ישיבת מליאה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 270, 2017-11-06 00:00

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, היום י"ז בחשוון תשע"ח, 6 בנובמבר 2017.

יולי יואל אדלשטיין: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: הודעה למזכירת הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הכנסת, הינני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה: הצעת חוק האזורים הימיים, התשע"ח–2017.

ירדנה מלר-הורוביץ: לקריאה ראשונה, מטעם הכנסת:

ירדנה מלר-הורוביץ: הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 48) (הגבלת הזכות להיבחר בשל הרשעה בעבירת טרור או ביטחון חמורה), של חברת הכנסת ענת ברקו; הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 69) (הגבלת הזכות להיבחר בשל הרשעה בעבירת טרור או ביטחון חמורה), מטעם ועדת החוקה, חוק ומשפט.

ירדנה מלר-הורוביץ: לדיון מוקדם: החל בהצעת חוק פ/4654/20 וכלה בהצעת חוק פ/4700/20 – הצעת חוק שאריות מזון בצבא ההגנה לישראל, התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק רישוי עסקים (תיקון – חובת הספקת אמצעים לגילוי סם מסוכן), התשע"ח–2017, מאת חברות הכנסת עאידה תומא סלימאן ורחל עזריה; הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון – התחשבות במחיר הסופי לצרכן בבחירת מפעיל לחניונים), התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק שכר מינימום לחיילים בשירות סדיר, התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק הרשות למאבק באלימות, בסמים ובאלכוהול (תיקון – ביטול החוק), התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת דוד אמסלם; הצעת חוק דמי מחלה עבור מלווה לבדיקה רפואית (תיקוני חקיקה), התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק פיצויי פיטורים (תיקון – מתן פיצויי פיטורים עקב העתקת מקום מגורים לבני זוג ידועים בציבור), התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק להנצחת זכרו של רחבעם זאבי (תיקון – ביטול החוק), התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת מיקי רוזנטל; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – שובר זיכוי), התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – התפטרות ראש הממשלה או שר עקב הגשת כתב אישום), מאת חבר הכנסת יואל חסון; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – תשלום רטרואקטיבי של גמלאות), התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק עסקאות גופים ציבוריים (תיקון – מניעת העסקה במיקור חוץ בשירות הציבורי), התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק הפחתת מחירים במתן שירותים ומכירת מוצרים על ידי גופים ציבוריים, התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק-יסוד: זכויות חברתיות, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק הפרשנות (תיקון – הגדרת הפליה על רקע נטייה מינית או זהות מגדרית), התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק ביטוח סיעודי ממלכתי (תיקוני חקיקה), התשע"ח–2017, מאת חברי הכנסת איציק שמולי, בצלאל סמוטריץ, דב חנין, רוברט אילטוב, עמיר פרץ, יואב קיש, דוד ביטן, שולי מועלם-רפאלי, אכרם חסון, מיכאל מלכיאלי, יעקב מרגי, יואב בן צור, מאיר כהן, מרדכי יוגב, מיכל רוזין,

ירדנה מלר-הורוביץ: מכלוף מיקי זוהר, ניסן סלומינסקי, משה גפני, אורן אסף חזן, איתן כבל, נורית קורן, יוסי יונה, נאוה בוקר, אברהם נגוסה, מנחם אליעזר מוזס, יוליה מלינובסקי, אחמד טיבי, יצחק וקנין, יעקב אשר, יואל חסון, ג'מאל זחאלקה, עודד פורר, איילת נחמיאס ורבין, יעל כהן-פארן, אורי מקלב, קארין אלהרר, עפר שלח, אורלי לוי אבקסיס, חיים ילין, שלי יחימוביץ, רויטל סויד, טלי פלוסקוב, ציפי לבני, קסניה סבטלובה, אלעזר שטרן, איתן ברושי, יואל רזבוזוב, יעקב פרי, מיקי רוזנטל, אילן גילאון, מרב מיכאלי, מסעוד גנאים, עבד אל חכים חאג' יחיא, נחמן שי, יעל גרמן, יאיר לפיד, עליזה לביא, יצחק הרצוג, סתיו שפיר, טלב אבו עראר, איל בן ראובן, מיכל בירן, יחיאל חיליק בר, זוהיר בהלול, תמר זנדברג, מיקי לוי, עיסאווי פריג', עאידה תומא סלימאן, עמר בר-לב, יוסף ג'בארין, חנין זועבי, איימן עודה ודוד אמסלם; הצעת חוק הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות (תיקון מס' 5) (תיקון – איסור על ראש רשות מקומית להתקשר בהסכם הלוואה בעל-פה), התשע"ח–2017, מאת חברי הכנסת רועי פולקמן, מיכאל מלכיאלי, טלי פלוסקוב, שולי מועלם-רפאלי, מכלוף מיקי זוהר ויואב בן צור; הצעת חוק הגנה על עיתונאים במילוי תפקידם (תיקוני חקיקה), התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת מיקי רוזנטל; הצעת חוק העונשין (תיקון – חסימת כבישים), התשע"ח–2017, מאת חברי הכנסת יוליה מלינובסקי, רוברט אילטוב, חמד עמאר ועודד פורר; הצעת חוק החזר הוצאות כספיות בגין עריכת נישואין אזרחיים בחוץ לארץ למי שאינם רשאים או שאינם מעוניינים להינשא על פי הדין הדתי, התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק פירוק גרעיני השליטה במוסדות הפיננסיים (תיקוני חקיקה), התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת מיקי רוזנטל; הצעת חוק בתי המשפט (תיקון – ביטול זכותו של החשוד לבקש אישור פרסום), התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת מיקי רוזנטל; הצעת חוק הפעלת תחבורה ציבורית מצומצמת ביום המנוחה השבועי, התשע"ח–2017, מאת חברי הכנסת יעל גרמן, קארין אלהרר ויואל רזבוזוב; הצעת חוק הרבנות הראשית לישראל (תיקון – סמכות בענייני גיור),

ירדנה מלר-הורוביץ: התשע"ח–2017, מאת חברי הכנסת עודד פורר, חמד עמאר, רוברט אילטוב ויוליה מלינובסקי; הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון – שילוב עסקים קטנים ובינוניים במכרזים ציבוריים), התשע"ח–2017, מאת חברי הכנסת רועי פולקמן, מירב בן ארי, נורית קורן, יעקב אשר, איילת נחמיאס ורבין ויעקב פרי; הצעת חוק מתן היתר שליטה לתאגיד זר (תיקוני חקיקה), התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת מיקי רוזנטל; הצעת חוק תגמול לנושאי משרה בתאגידים פיננסיים (אישור מיוחד ואי-התרת הוצאה לצורכי מס בשל תגמול חריג) (תיקון – הרחבת תחולת החוק), התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת מיקי רוזנטל; הצעת חוק לתיקון פקודת הבנקאות (בדיקה ודיווח לבקשת ועדת הכספים של הכנסת), התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת מיקי רוזנטל; הצעת חוק המאבק בטרור (תיקון – החמרת ענישה), התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת מאיר כהן; הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון – הבטחת זכויות ילדים נטושים), התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק הספורט (תיקון – פטור מביטוח לעוסקים בספורט עממי), התשע"ח–2017, מאת חברי הכנסת יואל רזבוזוב, יעקב מרגי, מכלוף מיקי זוהר, רועי פולקמן ורוברט אילטוב; הצעת חוק ניירות ערך (תיקון – חובת דיווח תאגידי לפי מדינה), התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת מיקי רוזנטל; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (זיכוי בעד הוצאות החזקת קרוב במוסד וזיכוי בעד נטול יכולת), התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – מספר זיהוי לנציג שירות או מכירות), התשע"ח–2017, מאת חברי הכנסת יוליה מלינובסקי, רוברט אילטוב, חמד עמאר ועודד פורר; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – איסור קיזוז קצבת ילדים כנגד חוב לביטוח הלאומי), התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – בדיקה מחדש של מידת התלות בזולת), התשע''ח–2017, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון – מענק חימום), התשע"ח–2017, מאת חברי הכנסת יוליה מלינובסקי, רוברט אילטוב, חמד עמאר ועודד פורר; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – הקצאת תוספת שנתית ייעודית לתרופות יתומות בסל שירותי הבריאות), התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון – מענק חימום אחיד),

ירדנה מלר-הורוביץ: התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה (תיקון – יתרון לשירות צבאי), התשע"ח–2017, מאת חברת הכנסת ענת ברקו; הצעת חוק פירוק גרעיני השליטה במוסדות הפיננסיים (תיקוני חקיקה), התשע"ח–2017, מאת חברי הכנסת מוסי רז, מיקי לוי, משה גפני ומיכל רוזין; הצעת חוק להסדרי חוב בלשכת ההוצאה לפועל (הוראת שעה), התשע"ח–2017, מאת חברי הכנסת נורית קורן, יואב בן צור, רועי פולקמן, יפעת שאשא ביטון, אורלי לוי אבקסיס, מרב מיכאלי, יעל גרמן, איציק שמולי, אברהם נגוסה ושרן השכל; הצעת חוק להעלאת קצבאות הנכים, התשע"ח–2017, מאת חברי הכנסת מיקי רוזנטל, קארין אלהרר, אילן גילאון, יצחק הרצוג, ציפי לבני, שלי יחימוביץ, סתיו שפיר, איציק שמולי, עמר בר-לב, יחיאל חיליק בר, עמיר פרץ, מרב מיכאלי, איתן כבל, רויטל סויד, יואל חסון, זוהיר בהלול, איתן ברושי, מיכל בירן, נחמן שי, קסניה סבטלובה, איילת נחמיאס ורבין, יוסי יונה, איל בן ראובן, יעל כהן-פארן, סאלח סעד ולאה פדידה; הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון – חבילה סלולרית ביעד ביניים מחוץ לישראל), התשע"ח–2017, מאת חברי הכנסת יוליה מלינובסקי, רוברט אילטוב, חמד עמאר ועודד פורר; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – הודעה במסרון על סיום עסקה לתקופה קצובה), התשע"ח–2017, מאת חברי הכנסת יוליה מלינובסקי, רוברט אילטוב, חמד עמאר ועודד פורר; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – איסור על שיווק טלפוני למספר הרשום במאגר "אל תתקשרו אליי"), התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת איציק שמולי; הצעת חוק יסודות התקציב (תיקון – ביטול הנומרטור), התשע"ח–2017, מאת חבר הכנסת איציק שמולי.

ירדנה מלר-הורוביץ: הודעת שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים חיים כץ על מסקנות ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בעקבות דיון מהיר בהצעתו של חבר הכנסת יואל רזבוזוב בנושא:

ירדנה מלר-הורוביץ: התמודדות הממשלה עם עזיבתם הגדולה של בני "דור 1.5" מקרב עולים ממדינות ברית המועצות לשעבר.

ירדנה מלר-הורוביץ: אחד מכל שישה כבר לא גר בישראל.

ירדנה מלר-הורוביץ: מסקנות הוועדה המיוחדת לזכויות הילד בעקבות דיון מהיר בהצעתו של חבר הכנסת יוסף ג'בארין בנושא: תמותת ילדים בחברה הערבית.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה למזכירת הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, נאומים בני דקה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מפעיל את ההצבעה כדי שכל מי שנוכח כאן יוכל להירשם.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, ההרשמה החלה.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת עליזה לביא, תפתחי היום, בבקשה, את הנאומים בני הדקה.

עליזה לביא: תודה, אדוני היושב-ראש, חברותיי וחבריי חברי הכנסת, היום הוצג בוועדת המשנה בראשותי למאבק בסחר בנשים ובזנות דוח מחלקת המדינה של ארצות הברית לשנת 2017, שסוקר את המאמץ של מדינות העולם במאבק בסחר בבני אדם.

עליזה לביא: הוא מדרג את ישראל במקום גבוה, זאת השנה השישית ברציפות.

עליזה לביא: באמת אנחנו עושים פה עבודה ברוכה ויפה, אבל יש לנו פרצה באותן מדינות שהורדה מהן הוויזה, מספר מסורבות הכניסה לישראל הולך וגדל משנה לשנה, ואנחנו צריכים לתת את הדעת על אותן מדינות, ובראשן אוקראינה, על התופעה המתחדשת הזאת, של הבאת נשים לסחר.

עליזה לביא: אדוני היושב-ראש, יש לנו בקשה, משום שעיקר הכשלים בדוח הם במקום של סחר בבני אדם.

עליזה לביא: המנדט של הוועדה הוא סחר בנשים, ולא סחר בבני אדם, ולמעשה, אין מענה בכנסת ישראל לסוגיה הזאת.

עליזה לביא: הייתה בעבר ועדה לעובדים זרים, אדוני, אבל היא לא קיימת; היא עברה לוועדת הפנים, אבל אין דיונים.

עליזה לביא: למעשה, עיקר הביקורת שהייתה, גם בהקשרים הללו, של מהגרים ושל אנשים שהגיעו לישראל בדרכים כאלה ואחרות – אין טיפול, אין גוף שמטפל בהם, ואנחנו מבקשים ממך – וגם נעביר את זה בכתב – להרחיב את סמכויות הוועדה כדי שנוכל לתת מענה לביקורת שניתנה בידינו הבוקר.

עליזה לביא: עוד מילה טובה אחת – נמצא פה שר התיירות, אדוני – על שיתוף הפעולה פורץ הדרך בין המשרד בראשותך, משרד התיירות, לבין ארגוני השטח והוועדה במיגור התופעה.

עליזה לביא: תודה רבה לך, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחברת הכנסת עליזה לביא.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת חמד עמאר, בבקשה, אדוני, ואחריו – חבר הכנסת אלחרומי.

חמד עמאר: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, כבוד השר יריב לוין, ביום שישי האחרון הותקף היישוב חד'ר, יישוב דרוזי ברמת הגולן הסורית, על ידי ארגון הטרור ג'בהת א-נוסרה.

חמד עמאר: ג'בהת א-נוסרה הוא ארגון טרור אסלאמיסטי קיצוני, שלא מוכן לקבל את האחר, וכל אחר מבחינתו – דינו מוות, הוא כופר.

חמד עמאר: זה התחיל בהחדרת מכונית תופת והתקפה שבה נהרגו 16 בני אדם והיו עשרות פצועים.

חמד עמאר: החשש שלנו כדרוזים היה שיצליחו לכבוש את היישוב ויעשו טבח; ייהרגו נשים, ילדים, זקנים – חפים מפשע.

חמד עמאר: ראינו מה קרה עם היזידים בעיראק, עם המיעוט הנוצרי גם בעיראק וגם בסוריה.

חמד עמאר: לכן הייתה לנו צעקה גדולה לממשלת ישראל.

חמד עמאר: לכן אני באמת רוצה מכאן להודות לראש הממשלה, לגורמי הביטחון, לשר הביטחון אביגדור ליברמן, שאמר בבירור: לא נאפשר לארגון הטרור הזה לכבוש את היישוב חד'ר.

חמד עמאר: אם יהיה צורך בשימוש צבאי, נעשה כן.

חמד עמאר: תודה רבה לכולם.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת חמד עמאר.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אלחרומי, בבקשה, אדוני, ואחריו – חברת הכנסת ענת ברקו.

סעיד אלחרומי: אדוני היושב-ראש, אתמול בשעת צוהריים קרס גג של מבנה בבית ספר ביישוב א-סייד שבנגב.

סעיד אלחרומי: בנס לא נפגעו ילדים שהיו בבית הספר – הילדים יצאו דקות לפני שהקריסה קרתה במבנה הזה.

סעיד אלחרומי: נפגעו שישה פועלים בתוך המבנה, אבל הסיפור הוא שנושא תאונות העבודה באתרי הבנייה פרוץ לחלוטין; נושא הפיקוח והמעקב אחר הפרויקטים האלה נמצא בשפל המדרגה.

סעיד אלחרומי: אני חושב שצריכה להיות קריאה בקול צלול וברור, שנושא כזה לא צריך לחזור על עצמו.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת אלחרומי.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת ענת ברקו, בבקשה, גברתי, ואחריה – חבר הכנסת אחמד טיבי.

ענת ברקו: תודה, אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, כבוד השר, ביום שישי האחרון ביקרתי את זהבה, אימא של אורון שאול, זכרו לברכה.

ענת ברקו: אנחנו רוצים לדבר על המשפחות של החללים והשבויים – המשפחה של שאול והמשפחה של גולדין – צריך להשיב את החיילים הללו לקבר ישראל, וכמובן את השבויים אברה והישאם.

ענת ברקו: ההיגיון של האויבים שלנו בחמאס ובג'יהאד האסלאמי, שזה בסדר לחפור מנהרות ולדרוש מהצלב האדום לשחרר לכודים בתוך המנהרות – שהם טרוריסטים שחפרו אותן – אבל זה לא בסדר להחזיר את הלוחמים שלנו.

ענת ברקו: יש כאלה שממשיכים לחפור מנהרות בדמוקרטיה הישראלית, כמו ארגון עדאלה, חלק מהרשימה המשותפת גם, אל-מיזאן, שחופרים מנהרות בדמוקרטיה הישראלית ומשתמשים בבג"ץ נגדנו.

ענת ברקו: אסור לנהל משא ומתן עם החמאס ועם הג'יהאד האסלאמי על החזרת גופות, כיוון שהם לא חושבים שהם צריכים להשיב לנו את החללים.

ענת ברקו: צריך לנהוג כפי שהשר לביטחון הפנים נוהג בנושא הגופות – ואנחנו גם נגיש הצעת חוק על זה – לא לשחרר טרוריסטים.

ענת ברקו: אם יש לנו אויב כזה שפל ובלתי אנושי, שסוחר בגופות, כך צריך גם לנהוג בו.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חברת הכנסת ענת ברקו.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אחמד טיבי, בבקשה, אדוני, ואחריו – חברת הכנסת יעל גרמן.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, זה תקופה ארוכה אני וחבריי עושים מאמץ כדי לנסות לפתור את הבעיה של מורים ומורות ערבים מובטלים.

אחמד טיבי: אלפי מורים ומורות ערבים מובטלים במערכת החינוך.

אחמד טיבי: יש בעיה של שיבוצים, אומרים: אין תקנים.

אחמד טיבי: יש בעיה של מינוי וקליטת מורים בגלל מה שקרוי "שיטת הניקוד", שהיא בעייתית מאוד ואפילו מבקר המדינה התייחס אליה ואמר שיש בעיה ויש מניפולציות.

אחמד טיבי: אני פניתי לשר החינוך, להנהלת המשרד ולגורמים נוספים במשרדי הממשלה השונים – יש להקצות כסף ליותר ויותר שעות לימוד, כדי לקלוט כמה שיותר מורים – ומורות, בעיקר.

אחמד טיבי: נפגשתי איתן לאחרונה במשרדינו בטייבה.

אחמד טיבי: כל מקרה כזה הוא סיפור קשה; יש מורות שכבר 16 שנה מאז סיימו את הסמינר, ולא נקלטו במערכת החינוך.

אחמד טיבי: זה נושא שמצריך מאמץ משותף כדי לפתור אותו.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת אחמד טיבי.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת יעל גרמן, בבקשה, גברתי.

יולי יואל אדלשטיין: אחריה – חבר הכנסת ג'מעה אזברגה.

יעל גרמן: תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש, חברי, נכבדי, השר, חבריי חברותיי, אני רוצה לדבר על חולי ה-SMA.

יעל גרמן: אני יודעת שכבר דיברנו ואני יודעת שמחר יתקיים דיון בוועדת הכספים, שלדאבוני לא אוכל להיות בו.

יעל גרמן: מדובר ב-80 ילדים חולים, שכבדרך נס נמצאה תרופה להצלתם.

יעל גרמן: לא להארכת חייהם, לא להקלה על סבלם, אלא להוציא אותם ולהבריא אותם.

יעל גרמן: החולים האלה, 80 הילדים האלה – שהיום סובלים, וכל יום מקצר את חייהם – אם יקבלו את התרופה – יבריאו לחלוטין, ממש כמו אותו נס שקרה לחולי הפטיטיס C.

יעל גרמן: מדובר בסך הכול על – בסביבות 200–250 מיליון שקל למשך שנתיים.

יעל גרמן: אנחנו שומעים בימים האחרונים על רזרבות, על עודפי תקציב של בין 17 ל-20 מיליארד שקל.

יעל גרמן: כאן מדובר על הוצאה חד- פעמית – שנתיים, אבל זהו; יוציאו את ההוצאה הזאת, והילדים האלה יזכו בחיים ארוכים.

יעל גרמן: אני חושבת שכל אחד מן היושבים פה, וגם אתה, אדוני היושב-ראש, כולנו צריכים להירתם לכך שיימצא התקציב הזעום הזה – במושגים של תקציב לאומי – כדי שהילדים האלה יזכו בבריאות.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חברת הכנסת יעל גרמן.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת ג'מעה אזברגה, בבקשה, אדוני, ואחריו – חבר הכנסת יהודה גליק.

ג'מעה אזברגה: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, היום בצוהריים, בסביבות השעה 11:00, הגיעו לכפר ביר הדאג' הרבה כוחות – מאות שוטרים – כדי להדביק צווי הריסה ופינוי לאנשים שגרים בכפר הרבה מאוד שנים.

ג'מעה אזברגה: הפקחים מתנהגים בצורה ממש – צורת דיבור מתחת לכל ביקורת, הפחדה – מאות שוטרים מכתרים את הבתים.

ג'מעה אזברגה: בוויכוח אין יחסי אנוש, אפילו – גם כשבאים להדביק, צריך להיות לפחות בן אדם.

ג'מעה אזברגה: קודם כול, בן אדם.

ג'מעה אזברגה: צורת הדיבור שלהם, והכיתור של הבית – אותה אישה שהדביקו לביתה צו הריסה ופינוי התעלפה והובלה לבית חולים על ידי ניידת טיפול נמרץ – האישה עדיין נמצאת בבית חולים, מאושפזת.

ג'מעה אזברגה: אני חושב שזוהי בעיה – צריך להתחיל לחנך את האנשים, אנשי המינהל, הרשות, שמדביקים – לפחות להתנהג כמו בני אדם.

ג'מעה אזברגה: עם הכוח של המשטרה ומאות שוטרים שמקיפים אותם, מרגישים שמותר לעשות הכול, בין היתר גם להתנהג ולדבר בצורה לא יפה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת ג'מעה אזברגה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת יהודה גליק, בבקשה, אדוני, ואחריו – חבר הכנסת טלב אבו עראר.

יהודה גליק: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חבריי וחברותיי חברי הכנסת המתוקים מן האופוזיציה ומן הקואליציה, לפני כשעתיים ראש הממשלה ושר האוצר החליטו החלטה מאוד מאוד משמעותית, ואני רוצה לנצל את ההזדמנות לברך אותם – החלטה להעביר תקציב לטובת כבישים עוקפים ביהודה ושומרון.

יהודה גליק: מדובר בתקציב שהוא מציל חיים; הכבישים האלה, היו בהם פיגועים.

יהודה גליק: אני מכיר את הפיגועים – כמעט על כל אחד ואחד מהכבישים – שמתרחשים ביהודה ושומרון, נוכח חוסר בתאורה, נוכח חוסר בתקשורת ונוכח תשתיות רעועות.

יהודה גליק: החלטת ראש הממשלה ושר האוצר להעביר תקציב לשפר את הכבישים עוד השנה, עוד בשנת 2017, ואחר כך בשנת 2018 ו-2019, היא החלטה נכונה, וצודקת ומבורכת.

יהודה גליק: היא בוודאי ובוודאי תציל חיי אדם.

יהודה גליק: אני רוצה לברך גם את ראש הממשלה וגם את שר האוצר על ההחלטה הנכונה והטובה.

יהודה גליק: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת יהודה גליק.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת טלב אבו עראר, בבקשה, אדוני, ואחריו – חבר הכנסת איתן ברושי.

טלב אבו עראר: תודה, מכובדי היושב-ראש.

טלב אבו עראר: היעדר תשתיות ביישובי הנגב והיעדר דרכי גישה בכפרים הלא-מוכרים הוא הסיבה – במיוחד בימי החורף הבאים – לניתוק האוכלוסייה – לניתוק תושבי היישובים האלה – מהמציאות.

טלב אבו עראר: לכן, הכניסות ליישובים הללו אינן כשירות למינימום של התחברות עם המציאות, עם הכבישים הקיימים.

טלב אבו עראר: מנגד אנחנו רואים את ראש הממשלה מקציב – או מקצה – מאות מיליונים לכבישים בקילומטרים רבים בהתנחלויות, בצורה לא חוקית.

טלב אבו עראר: אבל שם הם אזרחי המדינה, הבדואים בנגב הם אזרחי המדינה.

טלב אבו עראר: חלק מהמיליונים הללו – להקצות שם.

טלב אבו עראר: אפשר להסדיר את הכניסות והיציאות ליישובים האלה, שירגישו שהם באמת לא מנותקים מהמציאות.

טלב אבו עראר: לכן, הגיע הזמן, לקראת החורף, להסדיר את הכניסות ליישובים הללו.

טלב אבו עראר: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת טלב אבו עראר.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת איתן ברושי, ואחריו – חבר הכנסת עבד אל חכים חאג' יחיא.

איתן ברושי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, ביציע יושבות עשרות נשים שפועלות זה כשלוש שנים למען השלום, גם מעורבות של נשים וגם חתירה להסדרים והסכמים.

איתן ברושי: אני מציע לשלוח בשם כולנו ברכה ובהצלחה.

איתן ברושי: הדבר השני, שלשמו אני ניצב פה עכשיו – – –

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת ברושי, רק שנייה.

יולי יואל אדלשטיין: אורחות נכבדות, אני רואה שאתן אורחות שלנו כל שבוע.

יולי יואל אדלשטיין: נמאס לי לחזור על הבקשה שלי, שהיא לא בקשה, אלא דרישה – להפסיק למחוא כפיים.

יולי יואל אדלשטיין: מקבלים אתכן בברכה, לא מוחאים כפיים.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני ימשיך.

אחמד טיבי: – – –

איתן ברושי: לא הייתה כוונה רעה.

איתן ברושי: מחר מתכנסת רשות התכנון העליונה לקבל הכרעה דרמטית היכן יקימו את השדה המשלים לבן-גוריון; האם יקימו אותו על בסיס שדה תעופה רמת דוד בעמק יזרעאל – אני גר קרוב לשם – או יקימו אותו בנבטים שבנגב.

איתן ברושי: השיקולים הם כבדים, השאלות לא פשוטות.

איתן ברושי: אני קורא מכאן לפורום המכובד שמתכנס מחר לעשות כל מאמץ – אני מכיר את ההתנגדויות בנבטים – לשקול פעם נוספת אם החלופה של נבטים היא באמת בלתי אפשרית, ולעשות מאמץ – גם למען הנגב, גם למען הצפון והעמקים וגם למען מדינת ישראל כולה, שהשדה המשלים, שהוא חשוב והוא חיוני, יוקם בדרום, בנבטים.

איתן ברושי: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת איתן ברושי.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת עבד אל חכים חאג' יחיא.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת סאלח סעד.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בסם אללה א-רחמאן א-רחים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כבוד היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אתמול השתתפתי בדיונים במכון אלרוב באוניברסיטת תל אביב – הנושא היה תאונות עבודה בבניין.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הגיעו קבלנים, הגיעו מנהלי עבודה, הגיעו מהאקדמיה, מהפרקליטות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מי שלא הגיע זה השר הממונה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הגיע מישהו ממשרדו, וכל מה שהוא אמר זה: אנחנו חושבים, אנחנו מתכוונים, אנחנו נעשה – כלום.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כ-50 הרוגים בשנת 2016; 30 הרוגים מתחילת השנה, ומאות פצועים קשה ובינוני, ואפילו כתב אישום אחד לא הוגש.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הוחלט להקים גוף משותף לפרקליטות המדינה, למשטרה ולבטיחות במשרד העבודה והרווחה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הגוף הזה, קיומו מתעכב אך ורק בגלל תקציב של סכום פעוט – כ-14 מיליון שקל.

עבד אל חכים חאג' יחיא: היום אנחנו שומעים שראש הממשלה מתכוון לחזק את הכיבוש בשטחים הכבושים על ידי הקצבת 200 מיליון שקלים לכבישים עוקפים, ולא חשבו לרגע אחד – –

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: – – שחיי אדם חשובים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן, כל עוד הממשלה תזלזל בחיי אדם, זה יהיה גרוע.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת עבד אל חכים חאג' יחיא.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת סאלח סעד, בבקשה, אדוני, ואחריו – חבר הכנסת נחמן שי.

סאלח סעד: אדוני היושב-ראש, בסוף השבוע האחרון עברו על העדה הדרוזית שני אירועים, אחד קטן ואחד יותר גדול; האירוע הראשון – בצער רב אני אומר – בחור צעיר – בן 19 – שהוא מועמד לקצונה בחיל הים, שרצה להיכנס לאיזה פאב בחיפה לבלות עם החברים שלו – במסעדה, בגלל השם שלו, לירן חנאני – דרוזי מדאלית אל-כרמל, נמנע ממנו להיכנס ולהיות עם החברים שלו במסעדה.

סאלח סעד: זו גזענות, ולא יכול להיות שהדבר הזה יימשך.

סאלח סעד: אני דורש התנצלות של בעלי המועדון, בעלי המסעדה הזאת, בפני כל העדה הדרוזית.

סאלח סעד: הדבר השני, העיר ח'דר הותקפה על ידי מיליציה שנקראת ג'בהת א-נוסרה בשבוע האחרון, ביום שישי.

סאלח סעד: העדה הדרוזית הייתה מאוחדת כולה סביב העניין הזה.

סאלח סעד: כאן המקום, אדוני היושב-ראש, לשבח את צה"ל ואת משרד הביטחון, ושר הביטחון – אני, יחד עם ידידי חמד עמאר וראש העדה הדרוזית, היינו שם, ניהלנו שיחות עם אנשי הצבא, ואלמלא האיומים שקיבלו, העיר ח'דר הייתה במצב אחר.

סאלח סעד: כאן המקום לשבח את צה"ל על העבודה הנהדרת שעשו, ועל האיום החד והברור שהעבירו לג'בהת א-נוסרה.

סאלח סעד: משום כך האירוע הזה הסתיים, אפשר להגיד, בשלום.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת סאלח סעד.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת נחמן שי, בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת חיים ילין.

נחמן שי: תודה, אדוני היושב-ראש, קודם כול, בלי מחיאות כפיים, אני רוצה להצטרף לאורחות שלנו שמגיעות ליציע ומגיעות לבית הזה.

נחמן שי: התנועה הזאת, של נשים עושות שלום, מכה גלים, מכה שורשים.

נחמן שי: היא חשובה מאוד בזירה הציבורית הישראלית, וחברות בה נשים מחוגים שונים, ממקומות שונים, ואני חושב שהיא תופעה מאוד מבורכת.

נחמן שי: טוב שהן רואות גם בכנסת את הזירה שבה הן צריכות לבטא פעילות.

נחמן שי: אני רוצה לדבר על המשפחה של יורם ישראלי, ערבי ישראלי ששירת בצבא, שמשפחתו שירתה בצבא, שעבר לגור בשכונה במדינת ישראל, בנתניה.

נחמן שי: חבריו, ידידיו, שכניו, או כל מי שמתגורר סביבו באותה שכונה, עושים כל מאמץ כדי לזרוק אותו ואת משפחתו משם.

נחמן שי: יש לו שבעה ילדים, אישה ושבעה ילדים.

נחמן שי: המשפחה הזאת היא אורחת מאוד לא רצויה שם.

נחמן שי: ארבע פעמים המכונית שלו כבר נשרפה.

נחמן שי: מכתבי איום נשלחו אליו, איומים הושמעו באוזניו ובאוזני ילדיו.

נחמן שי: כל זה קורה בתוך מדינת ישראל, במקום שאנחנו באים והולכים בו, והוא לא בשטחים, הוא לא מעבר לקו האופק ולא מעבר לים והרי החושך.

נחמן שי: הוא פה בתוכנו, אצלנו – מקרה מובהק של גזענות.

נחמן שי: משטרת ישראל מושכת בכתפיה – היא לא יכולה, היא לא מצליחה, היא לא מפענחת.

נחמן שי: העובדה היא שמשפחת ישראלי, בעל, אישה, שבעה ילדים, חיים תחת איום בנתניה, פה, אצלנו.

נחמן שי: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת נחמן שי.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת חיים ילין, ואחריו – חבר הכנסת דב חנין.

חיים ילין: כבוד היושב-ראש, כנסת נכבדה, בשבוע שעבר האדמה רעדה בעוטף עזה, והפעם כשצה"ל יוצא להגן על אזרחי מדינת ישראל: מנהרה שחודרת לתוך המדינה, עם מחבלים בפנים.

חיים ילין: אני אומר את הדברים האלה, כי מול הטרור צריך נחישות, וצריך להילחם.

חיים ילין: אנחנו את התפקיד שלנו יודעים לעשות שם, בעוטף: להמשיך לפתח את האזור ולהביא כמה שיותר תושבים.

חיים ילין: הממשלה וצה"ל צריכים לשמור עלינו.

חיים ילין: אבל כל הודעה לתקשורת שהיא לא בכיוון הנכון, מחלישה את האוכלוסייה.

חיים ילין: אנחנו כבר רגילים לחיות שם ולשמוע את המלחמה, אבל אנחנו צריכים גם הודעה שנותנת תקווה ואופק.

חיים ילין: כבוד היושב-ראש, בסוף צריך לשנות ולעשות סוויץ'.

חיים ילין: לא סתם נשים עושות שלום נמצאות פה.

חיים ילין: אנחנו חייבים להגיע למצב שהשלום הכלכלי הוא זה שינצח את המלחמה.

חיים ילין: שיהיה להם מה להפסיד בתוך רצועת עזה.

חיים ילין: כל עוד אין להם מה להפסיד, 60% מהאבטלה יתורגמו בסופו של דבר לטרור.

חיים ילין: צריך פעם אחת להשתמש במושג חוכמה ביטחונית, ולא רק לצאת למלחמות.

חיים ילין: את זה אנחנו יודעים לעשות, אנחנו צריכים עכשיו למצוא את הדרך האחרת.

חיים ילין: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה חבר הכנסת חיים ילין.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת דב חנין.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חברת הכנסת יעל כהן-פארן.

דב חנין: תודה לך, אדוני היושב-ראש, אני מצטרף לברכות החמות לנשים מתנועת נשים עושות שלום.

דב חנין: אני חושב שזו באמת מסורת יפה שהן הנהיגו בכנסת, להגיע לכאן, לאולם הדיונים, לשבת ביציע ולהזכיר לכולנו שהאתגר הגדול, הקריטי, הגורלי, לחברה שלנו, ולשכנים שלנו, הוא להגיע יחד לשלום צודק והוגן לשני העמים.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני הייתי יחד איתן בנגב המערבי כאשר הן יצאו למסע – יחד עם חברי כנסת נוספים הייתי שם – למסע שלום שלהן לפני חודש וחצי.

דב חנין: ביום שישי האחרון הייתי פעם נוספת בנגב המערבי, ויחד עם תושבים מיישובי האזור ביקרתי במחסום ארז וראיתי את נחל בית חנון, שיוצא החוצה מהרצועה לתוך שטח ישראל – נחל עם כמויות עצומות של שפכים, נחל של ביוב.

דב חנין: הוא יוצר שם זיהום עצום, פוגע בסביבה, מסכן את תושבי האזור – גם היהודים וגם הערבים – פוגע במי התהום, ובסופו של דבר נשפך לים.

דב חנין: אגב, הוא פוגע גם במתקן ההתפלה באשקלון, מתקן התפלה שהשקענו בו המון כסף כדי שיעזור להתמודד עם מצוקת המים שלנו.

דב חנין: הסיבה שהקטסטרופה הזאת קורית היא שמתקן טיהור השפכים הקיים בבית חנון – שהוא, אגב, מתקן חדש – אין לו חשמל, ואם אין חשמל הוא לא עובד, ואז השפכים מגיעים בצורה כזאת.

דב חנין: לכן, הפנייה שלי – ואני מצטרף לאחרים שפנו בעניין הזה – היא להתקין קו חשמל ייעודי, שיגיע נקודתית למתקן טיהור השפכים בבית חנון ויאפשר את פעולתו.

דב חנין: אנחנו נרוויח, הם ירוויחו, הסביבה תרוויח, הבריאות תרוויח.

דב חנין: אני רוצה לומר, אדוני היושב-ראש, שזו רק הוכחה נוספת – –

חיים ילין: הם לא רצו.

דב חנין: – – שלסביבה אין גבולות.

דב חנין: כשיש פגיעה בצד האחד של הגבול, היא מגיעה גם לצד השני.

דב חנין: אבל העובדה שהיום מעברי הגבול הועברו לשליטת הרשות הפלסטינית יכולה להיות רגע של הזדמנות לקדם את הפתרון הפרקטי הזה.

דב חנין: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת דב חנין.

יולי יואל אדלשטיין: בפרפרזה קטנה: מפיך לאזני חמאס.

יולי יואל אדלשטיין: כן.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת יעל כהן-פארן, בבקשה.

חיים ילין: החמאס לא רוצה.

יעל כהן-פארן: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, תודה רבה, חבריי חברות וחברי הכנסת, גם אני רוצה לברך את תנועת נשים עושות שלום.

יעל כהן-פארן: אנחנו קצת מתחילים להישמע פה חוזרים על עצמנו, אבל באמת, כל הכבוד, מגיעות מכל הארץ כל שבוע, בהתמדה, מקבוצות אחרות ושונות ברחבי הארץ.

יעל כהן-פארן: אני רוצה לדבר על ועידת האקלים, שנפתחת ממש היום בבון שבגרמניה, ועידת האקלים ה-23 במספר.

יעל כהן-פארן: בסוף השבוע תצא לשם גם משלחת של חברי כנסת מוועדת הפנים והגנת הסביבה, ואני מודה לך, היושב-ראש, על שאפשרת את זה, כמו בשנים האחרונות.

יעל כהן-פארן: אני רוצה לומר שבעצם זה משהו שכולנו צריכים להיות מאוד מאוד מוטרדים ממנו, ולצערי, כל היום-יום והצרות האחרות דוחקים את הנושאים החשובים באמת הצידה.

יעל כהן-פארן: אם מישהו כאן חושב שאת הצרות של משבר האקלים רק ילדינו, נכדינו ונינינו יסבלו ממנו, אז אני רוצה לתקן כאן, בחדר הזה, ולומר שכולם כבר היום סובלים מנזקי משבר האקלים והתחממות הגלובלית.

יעל כהן-פארן: רק משבר המים הקטן שלנו פה, בישראל, במזרח התיכון, חמש שנים של בצורת אנחנו כבר סובלים ממנה בגליל העליון, בגליל המזרחי.

יעל כהן-פארן: כל מקורות המים שלנו מבוססים על אותו אזור שהוא כבר שנה חמישית – והצפי הוא שאולי תהיה לנו שנה שישית מאוד מאוד שחונה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

יעל כהן-פארן: אנחנו רואים את – רק אסיים – הכינרת שלנו כבר יורדת כמעט לקו הכי הכי תחתון, הקו השחור.

יעל כהן-פארן: אני רוצה לקרוא מכאן לכולנו לשים את הנושא הזה במקום הרבה יותר גבוה בפעילות שלנו במשכן הזה.

יעל כהן-פארן: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חברת הכנסת יעל כהן-פארן.

יולי יואל אדלשטיין: עד כאן נאומים בני דקה של חברי הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: [מס' מ/1087; דברי הכנסת, מושב שלישי, חוב' י"א, עמ' 19787; נספחות.

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו נעבור לחקיקה.

יולי יואל אדלשטיין: יש כמה הצעות חוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: נתחיל בהצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 54), התשע"ח–2017.

יולי יואל אדלשטיין: כאמור, לקריאה שנייה ושלישית.

יולי יואל אדלשטיין: יציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, חבר הכנסת ניסן סלומינסקי.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני.

ניסן סלומינסקי: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חבריי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא לפניכם לקריאה שנייה ושלישית את הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 54), התשע"ח–2017.

ניסן סלומינסקי: סעיף 76 לחוק ההוצאה לפועל קובע כי במקרה שלהוצאה לפועל יש כמה זוכים, ועכשיו צריכים לעשות את החלוקה איך מקבלים, אז קודם כול נותנים את כל ההוצאות, ואחר כך מסתכלים מי הוא אותו אחד שטרח ועמל להביא את זה לפתחה של ההוצאה לפועל, כשהאחרים לא עשו את זה.

ניסן סלומינסקי: הוא אמור לקבל ראשון, ואחר כך את היתרה מחלקים בין שאר הזוכים, מה שנקרא, אלה שהחייב חייב להם את הכסף.

ניסן סלומינסקי: יש פרט אחד, שאם אותו אחד שנגדו פתחו את ההוצאה לפועל, יש לו חוב של מזונות, החוב של המזונות גובר.

ניסן סלומינסקי: משלמים מהסכום את המזונות, גם אם בעל החוב הזה לא היה זה שטרח ועמל כדי לפתוח את ההוצאה לפועל ולהביא את האיש לקראת ההוצאה לפועל.

ניסן סלומינסקי: הרבה פעמים יוצא שבכסף שנשאר – אותו אחד שנגדו הגישו את ההוצאה לפועל אין הרבה כסף, ואם ישלמו, כמו שהחוק אומר, את המזונות כדבר ראשון – אמרתי:

ניסן סלומינסקי: חוץ מההוצאות – כבר לא יישאר כסף.

ניסן סלומינסקי: פירוש הדבר, שאותו אחד שעמל וטרח להביא את הנושא הזה להוצאה לפועל אומר: תשמע, אני טרחתי, השקעתי מאמצים, השקעתי כסף, השקעתי את הכול, ובסוף אני לא אקבל כלום, כי את העדיפות שיש לי אני לא יכול לקבל, בגלל חוב המזונות.

ניסן סלומינסקי: לכן ההצעה שלנו אומרת שכדי כן לדרבן – ואנחנו כן רוצים לדרבן שיהיה מישהו שכן יפעל ויביא את זה להוצאה לפועל, אם מישהו חייב ולא משלם – כדי לעשות את זה.

ניסן סלומינסקי: מצד שני, אנחנו לא רוצים לפגוע במי שיש לו חוב מזונות – אנחנו לא רוצים לשנות את העדיפות.

ניסן סלומינסקי: מזונות קודמים.

ניסן סלומינסקי: ההצעה הזאת אומרת שבהסדר תהיה אפשרות שהוא יוכל לבדוק בהוצאה לפועל ולדעת – תגידו לי אם יש חוב מזונות ואם החוב הזה משמעותי, ואז יכול להיות שהאיש יגיד: אם כך, אין לי טעם לטפל בזה, לא רוצה לעשות את זה.

ניסן סלומינסקי: זה לא פשוט.

ניסן סלומינסקי: לכן ההצעה שלנו אומרת: א.

ניסן סלומינסקי: כדי למנוע פגיעת יתר בפרטיות החייב, מוצע כי קבלת המידע תתאפשר רק במקרים שבהם חוב המזונות הוא משמעותי ועולה על סכום דמי המזונות של שלושה חודשים לפי פסק דין למזונות שניתן נגד החייב, או 15,000 ש"ח – לפי הנמוך שבהם.

ניסן סלומינסקי: נוסף על כך, החוב של החייב לזוכה – כי גם הוא משמעותי, ועולה על 5,000.

ניסן סלומינסקי: זאת אומרת, לא כל אדם יוכל לקבל אינפורמציה, אלא רק מי שחייבים לו והסכום שחייבים לו הוא משמעותי – לפחות 5,000.

ניסן סלומינסקי: מצד שני, יהיה אפשר להגיד לו לגבי חוב מזונות של שלושה חודשים או 15,000, ואז אותו אדם יצטרך לעשות את החשבון אם שווה לו לטרוח ולהביא את אותו אדם להוצאה לפועל, כדי שהוא יזכה – ואולי גם אחרים יזכו, וגם החייב במזונות יזכה, אפילו שהוא לא טרח – או שהוא יוכל להגיד: זה לא משתלם לי, בין כה וכה לא יישאר לי כלום, אני לא אעשה את זה.

ניסן סלומינסקי: זה תיקון חשוב, כי אם הוא לא יהיה, יש חשש שאדם לא ישקיע מאמצים, ואותו אחד שלא משלם כסף לנושיו, לא יביאו אותו להוצאה לפועל, ובסוף נמצא חוטא נשכר.

ניסן סלומינסקי: אני חושב שההצעה הזאת טובה וראויה.

ניסן סלומינסקי: היא התקבלה פה אחד, ואני לא חושב שיש עליה התנגדויות.

ניסן סלומינסקי: אני מבקש מחבריי לתמוך בזה בקריאה שנייה ושלישית.

ניסן סלומינסקי: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה ליושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט.

יולי יואל אדלשטיין: כאמור, אין הסתייגויות לחוק – הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 54), התשע"ח–2017 – לכן נוכל להצביע בקריאה שנייה, כנוסח הוועדה.

יולי יואל אדלשטיין: קריאה שנייה, כנוסח הוועדה, אין הסתייגויות.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 2 בעד סעיפים 1–3 – 16 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–3 נתקבלו.

יולי יואל אדלשטיין: בעד – 16, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי ההצעה התקבלה בקריאה שנייה.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו יכולים לעבור לקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד? מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 54), התשע"ח–2017, קריאה שלישית, כנוסח הוועדה.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 3 בעד החוק – 19 נגד – אין נמנעים – אין חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 54), התשע"ח–2017, נתקבל.

יולי יואל אדלשטיין: בעד – 19, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי הצעת החוק אושרה כנדרש בשלוש קריאות.

יולי יואל אדלשטיין: [מס' מ/1110; דברי הכנסת, מושב שלישי, חוב' י"ז, עמ' 20810; נספחות.

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: אני מתכבד להזמין את חברת הכנסת מירב בן ארי להציג לנו, בשם יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, את הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 198), התשע"ח–2017 – גם היא לקריאה שנייה וקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, גברתי.

מירב בן ארי: תודה, אדוני היושב-ראש, אדוני השר, כנסת נכבדה, אני מתכבדת להציג לפניכם את הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 198), התשע"ח–2017, שיזמה הממשלה.

מירב בן ארי: מטרתה של הצעת החוק היא לאפשר למובטלים לחפש עבודה בכוחות עצמם במשך שלושת החודשים מהיום שבו הפסיקו לעבוד בפועל ועד ליום שבו נרשמו לראשונה בלשכת שירות התעסוקה כמחוסרי עבודה, בלי לפגוע בתקופת האכשרה הנדרשת לצורך קבלת דמי אבטלה.

מירב בן ארי: לפי חוק הביטוח הלאומי, דמי אבטלה ישולמו למבוטח שהוא מובטל אשר השלים את תקופת האכשרה, כלומר צבר 12 חודשים קלנדריים שבעדם שולמו לו דמי ביטוח אבטלה, מ-18 חודשים, תכוף לתאריך שבו נרשם בלשכת שירות התעסוקה כמחוסר עבודה.

מירב בן ארי: כיום יש מחוסרי עבודה אשר בוחרים עם סיום העסקתם לחפש עבודה בכוחות עצמם בטרם יגיעו ללשכת שירות התעסוקה.

מירב בן ארי: בתקופה זו לא משולמים להם דמי ביטוח אבטלה, ועל כן לא נצברים בעבורם חודשי אכשרה.

מירב בן ארי: כדי למנוע מצב שבו בזמן שהם מחפשים עבודה בעצמם תיפגע זכאותם לדמי אבטלה, מוצע לקבוע כי תקופה זו, מיום הפסקת העבודה ועד מועד הרישום בלשכת התעסוקה, לא תיספר במסגרת 18 החודשים לצורך חישוב תקופת האכשרה, ובלבד שלא תעלה על שלושה חודשים.

מירב בן ארי: חבריי וחברותיי חברי הכנסת, זאת הצעת חוק חשובה.

קארין אלהרר: צריך לתקן את שם הצעת החוק שבלוח.

מירב בן ארי: תודה רבה.

מירב בן ארי: חברתי חברת הכנסת קארין אלהרר תיקנה, אדוני היושב-ראש – במסך מופיע חוק אחר.

מירב בן ארי: אז הצעת החוק, אני מדגישה, היא הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 198).

מירב בן ארי: להצעת החוק לא הוגשו הסתייגויות, ואני מבקשת מחבריי וחברותיי לאשר אותה בקריאה שנייה ושלישית בנוסח שאישרה הוועדה.

מירב בן ארי: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחברת הכנסת מירב בן ארי, שהציגה לנו את הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 198), התשע"ח–2017.

יולי יואל אדלשטיין: מזכירות הכנסת גם בדקה באותה הזדמנות את ערנות הנוכחים במליאה, ולא נכשלתם במבחן, הכול בסדר.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מצביעים בקריאה שנייה.

יולי יואל אדלשטיין: כאמור, אין הסתייגויות לחוק, לכן ההצבעה – כנוסח הוועדה.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 4 בעד סעיפים 1–2 – 27 נגד – אין נמנעים – 4 סעיפים 1–2 נתקבלו.

יולי יואל אדלשטיין: אם כן, בקריאה שנייה 27 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת החוק התקבלה בקריאה שנייה.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו נצביע בקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 198) – מי בעד?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: כנוסח הוועדה.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 5 בעד החוק – 28 נגד – אין נמנעים – אין חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 198), התשע"ח–2017, נתקבל.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, 28 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת החוק התקבלה כנדרש בשלוש קריאות.

יולי יואל אדלשטיין: [מס' מ/1068; דברי הכנסת, מושב שלישי, חוב' ב', עמ' 17921; נספחות.

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו נעבור להצעת החוק הבאה, הצעת חוק הגנת כינויי מקור וציונים גיאוגרפיים (תיקון מס' 6), התשע"ח–2017, בקריאה שנייה ושלישית.

יולי יואל אדלשטיין: יציג את החוק יושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת איתן כבל.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני.

איתן כבל: תודה, אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברותיי וחבריי חברי הכנסת, רשמת פרלמנטרית, הצעת חוק הגנת כינויי מקור וציונים גיאוגרפיים – יש גם דבר כזה, כן.

איתן כבל: אדוני היושב-ראש, אני מתכבד להציג לפניכם את הצעת חוק הגנת כינויי מקור וציונים גיאוגרפיים (תיקון מס' 6), התשע"ח–2017, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

איתן כבל: חוק הגנת כינויי מקור וציונים גיאוגרפיים, התשכ"ה–1965, הוא חלק מדיני הקניין הרוחני, ומטרתו להגן על זכויות בכינויי מקור, כלומר על שם אזור גיאוגרפי מסוים הכלול בשמו של מוצר ומעיד על כך שתכונותיו של המוצר קשורות למאפייני האזור הגיאוגרפי.

איתן כבל: כך, למשל, הכינוי "שמפניה" מעיד על כך שהיין מיוצר בחבל שמפאן שבצרפת.

איתן כבל: כדי להגן על בעלי זכויות בכינויי מקור, נקבע בחוק כנוסחו היום כי על רשם הפטנטים וסימני המסחר במשרד המשפטים לנהל פנקס של כינויי המקור שישראל היא ארץ המקור שלהם, ובו נרשמים כינויי המקור לפי בקשת בעלי הזכויות וכפוף לתנאים הקבועים בחוק.

איתן כבל: עוד קובע החוק כי שימוש שלא כדין בכינוי מקור רשום הוא הפרת זכות המהווה עבירה פלילית.

איתן כבל: בהצעת החוק תיקונים בשני נושאים עיקריים: 1.

איתן כבל: ביטול החובה לפרסם ברשומות הודעות ובקשות לפי החוק, דוגמת בקשה לרישום, והחלפתה בחובת פרסום מקוון באתר האינטרנט של רשות הפטנטים.

איתן כבל: תיקון זה נועד לייעל את עבודת הרשות ולשפר את הנגשת המידע שהיא מפרסמת לציבור, שכן כך נקבע גם לגבי פרסומי הרשות בשאר תחומי פעילותה: פטנטים, סימני מסחר, ולאחרונה גם עיצובים.

איתן כבל: בהתאם לתיקון, מועד הפרסום באינטרנט יהיה מועד הפרסום הרשמי, והוא ישמש לחישוב תקופות שונות הקבועות בחוק, למשל לעניין המועד להגשת התנגדות לבקשת רישום.

איתן כבל: 2.

איתן כבל: ביטול ועדת הערר המוסמכת היום לדון בערעורים על החלטות הרשם, והעברת הסמכות לדון בערעורים אלה לידי בית המשפט המחוזי בירושלים או בתל אביב, לפי בחירת המערער.

איתן כבל: התיקון המוצע תואם את ההוראות בחוקים אחרים בתחום הקניין הרוחני לעניין ערעור על החלטות הרשם, ונועד ליצור מומחיות בתחום זה בבתי המשפט כאמור.

איתן כבל: נוסף על כך, ביון שקיימה ועדת הכלכלה בהצעת החוק ציינו נציגי משרד המשפטים כי עד היום, מאז נחקק החוק בשנת 1965, דנה ועדת הערר בתיק אחד בלבד.

איתן כבל: לפיכך, אני סבור כי יש הצדקה לביטול ועדת הערר ולהסמכת בתי המשפט המחוזיים לדון בערעורים על החלטות הרשם לפי החוק.

איתן כבל: חברי הכנסת, כפי שציינתי, הצעת החוק נועדה בעיקר להתאים את הוראות החוק להוראות עדכניות שנקבעו בדיני הקניין הרוחני, וכך לייעל, כך אני מקווה, את עבודתה של רשות הפטנטים במשרד המשפטים בכל הקשור להגנת כינויי מקור.

איתן כבל: ברצוני להודות לעורך הדין איתי עצמון התותח – הוא פה, או לא נמצא?

איתן כבל: – מצוות הייעוץ המשפטי של ועדת הכלכלה, שעמל על הכנת הצעת החוק.

איתן כבל: כמובן, ללאה ולכל הצוות שעמל על הכנת כל העניינים בוועדה ועושה עבודה מדהימה.

איתן כבל: להצעת החוק לא הוגשו הסתייגויות, ואני מבקש מכם להצביע בעדה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

איתן כבל: תודה, אדוני היושב-ראש.

יולי יואל אדלשטיין: תודה ליושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת איתן כבל.

יולי יואל אדלשטיין: כאמור, לא הוגשו הסתייגויות.

יולי יואל אדלשטיין: נוכל להצביע כנוסח הוועדה.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק הגנת כינויי מקור וציונים גיאוגרפיים (תיקון מס' 6), התשע"ח–2017, בקריאה שנייה, כנוסח הוועדה.

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 6 בעד סעיפים 1–12 – 32 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–12 נתקבלו.

יולי יואל אדלשטיין: 32 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו יכולים לעבור לקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד? מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: הינה, יש לך הזדמנות בקריאה שלישית לנסות עוד פעם להוכיח את תמיכתך בחוק.

יולי יואל אדלשטיין: הוכחת את תמיכתך.

מיקי רוזנטל: תמיכה גורפת.

מיקי רוזנטל: הצבעה מס' 7 בעד החוק – 32 נגד – אין נמנעים – אין חוק הגנת כינויי מקור וציונים גיאוגרפיים (תיקון מס' 6), התשע"ח–2017, נתקבל.

מאיר כהן: בעד – 32.

מאיר כהן: אין מתנגדים, אין נמנעים.

מאיר כהן: הצעת החוק התקבלה כנדרש בשלוש קריאות.

מאיר כהן: אוקיי, אני מצרף את קולו של אכרם חסון לתומכים, לכן זה 32.

מאיר כהן: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצעת החוק הבאה.

מאיר כהן: ישבת במקומך?

מאיר כהן: גם חיים ילין התכוון בקריאה שלישית להצביע בעד החוק.

מאיר כהן: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/1154); נספחות.

מאיר כהן: ]

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק לשמירה על בטיחות מעליות, התשע"ז–2017.

יולי יואל אדלשטיין: הפעם מדובר בקריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: יציג את הצעת החוק השר יריב לוין, בשם שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: לאחר מכן, כאמור, יתקיים דיון.

יריב לוין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אני מתכבד להביא לפני המליאה את הצעת החוק לשמירה על בטיחות מעליות, התשע"ז–2017, בשמו ולבקשתו של חברי שר העבודה והרווחה חבר הכנסת חיים כץ.

יריב לוין: מטרות חוק זה הן קביעת הסדרים לשם שמירה על בטיחות מעליות והמשתמשים בהן – ובכלל זה הסדרת העיסוק בהפעלת שירות מעליות ובמתן שירות מעלית, קביעת הסדרים לעניין התקנה, תחזוקה ובדיקות של מעליות וטיפול בליקויים שהתגלו בהן, וכן פיקוח תקינות מעליות ובטיחותן.

יריב לוין: במצב החוקי הקיים, העיסוק בהתקנת מעליות ובמתן שירות למעליות מוסדר בצו הפיקוח על מצרכים ושירותים – התקנת מעליות ומתן שירות למעליות, שהותקן בשנת 1984 על ידי שר התעשייה והמסחר דאז, בהתאם לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים.

יריב לוין: כיום, צו הפיקוח קובע חובת רישוי לכל מי שמתקין מעלית או נותן שירות למעלית.

יריב לוין: כמו כן, על פי צו הפיקוח, הממונה, כהגדרתו בצו, מוסמך לקבוע תנאים למתן רישיון וכן להתנות את תוקף הרישיון או לבטלו.

יריב לוין: עוד קבועה בצו הפיקוח חובה כי שירות מעלית, הכולל שירותי החזקה, טיפול מונע ותיקונים הדרושים כדי להחזיק את המעלית במצב תקין ולהבטיח את שלומם של המשתמשים בה.

יריב לוין: שירות כאמור יינתן בידי בעל תעודת מעליתן או בפיקוחו.

יריב לוין: ראוי לציין כי תוקפו של צו זה תלוי אך ורק בקיום הכרזה בתוקף על מצב חירום לפי חוק-יסוד: הממשלה.

יריב לוין: אין ספק כי נושא חשוב זה, נדרש לעגנו בחקיקה ראשית – במנותק מההכרזה על מצב חירום, שהרי גם במצב שאינו מצב חירום, כמו במצב חירום, ברור שיש לדאוג לבטיחות מעליות והמשתמשים בהן.

יריב לוין: במסגרת המהלך הנרחב להסדרת דברים שהיו מוסדרים עד היום בתקנות שעת חירום כך שיהיו מוסדרים בחקיקה ראשית – בהיותם נכונים לא רק לתקופה של חירום, אנחנו מבקשים לתקן גם את העניין הזה.

יריב לוין: בשל השימוש הנרחב והתדיר של הציבור בכללותו במעליות, והצורך להבטיח כי הן ברמת בטיחות גבוהה, מובן שיש צורך בהסדרה של הנושא הזה, כפי שאמרתי קודם, כחלק מהמלך שטרתו לנתק את ההסדרה בעניין הזה מהכרזה על מצב חירום.

יריב לוין: כמה מילים על מה שנקבע בחוק, לגופו.

יריב לוין: בחוק מוצעים ההסדרים האלה: הסדרים לעניין העיסוק בהפעלת שירות מעלית ובמתן שירות מעלית, וכן הסדרים בטיחותיים בדומה לאלה הקיימים בפקודת הבטיחות בעבודה, לשם שמירה על בטיחות מעליות והמשתמשים בהם, ובכלל זה בדיקות של מעליות וטיפול בליקויים שהתגלו בהם, והסדרים לפיקוח על תקינותן ובטיחותן של מעליות.

יריב לוין: כמו כן קבועות בחוק המוצע חובות מפורשות שחלות על בעל המעלית, ובהן חובת הזמנת בודק מוסמך לצורך ביצוע בדיקות למעלית, חובת דיווח לבעלי רישיון הפעלה על תקלות במעלית, וחובה לפעול לתיקון ליקויים שנמצאו במעלית.

יריב לוין: רבותיי, יש מבחן בסוף הנאום, איך תעברו אותו ככה?

יריב לוין: עוד מוצעים בחוק תיקונים עקיפים – – –

מאיר כהן: חברי הכנסת, היות שקריאתו רהוטה ואיטית, יש בוחן אחרי זה, אז אנא מכם.

יריב לוין: עוד מוצעים בחוק תיקונים עקיפים לפקודת הבטיחות בעבודה, הכוללים הוראות לעניין הסמכתם של כלל הבודקים המוסמכים כהגדרתם בפקודת בטיחות בעבודה.

יריב לוין: כך לעניין ביצוע בדיקות של מתקנים טעוני בדיקה המנויים בפקודה, ובהם נוסף על מעליות גם כלי הרמה, דודי קיטור, קולטי קיטור, קולטי אוויר, מכונות הרמה, וכן ביצוע בדיקות לגבי גורמי סיכון כמו קרינה וכיוצא בזה.

יריב לוין: נוסף על כך מוצע בתיקון בפקודת בטיחות בעבודה לקבוע הוראות לעניין עריכת תסקירים לאחר ביצוע בדיקות כאמור.

יריב לוין: יצוין כי ההסדרים הקבועים בחוק המוצע חלים, בשינויים המחויבים, גם לעניין מעלונים, ולכן מעלית מוגדרת מעלית לרבות מעלון, אלא אם כן נאמר בחוק המוצע במפורש אחרת.

יריב לוין: עוד יובהר כי החובות הצרכניות הקיימות בצו הפיקוח יוסדרו בהתאם לשיקול דעתה של הרשות להגנת הצרכן וסחר הוגן במסגרת חוק הגנת הצרכן או חקיקה צרכנית אחרת.

יריב לוין: אני כמובן מבקש מהכנסת לאשר את הצעת החוק.

יריב לוין: תודה.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: אם כן, אנחנו עוברים לדיון בהצעת החוק.

מאיר כהן: ראשון הדוברים, חבר הכנסת ישראל אייכלר – אינו נוכח.

מאיר כהן: חבר הכנסת עבד אל חכים חאג' יחיא, בבקשה.

מאיר כהן: זכרו, שלוש דקות לכל דובר.

מאיר כהן: אנא הקפידו על הזמנים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בסם אללה א-רחמאן א-רחים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כבוד היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, המעליות, שצריכות להיות תקינות, הן אמצעי הנגשה במיוחד לאנשים עם צרכים מיוחדים, והיום המצב בבתי ספר – נכנסה לתקן בניית בור מעלית, כבוד היושב-ראש, אבל את המעלית עצמה לא מתקינים, ויש לנו הרבה ילדים שנמצאים בבתי הספר, עם צרכים מיוחדים, שאין להם נגישות, אפילו שהחוק מחייב נגישות בכל מוסדות הציבור.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן – לתקן מעלית זה טוב, להוציא מצב חירום זה בסדר, אבל גם להתקין מעליות בבתי ספר ובמוסדות ציבור, כך שיהיה אפשר להנגיש אותן לבעלי צרכים מיוחדים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה אחד.

עבד אל חכים חאג' יחיא: דבר שני, צריך גם להוסיף בתקנות ובביצוע של המעליות גם בניית בורות מעלית שיהיו בצורה בטוחה, כי הרבה עובדים נופלים לבור המעלית תוך כדי בנייה או בסיום בניית בור המעלית, לפני התקנת המעלית עצמה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן, אני אתמוך החוק הזה, אבל בהמשך, לקריאה שנייה ושלישית אני חושב שיש מקום להכניס גם את הדברים האלה – לחייב, ובמיידי, שברגע שבונים בית ספר חדש, שיהיה גם תקציב למעלית, ולא רק לבור מעלית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: תודה רבה.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: חבר הכנסת נחמן שי, בבקשה.

מאיר כהן: שלוש דקות, אדוני.

נחמן שי: תודה רבה לך, אדוני יושב-ראש הישיבה, חבריי חברי וחברות הכנסת, אני אתמוך בחוק הזה.

נחמן שי: עשו בו שינויים, נעשה בו שינויים בהמשך.

נחמן שי: אני רוצה להתייחס לתופעה אחת, שעליה הצבעתי גם אתמול, במכתב ששיגרתי למנכ"ל – –

מאיר כהן: חבר הכנסת איציק שמולי ומרב, בבקשה בשקט.

נחמן שי: – – למנכ"ל תאגיד השידור הציבורי.

נחמן שי: שאלתי אותו: עד מתי תאגיד השידור הציבורי, רדיו וטלוויזיה, וגם אולי דיגיטל, הם בהרצה?

נחמן שי: מה זה הביטוי "בהרצה"?

נחמן שי: בהרצה – נהוג לומר שזה תקופה קצרה, קצרה יחסית, שבה מערכת מסוימת בוחנת את עצמה.

נחמן שי: רשת ב' – הרדיו נמצא פה איתנו עשרות שנים; השדרים, התוכניות, כמעט שום דבר לא קרה שם, וטוב שלא קרה, כי הרדיו הוא מצוין, אז למה כל היום, מהבוקר עד הערב, מטרטרים אותנו: "בהרצה"?

נחמן שי: מה זה ה"בהרצה" הזה?

נחמן שי: מאיפה זה לקוח?

נחמן שי: בדקתי בחוק, זה לא בחוק.

נחמן שי: אריה בהרצה גולן.

נחמן שי: אריה היה שם לפני שהמילה "בהרצה" הומצאה.

נחמן שי: בהרצה.

נחמן שי: עכשיו, גם בטלוויזיה לא עשו איזו מהפכה מי יודע מה.

נחמן שי: עושים שידורים, השידורים, לפי מיטב שיקול דעתי, נגיד המקצועי, טובים, עוד לא גבוהים ברייטינג – השר קרא חושב שהרייטינג זה תכלית כל העולם, אני אומר לו: תירגע, לא רק הרייטינג, גם האיכות, והשילוב בין איכות לרייטינג – למדרוג, אנחנו קוראים לזה בעברית.

נחמן שי: מה ה"בהרצה" הזאת שם?

נחמן שי: אז עכשיו אני אומר לכם, ה"בהרצה" הזאת זה כאילו גמישות ניהולית, זה שטויות, אבל אני אומר לכם שבהרצה הם יורים ברגל של עצמם.

נחמן שי: כשמערכת היא בהרצה, יכול לבוא מישהו, אולי בשולחן הזה, ולהחליט: ההרצה נסתיימה, הפרויקט נכשל, תחזרו למוסך – מחזירים את המכונית למוסך.

נחמן שי: ה"בהרצה" הזאת, זה מערער את הקביעות, את ההמשכיות, את היציבות, של הגופים החשובים האלה, של גופי השידור החשובים האלה, שהם חלק בלתי נפרד מההוויה הציבורית שלנו.

נחמן שי: אז כתבתי למנכ"ל של התאגיד, אלדד קובלנץ, אמרתי לו, תוציאו את ה"בהרצה" הזאת, מספיק, שישה חודשים בהרצה?

נחמן שי: לירח לוקח להגיע פחות זמן.

נחמן שי: אני מחכה לתשובה, ואני אומר לכם, שיוציאו את ה"בהרצה", ישדרו, ייכנסו לעולם החדש והמתחדש הזה, של התקשורת – יש לנו עוד ערוץ אחד, שני ערוצים, עכשיו, שיצאו מערוץ 2, אף אחד מהם הוא לא בהרצה, ויאללה, תעלו על הכביש ותתחילו לעבוד, ולא בהרצה.

נחמן שי: תודה.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: חבר הכנסת טלב אבו עראר – אינו נוכח; חברת הכנסת יעל גרמן – מוותרת; חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי – אינו נוכח; חבר הכנסת יהודה גליק – אינו נוכח; חבר הכנסת מסעוד גנאים – אינו נוכח; עאידה תומא סלימאן – חברת הכנסת – אינה נוכחת; עיסאווי פריג' – מוותר; מיכל רוזין – חברת הכנסת רוזין – מוותרת; חברת הכנסת עליזה לביא – אינה נוכחת; חברת הכנסת זנדברג – מוותרת; חבר הכנסת חיליק בר – מוותר; חבר הכנסת זוהיר בהלול – מוותר – סליחה, זוהיר בהלול – אינו נוכח; חבר הכנסת מנחם אליעזר מוזס – אינו נוכח.

מאיר כהן: איציק שמולי, בבקשה, אדוני.

מאיר כהן: שלוש דקות.

איציק שמולי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חבריי חברי הכנסת, אני בהחלט תומך בהצעת החוק, אבל עליתי לכאן כדי לדבר על נושא אחר.

איציק שמולי: בעצם הוגשה בקשה לנשיאות הכנסת, לצערי היא לא התקבלה, למרות העובדה שהיו שותפים לה שבעה או שמונה חברי כנסת, בהם יואב קיש וקארין אלהרר, ועוד רבים כאן, על כל המאבק של ילדי ה-SMA, וצריך להזכיר גם את ילדי מחלת הדושן.

איציק שמולי: בואו נגיד רק על מה אנחנו מדברים.

איציק שמולי: יש מצב שנמצאה תרופת פלא, והתרופה הזאת יכולה למנוע את קטילתם של 80 ילדי SMA ועוד 12–15 ילדי דושן, חס וחלילה, ובעוד מדינות אחרות – באנגליה, ביפן, בצרפת, מרגע שהתקבלה התרופה הזאת ואושרה לשיווק על ידי ה-FDA האמריקני, והמקבילה האירופית, ברגע הזה המדינות האלה עשו מהלכי חירום והכניסו – לתוך סל הבריאות, מחוץ לסל הבריאות, זה לא משנה – את התרופה הזאת, והתחילו לספק אותה באופן קבוע.

איציק שמולי: עכשיו, רק כדי שנבין על מה אנחנו מדברים, אדוני היושב-ראש – העלות של התרופה הזאת לשנה לילד זה 2 מיליון שקל.

מאיר כהן: 80 ילדים זה 160.

איציק שמולי: במונחים של מדינה – זה כלום.

איציק שמולי: במונחים של משפחה, זה משימה בלתי אפשרית.

איציק שמולי: עכשיו, אם היינו עכשיו נמצאים באיזה תקופה קשה, באיזה מדינה נחשלת, היינו אומרים, ניחא.

איציק שמולי: אבל אנחנו פותחים את העיתונים כל יום, ואנחנו רואים, למרבה השמחה, עודפי גבייה – כנראה – אמרנו בהתחלה 10 מיליארד שקל, כנראה זה 16 מיליארד שקל, וזה עולה ועולה ועולה.

איציק שמולי: 1% מזה – 1% מהסכום הזה – יכול להציל 100 ילדים במדינת ישראל.

איציק שמולי: 100.

איציק שמולי: עכשיו, בשבועות הקרובים – הרי כולנו מכירים את הפרוצדורות – תתכנס ועדת הכספים יום אחרי יום ותעיף מיליארדים מכיוון אחד לכיוון שני.

איציק שמולי: ואני רוצה לקוות שיהיו פה מספיק אנשים אמיצים וישרים, בבית הזה, מכל סיעות הבית, שיצליחו לשים את הרגל בדלת של ועדת הכספים וימנעו חלק מההעברות התקציביות.

איציק שמולי: אם יהיה, חס וחלילה, מצב שבסופו של דבר אנחנו מגיעים ל-1 בינואר ואין כסף לילדים האלה.

איציק שמולי: התוצאה הזאת היא בלתי אפשרית בעליל, כי המשמעות שלה זה מותם – זה מותם, חס וחלילה, של עשרות ילדים במדינת ישראל, ילדים שיש להם תרופה.

איציק שמולי: אז באמת, אני רוצה לברך את יושב-ראש ועדת הכספים, שמצא לנכון לקיים מחר דיון אצלו בוועדה, ובכלל זה את כל הח"כים השותפים.

איציק שמולי: זה אפילו מרגש לראות איך סביב דברים כאלו יש שיתוף פעולה מלא בבית הזה, ואני מאוד מאוד מקווה שבסוף המאבק הזה נצא לא רק עם רגשות אלא גם עם כסף ותקציבים לטובת הילדים.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: חברת הכנסת אבקסיס – אורלי לוי אבקסיס – אינה נוכחת; חבר הכנסת איתן ברושי – אינו נוכח; חברת הכנסת יעל כהן-פארן – מוותרת.

מאיר כהן: חבר הכנסת עמר בר-לב.

עמר בר-לב: אדוני היושב-ראש, אני כמובן בעד הצעת החוק הזאת, אבל אני רוצה לנצל את ההזדמנות לדבר על השמועות, שהן כנראה לא שמועות, על הכוונה של שר האוצר להוריד מיסים לבעלי שכר של 11,000 שקל ומעלה.

עמר בר-לב: הורדת מיסים במדינה שאין לה מגבלות – כמובן, זה מצוין.

עמר בר-לב: כאשר אני מדבר על מדינת ישראל, שבה השכר החציוני במשק הוא 6,400 שקל, זה אומר שלפחות חצי מהשכירים במדינת ישראל בכלל לא מתקרבים לאותם 11,000 שקל לחודש – ששר האוצר רוצה להיטיב עימם.

עמר בר-לב: גם כשאני מדבר על השכר הממוצע במשק, שזה 10,200 שקל, זה אומר שההצעה הזאת של שר האוצר, להוריד את המיסים – גם איתם היא לא תיטיב.

עמר בר-לב: לכן נשאלת השאלה עם מי הוא רוצה להיטיב.

עמר בר-לב: בסופו של דבר, במדינת ישראל, שהפערים החברתיים בה כל כך גדולים, גדולים וגדלים, והולכים וגדלים, הדרך הנכונה היא להיטיב באמת עם השכבות החלשות.

עמר בר-לב: האופן הטוב ביותר להיטיב עם השכבות החלשות זה להוריד את המע"מ.

עמר בר-לב: המע"מ הוא סוג המס הכי לא סוציאלי שיכול להיות.

עמר בר-לב: הורדת המע"מ ב-1% מאפשרת הכנסה נוספת, או חוסכת, סדר גודל של 100 שקל למשפחה במדינת ישראל.

עמר בר-לב: למשפחות שראש המשפחה או ראשת המשפחה מרוויחים 6,500 שקל לחודש ברוטו – ואלה חצי מהשכירים במדינת ישראל – אותם 100 שקל הם משמעותיים, וכמובן, אפשר להוריד את המע"מ גם ביותר.

עמר בר-לב: נכון, זה יעלה יותר למדינת ישראל, אבל זה יצמצם את הפערים החברתיים.

עמר בר-לב: מעבר לזה, מדובר כאן בעודפי גבייה של 17 מיליארד שקל, שנובעים מנושאים ייחודיים; אחד מהנושאים הוא כמובן עסקת מובילאיי, נושא אחר זה מיסוי חברות הארנק.

עמר בר-לב: אני חושב שמה שמדינת ישראל הייתה צריכה לעשות – אם זה קשור למיסים, זה להוריד את המע"מ ב-1%, ואם זה לא קשור למיסים – להקטין את החובות החיצוניים של מדינת ישראל, או להשקיע השקעה חד-פעמית בנושאים תשתיתיים במדינת ישראל, מנושאים של בריאות, בתי חולים, עד נושאים אחרים – הולכת גז ודברים כאלה.

עמר בר-לב: יש נושאים למכביר שאפשר להשקיע בהם את אותם עודפי גבייה, באופן חד-פעמי, שיקפיצו את מדינת ישראל ויהיו לטובת כל אזרחיה.

עמר בר-לב: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: חבר הכנסת מיקי לוי – מוותר; חבר הכנסת אוחנה – אינו נוכח.

מאיר כהן: חבר הכנסת חנין.

דב חנין: תודה לך, אדוני היושב-ראש, עליתי לבמה כדי להפנות את תשומת הלב לבעיה נוספת שקשורה לתחום של התקנת מעליות.

דב חנין: החוק היום קובע שכדי להתקין מעלית בבית משותף צריך להשיג רוב של שני שלישים.

דב חנין: מגיעות אלינו פניות של קשישים, של אנשים עם מוגבלות, של נכים, שחייבים להתקין מעלית בבית שלהם כדי לחיות בו, אבל מתקשים להשיג – –

מאיר כהן: בבקשה, אנא מכם.

דב חנין: – – מתקשים להשיג את אותה הסכמה של שני שלישים לצורך ההחלטה שתאפשר את התקנת המעלית הזאת.

דב חנין: אני הבאתי לפני הכנסת הצעת חוק שמאפשרת במקרים כאלה, כאשר מדובר באדם קשיש, להסתפק ברוב רגיל של בעלי הדירות בבניין, כדי לאפשר את התקנת המעלית.

דב חנין: הדבר הזה, עמיתיי חברי הכנסת, חיוני לקשישים, לאנשים עם מוגבלות, לנכים, וצריך לקדם אותו במהירות המרבית.

דב חנין: תודה רבה.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: חבר הכנסת מוסי רז – מוותר.

מאיר כהן: חבר הכנסת איל בן ראובן, בבקשה, אדוני.

איל בן ראובן: אדוני היושב-ראש, חברי וחברות הכנסת, אני אצביע בעד החוק, מאחר שהוא מקצר במשהו את תוכנית יציאתנו ממצב החירום המגוחך שאנו נמצאים בו.

איל בן ראובן: אני רוצה לדבר על בטיחות, אבל על תאונות העבודה בענף הבנייה: ב-10 בספטמבר נהרג סרגיי איליושונוק, זיכרונו לברכה; ב-4 באוקטובר נהרג תום לוי.

מאיר כהן: אני שוב מבקש סליחה.

מאיר כהן: חבריא, זה מפריע, אנא מכם.

מאיר כהן: או בחוץ, או בשקט.

מאיר כהן: בבקשה, אדוני.

מאיר כהן: סליחה.

איל בן ראובן: ב-4 באוקטובר נהרג תום לוי, בן 23 מחיפה; ב-19 באוקטובר נהרג דניאל אהרון, בן 26 ממושב ברקת; ב-29 באוקטובר נהרג אשרף ח'טאב, בן 29 מהכפר אל-לבד; ב-1 בנובמבר, יום רביעי האחרון, נהרג עובד בן 30 לאחר שנפל באתר לבניית בית ספר בתל אביב.

איל בן ראובן: 30 עובדים נהרגו וכ-200 פצועים קשה ובינוני מתחילת השנה, ואף אחד לא נוקף אצבע למען הבטיחות, למניעת ההרג הבא.

איל בן ראובן: רק אתמול שישה פועלים נפצעו לאחר שתקרה קרסה בעת יציקת בטון באתר בנייה בכפר אל-סייד שבנגב.

איל בן ראובן: בדיון בוועדת המשנה לבטיחות בבנייה בשבוע שעבר עסקנו בפיגומים, ובהגנה מנפילות מגובה.

איל בן ראובן: מדוע?

איל בן ראובן: כי בחודשיים האחרונים, מ-53 תאונות – 38 היו מנפילות מגובה.

איל בן ראובן: 70% מהתאונות נגרמות מנפילות מגובה, שהן הגורם מספר אחת למוות ולפציעת פועלים.

איל בן ראובן: ואיזה תשובות נתן לנו מינהל הבטיחות במשרד העבודה בדיון?

איל בן ראובן: תקן הפיגומים, כבוד היושב-ראש, שלפיו עובדים בישראל, נכתב איפשהו בשנות ה-50 של המאה הקודמת.

איל בן ראובן: התקן הבין-לאומי המעודכן לא מבוצע, בין השאר כי עדיין לא תורגם מאנגלית.

מאיר כהן: ממתי?

איל בן ראובן: התקן הישן הוא מ-1950, אבל יש עכשיו תקן בין-לאומי.

איל בן ראובן: למה הוא לא מבוצע?

איל בן ראובן: כי עוד לא תרגמו אותו מאנגלית, יש בעיה.

איל בן ראובן: והוא גם יקר מהתקן הישן.

איל בן ראובן: אלו תשובות משרד העבודה והרווחה, האחראי לנושא, אל מול הרוגים, פצועים ומשפחות שכולות.

איל בן ראובן: פשוט בושה וחרפה.

איל בן ראובן: ישראל ממוקמת במקום האחרון בעולם המערבי בביצועי בטיחות בבנייה.

איל בן ראובן: לצערי, נראה שאת ממשלת ישראל בכלל ואת משרד העבודה והרווחה בפרט זה לא באמת מעניין.

איל בן ראובן: נעשות פעולות כאלה ואחרות, אך הן אינן אפקטיביות.

איל בן ראובן: במבחן התוצאה אנחנו בכישלון מוחלט.

איל בן ראובן: חוק שאנחנו מנסים להעביר בנושא ממונה בטיחות באתרים – כלומר אדם שזו תהיה אחריותו – לא מתקדם, כי האוצר טוען שזה יעלה את מחירי הבנייה.

איל בן ראובן: 18 מפקחים על 14,000 אתרי בנייה – דיברנו על זה כבר כל כך הרבה פעמים – מגוחך.

איל בן ראובן: יחידת חקירות משותפת לפרקליטות ולמשטרה ולמינהל הבטיחות – מוסכמת, אך אינה יוצאת לדרך, בגלל תקציב.

איל בן ראובן: כסף מול הרוגים, פצועים ומשפחות שכולות.

איל בן ראובן: אני קורא לשר העבודה והרווחה – תגדיר מצב חירום, שלח את האנשים שיתחילו לעבוד, לפעול בקצב אחר – –

מאיר כהן: תודה רבה.

איל בן ראובן: – – באפקטיביות אחרת.

איל בן ראובן: ואני קורא לשר האוצר – במקום לשלם פיצויים במיליארדים למשפחות ההרוגים והפצועים, אשר, ומייד, את כל התקציבים הנדרשים – –

מאיר כהן: תודה, אדוני.

איל בן ראובן: – – להפסקת ההרג הזה.

איל בן ראובן: תודה רבה.

מאיר כהן: אכן.

מאיר כהן: חבר הכנסת טיבי.

אחמד טיבי: אני מוותר.

מאיר כהן: אתה מוותר.

מאיר כהן: חברת הכנסת בירן – – –

אחמד טיבי: אני מבקש לא להתייחס לזה כהרגל.

מאיר כהן: לא, זה לא הרגל, אנחנו יודעים.

מאיר כהן: זה יוצא דופן.

מאיר כהן: חברת הכנסת בירן – אינה נוכחת; חבר הכנסת סאלח סעד – אינו נוכח; חברת הכנסת נאוה בוקר – אינה נוכחת; חברת הכנסת מירב בן ארי – מוותרת; חבר הכנסת שלח – אינו נוכח; חבר הכנסת רוזנטל – אינו נוכח; חבר הכנסת חזן – רק עכשיו הוא ביקש – חבר הכנסת חזן – אינו נוכח.

מאיר כהן: ובכן, רבותיי, אנחנו עוברים, ברשותכם – אנחנו נצביע על הצעת חוק לשמירה על בטיחות מעליות, התשע"ז–2017, בקריאה ראשונה.

מאיר כהן: בבקשה.

מאיר כהן: מי בעד ומי נגד?

מאיר כהן: הצבעה מס' 8 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 10 נגד – 21 נמנעים – אין ההצעה להעביר לוועדה את הצעת חוק לשמירה על בטיחות מעליות, התשע"ז–2017, לא נתקבלה.

מאיר כהן: 21 נגד, עשרה בעד.

מאיר כהן: החוק לא התקבל.

מאיר כהן: רבותיי, אני מבקש.

מאיר כהן: אני מבקש.

מאיר כהן: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/1157); נספחות.

מאיר כהן: ]

מאיר כהן: אנחנו עוברים להצעת חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב (תיקון), התשע"ח–2017, בקריאה ראשונה.

מאיר כהן: יציג את הצעת החוק בשם שר התחבורה השר יריב לוין.

מאיר כהן: בבקשה, אדוני.

מאיר כהן: חברי הכנסת – חבר הכנסת חסון.

מאיר כהן: חבר הכנסת חסון, חבר הכנסת חיליק – אני מבקש לאפשר לשר להציג את הצעת החוק.

מאיר כהן: בבקשה, אדוני השר.

יריב לוין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש – – –

מאיר כהן: חבר הכנסת ילין – חבר הכנסת ילין.

מאיר כהן: אני מבקש להירגע.

מאיר כהן: אדוני השר, בבקשה.

מאיר כהן: חברת הכנסת מרב מיכאלי, בבקשה, גברתי.

מירב בן ארי: בן ארי, בן ארי.

מאיר כהן: בן ארי, סליחה.

מאיר כהן: אלף סליחות.

מאיר כהן: אלף סליחות, את צודקת.

יריב לוין: אדוני היושב-ראש, תאפשר לי לדבר.

מאיר כהן: חבר הכנסת חסון, אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה.

מאיר כהן: מספיק.

מאיר כהן: חבר הכנסת חזן – לסדר פעם ראשונה.

יריב לוין: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אדוני היושב-ראש, באמת באמת, בכל פעם אני מופתע מחדש מרגעי השפל בכנסת הזאת.

יואל חסון: נו באמת, תפסיק להטיף.

יואל חסון: רגע השפל הוא שאתם לא בכנסת, זה רגע השפל.

יואל חסון: אנחנו לא עובדים אצלכם.

מאיר כהן: חבר הכנסת חסון, אני מבקש.

יריב לוין: חבר הכנסת חסון, אני מציע שתתרכז בלהוציא הודעה לעיתונות על הניצחון הגדול שלך בהצבעות, ולפחות אל תפריע לי לומר את האמת.

יריב לוין: אדוני היושב-ראש, לא סוד – והייתי יושב-ראש קואליציה – שבבית הזה יש מצבים שאין הסכמות, ואז מגייסים קולות – רגע, רגע, שנייה – ויש מצבים, חבר הכנסת חסון – ואני דווקא מצפה ממך כחבר כנסת ותיק להכיר אותם – שכשמגיעים לסיכום מראש, שהאופוזיציה איננה מתנגדת – –

יואל חסון: אין סיכום.

יואל חסון: לא היה סיכום.

יואל חסון: לא היה סיכום.

יריב לוין: – – אז לא עושים דברים כאלה.

יריב לוין: זו לא גבורה גדולה ולא חוכמה, אבל אין בעיה, בהצבעה הקודמת פגעתם בבטיחות של אזרחי ישראל שנוסעים במעליות, ואם אתם רוצים – תמשיכו, תפגעו גם – –

יואל חסון: אז למה לא באתם להצביע?

יואל חסון: אם זה כל כך חשוב, למה לא באתם להצביע?

יריב לוין: – – תפגעו גם בזכויות של מי שנוסע בכלי רכב.

יריב לוין: אם זה מה שאתם חושבים שיביא לכם אהדה ציבורית, בבקשה.

יריב לוין: אני חשבתי שהאופוזיציה יותר רצינית, בבית הזה, מסתבר שטעיתי.

יריב לוין: בכל אופן, אדוני היושב-ראש, אני בכל זאת מביא לפני חברי הכנסת את הצעת חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב (תיקון), התשע"ח–2017, לבקשתו של חברי חבר הכנסת ישראל כץ, שר התחבורה והבטיחות בדרכים.

יריב לוין: מאחר שבנאום הקודם, אדוני היושב-ראש, חברי האופוזיציה לא הקשיבו, ולכן לא הבינו בכלל למה הם מתנגדים – כי, חבר הכנסת חסון, לא מספיק להיות פה, כדאי גם להקשיב, כדי להבין על מה מצביעים – אז אולי תהיו בשקט ותקשיבו, ותעזוב את הטלפון, ואז לפחות תדע על מה אתה מצביע, ותוכל לתת על זה דין וחשבון לאזרחי ישראל.

יריב לוין: בכל אופן, אדוני היושב-ראש, חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב, התשע"ו–2016, מסדיר את ענף הרכב בישראל על תחומיו השונים, ובכלל זה ייצור, יבוא וסחר ברכב, ייצור, יבוא וסחר במוצרי תעבורה, מתן שירותי תחזוקה לרכב ושמאות רכב.

יריב לוין: החוק נועד להסדיר את השירותים בענף הרכב, שמירה על בטיחות הרכב, הגנה על שלום הציבור ובטיחותו, מתן שירות סדיר וזמין למקבלי השירות, קיום תנאים הולמים במקומות שבהם השירות ניתן, וכן קידום התחרות בענף הרכב והגנת הצרכן.

יריב לוין: מאז נכנס החוק לתוקפו, ביום ט"ז בתשרי התשע"ז, 18 באוקטובר 2016, התעוררו קשיים שונים ביישומו, והתיקונים המוצעים בהצעת חוק זו נועדו לתת מענה לחלק מהקשיים.

יריב לוין: להלן עיקריו: 1.

יריב לוין: סעיף 32 לחוק, שעניינו התנאים למתן רישיון יבוא רכב ליבוא מסחרי, קובע, בין היתר, כתנאי למתן רישיון יבוא לרכב הגבלת היקף נסועה של רכב, הגבלה שנועדה להבטיח כי ייובאו לישראל רק רכבים חדשים.

יריב לוין: ואולם, מאז כניסת החוק לתוקפו – חבר הכנסת חסון, אתה לא מקשיב לי.

יריב לוין: אתה לא מקשיב לי, חבר הכנסת חסון.

יריב לוין: חבר הכנסת חסון, אתה לא מקשיב לי, אולי החוק מספיק חשוב כדי שלא תעשה תרגילים עלובים על חשבון אזרחי ישראל.

יריב לוין: שב ותקשיב.

יואל חסון: התרגיל העלוב הוא שלכם, בזלזול שלכם בכנסת.

יואל חסון: זה התרגיל העלוב ביותר.

יריב לוין: אני אחזור על עיקרי החוק, חבר הכנסת חסון, שתשמע.

יואל חסון: אתה עושה פיליבסטר עכשיו כדי לקיים – – –

יריב לוין: אני לא עושה פיליבסטר.

יריב לוין: חבר הכנסת חסון, הינני להציע לך הצעה – אתה תעזוב את הטלפון ותקשיב לי, אני אקרא מהר וארד מהדוכן מייד.

יואל חסון: עד עכשיו – – –

יריב לוין: מאה אחוז.

יריב לוין: רק תניח את הטלפון, תקשיב.

יריב לוין: יפה.

יריב לוין: סעיף 32 לחוק, שעניינו התנאים למתן רישיון יבוא רכב ליבוא מסחרי, קובע, בין היתר, כתנאי למתן רישיון יבוא לרכב הגבלת היקף הנסועה של הרכב, הגבלה שנועדה להבטיח כי ייובאו לישראל רק רכבים חדשים.

יריב לוין: ואולם מאז כניסת החוק לתוקפו התברר כי הגבלה זו רלוונטית רק לרכב נוסעים פרטי, רכב מסחרי עד 3.5 טון ואופנועים, אך אינה מתאימה לרכבים מסוגים אחרים, כגון אוטובוסים, שחלקיהם מיוצרים במפעלי ייצור שונים ונעים על גלגלים בין מפעלי הייצור קודם לייצואם, וכך נוצר חסם יבוא לא מוצדק.

יריב לוין: מוצע כי הגבלת היקף הנסועה המרבי לרכב חדש לשם קבלת רישיון יבוא תחול רק לגבי סוגי הרכב שהיא רלוונטית לגביהם.

יריב לוין: 2.

יריב לוין: עוד קובע סעיף 32 לחוק סוגים מוגבלים של רכבים שיכול יבואן זעיר לייבא (יבואן שרשאי לייבא עד 20 רכבים בשנה), בהנחה שצורכי השוק ממוקדים ברכב פרטי וברכב מסחרי עד 3.5 טון, ואולם מאז כניסת החוק לתוקפו התברר כי יש דרישה בשוק גם לייבוא זעיר של כלי רכב מסוגים נוספים, ובפרט בסיווגי המשנה של רכב פרטי ורכב מסחרי, למשל אוטובוסים ומשאיות.

יריב לוין: בהתאמה, ובמענה לדרישות השוק ובמטרה לאזן את כוחם התחרותי של יבואנים זעירים אל מול שאר היבואנים המסחריים, מוצע להרחיב את סוגי הרכבים שיוכלו יבואנים זעירים לייבא, כך שיוכלו לייבא כל רכב נוסעים – מסחרי, גרור או נתמך, אופנוע או מכונה ניידת שעומדים בתנאי היבוא.

יריב לוין: 3.

יריב לוין: סעיף 33 מסדיר יבוא אישי של רכב לישראל, ובמסגרתו מותר יבוא אישי של רכב בידי עוסק למטרות של הסעת נוסעים בשכר או הובלת טובין בשכר לשימושו העצמי-עסקי של המייבא.

יריב לוין: מאז כניסת החוק לתוקפו התברר כי עוסקים נדרשים ליבוא אישי של רכב לשימוש עצמי-עסקי לצרכים נוספים, ובהתאמה מוצע לבטל את ההגבלה הקבועה לעניין מטרת השימוש ברכב המיובא ביבוא אישי, וכך יתאפשר יבוא אישי של רכב בידי עוסק לכל שימוש עצמי-עסקי, בהתאם לצורכי המייבא.

יריב לוין: 4.

יריב לוין: סעיף 117 לחוק קובע את התנאים לקבלת רישיון לסחר במוצרי תעבורה, ונקבעה בו רשימת בעלי רישיונות לפי החוק אשר רואים אותם כבעלי רישיון לסחר במוצרי תעבורה.

יריב לוין: עקב השמטה, לא נכלל בין בעלי הרישיונות בעל רישיון לייצור מוצרי תעבורה, ומאחר שמובן שמי שמייצר מוצרי תעבורה עושה זאת לשם שיווקם ומכירתם, אין הצדקה לחייבו – אחרי שקיבל רישיון לייצור מוצרי תעבורה – גם בעמידה בדרישות לקבלת רישיון לסחר במוצרי תעבורה.

יריב לוין: מוצע בהתאמה לכלול בסעיף בעניין בעלי הרישיונות שיראו אותם כבעלי רישיון לסחר במוצרי תעבורה גם בעל רישיון לייצור מוצרי תעבורה.

יריב לוין: 5.

יריב לוין: עוד מוצע במסגרת התיקון לסעיף 117 לחוק, ובמטרה להבטיח שבעל רישיון שלא עבר הסמכה בנושא סחר במוצרי תעבורה לא יסחור בהם, בלא קשר לעיסוקו, מוצע להסמיך את השר לקבוע בתקנות הוראות מיוחדות לעניין סחר במוצרי תעבורה, ובכלל זה הגבלות שיחולו על בעלי הרישיונות לעניין סחר במוצרי תעבורה.

יריב לוין: הממשלה אישרה את הצעת החוק.

יריב לוין: מוצע לאשר את ההצעה ולהעבירה לוועדת הכלכלה של הכנסת.

יריב לוין: אדוני היושב-ראש, אני מקווה שהכנסת תאשר את ההצעה ולא תנהל חשבונאות פוליטית בעניינים של בטיחות הנסיעה.

יריב לוין: תודה.

מיקי רוזנטל: כך יהיה.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: אני אחרוג ממנהגי – אני מצטרף לתקוותך.

מאיר כהן: אנחנו עוברים לדיון, חבר הכנסת אייכלר.

מאיר כהן: חבר הכנסת עבד אל חכים חאג' יחיא – מוותר.

מאיר כהן: חבר הכנסת נחמן שי, בבקשה.

נחמן שי: תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני רוצה לשמש פה פֶּה ללריסה טינקלביץ, בת 73 מדימונה.

נחמן שי: היא נפצעה קשה מאוד, לאחרונה, במהלך שוד שהיה ליד ביתה, לא עלינו, כשהוציאה את קצבת הביטוח הלאומי מהכספומט.

נחמן שי: הקרובים שלה סיפרו שהיא גרה לבד, הלכה להוציא את הכסף שלה – פעם אחת בחודש היא מקבלת כסף – ואז תקפו אותה, חבטו בה, הפילו אותה, וכל זה בשביל 500 שקל.

נחמן שי: כל זה בשביל 500 שקל.

נחמן שי: אמרתי קודם, אין לה משפחה קרובה, יש לה קרובי משפחה יותר רחוקה, הם באו להושיט לה עזרה, ולא היה אפשר לעשות יותר מדי.

נחמן שי: כבר עצרו את החשוד, והחשוד גר בדימונה – הוא תושב דימונה, והוא בא לבית המשפט, אמר מה שאמר, והמשטרה הכירה בעובדה שהייתה פה עבירה של ניסיון לרצח, ושוד.

נחמן שי: קודם הוא ניסה לחטוף מידיה את הארנק, ואחר כך – למה אני מספר לכם את כל זה?

נחמן שי: אני מספר לכם את כל זה מפני שלריסה היא בת 80, ולנו בישראל יש יותר ויותר אנשים בני 70 ובני 80 ומעלה, כי זה השבט שגדל הכי הרבה באוכלוסייה, אבל הוא שבט קצת חלש.

נחמן שי: הוא קצת חלש, הוא הולך יותר לאט, הוא צריך לפעמים לשבת, הוא לא הכי ערני לפעמים, וכך הוא נופל טרף לאלימות, לתקיפה, לשוד – למעשים אכזריים.

נחמן שי: אנחנו צריכים לדרוש, פה בכנסת, ומהכנסת, מאותן רשויות שאוכפות חוק במדינת ישראל, ובראש ובראשונה ממשטרת ישראל, לתת עדיפות גבוהה לתיקים האלה, כי דמם של הקשישים והקשישות האלה הוא לא הפקר.

נחמן שי: וגם – נוסף לכול, בגלל האי-יכולת שלהם להגן על עצמם, כדי שלא ייפלו לטרף, הם רשאים להגנה יתרה.

נחמן שי: וכשתיק כזה מגיע לתחנת המשטרה, ולידי החוקרים, הם צריכים להעלות אותו גבוה, הם צריכים לשים אותו בראש הערימה – ויש להם הרבה, לא עלינו; האלימות היא מכה בחברה הישראלית – ולתת לזה את הטיפול הראוי, כי אם אנחנו לא נגן על החלשים שבנו, אנחנו לא ראויים לעצמנו – אנחנו לא ראויים לעצמנו.

נחמן שי: חברה נמדדת ביחסה לחלשים ולחלשות, למוחלשים ולמוחלשות, וזה המבחן שלנו.

נחמן שי: והסיפור הזה, הסיפור הזה של לריסה, רק ממחיש לנו עד כמה החיים שלנו במדינה הזאת נעשו הפקר.

נחמן שי: תודה, אדוני.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: טלב אבו עראר; יעל גרמן – חברת הכנסת – מוותרת.

מאיר כהן: מיכאל מלכיאלי, מוותר?

מאיר כהן: – לא.

מאיר כהן: בבקשה.

מיכאל מלכיאלי: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, היום השתתפתי בדיון בוועדת החוקה על אי-יישום החוק של שילוב האוכלוסייה החרדית במגזר הציבורי.

מיכאל מלכיאלי: הנתונים, כמו שכולם חושבים, לא מעודדים בכלל.

מיכאל מלכיאלי: אני רוצה לומר לכם שהנתונים שנציגי המשרדים מהנציבות מעלים בפנינו – זו פשוט בושה שחוק שנחקק כאן בכנסת – וכולנו יודעים שעד שאתה מעביר חוק בשלוש קריאות, כמה גלגולים החוק הזה עובר, בוועדות, בדיונים בחדרים – כשאנחנו מגיעים לבחון את היישום של החוק, אנחנו מגלים שכלום; שום דבר לא יושם.

מיכאל מלכיאלי: אתה מסתכל על המספרים, ואתה רואה – מ-3,500 חרדים שנרשמו למכרזים של נציבות שירות המדינה, בקושי 70 אברכים חרדים התקבלו לעבודה.

מיכאל מלכיאלי: הלכתי לבדוק מה הסיבה לכך שבאמת כל כך קצת אנשים התקבלו לעבודה.

מיכאל מלכיאלי: מצאתי שכיום אחד מתנאי הסף הבסיסיים לכל מכרז בנציבות שירות המדינה זה 12 שנות לימוד.

מיכאל מלכיאלי: אדם חרדי לומד בישיבה הרבה מעבר לזה, אבל משום מה, משרד החינוך לא מכיר בשנים האלה.

מיכאל מלכיאלי: לא מכיר בשנים של תלמיד ישיבה, שלומד ולומד הרבה שעות, הרבה מעבר לאדם שנמצא בחינוך הממלכתי, גם באיכות, בוודאי בכמות הזמן, אבל משום מה לא מכירים בשעות האלה.

מיכאל מלכיאלי: ואני חושב שהגיע הזמן שדווקא הציבור החרדי, שכל כך מטיפים לו מוסר על אי-השתלבות בשוק העבודה – ידעו להתחשב בצרכים שלו ולחשב את אותן שעות לימוד של אותם בחורים.

מיכאל מלכיאלי: תודה רבה.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: בהמשך לדברים של חבר הכנסת נחמן שי – איפה כבודו?

מאיר כהן: חבר הכנסת נחמן שי, בכל 28 בחודש, אנשי משמר הכנסת מלווים, כאן, בירושלים, קשישים לבנקים ומהבנקים לבית שלהם.

נחמן שי: – – – משמר הכנסת – – –

מאיר כהן: תודה.

מאיר כהן: אנחנו ממשיכים.

מאיר כהן: חבר הכנסת גליק, יהודה גליק – אינו נוכח; חבר הכנסת מסעוד גנאים – אינו נוכח; חבר הכנסת כבל – חבר הכנסת כבל, מוותר, אדוני?

מאיר כהן: מוותר; חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן – אינה נוכחת; עיסאווי פריג' – חבר הכנסת – אינו נוכח; חברת הכנסת רוזין – אינה נוכחת; חברת הכנסת עליזה לביא – אינה נוכחת; חברת הכנסת זנדברג – אינה נוכחת; חבר הכנסת חיליק בר – מוותר; חבר הכנסת זוהיר בהלול – אינו נוכח; ג'מאל זחאלקה – חבר הכנסת – אינו נוכח; מנחם אליעזר מוזס – אינו נוכח; חבר הכנסת שמולי, איציק – מוותר; חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס – אינה נוכחת; חבר הכנסת איתן ברושי – אינו נוכח; חברת הכנסת יעל כהן-פארן – אינה נוכחת; חבר הכנסת עמר בר-לב – מוותר; חבר הכנסת מיקי לוי – אינו נוכח; חבר הכנסת אמיר אוחנה, אדוני – מוותר.

מאיר כהן: חבר הכנסת דב חנין – ידבר, כבודו.

מאיר כהן: בבקשה.

דב חנין: תודה לך, אדוני היושב-ראש, אני עליתי לדוכן לא כדי לדבר על רישוי כלי רכב, אלא לדבר על מי שנוהג לכיוון שגוי ומוטעה את המדינה הזאת, ואני כרגע מדבר דווקא על הצד הכלכלי.

דב חנין: הגיעה היום פעם נוספת לוועדת הכספים החלטתה של הממשלה לעשות קיצוץ רוחבי בהיקף של 1.1 מיליארד שקלים.

דב חנין: הבקשה הזאת של הממשלה, לאשר את הקיצוץ הרוחבי הזה, היא בקשה חוצפנית, היא בקשה שמעידה על אטימות, והיא בקשה שמעידה על ניתוק מוחלט מהבעיות של הציבור.

דב חנין: למה צריך לעשות קיצוץ רוחבי – בשביל לממן 150 מיליון שקל בזבוזים שראש הממשלה נתניהו הוציא על תרגילי רשות השידור?

דב חנין: אבל חמור מזה, איך אפשר לבוא ולהציע קיצוץ רוחבי – בתקציבי תחבורה, בתקציבי בריאות, בתקציבי רווחה – כאשר בתקציב המדינה יש עודף כספי של 13–15 מיליארד שקלים?

דב חנין: אדוני היושב-ראש, מאז הוקמה הממשלה הזאת, היא כבר קיצצה 13 מיליארד שקל בהטבות מס.

דב חנין: רק הקיצוץ של מס החברות – הורדת מס החברות מ-26.5% ל-24%, על פי החישוב שאני קורא היום בבוקר בדה-מרקר, עלה לקופת המדינה 3.5 מיליארד שקלים.

דב חנין: עכשיו רוצים קיצוץ של 1% נוסף, להוריד ל-23% – זה עוד 1.5 מיליארד שקלים.

דב חנין: במקום לתת הטבות לבעלי הון, צריך להשקיע בתקציבים חברתיים, אבל נתניהו, אדוני היושב-ראש, ממשיך לפגוע במערכת הציבורית, אותה מערכת שהוא קרא לה בזמנו "האיש השמן".

דב חנין: האיש השמן הזה – מאז 2003, תקופת נתניהו כשר האוצר – עבר דיאטה רצחנית, והדיאטה הרצחנית הזאת מורגשת במערכת הבריאות, במערכות הרווחה, במערכות התחבורה הציבורית.

דב חנין: אבל לא מתכוונים להסתפק בזה, מתכוונים להמשיך ולקצץ בבשר החי, ולפגוע עוד ברווחה, בבריאות, ובתקציבים חברתיים אחרים.

דב חנין: לכן, אדוני היושב-ראש, אני קראתי בוועדת הכספים לוועדת הכספים, ואני קורא מכאן לציבור, להתנגד למהלך הממשלתי הזה.

דב חנין: יש הרבה כסף; את הכסף שיש אסור לחלק כמתנות לעשירים.

דב חנין: בכסף שיש – –

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

דב חנין: – – צריך להשתמש לפתרון של בעיות חברתיות אמיתיות.

דב חנין: תודה רבה.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: חבר הכנסת מוסי רז – מוותר; חבר הכנסת אחמד טיבי – מוותר; חברת הכנסת מיכל בירן – אינה נוכחת; חבר הכנסת איל בן ראובן – אינו נוכח; חבר הכנסת סאלח סעד; חברת הכנסת נאוה בוקר – מוותרת.

סאלח סעד: – – –

מאיר כהן: כן, מוותר, הבנתי.

מאיר כהן: חברת הכנסת נאוה בוקר – מוותרת; חברת הכנסת מרב מיכאלי – חברת הכנסת מירב בן ארי – מוותרת; חבר הכנסת עפר שלח – מוותר; חבר הכנסת אורן אסף חזן – אינו נוכח.

מאיר כהן: לפני שהולכים להצבעה, אדוני השר – – –

מיקי רוזנטל: רגע, אדוני, אני ביקשתי.

קריאה: מיקי רוזנטל.

מאיר כהן: סליחה, אדוני השר.

מאיר כהן: מיקי רוזנטל, בבקשה.

מאיר כהן: אדוני השר, האם תרצה לסכם?

מאיר כהן: אדוני השר, השר לוין, אתה תעלה אחרי זה לסכם, בבקשה.

מיקי רוזנטל: תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אדוני שר התיירות, תראו, אני רוצה להגיד לכם משהו, חברי בקואליציה, כדאי שתקשיבו.

מיקי רוזנטל: אתם הפכתם את תהליך החקיקה לחוכא ואטלולא.

מיקי רוזנטל: אתם מטרידים את תהליך החקיקה, אתם כמעט אונסים אותו.

מיקי רוזנטל: ואני לא מדבר על דברים שנויים במחלוקת.

מיקי רוזנטל: אפשר, השר לוין, להסכים שיועץ משפטי למשרד ממשלתי מתמנה כך, או מתמנה אחרת, אם זה ראוי או לא ראוי.

מיקי רוזנטל: אפשר להתווכח איך ממנים יועצים משפטיים.

מיקי רוזנטל: אי-אפשר להתווכח על חוקים פרסונליים.

מיקי רוזנטל: אתם איבדתם את הראש.

מיקי רוזנטל: אתם עברתם לחקיקה פרסונלית, שאגב, אסורה בהרבה מאוד חוקות בעולם; בארצות הברית, למשל, אסורה חקיקה פרסונלית בחוקה – בחוקה.

מיקי רוזנטל: אבל אצלכם, כדי להציל את עורו של ראש הממשלה אתם מוכנים לאנוס את תהליך החקיקה, שלא לדבר על להטריד אותו.

מיקי רוזנטל: ואני מציע לכם, אם יש לכם עוד חוקים אבסורדיים, אולי תציעו גם לבטל את יום שני, כי אולי ראש הממשלה יוזמן לחקירה ביום שני, ואסור להגיד "יום שני".

מיקי רוזנטל: אולי, אולי תבטלו את הקיץ בחקיקה, או את החורף, כי ראש הממשלה יוזמן בחורף, ובשבוע הבא – שבוע הבא, אסור להגיד "שבוע הבא", כי ראש הממשלה יוזמן לחקירה.

מיקי רוזנטל: חקירה – אסור להגיד "ראש הממשלה יוזמן לחקירה" – בחוק תגידו את זה גם.

עמר בר-לב: אסור להגיד את המילה "חקירה".

מיקי רוזנטל: להוציא את המילה "חקירה" מהחוק.

מיקי רוזנטל: "בדיקה בעניינו" אולי.

מיקי רוזנטל: אתם, כדי להציל את עורו של ראש הממשלה, מוכנים לעשות צחוק מהחוק.

מיקי רוזנטל: ואני אומר לכם, אני אומר לכם: עצרו; עצרו, כי תהליך החקיקה הוא הדבר הכי חשוב בפרלמנט הישראלי, ואי-אפשר לשעבד אותו לטובתו של איש אחד.

מיקי רוזנטל: ואני יודע שכולכם עכשיו משפילים מבט, ובצדק, כי אתם צריכים לשמור על כבוד הפרלמנט הזה, ואני קורא לכם לחדול מהחקיקה הפרסונלית.

מיקי רוזנטל: תודה.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: אדוני השר, בבקשה.

יריב לוין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אני, אדוני היושב-ראש, הצגתי קודם את הצעת החוק, אני לא חושב שיש טעם שאחזור על הדברים, אבל מי שייסעו ונוסעים בכלי רכב במדינת ישראל הם לא רק אזרחי ישראל אלא גם תיירים שמגיעים לכאן, אז מאחר שבנסיבות שנוצרו אני נדרש לסכם את הדיון, אני אנצל את הזמן – –

מאיר כהן: זה לא סתם, שלושה מיליון.

יריב לוין: – – כן, אני אנצל את הזמן לפחות כדי באמת – גם מכאן, מעל הדוכן הזה – לברך את התייר ה-3 מיליון, שיגיע מחר למדינת ישראל.

נחמן שי: מי זה?

יריב לוין: נחכה למחר.

יריב לוין: מישהו אמר לי שאני יכול להגיד שאפשר שהוא מגיע מיבשת שמתחילה באל"ף, כי זה כנראה מכסה פחות או יותר את הכול.

נחמן שי: אתם כבר יודעים מי זה, לא?

יריב לוין: אבל אנחנו באמת מגיעים לא רק ל-3 מיליון תיירים, בפעם הראשונה בתולדות המדינה, אלא שאנחנו מגיעים למספר הזה בתחילת נובמבר.

יריב לוין: פירושו של דבר שעד סוף השנה אנחנו נגיע ל-3.5 מיליון תיירים, כאשר השיא של כל הזמנים, עד היום – –

נחמן שי: – – – חודשיים – – –

יריב לוין: – – השיא של כל הזמנים עד היום היה 2,960,000, כלומר זה גידול עצום, של יותר מחצי מיליון תיירים בהשוואה לשיא שהיה בעבר – זה גידול של 600,000 תיירים לעומת מה שהיה כאן בשנה שעברה.

יריב לוין: המשמעות של הדבר הזה היא תוספת הכנסות למשק של כ-3 מיליארד ש"ח, כלומר ההכנסה של התיירות – הגידול, רק הגידול בתיירות, ישלם השנה את כל העלות, למשל, של ההסדר החשוב שאנחנו מגיעים אליו בנושא של הנכים; יצירה של כ-20,000 מקומות עבודה בכל רחבי הארץ, מצפון ועד דרום, ומה שלא פחות חשוב מזה – וזה נושא שקרוב לליבך, חבר הכנסת שי – זה עוד יותר מחצי מיליון שגרירים נאמנים של מדינת ישראל – אנשים שבאו לכאן, היו כאן, ראו את המדינה, ראו את האמת על מה שקורה כאן, ואני יכול לומר לך שלפחות העובדה שיש לנו יותר מ-40% תיירים חוזרים – זה אומר שהם גם חוזרים שבעי רצון ומרוצים בחזרה.

יריב לוין: אני חושב שזאת הזדמנות לומר תודה מעומק הלב, והיא באמת מגיעה, לעובדי משרד התיירות, שבאמת עושים עבודה קשה מאוד.

יריב לוין: אני לא יודע אם הרבה אנשים כאן יודעים, אבל יותר מ-3 מיליון תיירים, ולמשרד התיירות יש בסך הכול 180 עובדים.

יריב לוין: אני חושב שזו בהחלט דוגמה כיצד אפשר להגיע, עם כוח אדם לא גדול, לתוצאות שהן משמעותיות לכלל המשק.

יריב לוין: אני גם חושב, ומוכרח לומר כאן, שאנחנו מנסים להשתמש בהזדמנות הגדולה הזאת לעוד דבר אחד, והוא לקריאה לציבור הישראלי – גם ליזמים, להיכנס להשקיע בתיירות, וגם לאנשים –להצטרף ולעבוד בתיירות, משום שהענף הזה סובל ממחסור עצום גם בהשקעות וגם בעובדים.

יריב לוין: זה לא סוד שבאילת, למשל, בתי המלון היו כבר נסגרים מזמן אלמלא ההסדר הייחודי שהגענו אליו, שמאפשר כניסה של יותר מ-1,000 עובדים ירדנים בכל יום לאילת, שעובדים במלונות וחוזרים.

יריב לוין: חברי השר לשיתוף פעולה אזורי – בשעתו סגן השר והיום שר התקשורת, חבר הכנסת איוב קרא, היה בהחלט גורם משמעותי בהובלת המהלך הזה, שהציל את המלונות באילת, צריך לומר, אחרת פשוט לא היו שם עובדים.

יריב לוין: אבל מצוקת כוח האדם היא מצוקה אדירה.

יריב לוין: למזלנו, אנחנו חיים במדינה ששיעורי האבטלה בה הם מהנמוכים בעולם, ויש לנו צורך ומחסור בעובדים בענף הזה, וככל שהמספרים עולים – ואנחנו בהחלט אופטימיים ורואים קצב גידול מתמשך – יש סיבה להאמין שנזדקק לעוד ועוד עובדים.

יריב לוין: אני יכול לומר לכל מי ששומע אותנו שיש בענף הזה הרבה סיפוק, הרבה עניין, ומי שיבחר לפנות לעבוד ולעסוק בתחום הזה לא יצטער.

יריב לוין: נוסף על כך חסרים לנו מאוד יזמים והשקעות בתחום הזה; הרבה שנים התיירות נחשבה למשהו שבאמת נמצא בשולי תשומת הלב, לענף שהסיכוי שלו להתפתח הוא מוגבל.

יריב לוין: אני חושב שהיום, כשרואים את השינוי, כבר מרגישים אותו גם ביזמויות.

יריב לוין: יש היום, לראשונה זה שנים, 6,000 חדרי מלון בבנייה, בין היתר עקב אישור חוק המלונות והמהלכים שעשינו כאן, אבל עדיין יש צורך בהרבה מאוד השקעות; הרבה מאוד השקעות, שיאפשרו לנו לפתוח עוד בתי מלון, שיאפשרו לנו להקים אטרקציות תיירותיות נוספות ולגוון, באמת, את ההיצע שאנחנו מעוניינים לתת לתייר שמגיע לכאן.

יריב לוין: חשוב לומר שזה לא רק שחווינו השנה גידול משמעותי בתיירות, אלא שאנחנו רואים מגמה עקבית; מאז חודש נובמבר בשנה שעברה, קרי לאורך 12 חודשים רצופים, כל חודש בפני עצמו היה חודש השיא אי-פעם, לאותו חודש, במספר התיירים הנכנסים.

יריב לוין: לכן אני חושב שמי שייכנס וישקיע בענף הזה יראה ברכה, יראה תשואה להשקעה שלו ויתרום גם לעצמו, וגם, כמובן, לכלכלה הישראלית.

יריב לוין: לסיכום העניין הזה – אני מקווה שנשמור על בטיחות כולנו והכנסת תצביע בעד הצעת החוק.

יריב לוין: תודה.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: אני מבקש מכולכם לשבת, אנחנו עוברים להצבעה.

מאיר כהן: אם כן, אנחנו מצביעים על הצעת חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב (תיקון), התשע"ח–2017, בקריאה ראשונה.

מאיר כהן: בבקשה.

מאיר כהן: מי בעד ומי נגד?

מאיר כהן: הצבעה מס' 9 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 60 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב (תיקון), התשע"ח–2017, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

מאיר כהן: 60 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

מאיר כהן: אם כן, הצעת החוק התקבלה בקריאה ראשונה ותועבר להמשך דיון בוועדת הכלכלה.

מאיר כהן: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/1159); נספחות.

מאיר כהן: ]

מאיר כהן: אנחנו עוברים להצעת חוק הסדרת הטיפול בחופי הכינרת (תיקון מס' 2), התשע"ח–2017, קריאה ראשונה.

מאיר כהן: יציג את הצעת החוק סגן שר הפנים, חבר הכנסת משולם נהרי.

מאיר כהן: בבקשה, כבודו.

משולם נהרי: אדוני היושב בראש, חבריי חברי הכנסת, חוק הסדרת הטיפול בחופי הכינרת, התשס"ח–2008, נחקק בשנת 2008 במטרה "להסדיר את הטיפול בחופי הכינרת בראייה כוללת ואחידה, בהתחשב בהיבטים הייחודיים של הכינרת, ולהגביר את האכיפה של חיקוקים שנועדו למנוע ולצמצם את הפגיעה בכינרת" – סעיף 1 לחוק – על ידי ריכוז הסמכויות הנוגעות בניהול הפעילות בחופי הכינרת בידי גוף אחד, הוא איגוד ערים כינרת, אשר הוקם מכוח החוק.

משולם נהרי: סעיף 7 לחוק מפרט את תפקידיו של האיגוד, וסעיף 8 לחוק קובע כי לאיגוד יהיו כל הסמכויות הנדרשות לביצוע תפקידיו לפי חוק זה, לרבות הסמכויות של כל אחת מהרשויות המקומיות שבתחומו, בעניינים הקשורים לתפקידיו כאמור בסעיף 7, וכל אחת מהרשויות המקומיות האמורות תהיה משוחררת מחובותיה לגבי כל אחד מהעניינים האמורים, ולא יהיו נתונים לה הסמכויות והתפקידים שהיו בידה לפי כל דין בעניינים האלה.

משולם נהרי: בהתאם להוראת סעיף 9 לחוק, לשם ביצוע תפקידי האיגוד וסמכויותיו לפי החוק רשאית מועצת האיגוד, באישור שר הפנים, להתקין לאיגוד חוקי עזר.

משולם נהרי: עוד נקבע בסעיף זה כי שר הפנים, בהסכמת שר המשפטים, רשאי לקבוע בצו כי עבירה על הוראה פלונית בחוק עזר של האיגוד היא עבירת קנס, קרי עבירה שיהיה אפשר להטיל בעדה קנס חלף הגשת כתב אישום.

משולם נהרי: ואולם, החוק אינו קובע כי הפרת חוקי עזר היא בבחינת עבירה.

משולם נהרי: לאור האמור, מוצע בהצעת חוק זו לקבוע כי העובר על הוראת חוק עזר – דינו קנס בשיעור הקבוע בסעיף 254 לפקודת העיריות לעניין עבירה על חוק עזר – כיום, 3,600 ש"ח; בעבירה נמשכת – קנס נוסף בשיעור הקבוע באותו סעיף לעניין עבירה נמשכת – כיום, 160 ש"ח – בעד כל יום שבו העבירה נמשכת לאחר מסירת הודעה עליה בכתב מטעם יושב-ראש מועצת האיגוד או לאחר הרשעה.

משולם נהרי: ההפניה לשיעורי הקנסות הקבועים בהוראת העונשין שבפקודת העיריות לעניין עבירה על חוק עזר של העירייה, שהם זהים לאלה הקבועים בהוראת העונשין בסעיף 23 לפקודת המועצות המקומיות, נועדה להבטיח אחידות בין שיעורי הקנסות שיחולו בשל עבירות על חוקי עזר שיתקין האיגוד לבין שיעורי הקנסות שיחולו בשל עבירות על חוקי עזר של עיריות ומועצות מקומיות.

משולם נהרי: יובהר כי קנסות אלה הם העונש המקסימלי שבית משפט יהיה רשאי להטיל על אדם שהורשע בעבירה על חוק עזר, ולא שיעור הקנסות אשר יוטלו על ידי פקח, אשר ייקבע במסגרת צו עבירות קנס לפי סעיף 9(ב) לחוק.

משולם נהרי: אני קורא לחברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק.

משולם נהרי: תודה.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: אנחנו עוברים לדיון בהצעת החוק.

מאיר כהן: חבר הכנסת אייכלר – אינו נוכח; חבר הכנסת עבד אל חכים חאג' יחיא – מוותר; חבר הכנסת נחמן שי – אינו נוכח; חבר הכנסת טלב אבו עראר – אינו נוכח; חברת הכנסת גרמן – אינה נוכחת; חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי – אינו נוכח; חבר הכנסת גליק – אינו נוכח; חבר הכנסת גנאים – אינו נוכח; עאידה תומא סלימאן, חברת הכנסת – אינה נוכחת; עיסאווי פריג' – אינו נוכח; מיכל רוזין – מיכל רוזין, גברתי – מוותרת; חברת הכנסת עליזה לביא – אינה נוכחת; חברת הכנסת תמר זנדברג – אינה נוכחת; יחיאל חיליק בר – מוותר; זוהיר בהלול – מוותר; ג'מאל זחאלקה, חבר הכנסת – אינו נוכח; מנחם אליעזר מוזס – מוותר; איציק שמולי – מוותר; אורלי לוי אבקסיס – אינה נוכחת; חבר הכנסת ברושי – מוותר.

מאיר כהן: חברת הכנסת יעל כהן-פארן, בבקשה, גברתי.

יעל כהן-פארן: תודה, אדוני היושב-ראש.

יעל כהן-פארן: חבריי חברות וחברי הכנסת, החוק הזה מדבר על חופי הכינרת, אבל בואו נדבר על הכינרת: עוד מעט, חס וחלילה, לא תהיה לנו כינרת.

יעל כהן-פארן: אנחנו נמצאים בשנה – שנת בצורת חמישית באזור מקורות המים המרכזיים שלנו, של הכינרת.

יעל כהן-פארן: הכינרת נושקת לקו השחור, שזה כבר לא הקו האדום התחתון, זה הקו שמתחתיו, שהוגדר על ידי רשות המים כקו שבאמת מסכן את המצב של האגם.

יעל כהן-פארן: ויש מה לעשות, ואנחנו צריכים להביא לכך שנעשה.

יעל כהן-פארן: קדום כול, להפסיק לקדוח ולשאוב ממקורות המים המעטים כל כך שעוד מגיעים לכינרת, והדבר השני זה להתחיל לעבוד על היפוך המוביל הארצי; עשרות שנים שאבנו מים מהכינרת למרכז הארץ, עכשיו כנראה, זה המצב, צריך להציל את הכינרת, אסור שהאגם הזה ימות וייכנס למצב אקולוגי בלתי הפיך, ויהפוך להיות – לא לגמרי מלוח, אבל מאוד מלוח.

יעל כהן-פארן: מה שאנחנו צריכים זה להפנות את תשומת ליבנו למקום.

יעל כהן-פארן: אנחנו במצב של שינויי אקלים, שינויי אקלים שמשפיעים עלינו, משפיעים על האזור שלנו, וכבר הם משפיעים על הכינרת שלנו ועל הגליל העליון.

יעל כהן-פארן: אז בואו נשמור על הכינרת, בואו נשמור על חופי הכינרת.

יעל כהן-פארן: תודה.

מאיר כהן: תודה רבה, גברתי.

מאיר כהן: חבר הכנסת עמר בר-לב – מוותר; חבר הכנסת מיקי לוי – אינו נוכח; חבר הכנסת אמיר אוחנה – מוותר.

מאיר כהן: חבר הכנסת דב חנין.

דב חנין: תודה לך, אדוני היושב-ראש, עמיתיי חברי הכנסת, החוק הזה, מבחינתי הוא השלמת מעגל, כיוון שהחוק המקורי, חוק הסדרת הטיפול בחופי הכינרת, מ-2008, האו אחד החוקים הסביבתיים הראשונים שאני העברתי בכנסת.

דב חנין: הוא בסופו של דבר גם אוחד עם הצעה ממשלתית, והוא יצר את מינהלת הכינרת, מה שנקרא מועצת איגוד ערים כינרת, כגוף שאמור להגן ולשמור על חופי הכינרת.

דב חנין: אני חושב שהחוק ההוא היה חוק בעל משמעות, חוק חשוב, שבהחלט הועיל להגנה על חופי הכינרת, והגוף הזה, שאנחנו הקמנו, פועל, אכן, במסגרת החוק, ומצליח בהדרגה להחזיר לידי הציבור את השטחים האלה, יקרי הערך, של חופי הכינרת, שלאורך שנים רבות הופקעו מהציבור על ידי גורמים שונים ומשונים.

דב חנין: זה מהלך חשוב, זה מהלך שצריך להמשיך אותו ולהעמיק אותו.

דב חנין: וכן, כמו שמוצע בהצעת החוק שלפנינו, צריך גם לחזק אותו באמצעות מנגנונים של עבירות קנס, שיוכלו להיות מופעלים נגד מי שמפר את חוקי העזר שמועצת איגוד הערים כינרת מתקינה.

דב חנין: מבחינה זו, הצעת החוק הזאת היא נכונה – היא קובעת קנסות בהיקפים משמעותיים וגבוהים כדי ליצור הרתעה ולהעביר את המסר שמי שפוגע בכינרת ייתקל בתגובה אמיתית, תקיפה, מצד רשויות המדינה.

דב חנין: אני קורא לכולנו להצביע בעד החוק הזה.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: חבר הכנסת מוסי רז.

מאיר כהן: אנא, הקשיבו, אתם רשומים כאן.

מאיר כהן: חבר הכנסת אחמד טיבי.

אחמד טיבי: – – –

מאיר כהן: חבר – מוותר.

מאיר כהן: ובכן, אתה לא חורג מהמנהג שלך היום; חברת הכנסת בירן – אינה נוכחת; איל בן ראובן – חבר הכנסת – אינו נוכח; סאלח סעד – מוותר; נאווה בוקר – חברת הכנסת – מוותרת; מירב בן ארי – אינה נוכחת; עפר שלח – אינו נוכח; נורית קורן – חברת הכנסת – אינה נוכחת.

מאיר כהן: השר, האם אתה מסכם, או שאנחנו נעבור להצבעה?

קריאה: – – –

דב חנין: אנחנו בעד – – –

מאיר כהן: מה?

קריאות: – – –

מאיר כהן: לא לא לא.

מאיר כהן: ובכן, אדוני השר – אם כן, אנחנו עוברים להצבעה.

מאיר כהן: בבקשה.

קריאה: סגן השר.

דב חנין: אנחנו בעד.

מאיר כהן: סגן השר, סגן השר.

קריאה: – – – בעד – – –

קריאה: אנחנו בעד – – –

מאיר כהן: סגן השר, אתה – – – מוותר.

מאיר כהן: אם כן, רבותיי, אני אבקש מכולם לשבת, אנחנו עוברים להצבעה.

מאיר כהן: הצעת חוק הסדרת הטיפול בחופי הכינרת (תיקון מס' 2), התשע"ח–2017, בקריאה ראשונה.

מאיר כהן: מי בעד ומי נגד?

מאיר כהן: בבקשה.

דוד אמסלם: מה מצביעים?

קריאה: בעד, בעד.

קריאה: בעד.

דוד אמסלם: תוסיף אותי.

דוד אמסלם: הצבעה מס' 10 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 37 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הסדרת הטיפול בחופי הכינרת (תיקון מס' 2), התשע"ח–2017, לוועדת הפנים והגנת הסביבה נתקבלה.

מאיר כהן: 37 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

מאיר כהן: מוסיפים את חבר הכנסת אמסלם – לפרוטוקול – הצביע בעד.

מאיר כהן: אם כן, הצעת החוק התקבלה בקריאה ראשונה ותועבר לוועדת הפנים והגנת הסביבה להמשך דיון.

מאיר כהן: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/1160); נספחות.

מאיר כהן: ]

מאיר כהן: אנחנו עוברים להצעת חוק משק החשמל (תיקון מס' 15), התשע"ח–2017, קריאה ראשונה.

מאיר כהן: יציג את הצעת החוק שר האנרגיה, חבר הכנסת יובל שטייניץ.

מאיר כהן: חבר הכנסת שטייניץ, בבקשה, כבודו.

יובל שטייניץ: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, מדובר בהצעת חוק משק החשמל.

יובל שטייניץ: ההצעה המונחת לפניכם, עיקרה הארכת רישיונות ספק שירות חיוני, שניתנו מכוח משק החשמל ועתידים לפקוע ביום 15 בנובמבר 2017, דהיינו עוד כפחות משבועיים ימים, עשרה ימים.

יובל שטייניץ: הרישיונות נדרשים להמשך הפעילות ואספקת השירותים החיוניים במשק החשמל, או בלשון פשוטה יותר: לשם אספקת חשמל בישראל, וללא כן, אם הרישיון של חברת החשמל לייצר ולספק חשמל יחדל בעוד כעשרה ימים, מדינת ישראל עלולה להיכנס למשבר ועלטה, מה שיפגע באזרחים וגם עלול לסכן את חייהם ואת הביטחון הלאומי, את התעשייה, את הרפואה – אין מערכות חיוניות ללא אספקת חשמל.

יובל שטייניץ: על פי החוק, אין אפשרות לתת רישיונות חדשים לחברת החשמל ללא שינוי מבני, דהיינו, ללא רפורמה.

יובל שטייניץ: כך אומר החוק.

יובל שטייניץ: אני יכול לומר כאן שקידום הרפורמה בחברת החשמל, במשק החשמל, כולל שינויים מבניים בחברת החשמל, נידונו בשנה האחרונה ובחודשים ובשבועות האחרונים, כולל בימים האחרונים – בשבוע שעבר, בצורה רצינית ומעמיקה – דיונים ארוכים, בין נציגי הממשלה; זה בעיקר נציגי משרד האנרגיה, משרד האוצר וכמובן רשות החשמל במשרד האנרגיה, לבין הנהלת חברת החשמל, וכמובן גם העובדים וההסתדרות, במסגרת דיונים בבתי הדין – בבית הדין הארצי לעבודה ובית הדין האזורי לעבודה.

יובל שטייניץ: בעקבות דיון בבית המשפט הגבוה לצדק בעתירה שהגישה המדינה, ניתן ב-23 ביולי 2017, הקיץ הזה, צו על תנאי המורה להסתדרות ולעובדי חברת חשמל ליתן טעם, בתוך 60 יום, מדוע לא יבוטל פסק דינו של בית הדין הארצי לעבודה, מדוע לא ייקבע כי המדינה קיימה את חובת ההיוועצות בעניין הרפורמה שהיא מבקשת להוציא לפועל, ומדוע לא ייקבע כי עובדי חברת החשמל אינם רשאים לנקוט עיצומים הפוגעים בגופים המתחרים בחברת החשמל.

יובל שטייניץ: על יסוד האמור, כלומר על יסוד פסיקת בג"ץ, ובשים לב – או על יסוד הצו על תנאי שנתן בג"ץ, ובשים לב לכך שלפי ההסכמה שגובשה בדיון בבית המשפט העליון, המדינה מקיימת היוועצות אמיתית עם נציגי עובדי חברת החשמל וההסתדרות בכל הקשור לתוכניתה לרפורמה בחברת החשמל, וכדי לאפשר – לתת לדיונים סיכוי להסתיים בהצלחה, מוצע בשלב זה לדחות את המועדים הקבועים בחוק האמור עד ליום 15 באוגוסט 2018, דהיינו בתשעה חודשים.

יובל שטייניץ: בעבר ביקשו תמיד בשנה; אנחנו כאן מבקשים תשעה חודשים, ומקווים שבחודשים הקרובים, השבועות, הימים, החודשים הקרובים, אכן תהיה רפורמה טובה, יעילה, מוסכמת, בחברת החשמל.

יובל שטייניץ: אני אבקש מהכנסת להצביע בעד ההצעה בקריאה ראשונה ולהעבירה לוועדת הכלכלה לצורך הכנתה – הכנתה בדחיפות, כי אנחנו לא יכולים להפסיק את החשמל ואת כל מעגלי החיים במדינת ישראל – לקריאה שנייה ושלישית.

עיסאווי פריג': מה הערובה שאחרי תשעה חודשים ההיוועצות תסתיים?

יובל שטייניץ: אין ערובה, אבל יש מאמץ אמיתי, ואני מאמין שיש סיכויים.

יובל שטייניץ: להעריך את הסיכויים – אני חושב שהסיכויים סבירים.

יובל שטייניץ: אחרי כל כך הרבה שנים אני לא רוצה להעריך את הסיכויים, ודאי אני לא יכול להגיד בביטחון מוחלט.

יובל שטייניץ: אני חושב שבימים ובשבועות האחרונים יש התקדמות מאוד משמעותית.

יובל שטייניץ: אני מקווה שהמשימה תצלח בידנו.

יובל שטייניץ: להבטיח, לתת לך ערבויות, חבר הכנסת עיסאווי פריג', אתה כמובן לא מצפה ממני – –

מאיר כהן: תודה.

יובל שטייניץ: – – להגיד את הדברים בביטחון מלא, כי אני לא אטעה את הכנסת ואת הציבור.

יובל שטייניץ: יש מאמץ אמיתי.

יובל שטייניץ: נקווה ונתפלל שיסתייע בהצלחה.

מאיר כהן: תודה רבה, כבודו.

מאיר כהן: אנחנו עוברים לדיון בהצעת החוק.

מאיר כהן: חבר הכנסת אייכלר – אינו נוכח; חבר הכנסת עבד אל חכים חאג' יחיא – מוותר; חבר הכנסת טלב אבו עראר – מוותר; חברת הכנסת גרמן – מוותרת; חבר הכנסת מלכיאלי – אינו נוכח; חבר הכנסת גליק – מוותר; חבר הכנסת גנאים – אינו נוכח; חבר הכנסת כבל – אינו נוכח; חברת הכנסת סלימאן – אינה נוכחת.

מאיר כהן: חבר הכנסת פריג', עיסאווי, בבקשה.

עיסאווי פריג': כבוד היושב-ראש, כבוד השר, שר התשתיות – האנרגיה – ידידי יובל, אתה יודע מה מפריע לי בכל הסיפור הזה?

עיסאווי פריג': אני אתחיל עם הדברים הטובים: בינתיים יש לנו חשמל.

עיסאווי פריג': איך אמר דב חנין, חבר הכנסת: עדיף שיישאר חשמל והרפורמה תיחקק.

עיסאווי פריג': חשמל יש לנו, אבל מה שמציק לי בכל הסיפור הזה הוא שהבית הזה הופך להיות חותמת גומי, מביאים לו דברים על השולחן: תאשר ואל תשאל שאלות.

עיסאווי פריג': כי מאז שאני חבר כנסת אני שומע על המאמצים העילאיים שמנהלים בשביל להגיע להסכמה בסוגיית הרפורמה, וכל השינויים המבניים והעובדים וכל זה.

עיסאווי פריג': שאלתי אותך שאלה: האם יש לך ערובה לכך שבעוד תשעה חודשים יונח הסכם בין חברת החשמל לבין המדינה?

עיסאווי פריג': אין תשובה.

עיסאווי פריג': אני אומר לך מעכשיו: לא יהיה הסכם, תעמוד שוב כאן ותבקש ארכה של עוד שנה.

עיסאווי פריג': התהליך הזה חוזר על עצמו.

עיסאווי פריג': התהליך הזה עושה מהבית הזה חותמת גומי, חסר כל תכלית.

עיסאווי פריג': אז די לצחוק הזה, באמת די.

עיסאווי פריג': אני רואה בזה מהלך ממש מיותר, מהלך שמבטל אותנו כאן, בבית הזה.

עיסאווי פריג': תודה, אדוני.

מאיר כהן: תודה, אדוני.

מאיר כהן: אנחנו ממשיכים.

מאיר כהן: חברת הכנסת רוזין – אינה נוכחת; חברת הכנסת עליזה לביא – אינה נוכחת; חברת הכנסת זנדברג – אינה נוכחת; חבר הכנסת בר – מוותר; חבר הכנסת בהלול – אינו נוכח; חבר הכנסת זחאלקה – אינו נוכח; חבר הכנסת אליעזר מוזס – אינו נוכח; חבר הכנסת שמולי – מוותר; חברת הכנסת אבקסיס – אינה נוכחת.

מאיר כהן: חבר הכנסת איתן ברושי.

איתן ברושי: כן.

מאיר כהן: דלג נא בצעד תימני.

מאיר כהן: בבקשה.

מאיר כהן: מהצד השני, כבודו, כך נהוג.

מאיר כהן: בבקשה.

מאיר כהן: איך אתה מלא מרץ לדבר על משק החשמל.

מאיר כהן: בבקשה.

איתן ברושי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, השרים, בימים האחרונים התפרסם – שטייניץ, אני מוכן לדבר אל פניך – בימים האחרונים התפרסם דוח מבקר המדינה בביקורת חריפה על הממשלה על אי-עמידה ביעדים של ייצור אנרגיה חלופית והקטנת גזי הפליטה.

איתן ברושי: לא רק שאלה החלטות של ממשלת ישראל יותר מישיבה אחת, הן גם התחייבויות בין-לאומיות של ישראל במשלחות גדולות, שנסעו לכל העולם, וגם לפריז, והבטיחו לעולם כולו שישראל תהיה אור לגויים, ולא רק ליהודים ולא רק לישראלים, בכל מה שקשור לאנרגיה מתחדשת.

איתן ברושי: ישראל פיתחה טכנולוגיות מתקדמות, אבל היא קיבלה על עצמה, לפי דעתי, יעדים בלי גיבוי של צעדים נלווים.

איתן ברושי: למשל, רשות מקרקעי ישראל קובעת גבולות של 250 דונם לפרויקטים של אנרגיה מתחדשת באדמות של חקלאות והתיישבות.

איתן ברושי: למשל, לא פותרים בעיות מרכזיות באתרי תחנות כוח, טורבינות או נושאים אחרים.

איתן ברושי: הוקמה ועדה בחוק, על דעת השרים שטייניץ והשר להגנת הסביבה, אלקין; עכשיו מתחלף מנכ"ל משרד התשתיות שאמור לעמוד בראש הוועדה.

איתן ברושי: ישראל יכולה לעשות יותר.

איתן ברושי: אפילו באנרגיית השמש מדינות באירופה עושות יותר מישראל, ושמש כידוע יש כאן מספיק.

איתן ברושי: יותר מזה, אמרתי לממשלה: תנו ליישובים כמו בעמק המעיינות – שבתיקון 27 במחירי המים, וגם ביבוא הדגים, מחסלים את ההתיישבות בעמק המעיינות, אפילו ששר החקלאות נולד שם, בסופו של דבר באזור הזה הולך, ומצטמצמת האפשרות לחיות מחקלאות.

איתן ברושי: אמרנו לממשלה: תנו להם לגדל אנרגיה מתחדשת.

איתן ברושי: מי מפריע ליישובים מכל הסקטורים, גם במגזר הלא-יהודי, לטפל בעצמם דרך אנרגיה מתחדשת?

איתן ברושי: שמש יש מספיק, אבל אתה רואה ביורוקרטיה, ואתה רואה צרות עין של בעלי תפקידים, שלא מבינים את גודל ההזדמנות למי שחי במקומות הללו – ולא חסרה שם אדמה, בטח לא שמש – וגם חוסר הבנה של היכולת לעמוד ביעדים שהממשלה החליטה.

איתן ברושי: מבקר המדינה – אם יש חשיבות לקיום המוסד הזה – כדאי לומר מעל הבמה הזאת שממשלת ישראל פעם נוספת לא עומדת ביעדים שהיא מחליטה, ללא הצדקה.

איתן ברושי: זה בערך כמו משבר המים; אתה שואל את הממשלה: איך זה שיש משבר מים כשיש כאן טכנולוגיות מתקדמות של התפלה, כשיש כאן טכנולוגיות הכי מתקדמות בעולם של מחזור, של מים מושבים, כשיש כאן טכנולוגיות של השקיה – רק לאחרונה חברת נטפים נמכרה בהיקף עצום בכל העולם – איך זה שפה החקלאות המתקדמת, ופיתחו טכנולוגיות, ויש משבר מים?

איתן ברושי: אין מנוס מלומר פעם נוספת על הממשלה – –

מאיר כהן: תודה, אדוני.

איתן ברושי: – – זאת ממשלה ימנית עם שתי ידיים שמאליות.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: ממשיכים.

מאיר כהן: חברת הכנסת פארן – מוותרת; חבר הכנסת עמר בר-לב – מוותר; חבר הכנסת מיקי לוי – מוותר; חבר הכנסת אוחנה – מוותר; חבר הכנסת מוסי רז – מוותר.

מאיר כהן: חבר הכנסת טיבי.

מאיר כהן: לרגע התרגלנו.

אחמד טיבי: אני לא רוצה שתתרגל.

מאיר כהן: כן, בדיוק.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, כבוד השר – איפה שר החשמל והאנרגיה והאי-חיבור?

אחמד טיבי: הוא לא פה?

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, אחד הנושאים האקוטיים שבהם אנחנו מדברים עם הממשלה, ודורשים, הוא חיבור חשמל לבתים שנבנו ללא רישיון בנייה, מה שקרוי ללא טופס 4.

אחמד טיבי: נפגשנו רבות, גם עם השר שטייניץ, שנמצא כאן, שהוא השר האחראי; נפגשנו בלשכת היועץ המשפטי לממשלה עם המשנה ליועץ, מר קמיניץ – נציגי הרשימה המשותפת; נפגשנו עם חברת החשמל, וניסינו להסביר: כמו שמים הם מוצר חיוני, ולא מונעים אספקת מים לבית, למשל, שנבנה בלי טופס 4, גם חשמל הוא מוצר חיוני ביותר.

אחמד טיבי: יש בתים שהחיבורים הפיראטיים שלהם גרמו לשרפה ולמוות, בעוספיא למשל.

אחמד טיבי: מקרים טרגיים.

אחמד טיבי: ולכן, ניסינו לשכנע, גם באמצעות מגעים, ישיבות, וגם באמצעות הצעת חוק.

אחמד טיבי: ואז עלה השר יובל שטייניץ, השר האחראי – השר שטייניץ, אתה מוכן להקשיב?

אחמד טיבי: אני פונה אליך וזה בדיוק בתחום הצעת החוק.

יובל שטייניץ: סליחה, סליחה, כן, בבקשה.

אחמד טיבי: למה שלא תקשיב לדברים?

אחמד טיבי: אתה עלית לכאן כשאני הצעתי הצעת חוק, וביקשת ממני בקשה, ואני נעניתי לך – לדחות בשלושה חודשים, ומאז עברה שנה, אדוני השר, ונשאלת השאלה מה מונע ממך לקבל את ההצעה למצוא פתרון לחיבור חשמל, שהוא מצרך חיוני, כדי למנוע מקרים כמו שרפת ילדים בעוספיא – זה מצרך חיוני לבתים האלה, למשפחות שלמות, עשרות אלפי בתים?

אחמד טיבי: חברת החשמל מסכימה.

אחמד טיבי: הדבר מחייב החלטה של הממשלה ושל השר הממונה, שזה אתה, והבטחת – והבטחת – להיות חיובי.

אחמד טיבי: יש לי רושם שאתה מתחמק, אדוני השר.

אחמד טיבי: יכול להיות שאם היה מדובר במתנחלים, שבאים אל סיעת הליכוד ומשמיעים דרישות ומאיימים איומים פוליטיים, הייתם מבטיחים להם 1.2 מיליארד שקל כדי לאבטח כבישים ותאורה?

אחמד טיבי: לפי החוק הבין-לאומי מדובר בעבירה על החוק הבין-לאומי.

מכלוף מיקי זוהר: איזו עבירה?

אחמד טיבי: מדובר בפשע – –

מכלוף מיקי זוהר: מה זה קשור?

אחמד טיבי: – – על פי החוק הבין-לאומי, שמנציח את הכיבוש, ואתם רצים כדי להעביר 1.2 מיליארד שקל – –

מכלוף מיקי זוהר: מה זה קשור – – –

אחמד טיבי: – – כי מתנחלים איימו על הממשלה.

מכלוף מיקי זוהר: – – –

אחמד טיבי: שיקולי הפריימריז – – –

אורן אסף חזן: – – –

אחמד טיבי: שיקולי הפריימריז – – –

מאיר כהן: די.

אורן אסף חזן: – – –

אחמד טיבי: שיקולי הפריימריז קובעים – –

מאיר כהן: חבר הכנסת חזן, קריאה ראשונה.

אחמד טיבי: – – ולכן, ולכן – –

מאיר כהן: חבר הכנסת חזן, קריאה ראשונה.

אחמד טיבי: – – ולכן, אדוני השר – אדוני השר – –

אורן אסף חזן: הזמן שלו נגמר.

אחמד טיבי: – – אדוני השר – –

מאיר כהן: חבר הכנסת חזן.

אורן אסף חזן: אם אדוני היה – – –

אחמד טיבי: מה לגבי קריאה שנייה?

מאיר כהן: חבר הכנסת חזן, קריאה שנייה.

אורן אסף חזן: – – –

מאיר כהן: חבר הכנסת חזן, קריאה שנייה.

אורן אסף חזן: אני לא מבין את הדבר הזה.

מאיר כהן: אז תבין.

אורן אסף חזן: – – –

מאיר כהן: סליחה, אל תפריע.

מאיר כהן: אל תפריע.

אורן אסף חזן: נגמר הזמן.

מאיר כהן: אל תפריע.

מאיר כהן: אני אחליט.

מאיר כהן: אל תפריע.

אורן אסף חזן: כשאתה תחליט, הוא – – –

מאיר כהן: אדוני, יש לך עוד שתי שניות.

מאיר כהן: בבקשה.

אחמד טיבי: – – ולכן, אדוני השר, אני מבקש ממך לקיים את ההבטחה שלך.

אחמד טיבי: תודה.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

אורן אסף חזן: – – –

מאיר כהן: חברת הכנסת בירן – אינה נוכחת; חבר הכנסת ילין – אינו נוכח; איל בן ראובן – אינו נוכח; סאלח סעד – אינו נוכח.

מאיר כהן: חברת הכנסת בוקר, גברתי – –

נאוה בוקר: מוותרת.

מאיר כהן: – – מוותרת; חברת הכנסת מירב בן ארי, גברתי – מוותרת; חבר הכנסת שלח – אינו נוכח.

מאיר כהן: חבר הכנסת חזן, בבקשה.

מאיר כהן: חבר הכנסת חזן, אתה רואה?

מאיר כהן: טלב.

אורן אסף חזן: עשה קצר.

מאיר כהן: בבקשה.

מאיר כהן: אני מבקש ממך להוריד את הסמל בבקשה.

מאיר כהן: להוריד.

מאיר כהן: אני מבקש.

מאיר כהן: תודה רבה.

אורן אסף חזן: זה דבוק חזק.

מאיר כהן: תוריד בבקשה.

אורן אסף חזן: רגע, שלא תיקרע החולצה, שנייה.

מאיר כהן: תודה.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: בבקשה, שלוש דקות.

אורן אסף חזן: אדוני היושב-ראש, חבריי השרים – –

מאיר כהן: אני מבקש שקט בצד שמאל.

אורן אסף חזן: – – רבותיי, חבריי – על חשבון הזמן שלי, החגיגה הזאת.

מאיר כהן: בבקשה, תדבר.

אורן אסף חזן: כנסת נכבדה, תראו, רבותיי, לפני כשבועיים עלו משפחות שכולות, ששילמו את המחיר היקר מכול, כחלק מהמציאות המטורפת שאנחנו חווים פה, בארץ ישראל, כחלק מהטרור שטיבי ושותפיו פה, בכנסת, מגבים ודוחפים יום-יום; הן עלו ופתחו מאהל מחאה ליד בית ראש הממשלה, בדרישה אחת בסיסית, רבותיי: להעביר תקציב שייתן מענה למרכיבי ביטחון – לכבישים לא רק בטוחים, לא רק בטיחותיים – כבישים שלא יהיו מלכודת מוות בחלק מהמקרים; לתשתיות סלולריות, תשתיות שאנחנו מדברים עליהן חדשות לבקרים פה, בכנסת; לתאורה.

אורן אסף חזן: לפני יומיים, כשראו שהכנסת הזאת עודנה ישנה, והממשלה עסוקה בלספר לנו סיפורים על מיליארדים של עודפים אבל אף אחד לא באמת יודע לאן הולך הכסף, הם פתחו בשביתת רעב.

אורן אסף חזן: הייתי אומר שאני לא יודע מה קורה איתכם, אבל אני יודע שכנראה לפחות לחלקכם זה לא מפריע בכלל, אבל אני, כשראיתי משפחות שכולות יושבות על מדרכה, שובתות רעב, אני הזדעזעתי, רבותיי.

אורן אסף חזן: אני חושב שכל אחד ואחת שיושבים בבית הזה, ומעבר, צריך להזדעזע.

אורן אסף חזן: אני הצטרפתי היום לשביתת הרעב הזאת, ועל אף הדברים המאוד-מכובדים, המילים המאוד-חמות שאמר היום ראש הממשלה בישיבת סיעת הליכוד, אנחנו לא מפסיקים לשבות רעב.

אורן אסף חזן: אני לא הצטרפתי לשביתה רק כדי לשמוע עוד פעם הבטחות ריקות מתוכן.

אורן אסף חזן: אני לא הצטרפתי לשביתת הרעב הזאת רק כדי לשמוע: אני אפעל – –

מירב בן ארי: אתה יכול להפסיק לשבות.

אורן אסף חזן: – – אני אעשה, אנחנו ניתן.

אורן אסף חזן: אני הצטרפתי כדי לתת רוח גבית למשפחות שכולות, שכמו שאמרתי – יש גם חברות בבית הזה שזה מעלה להן גיחוך על הפנים.

אורן אסף חזן: אני לא יכול לחייך כשאני רואה את מה שקורה.

מירב בן ארי: מה זה קשור לגיחוך?

אורן אסף חזן: אני לא יכול לחייך, חברת הכנסת.

מירב בן ארי: בניגוד לדיבורים שלך, הנושא כבר נפתר.

אורן אסף חזן: כשחברי כנסת מכולנו ידאגו לציבור באמת – –

מירב בן ארי: אה, לא, זה אתה – – –

מאיר כהן: חברת הכנסת.

אורן אסף חזן: – – ולא לכותרת ריקה בעיתון, אז אני אתן לך זכות לפנות אליי.

קריאה: – – –

מאיר כהן: חברות הכנסת.

אורן אסף חזן: אבל בינתיים, רבותיי – –

מירב בן ארי: הינה, הינה – – –

אורן אסף חזן: – – עד אשר ממשלת ישראל לא תעביר החלטה ברורה – –

מירב בן ארי: היחיד שפתר את הבעיה שלהם זה כחלון.

אורן אסף חזן: – – ויינתן סעיף תקציבי – אדוני היושב-ראש, לאורך כל הנאום הזה הפריעו לי, לא התלוננתי.

מאיר כהן: לא, לא הפריעו לך, דיברת – –

מאיר כהן: אבל תיתן לי את כמה השניות שלי.

מאיר כהן: – – אני אתן לך עוד 30 שניות.

מאיר כהן: בבקשה.

מאיר כהן: זהו.

אורן אסף חזן: עד אשר ממשלת ישראל והעומד בראשה לא ידאגו שהכסף יעבור דה פקטו – לא בהבטחות לתקציב 2019, אלא מהכספים שהיום מפוזרים על רצפת האוצר כאילו מישהו שם ניפץ את הכספת אחרי שהוא זכה בלוטו פעמיים רצוף – אנחנו לא נפסיק לשבות.

אורן אסף חזן: המחאה הזאת מעלה הילוך.

אורן אסף חזן: היום זכיתי לראות חברים יקרים, את חבר הכנסת מיקי זוהר ואת בצלאל סמוטריץ, בוועדת הכספים, אומרים אמירה ברורה.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

אורן אסף חזן: אני מסיים.

מאיר כהן: בבקשה.

אורן אסף חזן: כי דווקא אנחנו, חברי כנסת כמו זוהר ואנוכי, מתוך תנועת הליכוד – אגב, מאגפים את הבית הכאילו-יהודי מימין – דווקא אנחנו מראים לציבור שאנחנו יודעים להעביר ביקורת כשצריך – –

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

אורן אסף חזן: – – להילחם על העקרונות כשצריך – –

מאיר כהן: חבר הכנסת חזן.

אורן אסף חזן: – – וגם לכבד את ראש הממשלה כשצריך, אבל מעל הכול – –

מאיר כהן: תודה רבה.

אורן אסף חזן: – – נעשה הכול כדי לשמור על הביטחון.

אורן אסף חזן: תודה.

מאיר כהן: תודה, כבודו.

מאיר כהן: תודה רבה.

אורן אסף חזן: גברתי?

אורן אסף חזן: אמרת לי "גברתי"?

מאיר כהן: אמרתי: "תודה, כבודו".

מאיר כהן: אדוני השר, אתה רוצה לסכם או שאנחנו נעבור להצבעה?

אורן אסף חזן: אדוני היושב-ראש, לא אמרנו שלום לחיילים ביציע.

קריאה: הצבעה, הצבעה.

מאיר כהן: השר יחליט.

מאיר כהן: ובכן, אדוני השר, בבקשה.

יובל שטייניץ: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, שמעתי חלק גדול מהדוברים כאן, ואני מסכים עם חלק מההערות.

יובל שטייניץ: באמת זה נמשך יותר מדי שנים.

יובל שטייניץ: אני מקווה שנביא את זה לפתרון.

יובל שטייניץ: אנרגיות מתחדשות, אנרגיות סולריות – אנחנו רצים עכשיו בעוצמה, במהירות שלא הייתה מעולם, אבל בואו לא נשכח שבכל זאת, בשעה הזאת, למשל, אין אנרגיה מהשמש.

יובל שטייניץ: בעצם מ-16:00 או 17:00 אחר הצוהריים ועד – תלוי בעונות השנה – בממוצע עד 08:00, 09:00 בבוקר, ולכן זו אנרגיה – רוב שעות היממה אנחנו צריכים גיבוי.

יובל שטייניץ: אנחנו בעצם מתכננים לבנות גם תחנות סולריות וגם רגילות.

יובל שטייניץ: אני לא איכנס עכשיו למורכבות של כל זה, אבל כל זה צריך להיעשות בשכל, בחישוב מראש, בלמידת לקח ממה שקרה במדינות אחרות – אלה שעשו את זה טוב יותר, אלה שעשו את זה טוב פחות.

יובל שטייניץ: אנחנו עושים את זה, וכפי שאתה יודע, חבר הכנסת ברושי, אנחנו הולכים למאות ואלפי מגה-ואטים באנרגיות מתחדשות, בעיקר סולריות.

יובל שטייניץ: להערה של אחמד טיבי – אני לא מקבל את ההערה הסופית שבדבריך.

יובל שטייניץ: יש גם – תתפלא לשמוע – גם ערבים, גם יהודים וגם דרוזים, וגם מתנחלים, שלא מחברים אותם לחשמל, אבל אני מסכים שהבטחתי לבדוק את העניין ולנסות להביא עד כמה שאפשר פתרון, לפחות חלקי.

יובל שטייניץ: אני מסכים שעברו יותר משלושה חודשים.

יובל שטייניץ: יש עכשיו מנכ"ל חדש, אנחנו ננסה לתת את דעתנו עוד פעם ולראות אם אפשר להביא פתרון, ולו חלקי, לפחות לחלק מהאנשים.

יובל שטייניץ: את ההערות שלך על העניין שזה קשור ליהודים–ערבים אני דוחה בתוקף – בטח לא מבחינתי, גם לא מבחינת משרד האנרגיה.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: אם כן, אני מבקש מכולם לשבת.

מאיר כהן: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה ראשונה.

מאיר כהן: להזכירכם, אנחנו מצביעים על הצעת חוק משק החשמל (תיקון מס' 15), התשע"ח–2017, בקריאה ראשונה.

מאיר כהן: מי בעד ומי נגד?

מאיר כהן: בבקשה.

מאיר כהן: הצבעה מס' 11 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 60 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק משק החשמל (תיקון מס' 15), התשע"ח–2017, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

מאיר כהן: 60 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

מאיר כהן: הצעת חוק משק החשמל התקבלה בקריאה ראשונה ותועבר להמשך דיון בוועדת הכלכלה.

מאיר כהן: הודעה לסגן מזכירת הכנסת.

מאיר כהן: בבקשה, כבודו.

נאזם בדר: ברשות יושב-ראש הישיבה, הינני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת מסקנות ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בעקבות דיון מהיר בהצעתו של חבר הכנסת נחמן שי בנושא: 50% מתקציב משרד התפוצות שימש לרכישת תוכן תקשורתי בישראל.

נאזם בדר: אודיעכם עוד כי חברת הכנסת מרב מיכאלי ביקשה להסיר את שמה מהצעת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (תיקון – הגבלת משלוחים חיים לשחיטה), התשע"ז–2017, מס' פ/4438/20.

נאזם בדר: תודה.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: [רשומות (הצעת חוק, חוב' מ/1161); נספחות.

מאיר כהן: ]

מאיר כהן: אם כן, אנחנו עוברים, ברשותכם, להצעת חוק הסנגוריה הציבורית (תיקון מס' 25) (הסתייעות במומחה או בחוקר לצורך ניהול הייצוג המשפטי), התשע"ח–2017.

מאיר כהן: תציג את הצעת החוק שרת המשפטים?

מאיר כהן: עד שאדוני יעלה – אני חושב שמן הראוי להבהיר לשרים – שיבואו להציג הצעת חוק שלהם.

מאיר כהן: זה קצת מבזה שאותו שר עולה ומציג את כל ההצעות.

מאיר כהן: כך לא מכבדים את הכנסת.

מאיר כהן: סליחה, אדוני.

מאיר כהן: בבקשה.

יריב לוין: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, חברות וחברי הכנסת, ראשית, אדוני, אני מצטרף לדברים.

יריב לוין: אני מסכים.

יריב לוין: אני חושב שלפעמים יש באמת מצב שאין ברירה, אבל באופן שיטתי זה לא נכון, ואני בהחלט מסכים.

יריב לוין: בכל אופן, אני מבקש להציג את הצעת חוק הסנגוריה הציבורית (תיקון מס' 25) – –

מאיר כהן: חברים, אני מבקש שקט.

מאיר כהן: השר מציג את הצעת החוק.

יריב לוין: – – (הסתייעות במומחה או בחוקר לצורך ניהול הייצוג המשפטי).

יריב לוין: ההצעה נועדה לסייע לסנגוריה הציבורית למלא את תפקידה בייצוג נאשמים בהליכים פליליים.

יריב לוין: כיום סעיף 12 לחוק הסנגוריה הציבורית מסמיך את הסנגוריה הציבורית למנות סנגורים ציבוריים מתוך רשימת עורכי דין הכשירים לשמש בתפקיד, ואולם אין כיום בחוק סעיף מקביל לעניין מינוי מומחים.

יריב לוין: בפועל הסנגוריה הציבורית מסתייעת באנשי מקצוע מתחומים שונים: פסיכיאטריה, פסיכולוגיה ועוד, כדי לתת ייעוץ מקצועי לסנגורים הציבוריים.

יריב לוין: בחלק מהמקרים נדרשת גם חוות דעת מומחה ועדות לפני ערכאות שיפוטיות.

יריב לוין: המומחה משמש זרוע של ההגנה, ומאפשר לה להתמודד עם מומחים מטעם התביעה.

יריב לוין: לחוות דעת של מומחה יש חשיבות רבה לצורך הייצוג בתיק, כגורם קריטי המשפיע על התיק, אשר מקצועיותו עשויה להקטין את החשש הכבד של הרשעת חפים מפשע.

יריב לוין: בשל כך, העיקרון מאחורי מינוי מומחה דומה לזה של מינוי סנגור, וראוי לקבוע בחוק את דרך מינויו.

יריב לוין: בעבר נהגו כך בפועל, אך משהתעוררו שאלות הנוגעות בעיגון הנושא בחקיקה מפורשת, עלה הצורך לקבוע זאת, כאמור, באופן מפורש.

יריב לוין: מוצע, אם כן, לקבוע בחוק את סמכותו של סנגור ציבורי מחוזי לתת אישור לסנגור ציבורי להסתייע במומחה או בחוקר, ולבחור אותו.

יריב לוין: נוסף על כך מוצע לקבוע הוראות בכל הקשור לניהול רשימות המומחים המתאימים לתת ייעוץ מקצועי בתיקי הסנגוריה הציבורית, בחירת מומחה מתוך הרשימה ואי-הכללת מומחה ברשימה או הוצאה ממנה, וכן להבטיח ייצוג הולם לחשודים, לנאשמים ולנידונים.

יריב לוין: אבקש כמובן את תמיכת הכנסת בהצעת החוק.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: אם כן, אנחנו עוברים לדיון בהצעת החוק.

מאיר כהן: חבר הכנסת מוסי רז – מוותר; חבר הכנסת פריג' – אינו נוכח; חברת הכנסת זנדברג – אינה נוכחת; חבר הכנסת חאג' יחיא – מוותר.

מאיר כהן: חבר הכנסת אייכלר, בבקשה, כבודו.

מאיר כהן: עד שלוש דקות, אדוני.

ישראל אייכלר: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, אני רוצה לציין שאתמול היה יום ההילולה של מרן הגאון רבי אליעזר מנחם שך, זכר צדיק לברכה, ראש ישיבת פוניבז' וראש מועצת גדולי התורה.

ישראל אייכלר: לכבוד יום ההילולה שלו אני רוצה להזכיר לכולנו – הקואליציה עומדת להכין הצעת חוק שתוכל לעמוד בבג"ץ בעניין בני הישיבות, ואני מבקש לצטט את דבריו בתשמ"ח–1988, כאשר הייתה החלטת ועדה ממשלתית להפר את ההסכמה בין המדינה לבין הציבור החרדי ולגייס את בני הישיבות.

ישראל אייכלר: אדוני השר, אני רוצה שתקשיב.

ישראל אייכלר: אומר מרן הרב שך: עולה שאלה של הישיבות ומצביעים על כך וחושבים שזה פוליטיקה.

ישראל אייכלר: על מה הם מדברים בכלל?

ישראל אייכלר: אני יהודי זקן, אין לי כוח אפילו לעמוד על הסטנדר.

ישראל אייכלר: אבל אני אומר לכם, אני אומר בשם כולם, אם חלילה יהיה גזרה על זה, אני מרים את היד ואני אומר:

ישראל אייכלר: אם אשכחך ירושלים.

ישראל אייכלר: כולנו, כל בני התורה שבארץ ישראל, לא נשכח את ירושלים, אבל נלך לגלות, כדי שלא תשתכח התורה.

ישראל אייכלר: שידעו שזה לא משחק ילדים.

ישראל אייכלר: אתם יכולים לעשות מה שאתם רוצים, אבל לנו זה לא נוגע, כי בלי תורה אין עם ישראל.

ישראל אייכלר: אף בן ישיבה לא יישאר.

ישראל אייכלר: הם לא יודעים מה שכתוב, והם משחקים עם התורה, אז הם מחריבים את ארץ ישראל.

ישראל אייכלר: ובאה כאן שופטת בית המשפט העליון – כבר אז, לפני 30 שנה, הוא אמר את זה – ומרימה את היד על התורה.

ישראל אייכלר: היא לא יודעת לכתוב אפילו עברית, תקף הרב שך, ואמר: רבותיי, צריך לדעת היכן אנו עומדים כאן.

ישראל אייכלר: וכאן יש גם תוספת שאמר הרב שך באותו נאום: "חלילה, אנחנו לא הולכים להילחם ולריב, לא הולכים להריגות, לא הולכים לזרוק אבנים, לא הולכים למכות, אבל מה שאנחנו מבקשים – תנו לנו לחיות עם התורה שקיבלנו".

ישראל אייכלר: אדוני היושב-ראש, אני חושב שהיום כולנו מבינים שאי-אפשר לעשות דבר כזה, לכבות את אור התורה, אבל מצד שני יושבים בבג"ץ אנשים שאין להם אחריות ציבורית כמו שיש לנבחרים, לכנסת, לממשלה – מכל הסיעות – שצריך להגיע לאיזשהן הבנות כדי שהתורה תוכל להימשך בארץ ישראל.

ישראל אייכלר: הם כורתים – יש להם מילה – "שוויון", ואפילו שאפשר למצוא הרבה פתרונות לשוויון – למשל כמו שאני תמיד מציע, גם, להסיר את הסנקציות הפליליות מאדם לא חרדי שלא מסוגל להתגייס – אבל הם לא מוכנים לזה.

ישראל אייכלר: הם רוצים לפגוע בתורה, ועל זה באים דברי הרב שך ומשמשים אות אזהרה, לדעת שאנחנו, הכנסת הנבחרת והממשלה הנבחרת, שכל חלקי העם שותפים בה ורוצים לחיות בשלום אחד עם השני, ולא לשלוט מלמעלה, ממרומי כס המשפט – צריך להגיע להסדר וצריך להגיע לחוק, ויפה שעה אחת קודם.

ישראל אייכלר: תודה רבה.

מאיר כהן: תודה, אדוני.

מאיר כהן: חבר הכנסת עמר בר-לב – אינו נוכח; חברת הכנסת מירב בן ארי – מוותרת; חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה – אינו נוכח.

מאיר כהן: חבר הכנסת דב חנין.

דב חנין: תודה לך, אדוני היושב-ראש, אני מברך על הצעת החוק הזאת.

דב חנין: הסנגוריה הציבורית היא אחד הגופים החשובים שקיימים בחברה שלנו; מערכת שמסייעת לאנשים בתוך השיטה המשפטית, מסייעת לאנשים שבלעדי הסנגוריה הציבורית לא היו יכולים להגיע ולממש את זכותם לצדק.

דב חנין: אנשי הסנגוריה הציבורית ראויים להרבה הרבה תודות, שאנחנו נאמר מכאן, על הפעילות שלהם, על המאמצים שלהם, על העשייה שלהם, על התרומה שלהם לאותם אנשים שהם נותנים להם ייצוג, ובכך מבטיחים, או לפחות מגדילים, את הסיכוי שייעשה משפט צדק.

דב חנין: הצעת החוק הזאת נותנת לסנגוריה הציבורית כלים ומכשירים נוספים כדי למלא את התפקיד שלה, ומאפשרת לסנגוריה הציבורית להסתייע בצורה טובה ונכונה יותר גם בעדויותיהם של מומחים, ולכן אני קורא לכל חברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק הזאת.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: חברת הכנסת מיכל רוזין – אינה נוכחת; חבר הכנסת נחמן שי – אינו נוכח; חברת הכנסת גרמן – אינה נוכחת; חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי – אינו נוכח; עליזה לביא – אינה נוכחת; חיליק בר – אינו נוכח; זוהיר בהלול – אינו נוכח; אמיר אוחנה – מוותר; חבר הכנסת גליק – אינו נוכח; חבר הכנסת מנחם אליעזר מוזס – מוותר; חבר הכנסת איל בן ראובן – מוותר; חבר הכנסת איציק שמולי – מוותר; חברת הכנסת אבקסיס – אינה נוכחת; חברת הכנסת כהן-פארן – אינה נוכחת.

מאיר כהן: חבר הכנסת טיבי, בבקשה.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, רבותיי חברי הכנסת, אין ספק שנושא עידוד השכלה גבוהה הוא נושא חשוב.

אחמד טיבי: סטודנטים שלומדים לתואר שני מקבלים, חבר הכנסת עיסאווי, נקודת זיכוי, ואני תוהה: למה סטודנטים לתואר שני ושלישי לא מקבלים נקודות זיכוי?

אחמד טיבי: הרי המטרה היא לעודד השכלה גבוהה, כדי שאנשים בסופו של דבר יוכלו לגשת ולהשיג, עם פחות קשיים כלכליים; יש אנשים שלא יכולים להמשיך בלימודים, בגלל מצוקה כלכלית.

אחמד טיבי: ומה אני מבקש בסך הכול?

אחמד טיבי: מבקש נקודת זיכוי ממס הכנסה.

אחמד טיבי: אתה היית רואה חשבון, אתה בדיוק עבדת בנושא הזה.

אחמד טיבי: שוחחנו על הנושא הזה.

עיסאווי פריג': יש עודף כסף עכשיו.

אחמד טיבי: עכשיו בדיוק נגעת בנקודה.

אחמד טיבי: כמה העודף מהכנסות המדינה ממיסים?

עיסאווי פריג': 19 מיליארד.

אחמד טיבי: 19 מיליארד שקל.

אחמד טיבי: מהם כמה ילך לכבישים ולתאורה – – –

מוסי רז: לא.

מוסי רז: היום ביקשו לקצץ מיליארד.

עיסאווי פריג': – – –

אחמד טיבי: היום ביקשו לקצץ.

אחמד טיבי: היינו בדיוני ועדת הכספים, חבר הכנסת מוסי רז.

אחמד טיבי: במקום להביא באותו דיון את ה-19 מיליארד שקל, ולומר: אנחנו מחלקים כאן, מחלקים שם – לנזקקים, שכר מינימום, שכבות חלשות – פתאום הולכים על קיצוץ של מיליארד שקל בתחבורה.

מיקי לוי: 5.6% קיצוץ רוחבי, flat.

אחמד טיבי: כן – מיקי, אתה היית סגן שר האוצר.

אחמד טיבי: השאלה: מה העלות של נקודת זיכוי לבעלי תואר שני או לתואר שלישי?

אחמד טיבי: מה העלות?

עיסאווי פריג': מעניין.

אחמד טיבי: מעניין.

אחמד טיבי: מישהו צריך לענות.

אחמד טיבי: (אומר בערבית: אין שרים פה?

אחמד טיבי: ) אין שרים?

אחמד טיבי: אין מומחים שיענו?

אחמד טיבי: מה העלות של נקודת זיכוי מס הכנסה לתואר שני ושלישי?

עבד אל חכים חאג' יחיא: כמה – – –

אחמד טיבי: כמה סך הכול?

אחמד טיבי: זה הרבה פחות מתואר ראשון.

עיסאווי פריג': תכפיל 215 במספר הלומדים לתואר שני.

עיסאווי פריג': כמה תואר שני?

אחמד טיבי: חכה, אני אסתכל מצד הזה לראות כמה תואר – – –

עיסאווי פריג': 10,000, יכול להיות?

אחמד טיבי: אין הרבה.

אחמד טיבי: אין הרבה.

אחמד טיבי: אחרי שהסתכלתי לצד הזה – –

מאיר כהן: אדוני, שלוש דקות הסתיימו.

אחמד טיבי: – – ואני מסתכל – – –

מאיר כהן: לא.

מאיר כהן: אני מבקש להפסיק, אדוני.

מאיר כהן: תודה רבה.

אחמד טיבי: לכן, הנושא הזה צריך לאחד את כולם.

אחמד טיבי: נקודת זיכוי לתואר שני ושלישי היא – כמה?

עיסאווי פריג': 2 מיליון.

אחמד טיבי: 2 מיליון.

אחמד טיבי: תודה רבה.

מאיר כהן: חבר הכנסת טיבי, תודה רבה.

מאיר כהן: אנחנו עוברים לאיתן ברושי – אינו נוכח; מיקי לוי – מוותר; מיכל בירן – אינה נוכחת.

מאיר כהן: אורן חזן, בבקשה.

אורן אסף חזן: אני אלמד אותך שם, בשמאל הקיצוני, משהו.

אורן אסף חזן: כשאתה עושה משהו מהלב, והאידיאולוגיה שלך היא אמיתית, והיא לא רק כזאת שמקיימת את הכספים האנטישמיים שמגיעים מחו"ל, יש לך הרבה כוח, גם כשאתה לא אוכל.

מוסי רז: זה אני יודע.

מוסי רז: אני עושה את זה 50 שנה – – –

אורן אסף חזן: עכשיו, אני יודע שאתה חדש-ישן פה.

אורן אסף חזן: שב ואל תפריע.

אורן אסף חזן: תלמד.

אורן אסף חזן: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אורחים יקרים, תראו, רבותיי, אני נכנסתי למליאה לפני כמה דקות, ובדרך פגשתי את עופר סופר ממאבק הנכים.

אורן אסף חזן: רגע לפני כן, בשיחת טלפון, דיברתי עם יושבת-ראש הוועד של השוטרים על המאבק הצודק של שכר השוטרים.

אורן אסף חזן: אתם יודעים, הרי, שהיום הצטרפתי לשביתת הרעב על תקציבי הביטחון ומרכיבי הביטחון ביהודה ושומרון.

אורן אסף חזן: רשימת הגופים, הארגונים, האנשים – הפרסונליים והקבוצות – שדורשים עזרה שבאמת מגיעה להם, אפשר לדבר עליה כל הלילה.

אורן אסף חזן: אני חושב שאם אני אתחיל למנות אותה, אני אשבור את השיא של הנאום הארוך ביותר של מיקי איתן.

אורן אסף חזן: כולנו מכירים את המציאות.

אורן אסף חזן: לצד המציאות הזאת, בימים האחרונים אנחנו שומעים שיש רזרבות, שיש עודפים – מדברים איתנו על מיליארדים; מספרים לנו שיש 16 מיליארד עודף, כסף, פתאום – – –

מיקי לוי: 19.

אורן אסף חזן: 19.

אורן אסף חזן: עוד מישהו רוצה לזרוק איזה מספר?

אורן אסף חזן: כי אני אומר לך שאם לנו אמרו 16, ואתה אומר 19, המספר עובר את ה-40.

אורן אסף חזן: איך אני?

אורן אסף חזן: אני יושב איתך יחד בוועדת הכספים, ופעם אחר פעם אנחנו נלחמים כדי לעזור לחלשים ביותר.

אורן אסף חזן: הממשלה עוזרת לנו על חשבון החלשים.

אורן אסף חזן: למה יש עודפים?

אורן אסף חזן: כי לא עוזרים לנכים, ולא עוזרים לביטחון, ולא עוזרים לשוטרים, ולא עוזרים למערכת החינוך.

אורן אסף חזן: כסף לבנט לתרבות תורנית ומסיבות – מפה ועד הודעה חדשה, משמע בנט היה איזה מפיק מוזיקלי – זה יש.

אורן אסף חזן: יש לו תפקיד חדש: השר בנט – מפיק-על; עושה אירועים, כנסים, מסיבות פיצוץ בכל מקום.

אורן אסף חזן: מדהים.

אורן אסף חזן: אבל כשר בממשלה הוא לא יכול לצעוק בשביל מי שבאמת אכפת לו.

אורן אסף חזן: הוא יכול לספר סיפורים שעמונה תישאר על ההר, אבל את התוצאות אנחנו יודעים.

אורן אסף חזן: אבל אנחנו לא פה לדבר על בנט, כי הוא לא יכול להשיב.

שולי מועלם-רפאלי: – – – בנט – – – ראש הממשלה שלך.

אורן אסף חזן: אני כן פה כדי לדבר על זה שסביב השולחן הקטן הזה יושבים אנשים מאוד גדולים, אבל האנשים הגדולים האלה צריכים לזכור שיש הרבה מאוד אנשים קטנים שצריכים את העזרה שלהם.

אורן אסף חזן: תאמינו לי, גם אני איש קטן.

אורן אסף חזן: אולי לא בממדים, אבל באופי.

אורן אסף חזן: ואני אומר לכם, כמי שמסתובב ושומע את הציבור: הציבור מאס בהבטחות, מאס בכותרות, מאס בסיסמאות.

מירב בן ארי: – – – במפלגת – – – מול מי אתה – – –

אורן אסף חזן: יש לנו מפלגה, מפלגה שיכולה לפתוח משרד יחסי ציבור לסיסמאות – כולנו.

מירב בן ארי: – – – מה אתה עושה?

מירב בן ארי: מה התפקיד שלך?

אורן אסף חזן: אל תפריעי לי, את כל הזמן מפריעה.

אורן אסף חזן: אל תפריעי לי.

מירב בן ארי: מה – – –

מאיר כהן: מירב, בבקשה, זהו.

אורן אסף חזן: רבותיי, אתם חברי כנסת, אתם ישבתם – חלקכם פה, וגם חלקכם פה – הבטחתם לנכים שתביאו להם מתווה, בשורה, תשובה.

מירב בן ארי: – – –

אורן אסף חזן: אני לא הבטחתי, כי אני לא יכול לתת להם כסף – –

מאיר כהן: אדוני, סיימת לדבר.

אורן אסף חזן: – – כי ראש המפלגה שלך מחזיק כסף, וראש הממשלה של כולנו מחזיק כסף.

אורן אסף חזן: אז במקום לספר סיפור לציבור – –

מאיר כהן: נא לסיים עכשיו.

אורן אסף חזן: בזה אני מסיים.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

אורן אסף חזן: – – במקום לעשות סיבובים על הציבור כאילו הייתם סביבונים בחנוכה, שעוד מעט יגיע, בואו נעזור למי שצריך.

מאיר כהן: תודה רבה.

אורן אסף חזן: תודה רבה.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: אם כן, השר, אתה רוצה לסכם, או שאנחנו נעבור להצבעה?

מאיר כהן: אדוני השר, אנחנו עוברים להצבעה.

מאיר כהן: להזכירכם, אנחנו מצביעים על הצעת חוק הסנגוריה הציבורית (תיקון מס' 25) (הסתייעות במומחה או בחוקר לצורך ניהול הייצוג המשפטי).

מאיר כהן: בבקשה, מי בעד ומי נגד?

מאיר כהן: הצבעה מס' 12 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 49 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הסנגוריה הציבורית (תיקון מס' 25) (הסתייעות במומחה או בחוקר לצורך ניהול הייצוג המשפטי), התשע"ח–2017, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

מאיר כהן: 49 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

מאיר כהן: אם כן, הצעת חוק הסנגוריה הציבורית (תיקון מס' 25), התקבלה בקריאה ראשונה ותועבר לוועדת החוקה, חוק ומשפט להמשך דיון ולהכנה לקריאה שנייה ושלישית.

מאיר כהן: יושב-ראש ועדת הכנסת, בבקשה.

מאיר כהן: הודעה.

): תודה, כבוד היושב-ראש, חברי הכנסת, ועדת הכנסת החליטה בישיבתה היום על הקמת ועדה משותפת לוועדת החוקה, חוק ומשפט וועדת הכספים, לפי סעיף 13(ג) לפקודת המיסים (גבייה).

): הוועדה תהיה בת שישה חברים, שלושה מכל ועדה, בהרכב שלהלן: מטעם ועדת החוקה, חוק ומשפט, חברי הכנסת ניסן סלומינסקי, שיכהן כיושב-ראש, אורי מקלב ורויטל סויד; מטעם ועדת הכספים, חברי הכנסת יצחק וקנין, מיקי מכלוף זוהר ומיקי רוזנטל.

): תודה.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: [רשומות (הצעת חוק, חוב' מ/1164); נספחות.

מאיר כהן: ]

מאיר כהן: ברשותכם, אנחנו עוברים להצעת חוק זכות יוצרים (תיקון מס' 5), התשע"ח–2017, בקריאה ראשונה.

מאיר כהן: יציג בשם שרת המשפטים, שלא הגיעה, השר יריב לוין.

מאיר כהן: בבקשה, כבודו.

יריב לוין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אני מתכבד להציג את הצעת חוק זכות יוצרים (תיקון מס' 5), התשע"ח–2017.

יריב לוין: בהצעת החוק מוצע לקבוע כמה הסדרים שייתנו מענה לקשיי האכיפה שבעלי זכות יוצרים נתקלים בהם בצל הטכנולוגיות החדשות של המאה ה-21.

יריב לוין: השימוש באינטרנט מאפשר תקשורת נוחה, הנגשת תוכן, איסוף והפצה של מידע בקלות וביעילות, מה שתורם לחופש הביטוי ולזרימה חופשית של מידע.

יריב לוין: לצד זה הרשת מאפשרת גם גישה לתכנים המוגנים בזכות יוצרים, שלעיתים מופצים באמצעותה שלא כדין.

יריב לוין: הפרת זכות יוצרים באינטרנט מתאפיינת בהיקף רחב.

יריב לוין: כך, הפגיעה בזכות יוצרים הנוצרת עקב פעולה פשוטה יחסית עשויה להיות חמורה יותר מפגיעה המתרחשת מחוץ לעולם הווירטואלי, ולעיתים קשה יותר לאכיפה.

יריב לוין: ההסדרים המוצעים מאזנים בין האמצעים הנדרשים לצורך התמודדות יעילה עם הפרות של זכויות יוצרים – בעיקר כאלה בעלות פן מסחרי – לבין זכויות ואינטרסים שונים של צדדים שלישיים.

יריב לוין: בהצעת החוק נכללים ארבעה תיקונים מרכזיים, והם: קביעה כי עשיית פעולה לגבי יצירה שהועמדה לרשות הציבור בלא רשותו של בעל זכות היוצרים תיחשב להפרה עקיפה של זכות היוצרים; הסדרת מתן צווי מניעה לצדדים שלישיים לצורך הגבלת גישה לאתרי אינטרנט שעיקר התוכן בהם הוא כזה שבהצגתו באתר יש הפרה של זכות יוצרים; עיגון הליך לחשיפת זהותו של עושה פעולה בתוכן ברשת תקשורת אלקטרונית ותיקונים שעניינם התאמת החלק הפלילי בחוק זכות יוצרים לעידן הטכנולוגי.

יריב לוין: יודגש כי הצעת החוק נועדה לתת מענה לקשיי האכיפה לנוכח התופעה המסחרית של הפרת זכות יוצרים באינטרנט, ואינה עוסקת באכיפה נגד משתמשי הקצה.

יריב לוין: כאמור, הממשלה מבקשת את תמיכת הכנסת בהצעת החוק.

יריב לוין: תודה.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: אנחנו עוברים לדיון בהצעת החוק.

מאיר כהן: חבר הכנסת מוסי רז – מוותר; חבר הכנסת עיסאווי פריג' – מוותר; חברת הכנסת זנדברג – מוותרת; חבר הכנסת חאג' יחיא – מוותר; חבר הכנסת אייכלר – מוותר; חבר הכנסת עמר בר-לב – אינו נוכח; חברת הכנסת מירב בן ארי – מוותרת; חבר הכנסת זחאלקה – אינו נוכח.

מאיר כהן: חבר הכנסת חנין.

דב חנין: תודה לך, אדוני היושב-ראש, הצעת החוק הזאת, עמיתיי חברי הכנסת, היא הצעת חוק מסוכנת.

דב חנין: היא הצעת חוק מסוכנת, אין מילה אחרת אלא להגדיר את זה כך.

דב חנין: אני מכבד את השר יריב לוין עד כדי כך שאני בטוח שאם הוא לא היה רק בתפקיד של ממלא מקום של שרה אחרת, ואם זה היה באחריותו, הוא לא היה מביא את הצעת החוק הזאת אלינו היום.

דב חנין: האינטרנט הוא אחד המשאבים הציבוריים החיוניים ביותר בחברה המודרנית, והוא חיוני מכיוון שהוא רשת פתוחה, מוגנת, שבה אנשים יכולים להשתמש, אנשים יכולים לפעול, אנשים יכולים לקבל מידע, אנשים יכולים לקבל תוכן, אנשים יכולים לשתף תוכן – כל הדברים האלה הופכים את הרשת הזאת לכל כך חשובה עבור חברה מודרנית במאה ה-21.

דב חנין: נכון, באינטרנט יש גם עבירות, ואנחנו מתנגדים לעבירות באינטרנט, וצריך למצוא דרכים להתמודד עם עבירות באינטרנט.

דב חנין: אבל עמיתיי חברי הכנסת, לא כך.

דב חנין: אתם קראתם את הצעת החוק הזאת?

דב חנין: הצעת החוק הזאת מאפשרת, למשל, להגביל גישה לאתרי אינטרנט.

דב חנין: הצעת החוק הזאת מאפשרת לחשוף את זהותם ואת פרטיהם של גולשים ושל משתמשים.

דב חנין: היא עושה דברים מאוד מרחיקי לכת.

דב חנין: היא פוגעת בשקיפות, בפתיחות, בנייטרליות ובהגנה על הרשת.

דב חנין: ולמה?

דב חנין: למה כל הדברים האלה?

דב חנין: למה כל הפגיעות האלה?

דב חנין: כדי להגן על זכויות יוצרים.

דב חנין: אני בעד להגן על זכויות יוצרים, אבל, עמיתיי חברי הכנסת, זה מזכיר לי את הסיפור, אדוני היושב-ראש, על אותן זכויות יוצרים של תרופות יקרות, שבגללן אנשים באפריקה מתים, כי צריך להגן על זכויות היוצרים.

דב חנין: צריך להגן על זכויות היוצרים, ולכן המחירים של התרופות האלה הם בלתי אפשריים, כי זכויות היוצרים – זכויות הקניין של היוצרים ביצירה – יותר חשובות מזכויות אדם ומחיי אדם.

דב חנין: עמיתיי חברי הכנסת, זו כמובן דוגמה – – –

מאיר כהן: אני מבקש לסגור שם את הדלת.

מאיר כהן: חבריא, אני מבקש לסגור את הדלת.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, זו כמובן דוגמה קיצונית.

דב חנין: בחוק הזה אנחנו לא מדברים על חיי אדם, אבל אנחנו מדברים על משהו שהוא חשוב וחיוני לחברה דמוקרטית – רשת פתוחה, רשת שבה אנשים משתמשים, מעבירים מידע, אתרים שאי-אפשר להגביל את הגישה אליהם, גולשים שאי-אפשר כל כך בקלות לחשוף את זהותם ואת פרטיהם.

דב חנין: הדברים האלה חיוניים.

דב חנין: להיאבק בעבירות, להגן על זכויות יוצרים – בדרך אחרת לגמרי.

דב חנין: תודה רבה.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: חברת הכנסת רוזין – מוותרת; חבר הכנסת שי – אינו נוכח; חברת הכנסת גרמן – אינה נוכחת; חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי – אינו נוכח; חברת הכנסת עליזה לביא – אינה נוכחת; חבר הכנסת חיליק בר – מוותר; חבר הכנסת בהלול – מוותר; חבר הכנסת אמיר אוחנה – מוותר, אדוני; חבר הכנסת גליק – מוותר.

מאיר כהן: חבר הכנסת אליעזר מוזס, כבודו, בבקשה.

מאיר כהן: יש זמן.

מנחם אליעזר מוזס: תודה, אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, היום בערב בעוד חצי שנה יתקיים האירוע הגדול ביותר במדינה – האירוע השנתי הגדול ביותר במדינה – היום בערב בעוד שישה חודשים: ל"ג בעומר – ל"ג בעומר.

מנחם אליעזר מוזס: העלייה למירון, למקום המתויר מספר שתיים במדינה.

מנחם אליעזר מוזס: רק לידיעתכם, מקום מספר אחת זה הכותל המערבי, שמבקרים בו יותר מ-10 מיליון איש בשנה, ובמירון – כ-2 מיליון איש.

מנחם אליעזר מוזס: בל"ג בעומר בלבד צריכים להסיע ולהניע קרוב לחצי מיליון איש מהם.

מנחם אליעזר מוזס: השנה היו יותר מ-50,000 תיירים מחוץ לארץ.

מנחם אליעזר מוזס: זה כל שנה גובר, ובעיות התחבורה מעיקות.

מנחם אליעזר מוזס: כאן אני רוצה לבשר לחברי הכנסת שאני בא עכשיו מישיבה עם הבולדוזר של המדינה, שר התחבורה מר ישראל כץ, שטביעות אצבעותיו נראות בכל רחבי המדינה.

מנחם אליעזר מוזס: החליטו שתי החלטות מאוד חשובות: א.

מנחם אליעזר מוזס: להעלות מצומת חנניה רכבל להר מירון, מעל היישוב, ואז – ירוויחו מזה שלא יצטרכו לשנע כל כך הרבה אוטובוסים בכבישים הצפופים במירון, וגם לא יצטרכו לעקור כרמים של בעלי היישובים שם, שזה מקור פרנסתם, כדי להביא להרבה חניונים.

מנחם אליעזר מוזס: ב.

מנחם אליעזר מוזס: להרחיב מכפר שמאי עד צומת מירון, או להפוך אותו לארבעה נתיבים, גם להוסיף גשר מעל נחל מירון.

מנחם אליעזר מוזס: וכשזה יהיה, בעזרת השם, נוכל לברך על המוגמר, ואני באמת מרגיש את חובת התודה לשר התחבורה על גישתו החיובית והעניינית לדבר הזה, כי אני רוצה לומר לכם שהיו נציגות המשטרה, והם אמרו שאין להם עוד כזה אירוע שנתי כמו האירוע הזה.

מנחם אליעזר מוזס: גם מבחינה ביטחונית זה במדרגה ראשונה, אם שני הפרויקטים האלה יבוצעו.

מנחם אליעזר מוזס: אני מקווה שהם יבוצעו, בעזרת השם, לרווחת ההמונים, ובזכות רבי שמעון ניוושע כולנו.

מנחם אליעזר מוזס: אמן.

מאיר כהן: אמן.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: חבר הכנסת בן ראובן – מוותר; חבר הכנסת שמולי – אינו נוכח; חברת הכנסת אבקסיס – אינה נוכחת; חברת הכנסת פארן – מוותרת; חבר הכנסת אחמד טיבי – מוותר; חבר הכנסת איתן ברושי – אינו נוכח; חבר הכנסת מיקי לוי – מוותר; חבר הכנסת עפר שלח – אינו נוכח; חברת הכנסת בירן – מוותרת, גברתי.

מאיר כהן: חברת הכנסת יחימוביץ, בבקשה.

שלי יחימוביץ': אדוני היושב-ראש, אני מבקשת להתייחס לחוק שהכנסת עומדת להצביע עליו, והוא הרחבת חוק זכויות יוצרים.

שלי יחימוביץ': מובן שאני תומכת בהגנה על יצירתם של אנשים ועל קניינם הרוחני, ועל דבר שהם עמלו עליו שנים רבות, וזה מקצועם וזו פרנסתם.

שלי יחימוביץ': חוק ההגנה על זכויות יוצרים הוא חוק נרחב ביותר, שגם מורחב כל הזמן, ומספק כלים רבים מאוד למי שמבקש לתבוע את זכויותיו לעשות זאת, ואכן, תביעות על זכויות יוצרים מתרחשות וקורות כל הזמן, גם על יצירה ברשת, וגם באתרים וברשתות חברתיות, וכן הלאה וכן הלאה.

שלי יחימוביץ': הכלי הנוסף הזה, שהמחוקק מבקש, או הממשלה מבקשת, להעניק לכאורה להגנה על זכויות יוצרים, לא נותן באמת בידיהם של יוצרים את הזכות לתבוע את זכויותיהם, את עלבונם ואת כספם, אלא מעניק כלי רב-כוח נוסף בידי חברות ובידי אנשים שיש להם ממון רב, להפעיל את המכשיר הזה, של התביעה, על כל דבר קטן, קל, שגור, כמו למשל ממים בפייסבוק.

שלי יחימוביץ': הרי היצירה הזאת תפסה נפח משל עצמה; אנשים לוקחים תמונות מעיתון מסוים, מדביקים עליהן כותרת מגחיכה, מצחיקה, מתריסה, מחכימה וכן הלאה, וזאת מהות הפעילות באינטרנט.

שלי יחימוביץ': עכשיו, למי יהיה כוח להפעיל את הכלי הנוסף הזה, שנותן המחוקק בידי מי שלכאורה זכויותיו נפגעו?

שלי יחימוביץ': למי יהיה כוח לשכור עורך דין שיגיש את התביעה?

שלי יחימוביץ': רק לאנשים שיש להם ממון, לא לאדם שצילם תמונת נוף ועושים בה שימוש באינטרנט.

שלי יחימוביץ': לכן, על פי השקפתי, יש כאן מתיחה מסוכנת מדי של זכויות יוצרים, פגיעה חמורה מדי בזכויותיהם של הגולשים ברשתות החברתיות ושל המשתמשים באינטרנט, שמעבר לכל הביקורת הרבה על מה שמתחולל ברשתות, הרשתות הוסיפו לחיינו נדבך עצום של ידע וחופש ביטוי.

שלי יחימוביץ': על כן אני מבקשת ממי שמקשיב לדברים בכלל, והחוק הזה מעניין אותו, להתנגד לחוק הזה.

שלי יחימוביץ': תודה רבה.

מאיר כהן: תודה רבה, גברתי.

מאיר כהן: חבר הכנסת אורן חזן, בבקשה.

יעקב מרגי: – – –

אורן אסף חזן: מרגי, אני לא בתענית דיבור.

אורן אסף חזן: תענית דיבור, אנחנו נשמור אותה לפעם אחרת.

אורן אסף חזן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני רוצה לדבר רגע בנושא החוק עצמו.

מאיר כהן: חברים, אני מבקש שקט.

מאיר כהן: חברים, אני מבקש שקט עוד פעם.

מאיר כהן: זה מפריע.

אורן אסף חזן: תשמע, זה מדהים, אם נעצור לרגע, אני ואתה, אדוני היושב-ראש, ונסתכל על מה שקורה פה, במליאה.

מאיר כהן: זה זמנך, אתה מדבר בשלוש הדקות שלך.

אורן אסף חזן: זה מדהים כמה רעש יש פה.

אורן אסף חזן: אדוני היושב-ראש, בוא תגיד לי אתה אם אפשר לנהל פה דיון ככה.

מאיר כהן: כשאתה יושב בצד השני גם אתה מרעיש, חבר הכנסת חזן.

אורן אסף חזן: לא, אני צועק, אני מתפרץ, אני לא מנהל – – –

מאיר כהן: זה יותר גרוע.

מאיר כהן: אני מבקש שוב, בבקשה, אדוני, תמשיך.

אורן אסף חזן: אני כועס עליך, זוהיר.

אורן אסף חזן: אנחנו תכף נדבר על זה.

אורן אסף חזן: אני חושב שאתה צריך להתפטר, אבל זו שיחה אחרת.

אורן אסף חזן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה – – –

יואל חסון: למה אתה מדבר בצורה כזאת?

יואל חסון: למה?

אורן אסף חזן: הוא חבר שלי, אז אני מרשה לעצמי.

יואל חסון: אבל ככה לא מדברים לחברים.

אורן אסף חזן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני רוצה לדבר רגע על החוק.

יואל חסון: לא, באמת, אם לא היית בשביתת רעב הייתי יותר – – –

אורן אסף חזן: אני מזכיר לאדוני שאתה בקריאה שנייה.

מאיר כהן: חבר הכנסת חסון.

מאיר כהן: תמשיך לדבר.

מאיר כהן: קדימה.

אורן אסף חזן: לעניין החוק, יש לי הרבה הסתייגויות מהחוק הזה, אבל אני חושב שכדי לתקן אותו, כדי לא לפגוע בצעירים, בסופו של דבר – כי הרי מי בסוף חי ברשת, גולש, מוריד, מעביר – אנחנו, הדור העכשווי.

אורן אסף חזן: מי מעביר חוקים כאלה?

אורן אסף חזן: רק מי שמנותק מהדור העכשווי.

אורן אסף חזן: אז מה שאני מציע זה דבר פשוט, שכל מי שהסיפור הזה בוער בו יגיע יחד לדיונים, כדי שנעשה את השינויים הנכונים.

אורן אסף חזן: לא מכיוון שאנחנו פה כדי לתקוף את הממשלה, אלא כדי להאיר את עיניה, כי לעיתים – איך הם נוהגים לומר שם – דברים שרואים מכאן לא רואים משם.

אורן אסף חזן: אז במקרים האלה הם לא רואים.

אורן אסף חזן: דבר נוסף שאני רוצה להציע, ביחס לזכויות יוצרים – מי מאיתנו, חברי הכנסת, לא מצא את עצמו שצילמו אותו לאיזושהי כתבה, לאיזשהו ריאיון בטלוויזיה, איזשהו מדור באתר שכוח אל.

אורן אסף חזן: בסופו של תהליך, פעם ב – הצליח ויצאה תמונה יפה, יצא ריאיון טוב, אתה רוצה להשתמש בהם, אומרים לך: לא לא לא, אתה צריך לקבל אישור מהצלם, אתה צריך לקבל אישור ממי שערך את הכתבה.

אורן אסף חזן: אתה אומר, אבל זה אני, אני מצולם בתמונה, אני בכתבה, איך יכול להיות?

אורן אסף חזן: אז אני חושב שהמצב הזה, שהיום צלמים, עורכים, כתבים וגם אתרים כאלה ואחרים, מנצלים את החוק כדי לפגוע ביכולת שלנו, כנבחרי ציבור, להשתמש בכלי היחיד שיש לנו, אנחנו-אנו, הוא דבר לא הגיוני.

אורן אסף חזן: אני מתכוון לעשות תיקון לחוק זכויות יוצרים.

אורן אסף חזן: כאשר בן אדם, הוא עצמו, חלק מתמונה או מצילום וידיאו, הוא יוכל להשתמש בחומרים לכל נושא שיבחר, כמובן במתן קרדיט למי שעשה אותם.

שלי יחימוביץ': – – –

אורן אסף חזן: לא לא, אני מדבר על חוק נוסף, שלי.

אורן אסף חזן: לחוק התייחסתי בתחילת דבריי.

אורן אסף חזן: אני אומר, גם אם צריך – לשלם.

אורן אסף חזן: אבל אני נתקלתי במקרה – בזה אני מסיים, אדוני היושב-ראש – –

מאיר כהן: תסיים.

אורן אסף חזן: – – הצליח לו; אני לא בחור יפה, אבל תמונה אחת יצאה פוטוגנית, הצליח לו.

אורן אסף חזן: רציתי להשתמש בה – הוא אמר לי: אתה ליכודניק, אני לא מוכן שעבודות שלי יהיו אצלך באתר.

אורן אסף חזן: אז אמרתי, חברת הכנסת יחימוביץ – שאנחנו מסכימים על הרבה דברים – אנחנו נעביר את זה בקריאה ראשונה, ונילחם על כל התיקונים בקריאה שנייה ושלישית, כדי לפקוח את העיניים למבוגרים בממשלה.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: תודה רבה.

מאיר כהן: אם כן, אני מבקש – היות שהשר הודיע שהוא לא מסכם, אני אבקש לשבת, אנחנו עוברים להצבעה.

מאיר כהן: להזכירכם, אנחנו מצביעים על הצעת חוק זכות יוצרים (תיקון מס' 5), התשע"ח–2017, בקריאה ראשונה.

מאיר כהן: מי בעד ומי נגד?

מאיר כהן: הצבעה מס' 13 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 40 נגד – 22 נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק זכויות יוצרים (תיקון מס' 5), התשע"ח–2017, לוועדה שתקבע ועדת הכנסת נתקבלה.

מאיר כהן: 40 בעד, 22 מתנגדים, נמנע אחד.

מאיר כהן: אם כן, הצעת החוק התקבלה בקריאה ראשונה ותועבר להמשך דיון לקריאה שנייה ושלישית לוועדת הכלכלה.

יואב קיש: לאיזה ועדה זה עבר?

מאיר כהן: הכלכלה, אמרתי, אתה לא שמעת.

יואב קיש: חוקה.

מאיר כהן: נאמר הכלכלה – רשום הכלכלה, הודעתי.

יואב קיש: חוקה אני רוצה, לא שמעתי.

קריאה: ועדת הכנסת.

מאיר כהן: אנחנו נעביר את זה לוועדת הכנסת, אדוני, אליך, ושם תתקבל החלטה.

מאיר כהן: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/738); נספחות.

מאיר כהן: ]

מאיר כהן: אם כן, אנחנו עוברים להצעת חוק הכנסת (תיקון מס' 45) (מספר הסגנים ליושב-ראש הכנסת), התשע"ח–2017.

מאיר כהן: מטעם ועדת הכנסת – חבר הכנסת יואב קיש, יושב-ראש הוועדה.

מאיר כהן: בבקשה.

): כבוד היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מתכבד להציג לפני הכנסת לקריאה ראשונה את הצעת חוק הכנסת (תיקון מס' 45) (מספר הסגנים ליושב-ראש הכנסת), התשע"ח–2017, שעניינו הגדלת מספר הסגנים ליושב-ראש הכנסת.

): קצת רקע, וזה יהיה קצר; מאז תוקן חוק הכנסת בשנת 2000 הוגבל מספר הסגנים ליושב-ראש הכנסת לשבעה, ואולם מאז, משנת 2000, למעשה, הכנסת הצליחה לעמוד במגבלה זו רק בכנסת השש-עשרה.

): מאז, בכל כנסת תוקן החוק כדי לאפשר מספר גדול יותר של סגנים.

): התיקונים האלה נעשו כדי לאפשר ייצוג רחב לסיעות בנשיאות הכנסת ולסייע בהחלטות המתקבלות בנשיאות בהסכמה רחבה ככל האפשר, תוך מתן ביטוי הולם לקשת הרחבה של העמדות ולסיעות המיוצגות בכנסת.

): בכנסת הזאת כבר מכהנים עד תשעה סגנים, לפי תיקון שהתקבל בכנסת הקודמת.

): אנחנו רואים שגם עם תשעה סגנים, לסיעת מרצ, למשל, אין סגן יושב-ראש, וזה פשוט בגלל המגבלה של המספר.

): לכן רצינו גם עכשיו לתקן, ולהוסיף עוד שני סגנים, אחד לקואליציה ואחד לאופוזיציה.

): אבל מה, אם אנחנו נעשה תיקון הוראת שעה, כפי שדובר, יכולים בכנסת הבאה למצוא את עצמם עוד פעם בסיטואציה שצריכים לתקן, לא לתקן – מה עושים?

): לכן – התיקון המוצע לחוק אומר כך: המספר המרבי של הסגנים יהיה תשעה, אך ועדת הכנסת תהיה רשאית לקבוע, ברוב של שלושה רבעים מחבריה, כי באותה כנסת לא תחול מגבלה זו.

): כך, מצד אחד שומרים מגבלה על מספר הסגנים, ומצד שני מאפשרים גמישות במידת הצורך ואם יש הסכמה רחבה ביותר.

): ההצעה הזאת אושרה בוועדת הכנסת פה אחד.

): בסופו של דבר אני חושב שהיא באה בוועדה – ואני חושב שגם מהבנתי משיחות הקואליציה והאופוזיציה – בהסכמה רחבה.

): לא מדובר במהלך כפייה של צד כזה או אחר, אלא בהחלט בהסכמה המקובלת על כל הבית הזה.

): לכן אני מבקש שהכנסת והמליאה תאשר אותה, כדי שנוכל להכין אותה לקריאה שנייה ושלישית.

): תודה.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: אנחנו עוברים לדיון.

מאיר כהן: בבקשה.

מאיר כהן: מוסי רז – מוותר; עיסאווי פריג' – מוותר; תמר זנדברג – –

תמר זנדברג: לא, תודה.

מאיר כהן: – – תמר, את מוותרת; עבד אל חכים חאג' יחיא – מוותר.

מאיר כהן: חבר הכנסת ישראל אייכלר – לא מוותר.

מאיר כהן: בבקשה, כבודו.

ישראל אייכלר: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת.

ישראל אייכלר: הצעת חוק הכנסת, מספר הסגנים, כל הדברים האלה, הם דברים שבאים בהסכמה, ולכאורה לא הייתי צריך לעלות לדבר על זה.

ישראל אייכלר: אבל היה דיון בשבוע שעבר, בוועדת הכנסת, על חוות דעת של היועץ המשפטי של הכנסת בדבר הגבלת סמכות הכנסת להקים ועדת חקירה בנושא כלשהו.

ישראל אייכלר: אני חייב לציין כבר בהתחלה שהיועץ המשפטי לכנסת באמת הודיע שהוא לא שולל את זכותם של חברי הכנסת לקבל או לא לקבל את המלצתו, הוא רק נותן את ההמלצה שלו, שמבחינתו – הוא חושב שזה לא בסמכות הכנסת.

ישראל אייכלר: היות שאני חושב שהסכנה הגדולה ביותר שיש היום ליישוב היהודי בארץ ישראל מבפנים זה פירוק המוסדות הנבחרים וההסכמות הרב-לאומיות, הרב-דתיות והרב-גוניות של כל חלקי האוכלוסייה, והעברת השלטון לידי יועצים משפטיים – עד כדי כך – חברי הכנסת יודעים את זה יותר מכל אחד אחר – שאם חבר כנסת מציע הצעה שפקידי הממשלה לא רוצים, זה לא עובר בוועדת השרים, ואם זה עובר בוועדת השרים – זה לא עובר במליאה, ולא עובר בוועדות.

ישראל אייכלר: היום היה דיון – חבר הכנסת מאיר כהן הגיש הצעת חוק, אז הפקידים שם אמרו: לא.

ישראל אייכלר: אחד מחברי כנסת אמר: אנחנו מחליטים, ואתם תבצעו – אבל המציאות היא הפוכה; המציאות היא שהכנסת הולכת ומאבדת ממעמדה, ואני מתפלא על התקשורת החופשית, שמטרתה להגביר את הדמוקרטיה, והופכת את חברי הכנסת במקרה הטוב למשל ולשנינה, ובמקרה הרע – לגנבים ומושחתים, וכל הדברים האלה.

ישראל אייכלר: אז נוצר מצב שהעם מנסה למצוא שומרי סף חדשים.

ישראל אייכלר: מי הם שומרי הסף?

ישראל אייכלר: הפקידים.

ישראל אייכלר: אני רוצה לומר, אני מכיר פה את חברי הכנסת.

ישראל אייכלר: רובם הם אנשים יותר ישרים, עם אינטגריטי, עם מחויבות לציבור הבוחרים שלהם ולציבור הבוחרים הכללי, יותר מכל פקיד.

ישראל אייכלר: ומה ההסבר?

ישראל אייכלר: הפקיד לא חייב לאף אחד שום דבר – דין וחשבון.

ישראל אייכלר: יועץ משפטי בוודאי לא חייב, כי הוא הרי בא מסיני עם התורה – כל אחד עם התורה שלו, לכן – הסכנה הגדולה ביותר זה שלטון היועצים המשפטיים, שלטון הפקידים, אל מול שלטון הנבחרים.

ישראל אייכלר: לכן אני אומר, כשדנים בהצעת חבר הכנסת – – –

מאיר כהן: חבר הכנסת רז, אם לא קיבלתם אישורים להכניס שתייה לכאן, במקרים מיוחדים, אני אבקש, תכבדו את המקום.

מאיר כהן: נא לא להכניס שתייה לאולם.

מאיר כהן: זה תקנון הכנסת, אלא אם כן יש אישור לכך.

מאיר כהן: תודה וסליחה.

ישראל אייכלר: אני בא וחוזר שוב, אדוני היושב-ראש, גם אם אלה דברים שאני חוזר השכם והערב, אבל אני מרגיש כמו אותו ילד הולנדי ששם את האצבע בתוך הדוד הנוזל כדי להציל את הולנד – אני רואה את התהליכים של השיח הציבורי האלים, וכל אחד אומר שהשני אלים.

ישראל אייכלר: התשובה היא שאם לא יהיו מוסדות מוסכמים, עיריות, ועדי עובדים, כל הדברים הנבחרים שיוכלו להגיע להסכמות על ידי אנשים שלא מסכימים, האלטרנטיבה תהיה אלימות.

ישראל אייכלר: יש מדינות כאלה.

ישראל אייכלר: אפילו באמריקה אני כבר מזהה – עם כל מעשי הרצח שם, הבלתי-מוסברים – אני מזהה שם גם התפרקות של המוסדות הדמוקרטיים.

ישראל אייכלר: אם הנשיא הוא כמו שמדברים עליו, אז כל אחד נהיה – אני לא רוצה להאריך.

ישראל אייכלר: אני מסיים.

ישראל אייכלר: החברה הישראלית – הדבר היחיד שיכול לאחד את כולם, גם אם אף אחד לא מסכים בשום דבר, זה המוסדות הנבחרים, ולא המוסדות הנשלטים.

ישראל אייכלר: תודה רבה.

מאיר כהן: תודה רבה, אדוני.

מאיר כהן: עמר בר-לב – מוותר; מירב בן ארי – מוותרת; ג'מאל זחאלקה – אינו נוכח; מיכל רוזין – מוותרת; נחמן שי – מוותר; מיכאל מלכיאלי – אינו נוכח; חיליק בר – מוותר; זוהיר בהלול – מוותר; חבר הכנסת אוחנה – מוותר; חבר הכנסת גליק – מוותר; מנחם אליעזר מוזס – אינו נוכח; חבר הכנסת בן ראובן – מוותר; חבר הכנסת שמולי – מוותר; חברת הכנסת אבקסיס – אינה נוכחת; חברת הכנסת יעל פארן – אינה נוכחת; חבר הכנסת אחמד טיבי – אינו נוכח; חבר הכנסת איתן ברושי – אינו נוכח; חבר הכנסת מיקי לוי – מוותר.

מאיר כהן: חברת הכנסת מיכל בירן – עולה.

מאיר כהן: בבקשה.

מיכל בירן: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני רוצה לדבר על הקיצוץ הרוחבי שהגיע היום לדיון בוועדת כספים.

מיכל בירן: היו המון שנים שסיפרו לנו את הסיפור שאין מנוס, חייבים להדק חגורה.

מיכל בירן: החוב הלאומי, החוב הלאומי, התוצר, יחס חוב–תוצר – איום ונורא.

מיכל בירן: ממש העלו את זה קורבן למולך של סגירת החוב הלאומי.

מיכל בירן: ומה קרה – בחוב ירד ל-62.1%, לעומת ממוצע ב-OECD של 105.2%.

מיכל בירן: עכשיו, הדבר הזה, היו לו מחירים: הרעבה של השירות הציבורי, של מערכת החינוך, הבריאות, הרווחה, התשתיות.

מיכל בירן: שילמנו כולם את המחיר – העיקר לסגור את החוב.

מיכל בירן: בכל השנים האלה היו עודפי גבייה ממיסים.

מיכל בירן: והינה, השנה מדווחים שצפויים עודפי גבייה ממיסים של 17 מיליארד שקלים.

מיכל בירן: אז אומרים: ואללה, מעולה, ביחס חוב–תוצר כבר טיפלנו, עודפי גבייה כל כך גבוהים ממיסים – אפשר להוסיף כיתות לימוד, להקטין כיתות לימוד, להגדיל את סל התרופות, להעלות את קצבת הזקנה, לדאוג לביטוח הסיעודי – כל כך הרבה דברים אפשר לעשות בעודפי הגבייה האלה מהמיסים.

מיכל בירן: אבל אז מגיע משרד האוצר, ומה ההצעה שלו?

מיכל בירן: קיצוץ רוחבי.

מיכל בירן: מה זה קיצוץ רוחבי?

מיכל בירן: קיצוץ שרירותי, קבוע, בכל משרדי הממשלה.

מיכל בירן: זה קיצוץ של פחדנים.

מיכל בירן: במקום להכתיב סדר עדיפויות, כמו שאמורה לעשות ממשלה – להגיד: זה יותר חשוב, זה פחות חשוב – במקום זה מגלגלת את האחריות אל השרים, אל המשרדים.

מיכל בירן: והשרים יצטרכו להחליט איך יקצצו כ-200 מיליון מפרויקטים של משרד התחבורה – מה זה אומר?

מיכל בירן: שכולנו נעמוד יותר בפקקים.

מיכל בירן: 48 מיליון שקלים מפרויקטים של המשרד לביטחון פנים, כולל מהשירותים של רשות הכבאות.

מיכל בירן: גם ככה יש כבאיות היום – חצי מהתקן של מה שאמור להיות כאן, והם בסוף אמורים לשמור עלינו במקרים של שרפות – כולנו נחכה לכבאים שיגיעו – אבל אין להם ציוד מתאים.

מיכל בירן: 132 מיליון ש"ח לקצץ ממשרד החינוך, 43 בבריאות, 32 ברווחה.

מיכל בירן: מה הם יעשו עם עודפי הגבייה האלה במקום לדאוג לחברה?

מיכל בירן: ייתנו לחזקים ביותר בצורה של הטבות מס, במקום לדאוג לכלל הציבור.

מיכל בירן: אז אני שואלת אתכם: מילא במצב שבו באמת אין מנוס – צריך להדק חגורה, כי פשוט אין כסף – אז אפשר שכולם יירתמו וייתנו כתף, אבל במצב כזה, אל תאמינו לשקרים של הממשלה הזאת.

מיכל בירן: יש כסף, והיא בוחרת לתת אותו לחזקים במקום לציבור בישראל.

מאיר כהן: תודה רבה, גברתי.

מאיר כהן: חבר הכנסת חזן – אינו נוכח.

מאיר כהן: אם כן, חבר הכנסת יואב קיש, או שאתה מסכם, או שאנחנו עוברים להצבעה.

מאיר כהן: מה, חבר הכנסת ביטן?

מאיר כהן: תחליטו.

מאיר כהן: אם כן, אנחנו עוברים להצבעה.

מאיר כהן: אני מבקש מכולם לשבת.

מאיר כהן: להזכירכם, אנחנו מצביעים על הצעת החוק הכנסת – מספר הסגנים ליושב-ראש הכנסת, מי בעד ומי נגד?

מאיר כהן: הצבעה מס' 14 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 50 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הכנסת (תיקון מס' 45) (מספר הסגנים ליושב-ראש הכנסת), התשע"ח–2017, לוועדת הכנסת נתקבלה.

מאיר כהן: 50 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

מאיר כהן: הצעת החוק התקבלה בקריאה ראשונה ותועבר לדיון בוועדת הכנסת.

מאיר כהן: תם סדר-היום.

מאיר כהן: הישיבה הבאה תתקיים מחר, יום שלישי, י"ח בחשוון התשע"ח, 7 בנובמבר 2017, בשעה 16:00.

מאיר כהן: ישיבה זו נעולה.