף אלא צרבה אצלו את הצורך להטמיע לקחים, ללמוד, להיות איש מקצוע ללא פשרות – אה, מצאתי נקודת ביקורת – איש מקצוע ללא פשרות במובן הזה שאין אצלך הנחות, ולדרוש את זה גם מאחרים בכל הרמות.

אורנה ברביבאי: לאורך כל השנים, יאיר, נהגת לא רק לפקד אלא גם לחנך.

אורנה ברביבאי: אני חושבת שבמובן הזה, הדור הצעיר שהיה תחתיך, גם בשירות הצבאי אבל גם בבית – גידלתם חמישה ילדים; כולם למדו בשדה בוקר, ואחד עדיין, לדעתי – ותכף אני גם אגיד מילה על בן-גוריון, שאתה מאוד מעריך – באמת מתוך תפיסה שערכים הם רק דרך דוגמה אישית ודרך הרגליים ולא בדיבורים.

אורנה ברביבאי: על זה כתבת בעבר: קיימים שפע של לקחים, אך החשובים ביותר הם הלקח המנטלי והמוכנות הרגשית.

אורנה ברביבאי: אני רוצה לומר לך שמה שנכון היה לשירות בצבא נכון על אחת כמה וכמה לתפקיד או לפוזיציה שלך כפוליטיקאי.

אורנה ברביבאי: וכפוליטיקאית ותיקה תרשה לי להגיד לך, חבר כנסת צעיר – יש פה יחסי ותיקים–צעירים – שאותם לקחים נכונים גם לך, ובמיוחד הצורך ליזום, לעמוד על דעותיך, ואת זה לא צריך להגיד לך, אך גם להיות גמיש ולהתאים את עצמך לשינויים; דברים שאתה מדבר עליהם הרבה מאוד פעמים בהקשרים רחבים.

אורנה ברביבאי: אתה אדם ערכי, אמיץ, ישר והגון, אשר פיו וליבו שווים, דעתן עד כדי להרגיז, שמנמק את טיעוניו באופן מלומד, וכאיש שהוא גם ספרא וגם סייפא אין לי ספק כי התרומה הרבה שלך לבית הזה ולאזרחי מדינת ישראל תהיה רבה ומבורכת.

אורנה ברביבאי: אתה מביא לכאן את היכולות הגבוהות שלך, את המנהיגות, את אהבת האדם, את הנחישות ואת הצורך להגן על מדינת ישראל לא רק בשדה הקרב אלא בתחומי החיים השונים.

אורנה ברביבאי: וכמי שמעריך מאוד את בן-גוריון, אני רוצה לסיים בזה שאקריא – אולי לא רק לך, לנו, לכולנו, כפוליטיקאים – את מה שבן-גוריון אמר על פוליטיקה.

אורנה ברביבאי: בן-גוריון כתב: "עליך לדעת", כפוליטיקאי, "מתי להילחם ביריביך הפוליטיים" – אני מסתכלת על כל חברי הכנסת כאן בבית – "ומתי להפסיק לזמן מה", אך לעולם, "לעולם אל לך להתפשר בשאלות עקרוניות".

אורנה ברביבאי: את זה לא צריך להגיד לך, אלה דברים שיכולת לכתוב בעצמך.

אורנה ברביבאי: אני רוצה לאחל לך הצלחה, ידידי היקר, ולקוות שנעשה דברים טובים ביחד למען עם ישראל.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחברת הכנסת אורנה ברביבאי.

יולי יואל אדלשטיין: אני מתכבד להזמין את יושב-ראש הוועדה המסדרת חבר הכנסת אבי ניסנקורן למסור הודעה למליאה – הודעה בלבד; אין צורך בהצבעה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, בהתאם לסעיף 18(א) לחוק יסודות התקציב, התשמ"א–1985, וסעיף 110(א) לתקנון הכנסת, החליטה הוועדה המסדרת על הקמת ועדה משותפת זמנית לתקציב הביטחון, של הוועדה הזמנית לענייני כספים והוועדה הזמנית לענייני חוץ וביטחון.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הוועדה המשותפת הזמנית תהיה בת 12 חברים, שישה מכל ועדה, לפי ההרכב הבא: מטעם הוועדה הזמנית לענייני כספים יכהנו חברי הכנסת אורית פרקש הכהן, מיקי לוי, עודד פורר, משה גפני, אורלי לוי אבקסיס, מרדכי יוגב; מטעם הוועדה הזמנית לענייני חוץ וביטחון יכהנו חברי הכנסת גבי אשכנזי, גדעון סער, יואב קיש, מכלוף מיקי זוהר, יואב בן צור, יאיר גולן.

אברהם (אבי) ניסנקורן: יושב-ראש הוועדה המשותפת הזמנית יהיה חבר הכנסת משה גפני.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת אבי ניסנקורן, יושב-ראש הוועדה המסדרת.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אנחנו ממשיכים עם נאומי בכורה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מתכבד להזמין את חבר הכנסת אלכס קושניר.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני.

אלכס קושניר: כבוד יושב-ראש הכנסת, חבריי לסיעה, חבריי וחברותיי חברי הכנסת, אני עומד כאן לפניכם בהתרגשות רבה וביראת כבוד מהמעמד המכובד הזה, ונזכר בילד ההוא בן ה-13, עולה חדש, אחד מתוך מאות אלפים שהגיעו ארצה בתחילת שנות התשעים.

אלכס קושניר: הילד ההוא לא ידע מילה אחת בעברית, לא הכיר אף אדם פרט למשפחתו הקטנה – האימא והסבא.

אלכס קושניר: הוא ניצב בפני חוסר ודאות מוחלט לגבי עתידו אך היה מלא תקווה – התקווה שהגיע הביתה; שבבית הזה המוצא שלי, ההיסטוריה והתרבות של העם שלי יהפכו למקור לגאווה ולא משהו שמסתירים אותו או מפעילים כוח פיזי כדי להגן עליו.

אלכס קושניר: ההתחלה שלי בארץ הייתה לא פשוטה, לא כלכלית ולא חברתית, בעצם כמו אצל רובנו, בני העולים.

אלכס קושניר: מייד הפנמתי שכדי לשרוד אני חייב לעבוד במקביל ללימודים בתיכון.

אלכס קושניר: זה התחיל בעבודות סבלות אחרי בית הספר והמשיך אצל קבלן לאיסוף אשפה.

אלכס קושניר: הייתי מתחיל לעבוד ב-03:30, לפנות בוקר, וב-08:00 הייתי מתייצב לשיעור הראשון בבית הספר.

אלכס קושניר: באותם הלילות דבקו בי תחושות של מסוגלות והיעדר מורא לעשות את המוטל עליי על מנת לשרוד, להצליח ולהביא תוצאות.

אלכס קושניר: עקרונות אלה שירתו אותי נאמנה במהלך שירותי כקצין ומפקד בחטיבת גבעתי, בשנות עבודתי בשירות הביטחון הכללי ובמגוון התפקידים הציבוריים שעשיתי, ובראשם מנכ"ל משרד העלייה והקליטה.

אלכס קושניר: הדרך הארוכה הזאת שעשיתי מנער, בן למשפחת עולים בפריפריה, למשכן המכובד הזה, מחייבת אותי להיות השליח של אותם אנשים פשוטים שלעיתים המדינה מפספסת.

אלכס קושניר: אני עומד כאן יחד עם קשישים, גיבורי מלחמת העולם השנייה, ניצולי השואה, שנאלצים לבחור בין אוכל לתרופות.

אלכס קושניר: אני עומד כאן יחד עם בני מעמד הביניים, צברים ועולים כאחד, שעליהם מושתתת כלכלת מדינת ישראל אבל התמורה שהם מקבלים הולכת ופוחתת.

אלכס קושניר: אני עומד כאן יחד עם המשפחות הצעירות שלא מצליחות להגיע לדירה משלהן, למרות ששני בני הזוג עובדים מהבוקר עד הערב.

אלכס קושניר: אני עומד כאן יחד עם ילדי הפריפריה שמתמודדים עם מערכת החינוך ומערכת הבריאות הלא-שוויוניות.

אלכס קושניר: המעמד הזה והבמה הזו הם הזדמנות עבורי לשמש להם אוזן קשבת, כתף תומכת, ולהילחם עבורם.

אלכס קושניר: לפני 71 שנה הוקמה המדינה היחידה בעולם שמשלבת שני ערכים באופן שווה – יהדות ודמוקרטיה.

אלכס קושניר: המשמעות של היותה של ישראל מדינה יהודית היא להוות בית עבור העם היהודי: בית שבין כתליו המסורת היהודית ארוכת השנים תוכל לפרוח בגאווה, להראות את פניה היפות ולחבק כל יהודי באשר הוא; בית שבו אפשר לשלוף ממדף הספרים את היצירות של ביאליק, ש"י עגנון, לאה גולדברג ויצחק זינגר.

אלכס קושניר: בית שבו אפשר לדבר עברית, גם אם זה במבטא רוסי, פרסי, מרוקאי או אתיופי.

אלכס קושניר: המשמעות של היותה של מדינת ישראל מדינה דמוקרטית היא שכל אזרחיה, ללא הבדל דת, צבע עור או מגדר, ירגישו שייכים, מיוצגים ומקובלים.

אלכס קושניר: מדינה שמכבדת את חופש הפרט, ולא מפלה את אזרחיה בהתאם למידת יהדותם, רמת דתיותם או הזרם הדתי שאליו הם משתייכים.

אלכס קושניר: לצערי, האיזון בין שני הערכים האלה מופר.

אלכס קושניר: אני לא מצליח להבין איך קרה שקבוצות כוח סחטניות מחזיקות את הנהגת המדינה כבת ערובה.

אלכס קושניר: איך הרוב הפרודוקטיבי, שמשרת בצה"ל ומשלם מיסים, הופך להיות דומם, שקולו לא נשמע.

אלכס קושניר: איך זכות הציבור לדעת מופרת ללא בושה.

אלכס קושניר: הרי הממשלה מרגישה בנוח להסתיר מאיתנו מהו גודל הגירעון בתקציב, כמה חרדים התגייסו לצבא, למה מוחזרות שתי גופות מחבלים לאויב כאשר שניים מחיילינו ושניים מאזרחינו נמצאים גם היום בשבי החמאס.

אלכס קושניר: איך קרה שהממשלה דוגלת במדיניות עמימות כלפי אזרחיה, ומפירה מדיניות עמימות כלפי אויביה?

אלכס קושניר: איך אינטרסים פוליטיים צרים גוברים על ממלכתיות וטובת המדינה?

אלכס קושניר: איך ניהול המדינה הפך לריאליטי ולתחרות בספינולוגיה?

אלכס קושניר: אני נמצא כאן יחד עם חבריי בישראל ביתנו על מנת להחזיר את האיזון, להחזיר לראש סדר העדיפויות את האינטרסים של רוב אזרחי המדינה.

אלכס קושניר: אני נמצא כאן כדי לקשור בין חובות לזכויות, שכל מי שתורם לביטחון ולכלכלה יתוגמל בהתאם.

אלכס קושניר: אני נמצא כאן כדי לוודא שמשרדי הממשלה עסוקים בדבר אחד בלבד – מתן שירות יעיל ורלוונטי לאזרחים.

אלכס קושניר: אני נמצא כאן כדי להוציא את המדינה מחיינו הפרטיים – אין צורך לחטט ולחפש חמץ בתיקים בכניסה לבית החולים, יש צורך להבריא את מערכת הבריאות; אין צורך לסגור את המרכולים בשבת, יש צורך לחזק את בעלי המרכולים והעסקים הקטנים האחרים.

אלכס קושניר: תכבדו את השבת של תושבי אשדוד, ראש פינה ותל אביב כפי שהם מכבדים את השבת של תושבי בית שמש, בני ברק ומאה שערים.

אלכס קושניר: אני נמצא כאן כדי לוודא שהדמוקרטיה שלנו יודעת להגן על עצמה מפני אויבים גם מבפנים וגם מבחוץ.

אלכס קושניר: אני נמצא כאן כי אני מאמין שיש במדינה שלנו מקום לכל היהודים שמפוזרים היום בעולם, ועלינו מוטלת החובה לעשות הכול כדי שירגישו בבית.

אלכס קושניר: זאב ז'בוטינסקי אמר פעם שהעולם מתחלק לשני סוגים: העמים שרוצים לגרש אותנו, והעמים שלא רוצים לקבל אותנו.

אלכס קושניר: ואני אוסיף בצניעות שעל מנת שלא נצטרך להתדפק על הדלתות של אחרים, בואו נשמור ונחזק את הבית הנפלא שבנינו כאן.

אלכס קושניר: חברות וחברים, אנחנו חייבים את זה לדורות הבאים.

אלכס קושניר: אנחנו חייבים את זה לילדים שלנו.

אלכס קושניר: גדל כאן דור מצוין, סקרן, תאב חיים, ומגיעה לו הזכות לחיות במקום שיאפשר לו לממש את הפוטנציאל שלו.

אלכס קושניר: הזכות שלהם זו החובה שלנו.

אלכס קושניר: תודה רבה.

חמד עמאר: יברך את חבר הכנסת אלכס קושניר חבר הכנסת אלעזר שטרן.

חמד עמאר: בבקשה.

אלעזר שטרן: אלכס, רומן ביקש ממני כבר לפני שבועיים, אם אני מוכן, אבל אני ידעתי שאתה תחכה לפרשת השבוע הזאת, כמו שהיא מתחילה: "ויאמר ה' אל אברם לך לך מארצך וממולדתך ומבית אביך אל הארץ אשר אראך".

אלעזר שטרן: וכמי שבא לפה, כמו שאמרת, בגיל 13, וכמי שבא לפה לבד, אז באת אל הארץ ועזבת מולדת – לפחות גדלת במולדת שהרגשת שהיא המולדת האמיתית שלך.

אלעזר שטרן: אנשים עם רקע כמו שלך, בגיל כמו שלך, למשפחה חד-הורית – ככה זה במונחים המודרניים – נמצאים על קו פרשת מים ויכולים ליפול ממנו לשני הצדדים: או שמתרסקים לגמרי או שצומחים לגמרי.

אלעזר שטרן: ומי שקם לעבוד ב-03:30, לפנות בוקר, ואחר כך הולך ללמוד, ברור שבסוף הוא יגיע להיות מנכ"ל משרד הקליטה, ואם לא יהיה לו מזל, גם חבר כנסת.

אלעזר שטרן: אבל יש דבר אחד שעליו אני לא מסכים איתך – ואני הקשבתי כמובן לכל מילה.

אלעזר שטרן: אמרת: ובראשם מנכ"ל המשרד לקליטת עלייה.

אלכס קושניר: העלייה והקליטה.

אלעזר שטרן: אוקיי.

אלעזר שטרן: סליחה.

אלעזר שטרן: אותו דבר.

אלכס קושניר: זה השם של המשרד.

קריאות: – – –

אלעזר שטרן: אני ישבתי כאן, אני לא יודע, יש פה שני רמטכ"לים, רב-אלוף בני גנץ, רב-אלוף משה יעלון – אני לא יודע איך הם הרגישו.

אלעזר שטרן: אני הרגשתי לא נוח.

אלעזר שטרן: אם צריך להסתכל על כל התפקידים שלך, והסתכלתי על כולם – היית מ"פ בגבעתי.

אלעזר שטרן: לקחת את זה, ועכשיו אני אומר לנו ברצינות: לבוא לארץ בגיל 13 ובגיל 22 להיות מ"פ לוחם בצה"ל – דוגרי, אני מתרגש עכשיו.

אלכס קושניר: תודה.

אלעזר שטרן: זה לא דבר מובן מאליו.

אלעזר שטרן: אני חושב שהדרכים – התפקידים שמילאת אחר כך הם כולם תפקידים שבהם זכרת מאיפה באת אבל גם זכרת לאן אתה הולך.

אלעזר שטרן: זאת אומרת, אלה תפקידים, כמו משרד הקליטה בסוף, כמו הג'וינט באמצע, ואם אתה שואל אותי גם כמו לוחם בגבעתי בהתחלה, של מי שזוכר את העלייה שהתברכנו בה מחבר העמים, ודווקא כמי שהצליח ויצא מתוכה, או נשאר חלק ממנה אבל פרח ממנה, רוצה לעזור לה.

אלעזר שטרן: אלה התפקידים שעשית.

אלעזר שטרן: למי שלא יודע, על חלקם אפשר לדבר, על חלקם אי-אפשר לדבר.

אלעזר שטרן: אתה גם עוד משרת בחלק מאותם מקומות.

אלעזר שטרן: אבל אני חושב שלהיות גם מנכ"ל משרד הקליטה וגם להיות באותו זמן ראש נתיב זו באמת יכולת מיוחדת.

אלעזר שטרן: אני צריך לסיים, אז אני חושב – אתה יודע, אספנו קצת חומרים, ומישהו אמר שלהסתכל כמה אתה טוב – או אני אגיד את זה אחרת:

אלעזר שטרן: פעם כשהייתי מפקד בה"ד 1 הרחקתי צוער בגלל שהוא שינה את רשימת השמירה כדי לדפוק מישהו אחר – הוא לקח את הרשימה באמצע הלילה ושינה.

אלעזר שטרן: ממה שאני שמעתי, אתה גם שינית את הרשימה – מחקת אחרים כדי שאתה תשמור יותר.

אלעזר שטרן: ואני חושב שהדבר הזה מעיד עליך, אולי זה סוג של משרת ציבור לדוגמה.

אלעזר שטרן: ואני רק יכול לומר שאם הפסוק הראשון הוא "לך לך מארצך וממולדתך ומבית אביך אל הארץ אשר אראך", אז הפסוק השני הוא "ואעשך לגוי גדול ואברכך ואגדלה שמך והיה ברכה".

אלעזר שטרן: תודה.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: נאום בכורה של חבר הכנסת אסף זמיר.

חמד עמאר: בבקשה, אדוני.

אסף זמיר: כבוד היושב-ראש, חבריי וחברותיי חברי וחברות הכנסת, אני מודה לכל מי שנשאר כאן עד השלב הזה, ביום הזה.

אסף זמיר: אני אומנם הושבעתי בכנסת העשרים-ואחת, אבל אני נואם את נאום הבכורה שלי בכנסת העשרים-ושתיים, ויש לזה כמה סיבות.

אסף זמיר: סיבה קטנה היא שדחיתי כמה פעמים את הנאום הזה.

אסף זמיר: למרות שכתבתי הרבה נאומים בחיי ואף פעם לא התקשיתי, את הנאום הזה לא הצלחתי לכתוב, כי הוא על שום דבר.

אסף זמיר: הוא לא קונקרטי לנקודה מסוימת, הוא לספר על עצמך ועל האני-מאמין שלך, וכדי לספר על עצמך ועל האני-מאמין האמיתי שלך לא מספיקות עשר דקות.

אסף זמיר: וכל פעם שניגשתי לזה, ביטלתי.

אסף זמיר: וגם היום אחרי שכתבתי – יש לי שם עשרה עמודים כתובים – אז לפני חצי שעה הסתכלתי עליהם ואמרתי: הם לא מגדירים אותי, אני לא מרגיש נוח איתם.

אסף זמיר: זו הייתה חצי שעה מאוד מלחיצה – בואו אני אספר לכם – חצי השעה האחרונה מהרגע שהבנתי את זה.

אסף זמיר: אבל יש לי פה כמה נקודות שכן היה חשוב לי לומר, כי זה כבוד עצום בעיניי ובשבילי להיות כאן כחבר כנסת, וזו זכות אדירה להיות חבר כנסת מסיעת כחול לבן.

אסף זמיר: אני כל כך גאה להשתייך אליה.

אסף זמיר: המליצו לי לקראת היום הזה לספר על הדברים שאני מאמין בהם ושהם שונים מאנשים אחרים.

אסף זמיר: כשאתה מספר על משהו שונה מבן אדם אחר זה מבדל אותך ובונה לך תדמית פוליטית.

אסף זמיר: אמרתי, אני יכול לספר שעבדתי במרכז פרס לשלום וחיתנתי זוגות פסולי חיתון ותמכתי במאבקים של תחבורה ציבורית בשבת, אבל עניין אותי יותר לספר על דבר שהוא הפוך ממבדל, ובשבילו אני צריך לספר סיפור קצר עליי, והוא שגדלתי בארצות הברית כשהייתי ילד, בנוחות וברווחה.

אסף זמיר: בשלב מסוים אבא שלי החליט שכל המשפחה חוזרת לארץ.

אסף זמיר: הייתי בן תשע והוא אמר שאם נישאר שם עוד קצת אני אהיה אמריקאי ולא אהיה ישראלי.

אסף זמיר: הוא אמר: אני רוצה שנחזור לארץ כי אני רוצה שתלך לצופים ותשמע אריק איינשטיין ותאכל חומוס ביפו ותקנה פסק זמן בקיץ מתוך מקרר בקיוסק.

אסף זמיר: אז בשני הדברים האחרונים הקשבתי לו קשב רב – גם החומוס וגם הפסק זמן, ואני מיישם אותם עד היום, אבל הבחירה הזו נעשתה מבחינתו מתוך ציונות.

אסף זמיר: הוא רצה שנהיה ישראלים והוא רצה שנגדל כאן.

אסף זמיר: לקחתי איתי את מה שלקחתי מארצות הברית, וזה דבר אחד שבעיניי הם עושים טוב מאיתנו – לא אחד, אבל הוא המרכזי: אני למדתי בארצות הברית בבית ספר ציבורי, ובבית הספר הציבורי למדו איתי ילדים יהודים ונוצרים ומוסלמים, דתיים וחילונים, מכל הצבעים וכל הנטיות.

אסף זמיר: כולם למדו יחד, כולם למדו אותו דבר, כל אחד הלך הביתה אחרי בית הספר ואז עשה מה שהוא רוצה.

אסף זמיר: הוא התפלל למי שהוא רוצה ואכל מה שהוא רוצה והתחתן עם מי שהוא רוצה.

אסף זמיר: אבל בבית הספר כולם היו יחד – וזה יצר לכולנו מסגרת אחת של סיפור אחד שכולנו מבינים את גבולות הגזרה שלו.

אסף זמיר: אנחנו לא חייבים להסכים עליו, אפשר להתווכח עליו, אבל היה לו סיפור אחד.

אסף זמיר: ומשם הגעתי לישראל, המדינה שעושה את זה הכי לא נכון בעולם, בעיניי, ופה מפרידים מגיל שלוש את כולם לזרמים שונים.

אסף זמיר: אם אתה ערבי ביפו אתה לומד בגן ערבי ביפו, רק עם ערבים ורק בערבית.

אסף זמיר: ואם אתה חובש כיפה, אתה תלך לבית ספר ממלכתי-דתי, ותכיר רק ילדים חובשי כיפה עד גיל 18.

אסף זמיר: ההפרדה הזו מייצרת חברה שיש בה קבוצות-קבוצות, שנפגשות לאחר מכן בגיל 20 או 22 או 24, לא מכירות אחת את השנייה, מפחדות אחת מהשנייה ובסוף שונאות אחת את השנייה.

אסף זמיר: ככה זה.

אסף זמיר: פעם, כשהייתי ילד, זה לא היה כל כך נורא.

אסף זמיר: הייתה קבוצה מאוד גדולה של יהודים חילונים והקבוצות האחרות היו קטנות, ולא נורא אם לא יכירו – לכאורה, כמובן.

אסף זמיר: אבל היום זה לא המצב.

אסף זמיר: היום אנחנו שבטים-שבטים, ובתל אביב-יפו, כדי להתמודד עם זה, כשהייתי סגן ראש עירייה והייתי מחזיק תיק החינוך, קידמתי פרויקט שנקרא חברותא.

אסף זמיר: חברותא הוא פרויקט שלוקח את כל ילדי בתי הספר מכל הזרמים ומכריח אותם ללמוד יחד – בכיתה ד', בכיתה ח'.

אסף זמיר: בוחרים מקצוע, ובמקצוע המשותף הזה כולם יושבים אחד ליד השני.

אסף זמיר: חשבו שתהיה התנגדות עצומה – ולא הייתה.

אסף זמיר: וחשבו שתהיה התנגשות גדולה – ואין התנגשות גדולה, כי כשמכירים בגיל צעיר מספיק אין שנאה מובנית ואפשר ללמוד לחיות ביחד.

אסף זמיר: יש קבוצה אחת שלא הסכימה להיכנס לתוך המיזם הזה.

אסף זמיר: ראיתי שהייתם היום באירוע לציון שש שנים להליכתו, למותו, של הרב עובדיה יוסף; נפגשתי עם מנכ"ל מעיין החינוך התורני, והוא לא הסכים לקחת חלק במיזם הזה: חרדים לא ייקחו חלק, לא משנה – בתנאים שציינתי – לא משנה מה יהיו התנאים.

אסף זמיר: וזו הייתה הפעם הראשונה שהרגשתי שיש מקום שבו אני מוכן להתפשר והצד השני לא.

אסף זמיר: ונתקלתי בזה עוד כמה פעמים בחיים – תמיד, כמעט תמיד, בין חילונים לבין חרדים.

אסף זמיר: אבל מה שהוכחתי לעצמי שיכול לקרות בעיר תל אביב-יפו, גיליתי בכנסת שעוד רחוק היום.

אסף זמיר: וכשנבחרתי הנה הבנתי כמה עבודה יש לנו לעשות כדי שנוכל בסוף לחיות במשותף, והבנתי את זה גם סביב המשא ומתן הקואליציוני וסביב הניסיון שלנו לייצר אחדות.

אסף זמיר: אמרתי קודם שבכנסת העשרים-ואחת הושבעתי ובכנסת העשרים-ושתיים אני נושא את נאום הבכורה שלי, ואולי בכנסת העשרים-ושלוש נשביע ממשלה.

אסף זמיר: חשבתי איזה פרצוף יש לנו כלפי חוץ אל מול אזרחי מדינת ישראל.

אסף זמיר: אשתי בהיריון מתקדם, חודש שביעי.

אסף זמיר: אנחנו לפעמים מדברים על איך נקרא לה – יש לנו בת.

אסף זמיר: אני רוצה שם רגיל ואשתי רוצה שם לא רגיל.

אסף זמיר: אמרתי לה שלא משנה מה אני רוצה, כי בסוף בחדר הלידה הילדה תיוולד, היא תחזיק אותה בידיים, שתיהן יבכו, והיא תסתכל עליי ותגיד לי: קוראים לה איזמל, אני מרגישה את זה, קוראים לה איזמל.

אסף זמיר: ואז יקראו לבת שלי איזמל, לא תהיה לי ברירה, ואני מדמיין לפעמים את היום, בעוד 15 שנים, שאני ואיזמל מנהלים שיחה שבה אני מסביר לה למה אבא הושבע בכנסת העשרים-ואחת, נאם בכנסת העשרים-ושתיים ויצר, אולי, ממשלה – כן או לא, בכנסת העשרים-ושלוש.

אסף זמיר: והיא אומרת לי: למה, אבא?

אסף זמיר: אמרתי לה: היה בלוק.

אסף זמיר: והיא אמרה לי: מה, מועדון?

אסף זמיר: אמרתי לה: לא, קבוצה של אנשים שהתאחדו ביחד כדי לא להתפשר על שום דבר גם במחיר של בחירות שלישיות.

אסף זמיר: היא אמרה לי: אני לא מבינה למה.

אסף זמיר: אמרתי לה: גם אני לא הבנתי למה.

אסף זמיר: אמרה לי: אבל זו הסיבה היחידה?

אסף זמיר: אמרתי: לא, היו גם כתבי אישום.

אסף זמיר: אמרה לי: של מי?

אסף זמיר: אמרתי: כל מיני אנשים שהיו צריכים, כדי להקים ממשלה, להסכים ללכת אולי לכלא.

אסף זמיר: הם לא הסכימו, ואמרו נלך לבחירת שלישיות.

אסף זמיר: אמרה: רק זה?

אסף זמיר: אמרתי: אלו שתי הסיבות העיקריות, אני יודע שזה נשמע מוזר.

אסף זמיר: היא אומרת לי: אבא, זה הזוי.

אסף זמיר: אמרתי לה: זה הזוי?

אסף זמיר: קוראים לך איזמל, זה הזוי.

אסף זמיר: נכון?

אסף זמיר: אני מאוד מקווה שהשיחה הזו לא תתקיים לעולם.

אסף זמיר: אני נמצא כאן מספיק זמן ושומע מספיק נאומי בכורה כדי לדעת שכשיורדים פנימה לפרטים, לא למפלגות ולא לתקשורת, יש פה 120 אנשים שיש בהם רוב מוחץ של אנשים שמדינת ישראל חשובה להם באמת ויקרה לליבם באמת ורוב מוחץ של אנשים ישרים שרב המשותף אצלנו על הדברים שאנחנו חלוקים בהם.

אסף זמיר: ואנחנו צריכים ללמוד לעשות כאן חברותא, ואנחנו צריכים להתפשר, כולנו, על דברים שהבטחנו פעם שלעולם לא נתפשר עליהם, כי את האנשים שעומדים מחוץ לבניין הזה זה כבר מפסיק לעניין.

אסף זמיר: הם נהיים ציניים להליך הזה.

אסף זמיר: הם נהיים ציניים כלפי כולנו.

אסף זמיר: אז אני גאה ושמח להשתייך לבניין הזה.

אסף זמיר: אני גאה ושמח להשתייך לקבוצת כחול לבן.

אסף זמיר: אני מאחל לנו ממשלה שתעבוד למען אזרחי מדינת ישראל ודרך הכנסת הזו במהרה בימינו אמן.

אסף זמיר: תודה רבה רבה.

חמד עמאר: בהצלחה.

חמד עמאר: יברך את חבר הכנסת אסף זמיר חבר הכנסת עפר שלח, בבקשה.

עפר שלח: תודה, אדוני.

עפר שלח: חבר הכנסת זמיר, או בשמך החדש מהיום, אבו איזמל, שהחיינו וקיימנו.

עפר שלח: אף על פי שיתמהמה, בוא יבוא נאום הבכורה.

עפר שלח: כשאסף ביקש ממני לברך אותו תהיתי על שום מה, שהרי אנחנו לא מכירים מזמן.

עפר שלח: הסתכלתי וראיתי שבשנה שבה הוא נולד, חבר הכנסת גנץ, אתה ואני קיבלנו פיקוד על מחלקות בצנחנים.

עפר שלח: זו הייתה שנה טובה, אבל; וזה נכון שכשאני הייתי בן 39 צרפת הייתה אלופת העולם בכדורגל ובנימין נתניהו הפסיד בבחירות, אז כנראה שבגלל זה.

עפר שלח: אבל מסתבר שיש בינך לביני עוד משהו שהוא משותף, לא רצית לגלות אותו מעברך, אז אני אגלה אותו: אני לא יודע אם אתם יודעים, אבל חבר הכנסת זמיר היה אחיו הבכור של ג'ינג'י, הלוא הוא יורם.

עפר שלח: אבל הוא כל כך צעיר שהוא אפילו לא יודע שיורם היה אז איזה סוג של מילת גנאי, הוא חושב שזה סתם שם.

עפר שלח: ולפי מה שקראתי, גילמת את התפקיד "בתנופה ובגרות מעוררות יראה", כתוב באחד מהאתרים.

עפר שלח: עכשיו – ואני לא יודע אם אתה יודע את זה – כמי שבגיל 12 שיחק בטלוויזיה עם טוביה צפיר, בערך באותו גיל, אז אני נושא אליך אחוות אנשים שכישרונם התבטא במלוא יכולתו בגיל 12 ומאז אנחנו בירידה.

עפר שלח: אבל אני חושב שהדבר העיקרי שאסף מביא לפה הוא באמת את עוצמת הגיל הצעיר, ואני רוצה לדבר על זה.

עפר שלח: אדם שבשנות ה-20 שלו מחליט להיכנס לחיים הפוליטיים; שהופך להיות סגן ראש העיר הצעיר ביותר של העיר תל אביב; שנכנס קודם כול לתוך העולם הזה שכל אחד ואחת פה באולם מכירים אותו: יש לו מחירים, יש בו מגבלות, יש בו בסופו של דבר קשיים בחיי היום-יום שקשה לקחת אותם; "אנחנו", אני אומר – האנשים שבאו לפה בגיל יותר מבוגר עם חיים וקריירה במקומות אחרים.

עפר שלח: כשאני מסתכל על זה, אני אומר: בן אדם שמחליט את זה והולך קדימה, יש בו אש בפנים.

עפר שלח: יש בו אש.

עפר שלח: הוא יכול לעמוד פה ולתבל את דבריו בהומור, אבל הוא לוקח על עצמו את השליחות הציבורית בגיל שבו אנשים אחרים מעדיפים – אני לא רוצה להגיד לעשות לביתם, אבל מעדיפים לקחת את זה למקומות שיש בהם הרבה יותר נוחות והרבה יותר גמול מאוד פשוט, ובעיקר יותר פרטיות, יותר – אני לא יכול להגיד פרטיות על מי שלדעתי סמוך על שולחנה של אושיית האינסטגרם מספר אחת בארץ, אבל אני מדבר על אסף.

עפר שלח: והדבר הזה ראוי להערכה.

עפר שלח: והוא ראוי להערכה גם מפני שזה תחילתה, אני מקווה, של קריירה ציבורית ארוכה, שבה באמת תספיק דברים שאנחנו, שהגענו לפה בגיל יותר מבוגר כבר לא נספיק, פשוט מפני שלא יהיה לנו זמן.

עפר שלח: אז בתור סגן ראש העיר תל אביב אסף הוביל סיעה שנקראה "רוב העיר" אבל בעיקרה הייתה סיעה שביטאה את הקול הצעיר של תל אביב בשנים שבהן תל אביב, וכשאני גרתי בה בגילים הצעירים יותר היא הייתה עיר של מבוגרים והייתה עיר שלא ראית עגלות ילדים בשדרות שלה, הופכת, והוא שותף מלא לזה – במאבקים על דיור בר-השגה חינוך, ועל זכויות הקהילה הלה"טבית ועל ספורט – להיות עיר שהיא לא רק חיה, היא מושא להערצה וקנאה בעולם כולו, היא עיר שצעירים ואנשים צעירים מובילים אותה.

עפר שלח: ואת זה אתה מביא לכאן, יחד עם החברים האחרים שהגיעו לכאן.

עפר שלח: את זה אני מאמין, גם מהיכרותנו הקצרה, שאתה תבטא בכל תפקיד שאתה תהיה בו.

עפר שלח: אתה לומד בינתיים את ערכם של הסבלנות, היכולת להתגבר על תסכולים, אורך הרוח, ההמתנה – אפילו לנאום הבכורה – כל מה שהקשישים יכולים ללמד אותך שהוא טוב.

עפר שלח: כל השאר הוא רע.

עפר שלח: את כל השאר אתה כבר תעשה לבד.

עפר שלח: תודה.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: תם סדר-היום.

חמד עמאר: הישיבה הבאה תתקיים מחר, יום שלישי, ז' בחשוון התש"ף, 5 בנובמבר 2019, בשעה 16:00.

חמד עמאר: ישיבה זו נעולה.