ישיבת מליאה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 81, 2015-12-28 00:00

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, היום ט"ז בטבת התשע"ו, 28 בדצמבר 2015.

יולי יואל אדלשטיין: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: הודעה למזכירת הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הכנסת, הנני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק התכנון והבנייה (הוראת שעה) התשע"ו–2015, שהחזירה הוועדה המיוחדת לדיון בהצעת חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, בהצעת חוק התכנון והבנייה (הוראת שעה) ובהצעת חוק שירותים פיננסיים חוץ-מוסדיים.

ירדנה מלר-הורוביץ: לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה: הצעת חוק אמנת הבנק האסייני להשקעות בתשתיות, התשע"ו–2015; הצעת חוק שירות ביטחון (הוראת שעה) (הצבת יוצאי צבא בשירות בתי-הסוהר) (תיקון מס' 7), התשע"ו–2015; הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 7 והוראת שעה) (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס' 15), התשע"ו–2015; הצעת חוק המשטרה (תיקון מס' 9), התשע"ו–2015.

ירדנה מלר-הורוביץ: לדיון מוקדם: החל בהצעה פ/2388/20 וכלה בהצעה פ/2413/20 – הצעת חוק הרבנות הראשית לישראל (תיקון – כשירות רב ראשי והרכב האספה הבוחרת), התשע"ו–2015, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק החברות הממשלתיות (תיקון – כשירות מיוחדת), התשע"ו–2015, מאת חבר הכנסת דוד אמסלם; הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון – פטור ממס במכירת תרופות מצילות חיים שאינן כלולות בסל הבריאות), התשע"ו–2015, מאת חברי הכנסת דב חנין, איימן עודה, עאידה תומא סלימאן, יוסף ג'בארין ועבדאללה אבו מערוף; הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון – שיעור מס מופחת על מוצרי מזון בסיסיים), התשע"ו–2015, מאת חברי הכנסת דב חנין, איימן עודה, עאידה תומא סלימאן, יוסף ג'בארין ועבדאללה אבו מערוף; הצעת חוק זכויות הסטודנט (תיקון – זכות לבחינה במועד מיוחד), התשע"ו–2015, מאת חברי הכנסת מירב בן ארי, רועי פולקמן, רחל עזריה, אברהם נגוסה, אבי דיכטר, נורית קורן, שרן השכל, נאוה בוקר, יוסי יונה, יפעת שאשא ביטון, מרדכי יוגב, שולי מועלם-רפאלי, עודד פורר, חמד עמאר, יוסף ג'בארין, מאיר כהן ועיסאווי פריג'; הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון – גיל הבוחר), מאת חברי הכנסת יעקב מרגי, נורית קורן, עבד אל חכים חאג' יחיא, מירב בן ארי, מאיר כהן, יוסי יונה ודב חנין; הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון – הזכות לבחור), מאת חברת הכנסת מירב בן ארי; הצעת חוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים (תיקון – איסור הפליה מחמת מקום מגורים), התשע"ו–2015, מאת חברת הכנסת שולי מועלם-רפאלי; הצעת חוק מרשם האוכלוסין (תיקון – תעודות לידה ופטירה), התשע"ו–2015, מאת חברי הכנסת דב חנין, איימן עודה, עאידה תומא סלימאן, יוסף ג'בארין ועבדאללה אבו מערוף; הצעת חוק הסעה בטיחותית לילדים ולפעוטות עם מוגבלות (תיקון – אישור הוועדה), התשע"ו–2015, מאת חברי הכנסת יעקב מרגי, יואב בן צור, נורית קורן, אלי אלאלוף, איציק שמולי, עליזה לביא, שולי מועלם-רפאלי, אורי מקלב, מרדכי יוגב, ג'מאל זחאלקה ודב חנין; הצעת חוק כהונתם של ראשי גופים ביטחוניים,

ירדנה מלר-הורוביץ: התשע"ו–2015, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק עקרונות לפדיון שבויים ונעדרים, התשע"ו–2015, מאת חבר הכנסת אלעזר שטרן; הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון – ריבית על יתרת זכות), התשע"ו–2015, מאת חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה; הצעת חוק נכסי נפקדים (תיקון – החזרת נכסים לנפקד שהפך לאזרח), התשע"ו–2015, מאת חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – פטור לסטודנטים מתשלום דמי ביטוח לאומי), התשע"ו–2015, מאת חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה; הצעת חוק שיווי זכויות האישה (תיקון – ייצוג הולם לנשים בכנסים ובהרצאות), התשע"ו–2015, מאת חברי הכנסת יוסף ג'בארין, איימן עודה, מסעוד גנאים, עבדאללה אבו מערוף, אוסאמה סעדי, טלב אבו עראר ועאידה תומא סלימאן; הצעת חוק רישום רכב ניזוק שנמכר על-ידי מבטח או תאגיד, התשע"ו–2015, מאת חברי הכנסת אורי מקלב, משה גפני, חמד עמאר, מכלוף מיקי זוהר, יצחק וקנין, מירב בן ארי ונחמן שי; הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון – השהיית הליך ואי-נקיטתו לשוהות במקלטים לנשים מוכות), התשע"ו–2015, מאת חברי הכנסת מירב בן ארי, עאידה תומא סלימאן, מאיר כהן, אלעזר שטרן, חיים ילין, זוהיר בהלול, מיכל רוזין, אלי אלאלוף, דוד ביטן, יעקב מרגי, טלי פלוסקוב, רועי פולקמן, שולי מועלם-רפאלי, איציק שמולי ורחל עזריה; הצעת חוק הוקרה למשתתפים אזרחיים במערכות ישראל, התשע"ו–2015, מאת חבר הכנסת איל בן ראובן; הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון מס' 20) (תיקון – הארכת מועד), התשע"ו–2015, מאת חברת הכנסת שולי מועלם-רפאלי; הצעת חוק הממשלה (תיקון – העברת תפקיד על-ידי דרג מקצועי ודרג פוליטי), התשע"ו–2015, מאת חברי הכנסת רועי פולקמן, אלי כהן, מירב בן ארי, טלי פלוסקוב, שרן השכל, יואב בן צור ואורי מקלב; הצעת חוק העונשין (תיקון – תקיפת עיתונאים), התשע"ו–2015, מאת חבר הכנסת יואל חסון; הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון – תשלום גמלה לבני-זוג), התשע"ו–2015, מאת חבר הכנסת מיקי רוזנטל; הצעת חוק הגבלת שימוש במקום לשם מניעת ביצוע עבירות (תיקון – עבירת הסתה לטרור),

ירדנה מלר-הורוביץ: התשע"ו–2015, מאת חברי הכנסת בצלאל סמוטריץ, מכלוף מיקי זוהר, רועי פולקמן, ענת ברקו, מרדכי יוגב, רוברט אילטוב, אורן אסף חזן, שולי מועלם-רפאלי, מירב בן ארי, אברהם נגוסה, נורית קורן, יפעת שאשא ביטון וטלי פלוסקוב; הצעת חוק כרטיסי חיוב (תיקון – חובת פרסום פרטי ספק), התשע"ו–2015, מאת חברי הכנסת נורית קורן, מירב בן ארי, שרן השכל, איציק שמולי, איתן כבל, יעקב מרגי, מיקי רוזנטל, קסניה סבטלובה, נחמן שי, מיכל בירן, איל בן ראובן, מיקי לוי, מיכל רוזין, זהבה גלאון, יואל רזבוזוב, חמד עמאר, זוהיר בהלול, יעל גרמן, עודד פורר, יצחק וקנין, אורי מקלב, רועי פולקמן, בצלאל סמוטריץ, יפעת שאשא ביטון, טלי פלוסקוב, אברהם נגוסה, רוברט אילטוב, ענת ברקו, מכלוף מיקי זוהר, דוד ביטן, זאב בנימין בגין, יואב קיש ואלי כהן; הצעת חוק הצבעה באמצעות תעודת חוגר (תיקוני חקיקה), התשע"ו–2015, מאת חברי הכנסת בצלאל סמוטריץ, יואב קיש, רועי פולקמן, יוסי יונה, ענת ברקו, מנואל טרכטנברג, אלעזר שטרן, אורן אסף חזן, קסניה סבטלובה, איתן ברושי, אלי כהן, מאיר כהן, נחמן שי, מכלוף מיקי זוהר, מרב מיכאלי, איציק שמולי, אלי אלאלוף, אבי דיכטר, רוברט אילטוב, סופה לנדבר, עודד פורר, חמד עמאר, טלי פלוסקוב, מיכאל אורן, יפעת שאשא ביטון, שרן השכל, יואב בן צור, יעקב מרגי, אורלי לוי אבקסיס, אילן גילאון, מירב בן ארי, אברהם נגוסה, דוד ביטן, יעקב פרי, חיים ילין, יאיר לפיד, מיקי לוי, שולי מועלם-רפאלי, מרדכי יוגב, איילת נחמיאס ורבין, איתן כבל, מיכל רוזין, אראל מרגלית, מיקי רוזנטל, יואל רזבוזוב, עליזה לביא ועפר שלח.

ירדנה מלר-הורוביץ: עוד אודיעכם, כי חברת הכנסת שולי מועלם-רפאלי מבקשת לחזור ולהיות מציעה של הצעות החוק הבאות: הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 26) (החמרת הענישה בעבירות הלנה והעסקה של שוהים בלתי חוקיים), התשע"ד–2014, שמספרה פ/2003/19; והצעת חוק שכר שווה לעובדת ולעובד (תיקון מס' 3) (איסוף, עיבוד ופרסום של נתונים מגדריים), התשע"ד–2014, שמספרה פ/1604/19.

ירדנה מלר-הורוביץ: כמו כן, הונחו היום על שולחן הכנסת מסקנות הוועדה לענייני ביקורת המדינה בעקבות דיון מהיר בהצעתם של חברי הכנסת אוסאמה סעדי, זוהיר בהלול ותמר זנדברג בנושא:

ירדנה מלר-הורוביץ: פגיעת הלמ"ס בפרטיות האזרחים על-ידי מסירת מספר תעודת זהות לחברות הסלולר.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה למזכירת הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: 1.

יולי יואל אדלשטיין: ממשלת נתניהו מפקירה את ילדי ישראל החיים בפריפריה ובמגזר הערבי במערכת החינוך הישראלית;

יולי יואל אדלשטיין: 3.

יולי יואל אדלשטיין: אי-היערכות הדרג המדיני וממשלת ישראל לסבב נוסף בעזה

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לסדרת הצעות אי-אמון בממשלה.

יולי יואל אדלשטיין: הראשונה שבהן היא מטעם המחנה הציוני: ממשלת נתניהו מפקירה את ילדי ישראל החיים בפריפריה ובמגזר הערבי במערכת החינוך הישראלית.

יולי יואל אדלשטיין: מי שינמק את ההצעה הוא חבר הכנסת זוהיר בהלול, ומי שישיב לו הוא, מטבע הדברים, שר החינוך חבר הכנסת נפתלי בנט.

יולי יואל אדלשטיין: עד עשר דקות לרשות אדוני.

זוהיר בהלול: תודה, אדוני היושב-ראש, יושב-ראש הכנסת, אחד מהספרים האלמותיים, אדוני היושב-ראש, בתרבות הערבית הוא ספרו של נג'יב מחפוז – מיומנו של ח"כ בפריפריה.

זוהיר בהלול: לקח את עצמו אל הפריפריה ובדק מה קורה במצרים בשוליים, וחזר עם ספר מרתק ומאלף, שנדמה לי שכל בר-דעת בציבור הערבי, וגם מדוברי השפה העברית, קרא אותו.

זוהיר בהלול: אני תשעה חודשים, אדוני היושב-ראש, נמצא בכנסת, בכנסת ישראל, ואני מתוודע אט-אט לעוולות של ממשלתו של בנימין נתניהו.

זוהיר בהלול: אז אולי מצפים ממני שאני אפתח את דברי בסוגיית האי-אמון בחוק העמותות, או בדחיית אישור התוכנית לפיתוח כלכלי בחברה הערבית בישראל.

זוהיר בהלול: אלא מאי?

זוהיר בהלול: אני דווקא רוצה להתחיל בנושא שקשור אל לבו של השר נפתלי בנט, שר החינוך והתרבות בישראל.

זוהיר בהלול: אדוני שר החינוך והתרבות, מר בנט, במסמך שנכתב על-ידי מחלקת המחקר של הכנסת ופורסם רק בתקופה האחרונה התוודענו לנתונים מזוויעים על פער מכוון בהשקעות ובהקצאות בין תלמיד יהודי בישראל לבין תלמיד ערבי.

זוהיר בהלול: הכיצד יכול להיות שכאשר אנחנו מדברים על קבוצות טיפוח במגזר הערבי אנחנו מגיעים למסקנה, על-פי מחלקת המחקר של הכנסת, שהטיפוח במגזר הערבי זוכה לתקצוב נמוך מאשר קבוצות טיפוח חזקות מהן במגזר היהודי?

זוהיר בהלול: יתר על כן, ב-punch line של אותו מחקר, שנפרס בפנינו בוועדת החינוך והתרבות, אם אינני טועה, לפני תקופה קצרצרה, או אפילו בשדולה, אם אני רוצה לדייק, נחשף שהפער הגדול בין התלמידים החלשים ביותר בחטיבות העליונות – שם מסתבר שיש פער של 60% בתקציב לטובת הילדים והתלמידים היהודים.

זוהיר בהלול: ככל שאנחנו נוסקים מעלה-מעלה במערכת החינוך בישראל, מסתבר ששם מתמסד לו הפער הגדול בהקצאות של המדינה בין תלמיד יהודי לבין תלמיד ערבי.

זוהיר בהלול: ואני שואל, הכיצד יכול להיות שבמדינה שחרתה על דגלה במגילת העצמאות שלה את השוויון לאוכלוסיות השונות – איך היא מרשה לעצמה, באמצעות מדיניותו הקלוקלת של בנימין נתניהו, שניתקע במצב מחריד שכזה שבו יש פער ממוסד בין שני התלמידים?

זוהיר בהלול: אם הנני מציב עכשיו מולי תלמיד יהודי ותלמיד ערבי – זה שווה 100 וזה שווה 40.

זוהיר בהלול: איך יכול להיות שנשתוק שתיקת כבשים לנוכח הנתונים האלה?

זוהיר בהלול: אז, אדוני שר החינוך והתרבות, אומנם אתה – כמה?

זוהיר בהלול: – תשעה חודשים בתפקיד, אבל נדמה לי שהאינטליגנציה שלך כל כך גבוהה, שהיית צריך להגיע למסקנות הנדרשות כדי לשפר את המצב הזה.

זוהיר בהלול: הלאה, מעוולותיה של ממשלת בנימין נתניהו, מיומנו של ח"כ חדש בפוליטיקה הישראלית.

זוהיר בהלול: מערכת הבריאות: בנתונים שיוצגו היום בכנס – מערכת הבריאות נלחמת באי-שוויון.

זוהיר בהלול: אדוני היושב-ראש, זו הכותרת:

זוהיר בהלול: מערכת הבריאות נלחמת באי-שוויון.

זוהיר בהלול: יוצג מיפוי של מצב התחלואה ושירותי הבריאות בישראל.

זוהיר בהלול: ולהלן היישובים שהתמותה בהם גבוהה ביותר: פרידיס – או כפי שבעגה שלכם, פוריידיס – קלנסואה, ג'סר-א-זרקא ואעבלין.

זוהיר בהלול: שיעורי התמותה בארבעת היישובים הערביים במקרה הזה נעים בין 7.4% ל-1,000 ל-9.7% ל-1,000.

זוהיר בהלול: כלומר, הסיכוי שיותר אנשים ילכו לעולמם מוקדם יותר בשל תחלואה ובשל מצב בריאותי ירוד הוא ביישובים הערביים האלה, ונדמה לי שהנתונים האלה זועקים לשמים.

זוהיר בהלול: אתמול התעוררנו לשחר חדש במדינתנו היפהפייה וציפינו בכיליון עיניים ובקוצר רוח, אדוני היושב-ראש, לאישורה המהפכני וחסר התקדים של תוכנית שתעניק לציבור הערבי וליישוב הערבי פיתוח כלכלי.

זוהיר בהלול: 15 מיליארד שקלים טבין ותקילין – אלה היו הכספים שהיו אמורים להיות מיועדים לציבור הערבי בהחלטת ממשלתו של בנימין נתניהו.

זוהיר בהלול: ואני בעיני רוחי אמרתי: אולי זו ההתגלות של בנימין נתניהו.

זוהיר בהלול: מה זו ההתגלות?

זוהיר בהלול: ההתגלות היא פרק חשוב בתולדות האתוס הישראלי היהודי.

זוהיר בהלול: דוד מלך ישראל חי וקיים – האם פעם חשבתם מה זה "דוד מלך ישראל חי וקיים"?

זוהיר בהלול: הרי הוא מת מזמן.

זוהיר בהלול: דוד המלך הלך לעולמו מזמן, אבל הואיל ומדובר באתוס שמנציח את ההתגלות, שיכולה לבוא באין-קץ זמנים אל העם היהודי – אז נדמה לי שבנימין נתניהו בעיני רוחו מדמה את עצמו לדוד המלך, שהוא חי וקיים, והוא, בוורסיה החדשה, מנסה להיות האיש שיוביל את המדינה הזו עד 2023 לפחות.

זוהיר בהלול: אבל אני חשבתי שאולי בהתגלות הזו תאושר התוכנית המהפכנית הזו, והציבור הערבי יזכה בנתח הנכסף, שהוא כל כך ציפה לו, אבל לשווא.

זוהיר בהלול: נדמה לי שהייתה שם הצגת תיאטרון מתוזמנת ומתוזמרת כיאות, כדי שבנימין נתניהו ימשוך – שמא יעצבן את חברי ממשלתו – ימשוך את התוכנית הזו ויקפיאה, יש שאומרים עד יום רביעי ויש שיאמרו עד לעולם עולמי עולמות.

זוהיר בהלול: אדוני היושב-ראש, אני נדרש עכשיו לחוק העמותות.

זוהיר בהלול: חוק העמותות, שבא לסמן כאן בכנסת באמצעות תגים חברי עמותות שמקבלות תרומות מחוץ-לארץ, בטענה שחייבים להיאבק בהשפעת הכסף הזר על הפוליטיקה הישראלית.

זוהיר בהלול: שימו לב, חברותי וחברי, מי הם חברי הכנסת והשרים שמקבלים הכי הרבה תרומות בפוליטיקה הישראלית: הראשון, ללא מתחרים, על-פי הנתונים של פרויקט 61 של מכון "מולד", שיאן המימון הוא כמובן ראש הממשלה האלמותי, מלך ישראל בהתגלותו, בנימין נתניהו, שלא קיבל תרומה אפילו – אראל מרגלית, איש העסקים וההיי-טק – הוא לא קיבל בפריימריז אפילו שקל אחד תרומה מישראלי.

זוהיר בהלול: כל התרומות שהוא קיבל מחוץ-לארץ, והוא קיבל לא מעט כסף.

אראל מרגלית: כמה הוא גייס?

זוהיר בהלול: אני לא זוכר את הסכומים, אבל סכומי עתק.

זוהיר בהלול: השני, מככב במקום השני – מככב במקום השני – השר נפתלי בנט, שכמעט את כל כספי הפריימריז שלו גייס מחוץ-לארץ, 95% כסף זר.

זוהיר בהלול: והלאה, השר משה יעלון – 80%; ואפילו שרת המשפטים עצמה, שלקחה את שרביט ההובלה של החוק הזה כדי להוקיע ארגונים שמגינים על האזרחים במדינת ישראל, ארגוני זכויות אדם במדינת ישראל שרודפים אותם באמצעות חקיקה – היא, לפחות חצי מכספי התרומות שקיבלה הם כסף זר.

זוהיר בהלול: אלא מאי, צריך לזכור שחלק מהתרומות הגיעו מבחור בשם סרג' מולר.

זוהיר בהלול: האיש הזה, אדם החשוד לכאורה בסחר בסמים ובנשק, בהלבנת הון לכאורה וקשרים עם קבוצות טרור לכאורה, שנעצר באחרונה, ולא לכאורה, על-ידי ה"אינטרפול".

זוהיר בהלול: משם הגיעו הכספים האלה.

זוהיר בהלול: האם צריך לרדוף דווקא את האנשים שבניקיון כפם או כפיהם מנסים לקבל כספים כדי לשמר את הפורטרט הדמוקרטי במדינת ישראל?

זוהיר בהלול: אותם רודפים, ואלה שמקבלים ללא הכשר, אולי הכשר בחשאי, אבו עראר, את הכספים האלה, הם נקיים, מכיוון שהם מחוץ לתוואי חוק העמותות.

אראל מרגלית: אולי צריך גם חברות היי-טק שמגייסות ממדינות זרות לסמן.

זוהיר בהלול: בוודאי.

זוהיר בהלול: אז אני רוצה לומר לכם לסיום, אני אומנם תשעה חודשים בכנסת ישראל, הכרתי לא מעט פנים טובות – אדוני היושב-ראש, אני לא יכול להיות איש שלא נאמן לאמת.

זוהיר בהלול: בכנסת הזו, בהובלתך ובהובלת אחרים, יש כאן עשייה מופלאה ומעניינת, אבל מה?

זוהיר בהלול: זו כנסת שמייצרת הסתה, מייצרת ציד מכשפות; זו כנסת שרודפת אנשים הגונים; זו כנסת שנותנת חסות לאנשים לפעול מאחורי הפרגוד בצורה לא חוקית ומגינה עליהם; זו ממשלה שרוקמת ורוקחת את מתווה הגז הלא-טבעי; זו מדינה שבעצם רודפת את חייליה שמנסים להביא לטהרה ולטוהר את הנשק בישראל, "שוברים שתיקה"; זו ממשלה שמתעלמת כנגד ההסתה הקונסיסטנטית נגד נשיא המדינה, רחמנא ליצלן, במדינת ישראל; זו ממשלה שהראש שלה, היושב-ראש שלה, ראש הממשלה שלה, הוא חלק מאותה מכונת הסתה, וזו ממשלה שהסמוטריציזם שלה מוביל אותה שאולה, מוביל אותה לגיהינום, ואנחנו עוד נידרדר שאולה ונשאל את עצמנו אחרי אחרית הימים מדוע לא התעוררנו בזמן.

זוהיר בהלול: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת זוהיר בהלול.

יולי יואל אדלשטיין: אני מתכבד להזמין את שר החינוך חבר הכנסת נפתלי בנט להשיב מטעם הממשלה על הצעת האי-אמון.

רויטל סויד: אדוני השר, למי אתה מנופף?

נפתלי בנט: נראה לי שתלמידי בתי-ספר, אז – מה שנקרא "אחים".

נפתלי בנט: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, לפני כמה שעות שני מרצים באוניברסיטה העברית כינו את שרת המשפטים של ממשלת ישראל – –

רויטל סויד: זה חמור מאוד.

חיים ילין: זה חמור מאוד מה שהם אמרו.

נפתלי בנט: – – בכינויים קשים ביותר.

רויטל סויד: מגנים בכל תוקף.

נפתלי בנט: זה ברור.

יולי יואל אדלשטיין: כדאי לעשות את זה למיקרופון מן הדוכן, לא בקריאת ביניים.

רויטל סויד: נעשה את זה.

רויטל סויד: אדוני היושב-ראש, זו הייתה הכוונה.

חיים ילין: אדוני, אנחנו עשינו את זה בישיבה שהייתה עכשיו.

חיים ילין: אנחנו לא מתביישים בזה.

איילת נחמיאס ורבין: אדוני היושב-ראש, אני הגנתי על השר בנט 40 דקות בשבוע שעבר.

חיים ילין: עשינו את זה בישיבת סיעה.

חיים ילין: יש לנו אוזן רגישה מאוד.

נפתלי בנט: אתם לא צריכים להיות במגננה.

רויטל סויד: לא, ההפך.

רויטל סויד: אנחנו – – –

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו מחזקים אתכם.

נפתלי בנט: את טועה, זה השיחה – שנייה, בואו רגע, עזבו.

נפתלי בנט: נניח שאין פה – שנייה אחת.

נפתלי בנט: קודם כול, למיטב הבנתי, מעולם, שרת משפטים או שר משפטים במדינת ישראל, לא הסיתו נגדו בצורה כזאת.

נפתלי בנט: אבל לעצם העניין, נהיה אצלנו איזה מנהג, שאני עכשיו אמור לעלות, ואני אמור להגיד: זה יצא מהערוגות שלכם; ואני אמור להגיד: איפה אתם?

נפתלי בנט: לא שומעים אתכם ואתם לא בסדר, וזה הגל הבא.

נפתלי בנט: וזה לא נכון.

נפתלי בנט: זה בערוגות שלנו.

נפתלי בנט: פרופסור עמירם גולדבלום זה בערוגות שלנו, כי הערוגה שלי זה מדינת ישראל, וזו בעיה של כולנו.

נפתלי בנט: אפשר לקחת כל דבר ועכשיו לחגוג ולנסות להרוויח עוד רבע נקודה פוליטית.

נפתלי בנט: זה בסדר, אבל זאת לא הדרך.

נפתלי בנט: אני חושב שכולנו יכולים לראות במשבר שאנחנו נמצאים בו – ואני בפירוש, בוודאי, חושב שאנחנו עוברים איזה משבר.

נפתלי בנט: ואנחנו, שחלוקים לגמרי, אבל לגמרי, על עתיד יהודה ושומרון – אני סבור שזה צריך להיות חלק ממדינת ישראל, אתם סבורים שזו שגיאה חמורה מאוד; אני סבור שאם חלילה נמסור את זה אנחנו נהרוס את עתיד מדינת ישראל, ואתם סבורים שאם לא נמסור את זה לפלסטינים, כמובן בהסדר והכול, אני מביא את חורבן מדינת ישראל.

נפתלי בנט: כלומר, אין לנו מחלוקת קטנה, יש לנו מחלוקת קשה, גדולה, רצינית.

נפתלי בנט: ובכל זאת, ובכל זאת, עמירם גולדבלום גדל בערוגות שלנו, בערוגות של מדינת ישראל, וכולנו, כמו גם אלה שעשו את הדברים שהם עשו – ואני לא משווה, בסדר?

נפתלי בנט: אני לא מנסה להשוות, אני מנסה לומר שהבעיות הן של כולנו, ואנחנו צריכים להתחיל לפעול.

נפתלי בנט: אני פועל כמה שאני יכול במרחב הפעולה שלי, וכל אחד שיפעל ולא ינצל את זה לרווחים פוליטיים.

נפתלי בנט: לגבי הנושא של האי-אמון, מדובר פה על פערים בחברה הישראלית.

נפתלי בנט: הכותרת היא "ממשלת נתניהו מפקירה את ילדי ישראל החיים בפריפריה ובמגזר הערבי במערכת החינוך".

נפתלי בנט: זה מאוד נכון שלאורך הרבה שנים היה מצב של יצירת פערים הולכים וגדלים בחברה הישראלית, עם דגש מיוחד בחברה הערבית.

נפתלי בנט: זה נבע משלל סיבות, וגם פה אין טעם להיכנס לאשמה, יש הרבה היגיון להתמקד – איך מתקנים.

נפתלי בנט: אני אגיד לכם מה אנחנו עושים עכשיו תכל'ס בשביל לתקן את הנושא הזה: א.

נפתלי בנט: אנחנו באמת פועלים בצורה דיפרנציאלית בכל דבר שאנחנו עושים.

נפתלי בנט: אני רוצה להסביר את זה פעם אחת, כדי להבין.

נפתלי בנט: ראו, עד השנה היה מעין סל בסיס לכל ילד במדינת ישראל – כפר-שמריהו, או נתיבות, או רהט, או בני-ברק – אותו דבר, וטוב שכך.

נפתלי בנט: אבל מעל אותן שעות תקן בסיסיות היו כל מיני סלים של תוכניות שהתווספו ברבות השנים, ומנהל היה אמור לפנות למשרד החינוך כדי לקבל את הכסף.

נפתלי בנט: אז הפלא ופלא, המנהלים המיומנים יותר ידעו לגשת ולמשוך כסף; המנהלים המיומנים פחות, ואולי פחות מחוברים, לא ידעו לעשות את זה.

נפתלי בנט: אלא מה, יש קורלציה, שהמנהלים המיומנים בדרך כלל באו משכבות סוציו-אקונומיות גבוהות; או במילים פשוטות: משרד החינוך של מדינת ישראל השקיע יותר כסף פר-תלמיד בתלמיד עשיר מאשר בתלמיד עני.

נפתלי בנט: זה פשוט בלתי נתפס.

נפתלי בנט: ואני לא מדבר בכלל על העיריות.

נפתלי בנט: אני מדבר על כספי משרד החינוך פר-סה.

נפתלי בנט: מה אנחנו עושים?

נפתלי בנט: תדמיינו הרבה בלונים עם כסף בפנים; אנחנו מפנצ'רים את כל הבלונים האלה, שופכים את הכסף לתוך דלי.

נפתלי בנט: זה מעל התקן.

נפתלי בנט: תקן הבסיס שווה לכולם, אבל לוקחים את החבית של כל התוספות, מאגמים ומחלקים מחדש, פי-חמישה לשכבות עניות מאשר לעשירים.

נפתלי בנט: עכשיו, אני לא סוציאליסט, אני איש שוק חופשי.

נפתלי בנט: אבל בשוק החופשי הכי קפיטליסטי יש עקרון ברזל, וזה שוויון הזדמנויות לילד בתחילת דרכו.

נפתלי בנט: אנחנו צריכים לשאוף שבגיל 18 כל ילד בישראל: ערבי, יהודי, דתי, חילוני, חרדי – לא מעניין אותי – יצא מנקודת פתיחה שווה.

נפתלי בנט: היום המצב הפוך – יש קורלציה מלאה בין הרמה הסוציו-אקונומית של הילד ובין סיכוייו להצליח בחיים.

נפתלי בנט: זה סדום ועמורה – זה סדום ועמורה.

נפתלי בנט: אז אנחנו נכנסנו לתהליך, והשנה זאת הפעם הראשונה שאנחנו עושים תקצוב דיפרנציאלי, ובשלוש השנים הקרובות אנחנו נעצים את זה.

נפתלי בנט: צריך לומר פה – לא אני המצאתי את הרעיון; מי שהמציא את זה הוא קודמי, הרב השר שי פירון, שיזם את הדבר הזה.

נפתלי בנט: המימוש הוא אצלי.

נפתלי בנט: יש הרבה לחצים פוליטיים.

נפתלי בנט: אגב, הוא עשה הרבה דברים טובים, ומותר גם להמשיך דברים טובים שקודמי עשה.

נפתלי בנט: זה דבר אחד, וזאת דרמה של ממש, הסיפור הזה.

נפתלי בנט: דבר שני, הקטנו גודל כיתות.

נפתלי בנט: במקומות יותר עשירים ממילא הייתה היכולת הזאת, אבל למי שלא יודע, מספר הילדים הממוצע בכיתות א' היום הוא 28 ילדים בכיתה, לעומת גג של 40 עד היום.

נפתלי בנט: בשנה הבאה זה כבר א' וב', שנה אחרי זה – א', ב', ג'.

נפתלי בנט: הכנסנו את זה למסילת אל-חזור.

נפתלי בנט: לא יכול לבוא שר חינוך ולהפוך את זה.

נפתלי בנט: הדבר הבא בהקשר הזה, במגזר הערבי – לראשונה מקום המדינה הכנסתי לימודי עברית מגן-חובה, במקום מכיתה ג'.

נפתלי בנט: למה?

נפתלי בנט: כשהייתי שר הכלכלה ראיתי שיש בעיות קשות מאוד של שפה, ולא הבנתי למה.

נפתלי בנט: אז עכשיו, מגן-חובה כל ילד ערבי ילמד עברית.

נפתלי בנט: בשאיפה – אם לא היה נגמר הכסף – אני מתכוון, בעזרת השם, גם הפוך – שכל ילד יהודי ילמד ערבית.

נפתלי בנט: יש לנו מדינה עם מיעוט ערבי גדול, וראוי שנדבר את השפה.

נפתלי בנט: יש לזה גם עוד יתרונות.

נפתלי בנט: יצאנו גם לתוכנית חומש חדשה למגזר הערבי, עם השקעה לא מבוטלת.

נפתלי בנט: הדגשים שם הם החינוך הלא-פורמלי – תנועות נוער, ארגוני נוער.

נפתלי בנט: מי שלא מכיר ארגוני נוער, אני ממש ממליץ.

נפתלי בנט: תנועות נוער כולנו מכירים: "הצופים", "בני עקיבא", "השומר הצעיר", "המחנות העולים", "הנוער העובד".

נפתלי בנט: ארגוני הנוער זה משהו שהתחיל רק ב-20 השנים האחרונות.

נפתלי בנט: אני מדבר על "אחריי!", אני מדבר על שורה של ארגונים מקומיים שעושים עבודה יוצאת מן הכלל.

נפתלי בנט: יצאנו גם לתוכנית לאומית לקידום יוצאי העדה האתיופית, אני לא ארחיב בשלב הזה, ויש הדגש מאוד גדול על השקעה מוגברת בפריפריה; למשל, תוכנית הדגל שלי היא לימוד מתמטיקה חמש יחידות.

נפתלי בנט: שמעו סיפור אדיר: עד השנה ילד או ילדה בנתיבות או ברהט שיש להם כישרון ויכולת לעשות חמש יחידות מתמטיקה לא היו יכולים, כי לא הייתה מגמת חמש יחידות בבית-הספר שלהם.

נפתלי בנט: אין יותר דבר כזה.

נפתלי בנט: כל ילד במדינת ישראל, גם אם יש רק שמונה במחזור – אנחנו נפתח מגמה עבורו.

נפתלי בנט: במקום מינימום 15 ירדתי לשישה מינימום, ואם יש פחות משישה – גם הוא ילמד מתמטיקה, בלימוד מרחוק, עם מורה אמיתי שיפגוש אותו פעמיים-שלושה בשבוע – פעמיים-שלוש, סליחה.

נפתלי בנט: תודה.

איילת נחמיאס ורבין: כי אני אגיד לך, עשיתי ארבע יחידות.

נפתלי בנט: אנחנו מתקדמים בדבר הזה.

נפתלי בנט: הנושא של קידום הפריפריה בכלל וערביי ישראל בפרט זה אצלי בליבה.

נפתלי בנט: אני גם אבשר לכם שבשבוע שעבר אישרנו, לראשונה בתולדות מדינת ישראל, במל"ג – במועצה להשכלה גבוהה, שאני עומד בראשה – אישרנו הקמת מכללה ערבית אקדמית כללית – לא מכללה להוראה – ראשונה בישראל.

נפתלי בנט: המכללה הזאת לא תהיה מכללה סוג ח'.

נפתלי בנט: אנחנו מדברים על לייצר פה מכללה מדהימה, איכותית, עם מיטב המרצים במדינת ישראל.

נפתלי בנט: אני חושב, עוד לא החלטנו, אבל אני חושב – – –

זוהיר בהלול: ההחלטה הזאת תיזכר בדברי הימים.

נפתלי בנט: לא, הביצוע שלה.

נפתלי בנט: אנחנו חייבים לבצע.

נפתלי בנט: כבר יצאנו בקול קורא.

נפתלי בנט: אבל הדגש יהיה – אני רוצה שכולם ירצו לגשת.

נפתלי בנט: הרי זאת לא מכללה שמסננת קבלה לפי גזע, זה כמובן פשוט מכללה ביישוב ערבי.

נפתלי בנט: אני רוצה שהיא תהיה כל כך טובה, וכל כך מבוקשת, שתהיה תחרות גם בקרב יהודים וגם בקרב ערבים.

נפתלי בנט: לדעתי – עוד לא סיכמנו – השפה צריכה להיות עברית – נראה לי – אבל זה עוד לא סוכם.

נפתלי בנט: לכן, חברים, אנחנו באמת עושים דברים יוצאים מן הכלל.

נפתלי בנט: אני אסיים במה שפתחתי: אנחנו צריכים לאחד את המדינה הזאת.

נפתלי בנט: כולנו צריכים להפנות, כל אחד, אצבע אל עצמו, ולא להתחיל לשקלל, הם יותר אשמים.

נפתלי בנט: צריך לתקן את המדינה.

נפתלי בנט: אני מאוד אופטימי.

נפתלי בנט: מאוד אופטימי.

נפתלי בנט: אנחנו תמיד מסתכלים על הכותרות, אבל תופעות העומק הן מאוד חיוביות.

נפתלי בנט: הזכרנו ערביי ישראל – אני לפחות הכי אופטימי לגבי עתיד ערביי ישראל; יש כניסה לחברה הישראלית, יש השתלבות, אין הצטרפות לטרור כמעט בכלל.

נפתלי בנט: תחשבו, זה לא מובן מאליו.

נפתלי בנט: ויש רצון כן ואמיתי של כל הצדדים.

נפתלי בנט: אני נשארתי דבק בעקרונותי; אני איש ימין, אני איש ארץ-ישראל השלמה, אבל בין זה לבין הרצון לראות פה חברה מעולה, מתוקנת, מצוינת, עם ערכים של עזרה הדדית – אין שום סתירה.

נפתלי בנט: תודה רבה.

זוהיר בהלול: שמחתי לשמוע – – –

יולי יואל אדלשטיין: תודה לשר החינוך חבר הכנסת נפתלי בנט.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עוברים להצעה הבאה: מדיניות הממשלה בטיפול בטרור היהודי.

יולי יואל אדלשטיין: מטעם הרשימה המשותפת ינמק את ההצעה חבר הכנסת עבד אל חכים חאג' יחיא.

יולי יואל אדלשטיין: ישיב לו השר המקשר בין הממשלה לכנסת חבר הכנסת יריב לוין.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בסם אללה א-רחמאן א-רחים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כבוד היושב-ראש, כבוד השר, במשך שנים רבות הטרור היהודי נגד ערבים קיים וצובר תאוצה ומתקבל בהבנה ובסלחנות יתר על-ידי הממשלות ורשויות החוק.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה התחיל בטבח בכפר-קאסם, אשר עד עצם היום הזה הממשלה לא מוכנה לקבל על עצמה עמדה מוסרית ולהתנצל על הטבח אחרי 59 שנה; ובין שזה הסתת רבנים, או רצח ערבים, או עקירת עצים, או השתלטות על בתי ערבים ורכושם, במיוחד בירושלים ובחברון; נוסף על כך, הסתה והפחדה של כל מי שיעז לבקר את הטרור הזה, אם נשיא המדינה, אם שרים, חברי כנסת, עיתונאים או כל אדם אחר שעומד ומתבטא ואומר: זה לא נכון.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הרבה פעולות נעשות בחסות צה"ל ובהגנתו, מעשים אשר משבשים את חייהם של הפלסטינים; הרבה תקיפות של מתנחלים, במיוחד בחברון – סגירת כבישים, דרכי גישה לכפרים, כל זה בהגנה ובחסות צה"ל.

עבד אל חכים חאג' יחיא: ראינו את זה גם בתקשורת, וראיתי את זה גם אישית, שחסמו את הדרך לחברון בחג אל-פיטר בחודש יולי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני הייתי עד לזה, והבן שלי נסגר בדרך; המחסומים של המתנחלים שסגרו את הדרך ושיבשו את החיים היו חוצץ ביני לבין הבן שלי, שהיה ברכב אחר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אבל יש מקרים בולטים, ומעשי הטרור הבולטים האלה, כמו אחד המעשים של המחתרת היהודית לפני כ-30 שנים, אנחנו יודעים מה קרה, ובהמשך אני אפרט מה היה אתם; הטבח באל-חרם אל-אברהימי בחברון, שרפת משפחת דוואבשה בדומא, ניסיון חיסול משפחה עם תינוק בביתילו, כל פעולות "תג מחיר", חסימת כבישים המובילים לכפרים, מאחזים על אדמה פלסטינית, עקירת עצי זית ומניעת מסיק הזיתים מהבעלים – כל הפעולות האלה מבוצעות בהטפת רבנים ופוליטיקאים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: השאלות הנשאלות: האם יש פיקוח על תוכניות הלימודים בישיבות, על הרבנים שמחנכים ועל מימונן?

עבד אל חכים חאג' יחיא: הרי רק בסוף השבוע שעבר נשארנו עד שעות הבוקר, שעות מאוחרות, כדי להעביר את התקציב, את החוק, על החטיבה להתיישבות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מישהו עוקב אחרי הכסף שלהם?

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אתן דוגמה לרבנים ולהטפות שלהם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בעלון בית-הכנסת "עולם קטן", המופץ ברבים, פורסמה באחרונה תשובת הרב שמואל אליהו, רב העיר צפת וחבר מועצת הרבנות הראשית – הוא בעל תפקיד ממלכתי, תפקיד ממשלתי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בואו נשמע את השאלה; השאלה הייתה: האם מותר למסוק עצי זית של ערבים בארץ-ישראל?

עבד אל חכים חאג' יחיא: תשובת הרב:

עבד אל חכים חאג' יחיא: רוב עצי הזית שהערבים אומרים שהם שלהם זה גזל בידם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מנהג בידי הבדואים בנגב לגנוב אדמות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בכל היישובים בגליל, זה מנהגם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: גם ביהודה ושומרון זה הנוהל שלהם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כך אומרת הגמרא במסכת סוכה ל'.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה זה אומר?

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה אומר, בלי המילה המפורשת, כן, תלכו תגנבו את הרכוש של הערבים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: רב כזה, שהוא חבר ברבנות הראשית, מקבל משכורת מהמדינה, וזה חוץ מכל ההסתות האחרות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לפי מיטב ידיעתי, ההלכה עדיין איננה החוק במדינת ישראל.

עבד אל חכים חאג' יחיא: ההצגה של זה כמותר גם כאן, מדלגת על החוק ומתעלמת ממנו ומבטלת אותו.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הממשלה צריכה להחליט אם ההלכה צריכה להיות החוק במדינת ישראל, ואז הרבנים הם פרשני החוק, ואז לבטל כליל את המונח "דמוקרטית" – להפסיק להגדיר את מדינת ישראל מדינה דמוקרטית, אם זה המצב – והשתיקה הרועמת של הממשלה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הספר "תורת המלך", אשר מתיר להרוג ילדים שיש לך חשש, חשד, שאולי אם יגדלו גם יילחמו ביהודים, אז מותר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה, הרבנים האלה מגלי עתידות?

עבד אל חכים חאג' יחיא: אלוהים נתן להם את המידע על העתיד ואז קבעו: כן להרוג ילדים?

עבד אל חכים חאג' יחיא: איפה יש בעולם אנשים שמתירים לרצוח ילדים?

עבד אל חכים חאג' יחיא: אין דוגמה יותר גדולה מאשר העובדה כי שלושה מעצורי דומא – בני רבנים ממלכתיים מההתנחלויות אשר מגינים על בניהם ומחפשים תירוצים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כן, הם לא היו בבית וכן היו בבית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הם יודעים, וכנראה הם שלחו אותם, ואם לא שלחו אותם, שיבואו ויעלו ויתנערו ממעשיהם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: השב"כ – פעם ראשונה שמדבר על זה – אומר שעצורי הטרור היהודי תכננו מרד והמלכת מלך.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מדינה יהודית ודמוקרטית?

עבד אל חכים חאג' יחיא: אמת?

עבד אל חכים חאג' יחיא: או שזאת עוד מדינה שתילחם במדינת ישראל?

עבד אל חכים חאג' יחיא: חתונת הדמים והשנאה – חלק מהמשתתפים – אני ממשיך לצטט את השב"כ: חלק מהמשתתפים היו אמורים להיות במעצר-בית, חלק מורחקים מירושלים, קטינים וילדים עם רובים, ביזיון לחוק – הם בזים לחוק ואף אחד לא שואל אותם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: חלק מהמשתתפים היו חיילים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: החיילים האלה באו עם נשקם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: השאלה אם החיילים האלה ישמעו למפקד שלהם או ישמעו לרב שאומר: יהודי לא מפנה יהודי, יהודי לא מענה יהודי – האם הם יערקו מצה"ל ויצטרפו לצבא המתנחלים כדי להילחם במדינת ישראל?

עבד אל חכים חאג' יחיא: כי איך אומרים, מדברים על המדינה הדמוקרטית, שזה החמור של המשיח.

עבד אל חכים חאג' יחיא: האם באמת הממשלה מסכימה להיות החמור של המשיח, שבא כדי לעשות את המעשים האלה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: האם יש לממשלה תשובה על הקלות שבה נערי הגבעות יכולים להשיג נשק, ומי מאפשר להם את הגישה למצבורי הנשק?

עבד אל חכים חאג' יחיא: הרבה חיילים אשר יסרבו פקודה, אמרנו?

עבד אל חכים חאג' יחיא: נערי הגבעות – שאלות: מי מחנך אותם?

עבד אל חכים חאג' יחיא: המדינה משלמת כסף לרבנים שמחנכים אותם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מאיפה הם מקבלים את המימון?

עבד אל חכים חאג' יחיא: מהחטיבה להתיישבות, ממשרד החינוך וממשרדי ממשלה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מי מבקר את תוכניות הלימוד שלהם?

עבד אל חכים חאג' יחיא: האם הן מקובלות על המדינה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: כי יש להם העצמאות שלהם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: המאחזים על האדמה הפלסטינית – מי מממן?

עבד אל חכים חאג' יחיא: מי שומר עליהם?

עבד אל חכים חאג' יחיא: מי מספק להם כלים כבדים כדי לפרוץ דרכים ממטעי העצים של הפלסטינים כדי ליישר את השטח?

עבד אל חכים חאג' יחיא: מי מספק להם חשמל ומים?

עבד אל חכים חאג' יחיא: הממשלה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה קורה עם טרוריסטים יהודים?

עבד אל חכים חאג' יחיא: עד היום מה קרה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: כי גם הטרוריסטים האלה יודעים שמשתלם להם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אתן כמה דוגמאות: לארור גולדשטיין הקימו אנדרטה, שכולם מבקרים ובאים להתפלל שם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בטבח בכפר-קאסם כולם מכירים את הגרוש של שדמי ופחות מחצי שנה בכלא.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אתן דוגמה, ורשימה אשר מנתחת את המצב של הטרוריסטים היהודים שנכנסו לכלא; אני לא מדבר על אלה שסלחו להם ולא נכנסו: דני אייזנמן, מיכל הלל וגל פוקס – ב-1985 רצחו נהג מונית ערבי – מיכל השתחררה אחרי חמש שנים, והשותפים אחרי שבע.

עבד אל חכים חאג' יחיא: עמי פופר – ב-1990 רצח שבעה פועלים פלסטינים ופצע 12, נידון לשבעה מאסרי עולם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אחרי שמונה שנים קצבו את העונש שלו ל-40 שנים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש לו משפחה, הוא התחתן, הביא לעולם ילדים ויצא לחופשי לביקורים יותר מ-200 פעמים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: דוד בן-שימול – ירה טיל "לאו", רצח ערבים ופצע אחרים, נידון למאסר עולם ושוחרר אחרי 11 שנים; יורם שקולניק – רצח ערבי כפות ב-1994, שוחרר אחרי שבע שנים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הרשימה כל כך ארוכה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מגיע למחתרת הטרור היהודי, שמה שאנחנו רואים היום זה ההמשך שלה, וחלק מהבנים שלהם גם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מחתרת הטרור הזאת רצחה שני תלמידים, פיצוץ מכוניות בגדה, תכנון לפיצוץ כיפת-הסלע במסגד אל-אקצא, רצח ופציעת ראשי ערים בגדה, וכו'.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הם נידונו למאסר עולם, ואחרים גם לשניים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: שהותם בכלא לא עלתה על שבע שנים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: תגובות: ראש הממשלה אומר שהמעשים האלה, של שרפת המשפחה בדומא וחתונת הדמים – שזה מזיק לחברה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אפילו עמדה מוסרית לא ראינו.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אתן השוואה פשוטה מה קורה לעציר ערבי, תושב, אזרח מדינת ישראל, לעומת טרוריסט יהודי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: חופשות – על הערבי חל איסור, היהודים כולם זכו בחופשות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: קשר טלפוני – חל איסור על הערבי; כולם מקבלים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: היפרדות מיקרים – לא מקבלים; כולם קיבלו.

עבד אל חכים חאג' יחיא: רק לאחרונה ניסינו שאברהים ביאדסה יבקר את אמו שלו, זיכרונה לברכה, בבית-חולים – לא הצלחנו; ניסינו שיגיע להלוויה – גם לא הצלחנו.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בסוף – אני רואה שזמני תם, אבל אני אשאל שאלות את השר, שיענה לי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: השאלות האלה, חשוב מאוד שאנחנו נשמע תשובות עליהן.

עבד אל חכים חאג' יחיא: האם אנחנו נקבל תשובות לקוניות, או שהממשלה שישבה אתמול ופספסה את ההזדמנות לקבל החלטה על מדיניות – על שינוי המדיניות, ולטפל בטרור, האם היא יכולה – האם תבדוק כל שקל שהועבר, או יועבר, לחטיבה להתיישבות, אם הוא מגיע למימון פעולות טרור אלה במישרין או בעקיפין?

עבד אל חכים חאג' יחיא: האם הממשלה באמת פספסה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: האם הממשלה תחקור ותעמוד על כל ההסתה, ואפילו משהו כל כך קשה, שמציירים את לפיד הבן ולפיד האבא במדים של היטלר והאס.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אס.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אף-על-פי שטומי לפיד הוא ניצול השואה – האם הממשלה – כי הוא אמר שזה לא עשבים שוטים – האם הממשלה תשנה את המדיניות שלה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: ובעצם זו מדיניות של תמיכה בטרור.

עבד אל חכים חאג' יחיא: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת עבד אל חכים חאג' יחיא.

יולי יואל אדלשטיין: אני מתכבד להזמין את השר המקשר בין הממשלה לכנסת חבר הכנסת יריב לוין להשיב על הצעת האי-אמון.

יריב לוין: אדוני היושב-ראש, תודה רבה, כבוד השר, חברות וחברי הכנסת, חבר הכנסת עבד אל חכים חאג' יחיא, כפי שאתה יודע, ראש הממשלה והממשלה כולה גינו – חבר הכנסת חאג' יחיא, אם אני משיב לך – טוב, קשה להשיב למי שאפילו לא רוצה להקשיב לתשובה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: – – –

יריב לוין: אם יש לך חלוקת קשב, אז אני מקבל את זה, אין שום בעיה.

יריב לוין: אני פשוט מבקש את תשומת לבך, כי אני רוצה תכף לשאול אותך שאלה, לכן אני חושב שחשוב שתשמע.

יריב לוין: אני חושב שראש הממשלה והממשלה כולה גינו, כמובן – – –

עבד אל חכים חאג' יחיא: התפקיד של ממשלה זה לגנות – – –

יריב לוין: רגע אחד, עוד לא סיימתי, אני במשפט הראשון.

יריב לוין: – – – גינו בחריפות את אותם אירועי טרור שחלקם נזכרו בדברים שאתה אמרת, ושבים ובוודאי מגנים את האירועים האלה, וגם מנחים את השב"כ ואת כוחות הביטחון בכלל, ומגבים אותם, כדי לאתר את מי שביצעו את הדברים האלה, וכמובן להעמיד אותם לדין – בעניין הזה בכלל אין שום ספק.

יריב לוין: אבל, חבר הכנסת חאג' יחיא, אני חושב שנאה דורש נאה מקיים.

יריב לוין: אז הנה, אני עומד פה מעל הדוכן ואני אומר לך, אני מגנה בכל תוקף אירועי טרור דוגמת הרצח – – –

עבד אל חכים חאג' יחיא: – – – אני מוכן לעשות בשביל לגנות – – –

יריב לוין: חבר הכנסת חאג' יחיא, רגע.

יריב לוין: – – – דוגמת הרצח, האירוע הקשה, האירוע הקשה בדומא, או אם תרצה, הרצח שביצע עמי פופר.

יריב לוין: ועכשיו תורך, חבר הכנסת חאג' יחיא.

עבד אל חכים חאג' יחיא: והרצח שהמדינה עשתה בכפר-קאסם?

עבד אל חכים חאג' יחיא: בכפר-קאסם – – –

יריב לוין: אני מציע, אני מוכן – אנחנו נגיע לשם, אבל בואו לא נלך – – –

חנין זועבי: – – –

יריב לוין: מאה אחוז.

יריב לוין: – – – בואו לא נלך כל כך רחוק.

יריב לוין: אני לא ביקשתי שתגנו את הכול, בוא נתחיל מצעד ראשון קטן, אולי, בבקשה, תגנו; הנה, זו ההזדמנות שלך, חבר הכנסת חאג' יחיא.

יריב לוין: האם אני יכול לומר כאן מעל הדוכן בשמך שאתה מגנה את כל אותם אלה שמבצעים פיגועי דקירה באזרחים תמימים ורוצחים אותם על לא עוול בכפם?

חנין זועבי: לא – – –

יריב לוין: אבל, חברת הכנסת זועבי, לך לא קוראים חאג' יחיא עדיין.

יריב לוין: אני שואל את חבר הכנסת חאג' יחיא.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אם תיתן לי הזדמנות להשיב לך, אני אשיב לך.

יריב לוין: חבר הכנסת חאג' יחיא, לא ביקשתי שתשיב.

יריב לוין: שאלתי – חבר הכנסת חאג' יחיא – – –

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה לא שחור ולבן.

יולי יואל אדלשטיין: כואב הלב פשוט.

יריב לוין: אוקיי.

יריב לוין: אז אני אחזור על השאלה.

יריב לוין: האם, חבר הכנסת חאג' יחיא, אתה מגנה את אותו טרוריסט שדרס רק לאחרונה תינוק, לא רחוק מכאן, בתחנת אוטובוס בירושלים?

יריב לוין: האם אתה מגנה אותו?

עבד אל חכים חאג' יחיא: אמרתי לך – – –

יריב לוין: אתה מגנה אותו?

עבד אל חכים חאג' יחיא: – – – לא אמרתי.

יריב לוין: לא לא לא, אז תגיד.

עבד אל חכים חאג' יחיא: – – – מסובך.

יולי יואל אדלשטיין: טוב, התשובה ברורה, אדוני השר.

יריב לוין: לא, התשובה – אדוני היושב-ראש, אני חושב שעם ישראל צריך לשמוע את הדברים האלה.

יריב לוין: אני חוזר, חבר הכנסת חאג' יחיא, מקרה נורא, דריסה של תינוק, לא רחוק מכאן, עכשיו, אתה מגנה או לא מגנה?

חנין זועבי: 500 ילדים בעזה – אתה מגנה?

חנין זועבי: 500 – – –

יריב לוין: חברת הכנסת זועבי – – –

חנין זועבי: – – –

יריב לוין: חברת הכנסת זועבי, אפילו מהמרחק שבין הדוכן למקום ישיבתך אני מבחין בינך לבין חבר הכנסת חאג' יחיא – –

חנין זועבי: – – –

יריב לוין: – – הוא לא צריך עזרה.

יריב לוין: חברת הכנסת זועבי, תאמיני לי, האיש אדם אינטליגנטי, יודע להסתדר לבד.

יריב לוין: אני שואל, חבר הכנסת חאג' יחיא – – –

באסל גטאס: – – –

אוסאמה סעדי: מה, אתה עושה לו מבחן?

קריאות: – – –

חנין זועבי: אתה מגנה נגד 500 ילדים בעזה?

אוסאמה סעדי: – – –

יריב לוין: חבר הכנסת סעדי, אני מודה שאם חבר הכנסת חאג' יחיא היה מבקש ממני להמליץ לו על עורך-דין, הייתי ממליץ עליך, אבל הוא לא צריך.

קריאה: – – – תשמע – – –

יריב לוין: כן, אני מקשיב.

חנין זועבי: – – – אלפים – – – רצח של אלפים בעזה.

קריאות: – – –

עבד אל חכים חאג' יחיא: כשהכיבוש יסתיים – – – ואז אני – – – בכל אחד שירצה לפגוע – – –

יריב לוין: אה, הבנתי.

יריב לוין: הבנתי.

יריב לוין: אבל עד שמה שאתה – – –

קריאות: – – –

חנין זועבי: – – – מפגינים, אתה מגנה – – –

יריב לוין: חברת הכנסת זועבי, אבל אני מדבר עם חבר הכנסת חאג' יחיא, תכבדי אותו אם לא אותי.

יריב לוין: לפחות תכבדי אותו.

חנין זועבי: – – – למה?

חנין זועבי: תן לי לדבר.

באסל גטאס: מה זה?

יריב לוין: אז, חבר הכנסת חאג' יחיא, אני רוצה – אבל אני רוצה רגע להבין את ההבחנה.

חנין זועבי: – – – הרצח המרכזי של אלפים – – –

עבד אל חכים חאג' יחיא: – – – ששולטת במתנחלים, זו השאלה.

יריב לוין: אבל, חבר הכנסת חאג' יחיא – אבל, חבר הכנסת חאג' יחיא – רגע, רגע, רגע, אני מוכן לעסוק בכל מה שתרצה, אבל בוא נלך צעד צעד.

חנין זועבי: – – – תפסיק – – –

עבד אל חכים חאג' יחיא: – – –

יריב לוין: חבר הכנסת חאג' יחיא, תאמין לי שאם נעבור את המשבצת הראשונה, אני מתחייב ללכת אתך גם להמשך.

יריב לוין: אבל בוא נעבור פעם אחת על המשבצת הראשונה הזאת.

באסל גטאס: אתה חושב את עצמך יותר מדי פיקח.

יריב לוין: חבר הכנסת חאג' יחיא, אני חוזר ושואל.

עבד אל חכים חאג' יחיא: נסיים את הכיבוש, ואז אין בעיה – – –

יריב לוין: אבל, חבר הכנסת חאג' יחיא, הרי אם אני אקבל תיאורטית את הטענה, באמת, החסרת כל בסיס הזאת על כיבוש, כי עם לא יכול להיות כובש בארצו, אבל נניח, נניח רגע, לרגע, שזה נכון – – –

עבד אל חכים חאג' יחיא: – – –

יריב לוין: – – – אבל נניח, נניח לרגע שזה נכון – – –

עבד אל חכים חאג' יחיא: – – –

יריב לוין: אבל, חבר הכנסת חאג' יחיא, זה בוודאי לא כיבוש, לא יכול להיות כיבוש.

יריב לוין: אבל נניח לרגע – – –

אוסאמה סעדי: למה לא כיבוש?

יריב לוין: כי עם לא יכול להיות כובש בארצו, חבר הכנסת סעדי, וזאת ארץ-ישראל, ששייכת לעם ישראל.

יריב לוין: תראה כמה זה פשוט.

קריאות: – – –

חנין זועבי: – – – רצחת או לא רצחת, אבל רצחת או לא רצחת – – –

באסל גטאס: – – –

יריב לוין: חברת הכנסת זועבי, ארץ-ישראל שייכת לעם ישראל – –

חנין זועבי: אז מותר לרצוח.

יריב לוין: – – ואני בטח לא רצחתי אף אחד – –

קריאות: – – –

יריב לוין: – – ואנחנו האומה המוסרית ביותר בעולם שמתנהגת – אגב, לא רק לאחרים, גם בתוך החברה שלנו – בצורה הכי מוסרית שאפשר.

חנין זועבי: – – –

אוסאמה סעדי: – – – אין לנו מה – – –

חנין זועבי: – – – אדוני השר – – –

יריב לוין: אבל, חברי הכנסת, למה אתם לא נותנים לחבר הכנסת חאג' יחיא הזדמנות?

קריאות: – – –

יריב לוין: אדוני היושב-ראש, אני חושב שצריך להגן על חבר הכנסת חאג' יחיא, לא עלי.

יריב לוין: לא נותנים לו הזדמנות.

עודד פורר: – – – טרור, אתה נותן את – – – לטרוריסטים – – –

קריאות: – – –

יריב לוין: אז, חבר הכנסת חאג' יחיא, בוא, אנחנו עכשיו אחרי נאומי הסנגוריה של חברת הכנסת זועבי, ואחרי שנתנו שחרור לעורך-הדין סעדי לרגע מהעניין הזה, אני בכל זאת שואל אותך, וחוזר ושואל אותך: טרוריסט שדרס תינוק, אתה מגנה אותו או לא מגנה אותו?

חנין זועבי: – – –

עבד אל חכים חאג' יחיא: – – –

קריאות: – – –

יריב לוין: אתה מגנה או לא מגנה?

יריב לוין: אני יכול לומר מעל הדוכן שחבר הכנסת חאג' יחיא מגנה אותו?

יריב לוין: או שאתה רוצה סטנדרט כפול – – –

קריאות: – – –

יריב לוין: – – או שאתה רוצה סטנדרט כפול – מאתנו אתה תובע דבר אחד, ומעצמך דבר אחר.

יריב לוין: מעצמך דבר אחר.

חנין זועבי: – – – אל תהסס.

עבד אל חכים חאג' יחיא: משפחות שלמות אין – – – אין בשביל – – – שלוש משפחות – – – כולם נרדמו.

יריב לוין: אני אומר לך, חבר הכנסת חאג' יחיא.

יריב לוין: אני אומר לך – – –

קריאות: – – –

יריב לוין: אני אומר לך – מאה אחוז.

יריב לוין: אתה יודע מה, חבר הכנסת חאג' יחיא?

יריב לוין: אתה יודע מה, חבר הכנסת חאג' יחיא?

יריב לוין: אני אקח אותך חצי משבצת אחורה, אני אקל עליך עוד טיפה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אל תקל עלי – – – אותה ממשלה – – –

יריב לוין: חבר הכנסת חאג' יחיא, אתה מגנה – – –

עבד אל חכים חאג' יחיא: – – –

יריב לוין: חבר הכנסת חאג' יחיא, אבל יש לי שאלה.

יריב לוין: יש לי שאלה: אתה מגנה – אתה לפחות מוכן לגנות הרג של תושבי עזה בידי אנשי ה"חמאס" בטענה שהם משתפי פעולה עם ישראל?

יריב לוין: אתה את זה מוכן לגנות?

יריב לוין: אתה את זה מוכן לגנות?

יריב לוין: בוא, בוא נתחיל בקטנה, מה שנקרא.

יריב לוין: מוכן או לא מוכן?

יריב לוין: מגנה או לא מגנה?

חנין זועבי: – – –

יריב לוין: לא מגנה.

חנין זועבי: – – –

יריב לוין: נדמה לי, אדוני היושב-ראש – – –

חנין זועבי: אל תעשה.

חנין זועבי: לא – – – בין כובש לבין נכבש.

יריב לוין: חברת הכנסת חנין זועבי – – –

חנין זועבי: – – –

יריב לוין: חברת הכנסת חנין זועבי, מה זה שייך להרג אנשים בעזה על-ידי ה"חמאס" בטענה שהם משתפי פעולה?

חנין זועבי: – – –

יריב לוין: אז בגלל זה מותר להם להרוג את בני עמם בלי משפט, כי עזה לשיטתך במצור?

חנין זועבי: אתה עדיין כובש בעזה.

יריב לוין: אדוני היושב-ראש, לנו יש מוסר, ולכם יש מוסר כפול.

יריב לוין: תודה רבה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: – – –

יולי יואל אדלשטיין: טוב.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה מאוד לשר המקשר בין הממשלה לכנסת יריב לוין.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אתה לא ענית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: פשוט לא ענית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה בדיוק מה שצפיתי.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת עבד אל חכים חאג' יחיא, מספיק.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת האי-אמון הבאה: אי-היערכות הדרג המדיני וממשלת ישראל לסבב נוסף בעזה, מטעם יש עתיד.

יולי יואל אדלשטיין: ינמק את ההצעה חבר הכנסת חיים ילין.

יולי יואל אדלשטיין: מי שישיב לו הוא שר הביטחון חבר הכנסת משה יעלון.

יולי יואל אדלשטיין: עד עשר דקות.

חיים ילין: אדוני היושב-ראש, לפני שאני מתחיל, אם תרשה לי, אני באמת לא יודע איפה הגבול בין הסתה לבין ביקורת.

חיים ילין: זאת אומרת, אני חושב שבין הסתה לבין ביקורת הרגישות של האוזן שלנו היא שקובעת את התודעה, ואני אומר לך את זה עכשיו, אף שזה נכתב לפני כשעה או כשעתיים ב-ynet וב"וואלה", אני מגנה את מה שנעשה ונאמר כהסתה פרועה כלפי שרת המשפטים.

חיים ילין: ואני אומר לך עוד משהו, כי אמרת – נגיד את זה בקול רם – שאם ראש הממשלה היה שומר על השב"כ ומגנה גם, באותו זמן שאני מגנה עכשיו את מה שעשו לשרת המשפטים, כל השרפות במדינת ישראל היו הרבה יותר נמוכות, והוא היה מראה מנהיגות, ובזה סיימתי.

חיים ילין: זה לא אי-אמון, זאת הערה כללית על מה שנאמר, שאנחנו צריכים להגיד את זה בקול רם, ואני אומר את זה בקול רם, כבוד היושב-ראש.

חיים ילין: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, כנסת נכבדה, מלך אחד חשב פעם שאם הוא ידע תמיד מה הזמן הנכון לטפל בכל עניין, ואם ידע למי מהאנשים עליו לייחס חשיבות ולמי לא, והעיקר, אם ידע תמיד מהו העניין החשוב מכל העניינים – כי אז לא היה נכשל לעולם במעשיו.

חיים ילין: בחושבו כך, הכריז המלך ברחבי הממלכה שיעניק פרס גדול למי שילמד אותו כיצד לדעת תמיד מהו הזמן הנכון לכל עניין, מיהם האנשים החשובים ביותר ומהו העניין החשוב מכל שאר העניינים.

חיים ילין: מי שקרא פעם ספרות – מתוך "שלוש השאלות", מאת ל"נ טולסטוי.

חיים ילין: גם לנו יש מלך.

חיים ילין: לא סתם מלך; קינג ביבי.

חיים ילין: הוא לא יודע מה הזמן הנכון לטפל בכל עניין, הוא לא מייחס חשיבות לאנשים הנכונים והוא לא יודע תמיד מה העניין החשוב מכל העניינים.

חיים ילין: דבר אחד הוא יודע היטב – ההפחדה וחוסר המעשה משאירים אותו בשלטון.

חיים ילין: לפני פחות משנה, ב-31 בינואר 2015, כתב קינג ביבי בדף הפייסבוק שלו, שבנימין נתניהו ינהיג את המדינה מול הטרור האסלאמי הקיצוני וישמור על ביטחון אזרחינו וילדינו, בעוד אחרים ייכנעו ויביאו את "דאעש" לישראל.

חיים ילין: כעבור פחות משנה, במציאות החיים, ולא בדף וירטואלי, קינג ביבי מאפשר לטרור לנהל אותו.

חיים ילין: מאפשר לאסלאם הקיצוני להשתלט, מפקיר את ביטחון אזרחינו וילדינו, נכנע, והביא את "דאעש" לגבולות מדינת ישראל.

חיים ילין: כבר 15 שנה אנו נמצאים במלחמת התשה בעוטף-עזה, תחת הפגזות מתמשכות.

חיים ילין: מול הטרור צריך להילחם בנחישות, בכוח; באותה נחישות שהקימו את המדינה.

חיים ילין: אי-אפשר להשאיר את תושבי העוטף כבני-ערובה.

חיים ילין: לאחר מלחמת "צוק איתן" נוצרה הזדמנות למינוף המהלך הצבאי – שיקום הרצועה תמורת פירוז.

חיים ילין: אך ברגע האמת רעדה ידו של ראש הממשלה.

חיים ילין: אזרחי ישראל נותרו שבויים של ה"חמאס".

חיים ילין: ממשלת ישראל צריכה לפעול לפיתוח ושיקום רצועת-עזה, במטרה למנוע את הסבב הבא, אולם זאת אך ורק בתנאי שה"חמאס" יפורק מנשקו, במטרה למנוע את ההתחמשות וההתעצמות הצבאית של ה"חמאס" לקראת הסבב הבא.

חיים ילין: אסור להיכנע לשום תכתיב או דרישה של מדינה כזאת או אחרת, אך חייבים לנצל את הזרוע המדינית.

חיים ילין: נתניהו, תודיע לארדואן שאתה מוכן לאפשר להם גישה חופשית לרצועת-עזה, אבל בתנאי שה"חמאס" מתפרק מנשקו; בתנאי שהם לוקחים אחריות ומספקים חשמל ומים לרצועה.

חיים ילין: למה תמיד אנחנו אומרים לא?

חיים ילין: מנהיגות יודעת לנצל הזדמנות לטובתה.

חיים ילין: אתה בשלך, מנהל את הסכסוך, ולא רוצה להגיע לפתרון.

חיים ילין: העובדה ש"צוק איתן" הסתיים בלי שהושג מהלך מדיני משלים היא טעות אסטרטגית המחייבת תיקון; כל עוד אין אופק לפתרון מדיני, נמשיך לחיות ממלחמה למלחמה למלחמה.

חיים ילין: מאז סיום מלחמת "צוק איתן" ועד היום נורו לעבר ישראל יותר מ-35 רקטות ופצצות מרגמה.

חיים ילין: ירי נק"ל ומטענים נמשכים וחפירת המנהרות לא נפסקת.

חיים ילין: יותר מ-300 עזתים עברו את הגבול, בתוכם גם מחבלים.

חיים ילין: כל ירי מלווה ב"צבע אדום" ובומים שהפכו להיות חלק מחיינו בעוטף-עזה, חלק מגידול הילדים; "צבע אדום" שעוצר את הנשימה ומאיץ את הדופק.

חיים ילין: כל יום שישי – כל יום שישי, לפני המסגדים, באופן קבוע אנחנו מחכים למטח האימונים של ה"חמאס" אל עבר הים, מטח שמרעיד את הבתים בעוטף-עזה, והולך ומתחזק משבוע לשבוע.

חיים ילין: אחר כך לא מבינים איך הטילים מגיעים לחדרה.

חיים ילין: תושבי העוטף הם מתיישבים ציוניים נחושים, אך מופקרים.

חיים ילין: ראש הממשלה מסתתר בירושלים, ואנחנו חשופים בחזית.

חיים ילין: דור שלם גדל בפוסט-טראומה, דור שלם ללא אופק ותקווה, דור שלם גדל בסכנה, וראש הממשלה בשלו.

חיים ילין: שנה וחצי מ"צוק איתן", ובמקום ללמוד להשתפר ולהגן על חיי אדם, בוחר ראש הממשלה להסתיר את התחקירים ולהתעלם מהדוחות.

חיים ילין: לחשוב שהפחדה תשכיח את הביקורת.

חיים ילין: אדוני ראש הממשלה, תחשוף את תחקירי "צוק איתן", תביא אותם לדיון ראוי ומקצועי – לא בשביל לערוף ראשים, לא בשביל לחפש אשמים; בשביל ללמוד, בשביל להשתפר, בשביל להגן על אזרחינו וילדינו.

חיים ילין: הפחד מהמעשה וחוסר החזון מובילים אותנו למבוי סתום.

חיים ילין: הסבב הבא קרוב, ותפקידה של ההנהגה להיערך ולעשות הכול כדי למנוע את המלחמה הבאה.

חיים ילין: מלך אמיתי נשלח לעולם בשביל לעשות את המעשה הטוב, קינג ביבי נשלח לעולם בשביל לשרוד ובשביל לשמור על כיסא המלוכה.

חיים ילין: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה לחבר הכנסת חיים ילין, שנימק את הצעת האי-אמון מטעם יש עתיד.

יולי יואל אדלשטיין: אני מזמין את שר הביטחון חבר הכנסת משה יעלון להשיב על הצעת האי-אמון.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני.

משה יעלון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, הצעת האי-אמון של מפלגת יש עתיד פותחת באמירה ששום דבר לא ישתנה כל עוד ראש הממשלה חושב שאין פתרון וצריך להמשיך ולנהל את הסכסוך.

משה יעלון: אני רוצה להעמיד את אנשי יש עתיד על טעותם.

משה יעלון: שום דבר לא ישתנה כל עוד הפלסטינים לא יכירו בזכותה של מדינת ישראל להתקיים כמדינת הלאום של העם היהודי; כל עוד הפלסטינים ימשיכו לחנך את ילדיהם מגיל גן לשנוא, לרצוח, לשאוף להיות שהידים; שום דבר לא ישתנה כל עוד יחנכו אותם שפלסטין היא מראס-אל-נקורה ועד אום-רשרש, מראש-הנקרה ועד אילת, מתוך כוונה לא לוותר על שום פיסת קרקע ולכן לא להסכים – –

איימן עודה: אדוני, הבעיה היא שישראל – – –

משה יעלון: – – לשום פשרה טריטוריאלית ולשום קו – –

יולי יואל אדלשטיין: נא לשבת, חבר הכנסת איימן עודה, לא צועקים בעמידה.

יולי יואל אדלשטיין: לא צועקים בכלל, ובעמידה בפרט.

משה יעלון: – – ושום דבר לא ישתנה כל עוד כאשר אנחנו נסוגים מרצועת-עזה – ואי-אפשר לטעון שאנחנו כובשים שם – הבחירה של הפלסטינים, או של ה"חמאס" ליתר דיוק, היא לעסוק בייצור ובייצוא רקטות, במקום גידול תותים וייצואם, או כל דבר אחר.

משה יעלון: ולכן השאלה של ניהול הסכסוך היא לא בחירה ישראלית, וההבנה שכנראה הפתרון רחוק ואיננו קרוב היא תוצאה של ניסיון היסטורי, משחר הציונות, להגיע לפשרות, כשהצד היהודי נענה להצעת החלוקה, גם הראשונית, של ועדת פיל, שכבר שכחו אותה, מ-1937, ולהצעת האו"ם מ-1947, והצד הערבי סירב להצעות הללו.

משה יעלון: ומאז ועד היום, בוודאי אחרי אוסלו, מי שסירב זה הרשות הפלסטינית, או אש"ף ליתר דיוק, ובוודאי ה"חמאס", בלי להיכנס כאן לכל ההיסטוריה של קמפ-דייוויד, אנאפוליס, ואפילו שבע שנים שבהן אנחנו מכהנים בראשות ממשלה כזו או אחרת עם ניסיונות להגיע לשולחן משא-ומתן אמיתי, לא רק כדי לדון על גבולות, כמו שצץ השבוע העניין שוב.

משה יעלון: כשדנים על גבולות הם רק מקבלים ולא נותנים, ובבסיס לא מוכנים להכיר בזכותנו להתקיים כמדינת הלאום של העם היהודי.

משה יעלון: לכן עניין ניהול הסכסוך הוא לא בחירה אלא פרך, תוצאה.

משה יעלון: ולשאלת ניהול הסכסוך, יש משפט מפורסם שאומר: אנחנו זקוקים לסבלנות, אבל אנחנו צריכים אותה דחוף עכשיו.

משה יעלון: ואנחנו כנראה איבדנו סבלנות, כי אנחנו רוצים את האוכל עכשיו – אינסטנט-פוד, אוכל מהיר; ואנחנו רוצים דמוקרטיה לערבים עכשיו – מה שלא כל כך הולך – תפיסה מערבית שהתגלתה כשגויה במזרח התיכון, עם כוונה טובה; ואנחנו רוצים גם שלום עכשיו וזה לא כל כך הולך, ויש כאלה שגם רוצים משיח עכשיו.

משה יעלון: אז נהיינו גם פתרוניסטים וגם עכשוויסטים; גם חושבים שלכל דבר יש פתרון, אף שלהרבה אתגרים לא מצאנו פתרונות, לא ברפואה, אפילו לא במתמטיקה.

משה יעלון: חיים עם לא מעט סוגיות לא פתורות ומנהלים אותן, אפילו בחיינו האישיים.

משה יעלון: אבל כשזה מגיע לסכסוך הישראלי–פלסטיני, יש פתרון, הוא ידוע, וצריך אותו עכשיו.

משה יעלון: הלוואי שזה היה אפשרי.

משה יעלון: מי כמוני היה שמח אילו לא היינו צריכים להשתמש בחרב או בנבוט או בנשק כדי לעמוד על המשמר ולהגן על מדינת ישראל.

משה יעלון: ולכן, קודם כול, יש בכך ללא ספק תפיסה שגויה מאוד ומטעה.

משה יעלון: אחר כך, האמירה, כפי שנאמרה בהצעת האי-אמון, שהעובדה כי מבצע "צוק איתן" הסתיים בלי שהושג מהלך מדיני משלים, היא טעות אסטרטגית המחייבת תיקון.

משה יעלון: אז אכן, מבצע "צוק איתן" לא הסתיים במהלך מדיני שהביא אותנו למנוחה ולנחלה מרצועת-עזה – כמו שההתנתקות, שהיו כאלה שהבטיחו שתביא למנוחה ונחלה מרצועת-עזה, כי הרי ניענה לכל התביעות הטריטוריאליות ולכן נעזוב את פילדלפי ונעזוב את התוחמת הצפונית ולא תהיינה להם יותר תביעות טריטוריאליות.

משה יעלון: מה לעשות שהתביעות הטריטוריאליות של העזתים אינן נגמרות בגבולות עזה, והן בתל-אביב, שיח'-מוניס, בוודאי ביפו, בעכו וכן הלאה וכן הלאה, ולכן כנראה לא היה אפשר להשלים גם פה את המהלך באיזה מהלך מדיני משלים שמביא אותנו לאיזו מנוחה ונחלה.

משה יעלון: אבל השגנו הפסקת אש, אחרי עמידה עיקשת על כך שהפסקת האש תהיה מסוימת, על בסיס היוזמה המצרית במקרה זה, על-פי תנאינו.

משה יעלון: והפסקת האש הזאת, גם אם הושגה אחרי 51 יום, היא הפסקת אש שרירה וקיימת, וגם אם יש כאלה שמנסים להפר אותה, ה"חמאס" מחויב לה, ומאז מבצע "צוק איתן" הוא לא ירה אפילו כדור אחד, הביא לתקופה שקטה יחסית, בוודאי ביחס לתקופה של שני העשורים האחרונים, ומכך נהנים – אנחנו כולנו נהנים, וגם תושבי עוטף-עזה.

חיים ילין: לא, אל תסלף את הנתונים.

חיים ילין: לא לסלף.

חיים ילין: אני מסכים למה שאתה אומר, אבל לא לסלף.

משה יעלון: אני אומר "שקטה יחסית" כי היא איננה שקטה באופן מוחלט, זה נכון.

משה יעלון: אבל מה לעשות, המציאות הביטחונית איננה תוכנית כבקשתך, אלא היא תוצאה של מדיניות, והמדיניות שאנחנו נוקטים, קודם כול על בסיס הישגי "צוק איתן", אותה הרתעה שהושגה שכתוצאה ממנה ה"חמאס" לא ירה אפילו כדור אחד, מאפשרת ליישובי עוטף-עזה לפרוח, לשגשג.

משה יעלון: הייתי ביישובי עוטף-עזה גם בחג הסוכות, גם בחג החנוכה, והשאלה העיקרית שעלתה היא אם אפשר להשקיע עוד, בעוד יחידות דיור, בהרחבות ביישובים, בפיתוח.

משה יעלון: זו בהחלט התשובה הנכונה, זה הניצחון של "צוק איתן", הפריחה והשגשוג והגידול הדמוגרפי ביישובי עוטף-עזה.

משה יעלון: לשם כך הממשלה הקציבה סכומי כסף נכבדים, כחלק מהמהלך שלאחר מבצע "צוק איתן", ואני מקווה שנראה עוד פריחה ושגשוג.

משה יעלון: אינני יודע כמה זמן תארך הפסקת האש, אינני משלה את עצמי בכלל, משום שאנחנו, מלפני קום המדינה, אחרי קום המדינה, חיים בין עימות לעימות.

משה יעלון: רק שפעם העימותים היו בסדרי גודל של מלחמת ששת הימים או מלחמת יום הכיפורים, וברוך השם הגענו לזה שבצבאות הם אפילו לא מנסים לאתגר אותנו, כי במלחמות הללו הם הובסו, והם מבינים את הפער העצום שפתחנו מולם, אז הם מנסים בטרור, כמו הסכינים עכשיו, או בטרור המתאבדים של העשור הקודם, או הרקטות מלבנון או מעזה – בכל מה שאפשר.

משה יעלון: אבל עובדה שאנחנו במדיניותנו, שהיא מדיניות שנשענת גם על מקל עבה, נבוט – כן, הרתעה – אבל גם על גזרים, איננו עיוורים לצורך של הצד השני, של האזרחים שחיים שם, להתקיים, ולמעשה במצב הנוכחי אנחנו דואגים גם לזה שיבוצע שם שיקום בפיקוח – יש מנגנון שמפקח על הכנסת חומרי השיקום – ובפיתוח דברים אחרים.

משה יעלון: אבל יש דברים שאנחנו לא מאפשרים.

משה יעלון: אנחנו לא מאפשרים פרויקטים גדולים.

משה יעלון: למה?

משה יעלון: יש לנו עוד חשבון פתוח, יש לנו גופות של שני חיילים שנשארו ממבצע "צוק איתן"; יש לנו כעת גם אזרחים שעברו על דעתם לצד השני.

משה יעלון: וכל עוד הסוגיות הללו אינן פתורות – אני מדבר כמובן על סמל ראשון אורון שאול וסגן הדר גולדין, זיכרונם לברכה, שכל עוד החזרת גופותיהם לא תתבצע, פרויקטים גדולים לא יבוצעו בצד השני.

משה יעלון: ופה אני רוצה להגיע לשורה התחתונה.

משה יעלון: אנחנו פה מעלים הצעות אי-אמון מדי שבוע, האופוזיציה מעלה, ומה שעולה מתוך הצעת האי-אמון הזאת זה שאנחנו אשמים – במקרה הזה ראש הממשלה, זה כוון נגד ראש הממשלה.

משה יעלון: ראש הממשלה אשם, המדיניות שלה אשמה, וכן הלאה וכן הלאה.

משה יעלון: אם אני צריך להצביע על ערך אחד שבעטיו אנחנו רואים את מה שקורה במזרח התיכון, הייתי קורא לו ערך לקיחת האחריות.

משה יעלון: אני, כשלמדתי ממפקדי ולימדתי את פקודי על אחריות, אמרתי להם: תשמשו ביד כך, בעיקר כשנכשלים.

משה יעלון: כשנכשלים, רק אצבע אחת יכולה להאשים מישהו אחר.

משה יעלון: נכשלת בפעולה בגלל מזג האוויר?

משה יעלון: כי האויב לא שיתף פעולה?

משה יעלון: וכן הלאה – רק אצבע אחת, האצבע המורה.

משה יעלון: אצבע אחת כלפי הקדוש-ברוך-הוא, או כל אחד במה שהוא מאמין, שלוש אצבעות אליך.

משה יעלון: קודם כול, בואו נשאל את עצמנו במה אנחנו לא היינו בסדר.

משה יעלון: כך נדע להפיק לקחים, נדע להיות יותר טובים בפעם הבאה וכן הלאה.

משה יעלון: זה ערך מאוד ברור אצלנו בכל המערכות.

משה יעלון: אבל – – –

חיים ילין: בוגי, אז למה הוא עוצר את דוחות "צוק איתן"?

חיים ילין: למה הוא עוצר אותם?

חיים ילין: – – – לקיחת אחריות, הוא עוצר אותם.

חיים ילין: שנה ורבע.

משה יעלון: אבל אנחנו חיים בתרבות – אנחנו חיים בתרבות שזה מובן מאליו שאנחנו לוקחים אחריות.

משה יעלון: סביבנו יש עמים מתפרקים שהגיעו לשפל המדרגה כתוצאה מזה שהם מפנים את כל האצבעות לגורם אחר.

משה יעלון: הם לא אשמים בכלום.

משה יעלון: מי שאחראי זה "השטן הגדול" אמריקה, "השטן הקטן" ישראל; הם לא אחראים לכלום.

משה יעלון: לא מפיקים לקחים ולא כלום.

משה יעלון: לכן נכשלים במדע, בטכנולוגיה, לצערי גם במרכיבים האחרים, וכן הלאה.

משה יעלון: אצלנו, לצערי, יש יותר מדי יורים שמשתמשים בכל האצבעות כדי להאשים את עצמנו.

משה יעלון: מה, זה שאין יכולת לפתרון מדיני זה רק באחריותנו?

משה יעלון: אין צד שני?

חיים ילין: למה לא אמרת לארדואן שאתה מוכן – – –

יצחק וקנין: חבר הכנסת חיים ילין.

משה יעלון: זה שאנחנו נדרשים בסופו של דבר לחיות על חרבנו, זה באשמתנו?

חיים ילין: תעביר את הכדור אליהם, תעביר את הכדור אליהם.

חיים ילין: תעבוד בחוכמה פעם.

משה יעלון: לכן, אני מציע בעניין הזה, ובעיקר כשמעלים הצעות אי-אמון, להסתכל על זה באופן מאוזן – –

חיים ילין: למה אתם חושבים שהחוכמה רק אצלכם?

משה יעלון: – – ולא לעמוד כאן מעל הפודיום ולהאשים את עצמנו ובעיקר את ראש הממשלה.

חיים ילין: אני מאשים את ראש הממשלה, לא את עצמנו.

חיים ילין: ממש לא.

משה יעלון: לכן אני מציע לדחות את הצעת האי-אמון.

יצחק וקנין: תודה לשר הביטחון, השר משה יעלון.

יצחק וקנין: אנחנו עוברים, רבותי, לדיון הסיעתי.

יצחק וקנין: הדובר הראשון – מהמחנה הציוני, חבר הכנסת יחיאל חיליק בר, סגן יושב-ראש הכנסת.

יצחק וקנין: שלוש דקות לרשותך.

יחיאל חיליק בר: תודה, אדוני.

יחיאל חיליק בר: אדוני שר הביטחון, אדוני ראש הממשלה, אני באמת לא יודע מה חשבתם לעצמכם כשהגיתם את השקר הזה שנקרא "ניהול הסכסוך".

יחיאל חיליק בר: שגם אם אתם והספינולוגים שלכם תספרו את השקר הזה יותר מדי פעמים, אז מישהו בסוף יאמין לכם שאת הסכסוך הזה ניתן לנהל לנצח ועדיין להמשיך את החזון הציוני והמדינה שלנו?

יחיאל חיליק בר: לא.

יחיאל חיליק בר: אדוני שר הביטחון, אתה מבין בביטחון, אני פחות.

יחיאל חיליק בר: בשביל לנהל את הסכסוך אנחנו צריכים מפכ"ל, אנחנו צריכים רמטכ"ל, אנחנו צריכים את מפקד המג"ב.

יחיאל חיליק בר: בשביל לפתור את הסכסוך, בשביל למנוע אותו, אנחנו צריכים מנהיגות.

יחיאל חיליק בר: לצערי, אתם משמשים הרמטכ"לים והמפכ"לים שלנו, לא ראש הממשלה ולא שר הביטחון.

יחיאל חיליק בר: וכאזרח אני מאוד מאוד מאוכזב.

יחיאל חיליק בר: כל מי שעיניו בראשו יודע שהרשות הפלסטינית נמצאת על סף קריסה, ושביום שזה יקרה, יקרה כאן תוהו ובוהו – איל, אתה יודע את זה כמי שהיה בצבא – שיגרום לנו עוד להתגעגע לאבו מאזן.

יחיאל חיליק בר: אנחנו מזהירים אתכם בזמן אמת, אבל אתם בשלכם: טומנים את הראש בחול כמו בת-יענה.

יחיאל חיליק בר: זה מזכיר לי את האדם הזה שנופל מהקומה ה-100, ובקומה ה-50 הוא אומר: עד עכשיו הכול בסדר.

יחיאל חיליק בר: הכול בסדר כי הוא עוד לא התרסק.

יחיאל חיליק בר: אבל הוא יודע שהוא יתרסק.

יחיאל חיליק בר: ואתם יודעים שאנחנו נתרסק, ואתם יודעים שאין לכם פתרון לצעידה שלנו לעבר מדינה דו-לאומית שתחרב את החזון הציוני, ועדיין אתם לא עושים כלום.

יחיאל חיליק בר: כי הממשלה הזאת היא ממשלת הכול הפוך, הפוך על הפוך: מחרימים את הרשות ואת אבו מאזן, אבל מדברים עם ה"חמאס"; לוקחים מהעניים את הגז, ומהתושבים, ונותנים אותו לעשירים; מעליבים את נשיא ארצות-הברית, אבל מתרפסים בפני רוסיה ומדינות אחרות.

יחיאל חיליק בר: באמת מנהיגות יוצאת מן הכלל.

יחיאל חיליק בר: אבו מאזן אשם בכול, בגללו גם יש 1.7 מיליון עניים במדינה.

יחיאל חיליק בר: בגללו גם 780,000 ילדים גדלים בעוני מרוד.

יחיאל חיליק בר: אני כל כך התגאיתי, אדוני היושב-ראש, כשעמד פה ראש הממשלה בנאום 40 חתימות וסיפר לנו על הנתונים.

יחיאל חיליק בר: צעק: תסתכלו על הנתונים, על הגרפים.

יחיאל חיליק בר: יאיר לפיד, אתה ראית ילד עני שיכול לאכול נתונים?

יחיאל חיליק בר: שיכול לאכול גרפים?

יחיאל חיליק בר: זה מה שמאכילים יותר ויותר ילדים מדוח עוני לדוח עוני.

יחיאל חיליק בר: ועם כל הגרפים והנתונים האלה הילדים נשארים רעבים.

יחיאל חיליק בר: תשע שנים במצטבר ראש ממשלת ישראל נתניהו נמצא בתפקיד.

יחיאל חיליק בר: שני רק לבן-גוריון.

יחיאל חיליק בר: אולי הוא כבר עקף אותו.

יחיאל חיליק בר: רק שלבן-גוריון היה חזון והיה דלק.

יחיאל חיליק בר: והחזון והדלק של ראש הממשלה שלנו, לצערי, הם פחד והפחדה.

יחיאל חיליק בר: אתה יודע מה אתה מזכיר לי, אדוני ראש הממשלה?

יחיאל חיליק בר: – את הבן-אדם הכי זקן בעולם.

יחיאל חיליק בר: אתה יודע איך קוראים לו, איל, לבן-אדם הכי זקן בעולם?

יחיאל חיליק בר: גם אני לא יודע.

יחיאל חיליק בר: כי החותם היחידי שהוא השאיר זה שהוא פשוט חי.

יחיאל חיליק בר: והחותם היחידי שאתה משאיר, אדוני ראש הממשלה, זה שאתה על הכיסא.

יחיאל חיליק בר: לינקולן, נשיא ארצות-הברית, היה רק ארבע שנים; פחות ממחצית התקופה שהיה בנימין נתניהו ראש הממשלה.

יחיאל חיליק בר: ארבע שנים.

יחיאל חיליק בר: והספריות בארצות-הברית – הרי ראש הממשלה אמריקנולוג גדול – הספריות בארצות-הברית מלאות על המורשת והחותם שהשאיר לינקולן.

יצחק וקנין: נא לסיים.

יחיאל חיליק בר: כשאתה תסיים, אדוני ראש הממשלה, איזה חותם אתה תשאיר אחרי תשע שנים?

יחיאל חיליק בר: אותו לינקולן אמר:

יחיאל חיליק בר: אפשר לעבוד על חלק מהאנשים כל הזמן, ועל כל האנשים חלק מהזמן, אבל אי-אפשר לעבוד על כל האנשים כל הזמן.

יחיאל חיליק בר: ולכן אני מקווה שגם עם ישראל יתפכח ויעיף את הממשלה הרעה הזאת הביתה, בעזרת השם, במהרה בימינו.

יחיאל חיליק בר: תודה, אדוני.

יצחק וקנין: תודה לחבר הכנסת יחיאל חיליק בר.

יצחק וקנין: תעלה חברת הכנסת חנין זועבי, ולאחריה – חבר הכנסת יאיר לפיד.

יצחק וקנין: שלוש דקות לרשותך.

חנין זועבי: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, רבים מגנים את רוצחי משפחת דוואבשה.

חנין זועבי: מגדירים אותם כחולים, חולי רוח.

חנין זועבי: מגנים את העשבים השוטים האלה.

חנין זועבי: אבל למה מצדיקים רצח של פלסטינים על בסיס שבועי או חצי שבועי?

חנין זועבי: ומי מגנה בכלל?

חנין זועבי: אלה שרוצחים.

חנין זועבי: אלה שנותנים פקודות לרצוח ואלה שמצדיקים רצח פלסטיני.

חנין זועבי: מי הצדיק ומי נתן פקודות לרצוח 500 עלי בעזה ב-2014?

חנין זועבי: מי הצדיק רצח של 1,700 ריהאם, האימא של עלי, וסעד, האבא של עלי?

חנין זועבי: מי יוצא אחרי הרצח ומצדיק?

חנין זועבי: הם אותם אלה שמגנים עכשיו.

חנין זועבי: והם מפרידים בין רצח הצבא – כאשר הצבא רוצח זה לגיטימי, זה מוצדק, אבל כאשר יחידים רוצחים זה לא מוצדק.

חנין זועבי: מגנים בשביל להצדיק.

חנין זועבי: מגנים רצח יחידים בשביל להצדיק רצח בסיטונות.

חנין זועבי: מי שיש לו מושג צריך להכיר בעובדה הזאת.

חנין זועבי: נרצחו 380 עלי במהלך קיץ 2008.

חנין זועבי: הפציצו 380 עלי.

חנין זועבי: וידעו שיש עלי ואחמד וסעיד – תינוקות – ולילה.

חנין זועבי: תינוקות בתוך הבתים.

חנין זועבי: אבל זה מוצדק.

חנין זועבי: יחידים – מחוץ לצבא, מחוץ לפשע הרשמי של המדינה, את זה אנחנו מגנים.

חנין זועבי: אבל הרצח האמיתי, הטרור המרכזי – אנחנו מצדיקים.

חנין זועבי: מי יותר מסוכן, מי שרוקד בחגיגיות אחרי הרצח של דומא או מי שיוצא בקור רוח להסביר, להצדיק אחרי הפצצות על עזה, אחרי רדיפה יומיומית בגדה המערבית, במזרח-ירושלים?

חנין זועבי: מי יותר מסוכן?

חנין זועבי: מי מבצע את הפשע המרכזי?

חנין זועבי: אלה שהופכים את הרצח לחגיגה או אלה שהופכים את הרצח לשגרה?

חנין זועבי: אלה שהופכים את הרצח לחגיגה או אלה שהופכים את הרצח לשגרה יומיומית, לפשע יומיומי?

חנין זועבי: הפלסטינים סובלים ממוצע של תינוק אחד שנרצח בכל 3.7 ימים.

יצחק וקנין: נא לסיים.

חנין זועבי: זה לא עלי שנרצח בדומא; זה עלי בכל 3.7 ימים.

חנין זועבי: וזה על-פי דוחות ארגוני זכויות אדם.

חנין זועבי: לפי הסבל היומיומי של הפלסטינים.

חנין זועבי: שם הטרור נמצא – –

יצחק וקנין: תודה.

חנין זועבי: – – אצל צבא שהורג, אצל חברי כנסת שאומרים: זו אינה היהדות שלנו.

חנין זועבי: היהדות שלנו אינה לרצוח את עלי בדומא.

חנין זועבי: אבל אולי – אולי – אצל ציפי לבני היהדות זה לרצוח פלסטיני בכל 3.7 יום ולהפציץ אותם, ולהרוג – –

יצחק וקנין: תודה.

חנין זועבי: – – 2,200 ריהאם וסעד.

חנין זועבי: זה מה שמדינת ישראל עושה.

חנין זועבי: זה הטרור המרכזי.

חנין זועבי: זה הפשע המרכזי.

יצחק וקנין: תודה לחברת הכנסת חנין זועבי.

יצחק וקנין: יעלה חבר הכנסת יאיר לפיד, ואחריו – חברת הכנסת יפעת שאשא ביטון.

יצחק וקנין: אדוני, לרשותך שלוש דקות.

יאיר לפיד: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, קודם כול, מוקדם יותר היום פורסם שמרצה באוניברסיטה העברית פרסם דברים – אני לא רוצה לחזור עליהם, דברים נוראים – על שרת המשפטים איילת שקד.

יאיר לפיד: האיש הזה הוא לא דוקטור באוניברסיטה העברית, הוא טוקבקיסט מהסוג הנמוך ביותר.

יאיר לפיד: אני מגנה את הדברים האלה.

יאיר לפיד: אני מתבייש בדברים האלה.

יאיר לפיד: זה מרצה למדעי המדינה שכנראה לא מבין את מה שהוא עצמו מרצה עליו, מפני שאם היה מבין, היה יודע שמדינות נהרסות בגלל אנשים שמתבטאים כמוהו.

יאיר לפיד: באמת, בושה וחרפה.

יאיר לפיד: האוניברסיטה לא יכולה לעמוד מן הצד כשאחד ממרציה מדבר ככה.

חיים ילין: בבקשה תודיע לכולם שאנחנו לא מתואמים.

חיים ילין: לא שמעת מה שאמרתי לפני.

חיים ילין: עוד יחשבו שאנחנו מתואמים.

יאיר לפיד: לא, אנחנו לא מתואמים, אנחנו רק מחזיקים באותם ערכים, חיים.

יאיר לפיד: לגבי הצעת האי-אמון עצמה, עמד פה קודם שר הביטחון ודיבר על זה שיישובי עוטף-עזה פורחים ומשגשגים בימים אלה.

יאיר לפיד: זה יכול להיות שיישובי עוטף-עזה פורחים ומשגשגים, אבל ביישובי עוטף-עזה גם פוחדים.

יאיר לפיד: מפני שיש דבר אחד ששר הביטחון התעלם ממנו לגמרי – זו העובדה שחופרים.

יאיר לפיד: יש 1.8 מיליון בני-אדם בעזה; יותר מ-50% מהמבוגרים מובטלים.

יאיר לפיד: האנשים האלה במקצועם הם חופרי מנהרות.

יאיר לפיד: בכל רגע נתון יש מאות – יש מי שאומרים 1,200 – חופרי מנהרות בעבודה.

יאיר לפיד: בכל רגע נתון מפתחים עכשיו את הדור הבא של הטילים והרקטות מתוצרת עצמית של ה"חמאס".

יאיר לפיד: למה אתם חושבים שהם חופרים?

יאיר לפיד: בשביל הכיף?

יאיר לפיד: למה הם מפתחים טילים?

יאיר לפיד: מפני שהם נהנים מזה?

יאיר לפיד: לא.

יאיר לפיד: הם מכינים את הסבב הבא, מפני שהם יודעים שהסבב הבא יגיע, והוא לא רחוק.

יאיר לפיד: הקבוצות הסלפיות לוחצות עליהם.

יאיר לפיד: העלייה ל-17% של תומכי "דאעש" לוחצת עליהם.

יאיר לפיד: "הג'יהאד האסלאמי" לוחץ עליהם.

יאיר לפיד: והם יישברו ויתקפו, מפני שלזה הם מתכוננים, לייצר מספיק מנהרות.

יאיר לפיד: ברגע שיהיו להם מספיק מנהרות ומספיק טילים, יגיע הסבב הבא מעזה.

יאיר לפיד: ומדינת ישראל מנגד לא עושה דבר; אין מהלכים מדיניים כדי למנוע את הסבב הבא, ויכולנו לעשות מהלכים מדיניים, ואין היערכות מבצעית.

יאיר לפיד: המכשול הקרקעי המובטח לא נבנה.

יאיר לפיד: ולא רק שלא נבנה, לא ברור עדיין איך הוא יתוקצב.

יאיר לפיד: וחיים יודע, ראשי המועצות באזור, בעוטף-עזה, שמעו בלי סוף הבטחות, והם מתחילים – בצדק – לדאוג, כי הם אנשים מנוסים, והם יודעים מתי עובדים עליהם.

יאיר לפיד: ועובדים עליהם.

יאיר לפיד: כי המכשול הקרקעי – היו צריכים להיות עכשיו בשיאה של הבנייה.

יאיר לפיד: במקום זה, לא בנוי ולא מתוקצב.

יאיר לפיד: "חמאס" הולך ומשלים את ההכנות לעימות הבא, יש הפגנות על הגדרות, ראשי היישובים לא רואים היערכות של צה"ל ולא של מערכת הביטחון לעימות הבא.

יאיר לפיד: אמר פה שר הביטחון שאנחנו צריכים להבין שהעימות יימשך.

יאיר לפיד: אם העימות יימשך, צריך להתכונן לקראתו.

יאיר לפיד: מערכת הביטחון והממשלה לא עושים את זה.

יאיר לפיד: תודה רבה.

יצחק וקנין: תודה לחבר הכנסת יאיר לפיד.

יצחק וקנין: יעלה חבר הכנסת יעקב מרגי.

יצחק וקנין: עודד פורר.

יצחק וקנין: חבר הכנסת עודד פורר.

יצחק וקנין: ואחריו – חבר הכנסת יעקב ליצמן.

יצחק וקנין: אם הוא לא יהיה – חבר הכנסת אילן גילאון.

יצחק וקנין: שלוש דקות לרשותך.

יצחק וקנין: אני אמתין עד שתעלה לדוכן.

יצחק וקנין: שלוש דקות.

עודד פורר: תודה, אדוני.

עודד פורר: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, החודשים האחרונים ורצף האירועים הם אלה שמחייבים אותנו לבחון מחדש ולומר אולי לממשלה שאיבדנו את האמון בה.

עודד פורר: וכדי להבהיר, אולי כדאי שנרכז את הסיבות, כדי שתבינו, בממשלה, מה המצב כרגע.

עודד פורר: כי נראה לי שמשם, ממרומי קומת הממשלה, לא כל כך מבינים את הסיבות.

עודד פורר: אז בואו נמנה אותן: ב-1 באוקטובר, באיתמר ואלון-מורה – פיגוע ירי מרכב נוסע; ב-3 באוקטובר, בירושלים – פיגוע דקירה ופיגוע ירי; ב-4 באוקטובר, בירושלים – פיגוע דקירה; ב-6 באוקטובר, ביפו – יידוי אבנים בהפגנה; ב-7 באוקטובר, בכביש 6 – בקבוקי תבערה; ב-7 באוקטובר, בתקוע – יידוי אבנים עם פצועה קל; ב-7 באוקטובר, בירושלים – פיגוע דקירה; ב-7 באוקטובר, בפתח-תקווה – פיגוע דקירה; ב-8 באוקטובר, בירושלים – פיגוע דקירה; ב-8 באוקטובר, בקריית-ארבע – פיגוע דקירה; ב-8 באוקטובר, בתל-אביב – פיגוע דקירה וחטיפת נשק; ב-8 באוקטובר, בעפולה – פיגוע דקירה; ב-9 באוקטובר, בקריית-ארבע – פיגוע דקירה; ב-9 באוקטובר, בירושלים – פיגוע דקירה; ב-10 באוקטובר, בירושלים – פיגוע דקירה; באותו יום, בירושלים – עוד פיגוע דקירה; ב-11 באוקטובר, במעלה-אדומים – פיגוע; ב-11 באוקטובר, בחדרה – פיגוע דריסה ופיגוע דקירה; ב-12 באוקטובר, בירושלים – פיגוע דקירה; ב-12 באוקטובר, בפסגת-זאב – פיגוע דקירה; ב-13 באוקטובר, בירושלים – פיגוע דקירה ופיגוע ירי; ב-13 באוקטובר, בירושלים – פיגוע דקירה; באותו יום, ברעננה – שני פיגועי דקירה; ב-14 באוקטובר בירושלים – פיגוע דקירה; ב-15 באוקטובר בשכם – הצתת קבר יוסף; ב-16 באוקטובר בגזרת חברון – פיגוע דקירה; ב-17 באוקטובר בירושלים – פיגוע דקירה; ב-17 באוקטובר בחברון – פיגוע דקירה; באותו יום, עוד פיגוע דקירה בחברון; ובאותו יום, פיגוע דקירה במחסום קלנדיה; ב-18 באוקטובר בבאר-שבע – פיגוע ירי, דקירה וחטיפת נשק; ב-20 באוקטובר, הר-חברון – פיגוע דקירה; ב-20 באוקטובר, בחברון – פיגוע דריסה; באותו יום, בגוש-עציון – פיגוע דריסה, ובאותו יום בקריית-ארבע – פיגוע דקירה; ב-21 באוקטובר במועצה אזורית בנימין – פיגוע דקירה; ב-21 באוקטובר בבית-אומר – פיגוע דריסה;

עודד פורר: באותו יום, בבית-שמש – פיגוע דקירה; סליחה, הפיגוע בבית-שמש היה ב-22 באוקטובר; ב-23 באוקטובר בבית-אל – בקבוקי תבערה; ב-25 באוקטובר בצומת אריאל – פיגוע דקירה; ב-26 באוקטובר בקריית-ארבע – פיגוע דקירה; ב-27 באוקטובר בגוש-עציון – פיגוע דקירה, ולמחרת, עוד פיגוע דקירה בגוש-עציון.

עודד פורר: ב-2 בנובמבר, במעבר גלבוע – פיגוע דקירה; באותו יום, בראשון-לציון – פיגוע דקירה; באותו יום, בנתניה – פיגוע דקירה; ב-4 בנובמבר, בכביש 60 – פיגוע דריסה; ב-6 בנובמבר, בשער-בנימין – פיגוע דקירה; ב-6 בנובמבר, בבית-ענון – פיגוע ירי.

עודד פורר: ב-8 בנובמבר, בצומת תפוח – פיגוע דריסה; ב-8 בנובמבר, בביתר-עילית – פיגוע דקירה; ב-10 בנובמבר, בפסגת-זאב – פיגוע דקירה; ב-13 בנובמבר, בעתניאל – פיגוע ירי; ב-14 בנובמבר, בפסגות – פיגוע דריסה; ב-19 בנובמבר, בתל-אביב – פיגוע דקירה; ב-19 בנובמבר, באלון-שבות – פיגוע ירי ודריסה; ב-21 בנובמבר, בקריית-גת – פיגוע דקירה; ב-22 בנובמבר בצומת גוש-עציון – פיגוע דקירה; ב-23 בנובמבר, בירושלים – פיגוע דקירה; ב-23 בנובמבר בחומש פיגוע דריסה – – –

יצחק וקנין: אני יודע שאתה צריך לפחות עוד שלוש דקות – – –

עודד פורר: ממש עוד חצי עמוד נשאר פה.

רוברט אילטוב: עודד, אנחנו לא רואים שר.

עודד פורר: באותו יום, ב-443 – אני גם לא רואה שר במליאה, אז אני יכול להמשיך.

עודד פורר: ב-23 בנובמבר – – –

יצחק וקנין: השר פה.

יצחק וקנין: השר פה.

יצחק וקנין: השר אופיר אקוניס נמצא.

אופיר אקוניס: – – –

עודד פורר: אז אולי תקשיב.

עודד פורר: ב-23 בנובמבר בכביש 443 – פיגוע דקירה.

אופיר אקוניס: אולי תרכיב משקפיים.

עודד פורר: ב-24 בנובמבר, בצומת תפוח – פיגוע דריסה; ב-25 בנובמבר, בקריית-ארבע – פיגוע דקירה; ב-25 בנובמבר, במעבר קלנדיה – פיגוע ירי; ב-27 בנובמבר, בכפר-אדומים – פיגוע דריסה; ב-27 בנובמבר, בבית-אומר – פיגוע דריסה; באותו יום, בנהריה – פיגוע דקירה; ב-29 בנובמבר, בירושלים – פיגוע דקירה; ב-29 בנובמבר, בירושלים – עוד פיגוע דקירה.

עודד פורר: ב-3 בדצמבר, במחסום חיזמה – פיגוע ירי; באותו יום, בירושלים – פיגוע דקירה; 4 בדצמבר, בתל-רומיידה – פיגוע דקירה; 6 בדצמבר, בירושלים – פיגוע דריסה; 7 בדצמבר, בחברון – פיגוע דקירה; 9 בדצמבר, "בית הדסה" – פיגוע דקירה; באותו יום בשומרון – פיגוע ירי.

יצחק וקנין: האמת שאני עוצר אותו כדי לחזק משהו.

יצחק וקנין: חנין זועבי לפני שנייה ירדה.

יצחק וקנין: היא הייתה צריכה לשמוע את כל מה שהוא מקריא פה, אולי זה היה נותן לה איזון.

קארין אלהרר: זה לא מעניין.

עודד פורר: אני חושב שכדאי שגם הממשלה תשמע.

חיים ילין: אל תשנה לה את המציאות.

עודד פורר: ב-10 בדצמבר, בכביש כפר-לובאן–בית-אריה – פיגוע דריסה; ב-14 בדצמבר, בירושלים – פיגוע דריסה; 15 בדצמבר, מודיעין-מכבים-רעות – פיגוע דקירה עם גרזן; ב-16 בדצמבר, קלנדיה – פיגוע דריסה; ב-19 בדצמבר, ברעננה – פיגוע דקירה; ב-23 בדצמבר, בירושלים – פיגוע דקירה; ב-24 בדצמבר, באריאל – פיגוע דקירה; באותו יום, מועצה אזורית בנימין – פיגוע דריסה; באותו יום, בכפר אדם – יידוי אבנים; למחרת, ב-26 בדצמבר, יומיים אחר כך, מחסום חווארה – פיגוע דריסה; ב-27 בדצמבר – פיגועי דקירה בירושלים ובחווארה.

עודד פורר: אדוני היושב-ראש – –

יצחק וקנין: תודה.

עודד פורר: – – בגלל כל הפיגועים האלה, כל הפצועים וכל ההרוגים, הגיע הזמן שהכנסת תאמר לממשלה שאין לנו אמון בה.

עודד פורר: תודה.

יצחק וקנין: תודה לחבר הכנסת עודד פורר.

יצחק וקנין: יעלה חבר הכנסת אילן גילאון, אחרון הדוברים מטעם האופוזיציה.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, חבר הכנסת גילאון.

יולי יואל אדלשטיין: עד שלוש דקות לרשותך.

אילן גילאון: כן, אדוני היושב-ראש, זה נכון מה שחבר הכנסת פורר אמר, כל הדקירות האלה, ועוד ראש הממשלה הוא מר ביטחון ומטפל רק בחיים האמיתיים, אז אם אין שלום ואין ביטחון וירושלים מחולקת, מה הסיבה שבנימין נתניהו ימשיך להיות ראש הממשלה, אדוני?

אילן גילאון: אתה יודע, לפעמים אני מגשש, מחפש, בודק את הדרכים, ממולל אותם, לראות, להיות בטוח שאני עדיין נמצא באותו בית שאני חושב שאני נמצא בו בכל השנים האלה.

אילן גילאון: אני מוכרח להגיד לך בעצבות שיש לי תחושה שברית הקנאים, אדוני, היא זו שמנצחת, היא זו שגורמת לקבוצה שאיבדה את הבושה באופן מוחלט, אדוני היושב-ראש, היא זו שמובילה והיא זו שמושלת בכיפה.

אילן גילאון: ארבעה אנשים: האחד חופר עם 9D; השני צלף, יורה לראש הממשלה בין העיניים; השלישי תליין חובב, מתנדב להיות; הרביעית מתנהלת כסלקטורית בברים.

אילן גילאון: אלה מונהגים על-ידי ראש ממשלה אחד פחדן, שיותר מכל דבר אחר רוצה להיות הכלאה של פוטין וארדואן, ולשם מכוונים כל המהלכים שלו, לרבות אותה חקיקה נלוזה לגבי עמותות ולגבי מי שמקבל תרומה מחו"ל.

אילן גילאון: אדוני, אני אומר לך קבל עם ועדה ולפני כולם: עדיף בעיני אלף מונים לשרת את האינטרס של הולנד בישראל ושל נורבגיה בישראל מאשר לשרת אינטרסים של אוונגליסטים מכחישי שואה, ספסרים, סרסורים, מהמרים וגורמים עלומים אחרים, שבסופו של דבר אתה הולך לשלם להם את האתנן שצריך לשלם להם, אדוני.

אילן גילאון: אני לא מתבייש בזה, והכול גלוי.

אילן גילאון: מי מדבר?

אילן גילאון: הבית היהודי, שלפני שבוע ביקר מבקר המדינה את ההתנהלות שלו, ומי שעומד בראשו נדרש לשלם קנס על התנהלות ממש ממש שקופה.

אילן גילאון: אדוני היושב-ראש, ז'אן-ז'אק רוסו אמר פעם שהבושה היא בת-לווייתה של היכולת להבחין בין טוב לרע, ובמקום שאנשים מאבדים את הבושה, הם מאבדים את היכולת להבחין בין טוב לרע.

אילן גילאון: ולכן, אדוני, צריך ללכת אל הבוחר מחדש, ואולי גם להקים חזית הצלה לאומית רחבה כדי להציל את מדינת ישראל מפני ברית הקנאים, נביאי השקר, שאין אלוהים בלבם, שהם משולים לעובדי הבעל והעשתורת; אלה הם האנשים שמובילים, הם אלה האנשים שנותנים את הטון בחתונה ההיא שהיום כל כך מאפיינת.

אילן גילאון: מי שמנסה לטשטש עקבות של הערוגה שבה אזובי הקיר האלה גדלו להיות הצמח הבולע הזה, הטורף הזה, הוא רק מטשטש, ולא יעזור לו.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה מאוד לחבר הכנסת אילן גילאון.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, נא לשבת.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, נא לשבת בבקשה במקומותיכם, יש לנו לפני ההצבעה עוד עניין בסדר-היום.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אני מתכבד להודיע לכנסת, שעל-פי סעיף 43 לחוק-יסוד: הכנסת, עם הפסקת חברותו בכנסת של חבר הכנסת סילבן שלום, שנכנסה לתוקפה אתמול בבוקר, בא במקומו חבר הכנסת אמיר אוחנה.

יולי יואל אדלשטיין: בהתאם לסעיף 15 לחוק-יסוד: הכנסת, אני מזמין את אמיר אוחנה לעלות לדוכן.

יולי יואל אדלשטיין: לא, לא, לא.

יולי יואל אדלשטיין: חברים, אין מחיאות כפיים, לא לפני, לא אחרי ולא בשום שלב.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו לא בהצגה, אנחנו בכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אמיר אוחנה, אקרא בפניך את הצהרת האמונים של חבר הכנסת, ואתה תשיב "מתחייב אני".

יולי יואל אדלשטיין: וזה נוסח ההצהרה: "אני מתחייב לשמור אמונים למדינת ישראל ולמלא באמונה את שליחותי בכנסת".

אמיר אוחנה: מתחייב אני.

יולי יואל אדלשטיין: ברכות לחבר הכנסת אמיר אוחנה, וכמנהגנו נאפשר לו ודאי לומר כמה מילים בפעם הראשונה מעל דוכן הנאומים.

אמיר אוחנה: אדוני היושב-ראש, תודה, שרות ושרים, חברותי וחברי חברי הכנסת, וחשובים מכולם, במחילה, אזרחי ישראל, הנני כאן, בן לאסתר ומאיר אוחנה, שעלו ממרוקו לבנות מדינה.

אמיר אוחנה: כאן עם החצי השני שלי, אלון, אהוב לבי.

אמיר אוחנה: הנני כאן, אבא לאלה ולדוד הקטנים, וכמו דוד שניצח את גוליית בעמק-האלה – כאן כנגד כל הסיכויים.

אמיר אוחנה: כאן עם כל מי שאני ומה שאני – מה שבחרתי ומה שלא – וגאה באלה וגם באלה.

אמיר אוחנה: יהודי, ישראלי, מזרחי, הומו, ליכודניק – שלום, אדוני ראש הממשלה, תודה שאתה מכבד אותנו.

בנימין נתניהו: שלום אמיר, ברוך הגיעך.

אמיר אוחנה: – – – ביטחוניסט, ליברל ואיש הכלכלה החופשית.

אמיר אוחנה: מה בא קודם?

אמיר אוחנה: הכול בא יחד.

אמיר אוחנה: כשרודפים יהודי בזעקות "אטבח אל-יהוד" – אני קודם כול יהודי; כשיורים, מחרימים, מסמנים ומגרשים – אני מתנחל; כשמבקשים לטשטש תרבות, להקטין, להעלים – אני מזרחי; כשמוציאים דיבתם של חיילי צה"ל וכוחות הביטחון – אני חייל; כששכונות שלמות אינן כשהיו וקשישות נאלצות לחיות את שארית חייהן בהסגר ובפחד – אני דרום-תל-אביבי; כשמראהו החיצוני של אדם הוא סיבה טובה לשנוא אותו, להרחיק אותו משכנות ומתעסוקה – אני יהודי חרדי שאיננו חרד, וכששורפים תינוק חי יחד עם בני משפחתו, לעזאזל – יא אחוואן, אנא מעכום (בערבית: אחים, אני אתכם); וכשדוקרים למוות, חברי, נערה צעירה במצעד של אהבה – – –

טלב אבו עראר: – – –

נחמן שי: תשתוק.

נחמן שי: תשתוק.

נחמן שי: תשתוק.

קריאות: – – –

אמיר אוחנה: – – – וכשדוקרים למוות נערה במצעד שכולו אהבה וסובלנות – אני הומו.

אמיר אוחנה: אני הומו שלא מייחל ליום שיבוא, אלא קם ומביא אותו; שמבין שהדגל שאנו נושאים – לסביות, הומואים, טרנס ובי – הוא דגל צבעי הקשת – צִבעֵי, חברי לקהילה, לא צֶבַע.

אמיר אוחנה: מדינת ישראל, האחת והיחידה, העתיקה והמתחדשת, הקטנה והמיוחדת, היא פלא שאין שני לו.

אמיר אוחנה: עם שחזר אחרי אלפיים שנות לכור מחצבתו, למקומות שבהם נוצר, והצליח – שוב, כנגד כל הסיכויים – לבנות, להתעצם, לחיות.

אמיר אוחנה: סיפור קטן; סר וינסטון צ'רצ'יל, מי שנחשב, בעיני בצדק, לגדול המדינאים במאה ה-20, בא לבקר כשר המושבות בתל-אביב הצעירה.

אמיר אוחנה: מכיוון שחפה הייתה העיר מצמחייה, וראש העיר מר דיזנגוף ביקש להרשים את השר, הביא עצים ונטעם בשדרות-רוטשילד המוכרות לכולנו.

אמיר אוחנה: צ'רצ'יל עמד נפעם מול העיר ש"התפתחה פלאים", אך פרץ בצחוק למראה עץ שקרס וחשף את התרמית.

אמיר אוחנה: דיזנגוף הנבוך לא ידע את נפשו, אך צ'רצ'יל רק טפח על שכמו ואמר:

אמיר אוחנה: מיסטר דיזנגוף, בלי שורשים, שום דבר לא יצמח כאן.

אמיר אוחנה: וזהו, חברי, זהו האתגר הגדול של הציונות בת דורנו – לספר לדורות הבאים את סיפורה של הארץ המופלאה הזאת, שהיא שלנו לא בזכות הכוח אלא מכוח הזכות – חברי המכובד חבר הכנסת בגין, אתה בוודאי מכיר את הציטוט הזה היטב, הוא שייך לאביך – לספר את קורותיו של העם הישן ומלא הגוונים שלנו, על תפוצותיו השונות, למה הוגלינו מארצנו ומדוע שבנו אליה.

אמיר אוחנה: כי מי שידע את כל אלה, מי שידע שאם טובה ואם רעה, אם קלה ואם קשה, אם זולה ואם יקרה, זוהי ארצו – מי שידע זאת יצמיח כאן שורשים, כי בלי שורשים, שום דבר לא יצמח כאן.

אמיר אוחנה: בוודאי, חברי, תהיינה בינינו גם מחלוקות, ובוודאי נחווה כאן גם פוליטיקה קטנה ויומיומית של משחקי אופוזיציה–קואליציה, שלא תמיד מובנים או מקובלים על כולם, אך אם תרשו לי ברגע החגיגי הזה, עבורי, שלא יחזרו הרבה כמותו, לאחל לעצמי דבר מה, יהיה זה: לזכור את יומי הראשון כאן, את מה ואיך שבאתי לעשות כאן.

אמיר אוחנה: אני מאחל את זה גם לכם.

אמיר אוחנה: חברי למשכן, בקשו טוב, רדפו טוב, עשו טוב.

אמיר אוחנה: ספרי ההיסטוריה נכתבים בעוד אנו מדברים, והמציאות אינה קופאת במקום.

אמיר אוחנה: בואו נחשוב באיזה צד של ההיסטוריה נרצה להיזכר אנו.

אמיר אוחנה: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: ברכות ותודה לחבר הכנסת אמיר אוחנה.

יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שעל-פי הנאום אפשר לראות שנתברכנו במישהו שכבר מוכן.

יולי יואל אדלשטיין: עכשיו פרק קצר של חיבוקים ונישוקים, ואז אנחנו נזמין אחד מן הוותיקים בבית הזה לברך את חבר הכנסת אמיר אוחנה, חבר הכנסת הטרי ביותר.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, נא לשבת.

יולי יואל אדלשטיין: הסדרנים ילוו את חבר הכנסת החדש אמיר אוחנה למקומו במליאה, ואני אתכבד להזמין את ראש הממשלה חבר הכנסת בנימין נתניהו לברך בשם הוותיקים את חבר הכנסת החדש.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אבקש לשבת.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, השרים, השרות, תודה.

יולי יואל אדלשטיין: נא לשבת.

יולי יואל אדלשטיין: נא לשמור על שקט, ואני מבקש מראש הממשלה חבר הכנסת בנימין נתניהו לברך את חבר הכנסת אמיר אוחנה.

בנימין נתניהו: הרושם הראשון הוא החזק ביותר, כמעט בכל מגע שלנו עם בני-אדם.

בנימין נתניהו: הנאום הראשון הוא הנאום החשוב ביותר, ואני חושב שכולנו התרשמנו עמוקות מהנאום של חברנו אמיר אוחנה.

בנימין נתניהו: אני שמח לקבל אותו לשורותינו, לספסלי הליכוד, לספסלי הכנסת, ואני חש, אמיר, שאתה נושא באחריות יוצאת דופן, וגם בהזדמנות גדולה, משום שהרושם שלי שקבלת הפנים הזאת, שלה זכית, מחברת כאן את חלקי הבית.

בנימין נתניהו: זו אחריות גדולה והזדמנות גדולה.

בנימין נתניהו: אמיר אוחנה הוא איש רב-פעלים; יליד באר-שבע, עורך-דין, משפטן, אב לדוד ואלה – שלדעתי נמצאים פה באיזה מקום – –

קריאה: הנה הם, פה למעלה.

בנימין נתניהו: טוב, הם ודאי יזכרו את הרגע הזה.

בנימין נתניהו: – – הוא רב-סרן במילואים, בעל עבר ביטחוני עשיר, והוא ראש הקבוצה הגאה בליכוד.

בנימין נתניהו: עכשיו, אני רוצה להבהיר נקודה שאולי אינה ברורה, כי יש פה נקודת תפנית, שכבר התרחשה.

בנימין נתניהו: למעשה, אמיר הוא הנציג המובהק הגלוי הראשון של הקהילה הגאה שנבחר בפריימריז – בפריימריז פתוחים – בבחירות גלויות, זאת אומרת, הוא היה גלוי לגמרי, בדברים שהוא אמר כאן, והוא נבחר על-ידי אלפי מצביעים בפריימריז בליכוד.

יחיאל חיליק בר: – – – ניצן הורוביץ שעשה את זה לפני – – –

יולי יואל אדלשטיין: נכון.

בנימין נתניהו: בוועדה.

קריאות: – – –

יצחק הרצוג: פרופסור עוזי אבן – – –

קריאה: הוא נבחר בפריימריז – – –

בנימין נתניהו: בואו נשווה מספרים, לא חשוב – – –

יצחק הרצוג: פרופסור עוזי אבן – – –

קריאות: – – –

בנימין נתניהו: אם כך, אדרבה.

בנימין נתניהו: בליכוד.

אילן גילאון: אורן חזן נבחר באותה שיטה.

בנימין נתניהו: אמיר מייצג היטב את תפיסתנו, התפיסה של לאומיות ליברלית.

בנימין נתניהו: בהיותו איש עם תפיסה לאומית נוכחתם ברגע זה, ובתפיסתו הליברלית גם כן – הוא מאמין בזכויותיו של העם היהודי בארצו, מאמין בשמירה על ביטחון המדינה, שמירה על זכויות האזרח, הוא מאמין בכלכלה חופשית, בשוק חופשי, בפחות ביורוקרטיה, פחות חסמים.

בנימין נתניהו: הנה ההתרשמות שלי; יצא לי לעבוד במחיצתו.

בנימין נתניהו: הוא נעים סבר, מסביר פנים – אל תטעו – כל זה נכון, אבל הוא תקיף מאוד בעמדותיו, איתן מאוד בעקרונותיו.

בנימין נתניהו: אני חושב שהוא יהיה חבר כנסת מעולה, ואני חושב שהוא יהיה, וכבר מהווה, גשר בין חלקי הציבור השונים.

בנימין נתניהו: אני מקבל אותו בברכה, בהוקרה ובגאווה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה – לא לא לא לא, חברים, ביקשתי, אין דברים כאלה בכנסת, רק באירוע בין-לאומי אנחנו מרשים לעצמנו.

יולי יואל אדלשטיין: אני על-פי התקנון ודאי שמחויב לשאול – כן, אני כבר רואה את התשובה – אם ראש האופוזיציה חבר הכנסת יצחק הרצוג רוצה לומר כמה מילים, הזכות נתונה לו.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, חבר הכנסת יצחק הרצוג, ראש האופוזיציה.

יצחק הרצוג: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת אוחנה, ברכות מכולנו.

יצחק הרצוג: להצטרפות שלך היום למליאה יש משמעות, משמעות גדולה מאוד, ואנחנו מקווים שחוקים שאנחנו נביא למליאה, שאמורים לעגן את מה שאתה מאמין בו –ציפור נפשך – בכל הקשור לזכויות הקהילה הגאה, לא רק שאתה תתמוך בהם, אלא שגם הקואליציה תתמוך בהם.

יצחק הרצוג: אני בכלל חושב שיש פה רגע חשוב, שבו המליאה הזאת תידרש לסוגיה שהיום חובקת עולם בכל הדמוקרטיות, והגיעה העת שאנחנו נפרוץ גם את תקרת הזכוכית הזאת ונעגן את הזכויות של הציבור הגאה בישראל, כפי שראוי במדינה מתוקנת ומודרנית.

יצחק הרצוג: אני גם רוצה לומר שכשראש הממשלה מדבר על לאומיות ליברלית – הרוח הליברלית שעליה דיברתם נמצאת תחת איום; לא מתכוון לפתוח את זה בפולמוס, אלא רק לומר שאלה ימים קשים לדמוקרטיה.

יצחק הרצוג: אופוזיציה וקואליציה זה לא עניין טכני, זה עניין של השקפות עולם שונות.

יצחק הרצוג: ואם מדברים על ליברליות, הרי שליברליות צריך ליישם; זה אומר לאפשר באמת לאנשים להביע את דעתם, לשמור מכל משמר על זכויותיהם, על זכויות הפרט וחירויות האזרח באשר הן, כדבר מקודש.

יצחק הרצוג: לא להדיר אותם, לא לחסום אותם, לא לתייג אותם, לא להשפיל קבוצות אחרות ולא לגרום פילוג בעם.

יצחק הרצוג: ואנחנו באמת ובתמים מקווים, אמיר, שגם בנושא הזה אתה תהווה איזה מצפן, לפחות, לסיעה שממנה אתה פועל.

יצחק הרצוג: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לראש האופוזיציה חבר הכנסת יצחק הרצוג.

יולי יואל אדלשטיין: 1.

יולי יואל אדלשטיין: ממשלת נתניהו מפקירה את ילדי ישראל החיים בפריפריה ובמגזר הערבי במערכת החינוך הישראלית;

יולי יואל אדלשטיין: 3.

יולי יואל אדלשטיין: אי-היערכות הדרג המדיני וממשלת ישראל לסבב נוסף בעזה

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אם כן, אנחנו לקראת ההצבעות על שלוש הצעות אי-אמון בממשלה.

יולי יואל אדלשטיין: הראשונה שבהן היא: ממשלת נתניהו מפקירה את ילדי ישראל החיים בפריפריה ובמגזר הערבי במערכת החינוך הישראלית, מטעם המחנה הציוני, כפי שנימק חבר הכנסת זוהיר בהלול.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד ההצעה?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגדה?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 1 בעד הצעת סיעת המחנה הציוני להביע אי-אמון בממשלה – 39 נגד – אין נמנעים – אין

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, 39 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי היה רוב לאופוזיציה, אבל ודאי שבהיעדר 61 קולות ההצעה לא התקבלה.

דב חנין: – – – פה-אחד מביעה אי-אמון בממשלה.

דב חנין: פה-אחד.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, ההצעה השנייה היא מטעם הרשימה המשותפת.

איימן עודה: – – – בטעות.

יולי יואל אדלשטיין: בסדר, נו, יש עכשיו הצעה נוספת.

יולי יואל אדלשטיין: מדיניות הממשלה בטיפול בטרור היהודי, מטעם הרשימה המשותפת – מי בעד ההצעה?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 2 בעד הצעת סיעת הרשימה המשותפת להביע אי-אמון בממשלה – 44 נגד – אין נמנעים – אין

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, 44 בעד, אין נמנעים ואין מתנגדים.

דב חנין: פה-אחד הכנסת מביעה אי-אמון בממשלה.

דב חנין: פה-אחד.

יולי יואל אדלשטיין: גם כאן המצב דומה; יש רוב לקולות האופוזיציה, אבל ההצעה לא התקבלה, בהיעדר 61 הקולות הנדרשים.

יולי יואל אדלשטיין: אי-היערכות הדרג המדיני וממשלת ישראל לסבב נוסף בעזה, מטעם יש עתיד, כפי שנימק חבר הכנסת חיים ילין – מי בעד?

יצחק הרצוג: במסך היה כתוב שזה הרשימה המשותפת.

יולי יואל אדלשטיין: רגע רגע רגע.

יולי יואל אדלשטיין: לא לא לא, אני מבטל את התוצאה, זו טעות כנראה.

יולי יואל אדלשטיין: עכשיו הכול תקין?

יולי יואל אדלשטיין: פשוט היינו צריכים להחליף את הנושא.

יולי יואל אדלשטיין: זה הנושא, נא להצביע עליו: הצעת אי-אמון מטעם יש עתיד.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד ההצעה?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגדה?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע עכשיו.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 3 בעד הצעת סיעת יש עתיד להביע אי-אמון בממשלה – 36 נגד – אין נמנעים – אין

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, 36 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

דב חנין: בכל הנושאים הכנסת הביעה אי-אמון בממשלה פה-אחד.

יולי יואל אדלשטיין: אותו דין גם להצעת האי-אמון מטעם יש עתיד: יש רוב לקולות האופוזיציה, ההצעה לא התקבלה בגלל היעדר 61 קולות.

דב חנין: אדוני היושב-ראש – – –

יולי יואל אדלשטיין: אדוני השר המקשר, אני מבקש ממך להודיע הודעה לכנסת מטעם הממשלה, על-פי סעיף 9(א)(6) לחוק הממשלה.

יריב לוין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת – אדוני היושב-ראש, יש לי למעשה שתי הודעות.

יולי יואל אדלשטיין: אני תכף בודק.

יולי יואל אדלשטיין: כן, יש לך גם הודעה בהתאם לסעיף 9(א)(8).

יריב לוין: קודם הפסקת כהונה ואחר כך כניסה לכהונה.

יולי יואל אדלשטיין: אז אתה מודיע את שתי ההודעות ברצף.

יריב לוין: תודה.

יריב לוין: בהתאם לסעיף 9(א)(6) לחוק הממשלה, התשס"א–2001, הממשלה מבקשת להודיע לכנסת, כי חברותו בממשלה של שר הפנים סילבן שלום נפסקה ביום 27 בדצמבר 2015 בשעה 10:00, 48 שעות מהמועד שבו מסר השר סילבן שלום לראש הממשלה את כתב התפטרותו מן הממשלה, בהתאם לסעיף 22(א) לחוק-יסוד: הממשלה ובהתאם לסעיף 5ב לחוק הממשלה, התשס"א–2001.

יריב לוין: כמו כן, הממשלה מבקשת להודיע לכנסת, בהתאם לסעיף 9(א)(7) לחוק הממשלה, התשס"א–2001, כי משעה שנפסקה חברותו של השר סילבן שלום בממשלה, החל ראש הממשלה למלא את תפקיד שר הפנים, בהתאם לסעיף 24(ב) לחוק-יסוד: הממשלה.

אראל מרגלית: אוה, סוף-סוף הוא מקבל תפקיד.

יריב לוין: אם היית מודאג, חבר הכנסת מרגלית.

יריב לוין: ולבסוף, לעניין ההודעה הראשונה, הממשלה מבקשת להודיע לכנסת, בהתאם לסעיף 9(א)(8) לחוק הממשלה, התשס"א–2001, כי כהונתו של סגן השר במשרד הפנים, חבר הכנסת ירון מזוז, נפסקה ביום 27 בדצמבר 2015, במועד שבו נפסקה חברותו בממשלה של שר הפנים סילבן שלום, בהתאם לסעיף 26(2) לחוק-יסוד: הממשלה.

יריב לוין: ומכאן להודעה השנייה: בהתאם לסעיף 25(א) לחוק-יסוד: הממשלה, הממשלה מבקשת להודיע לכנסת, כי ראש הממשלה וממלא-מקום שר הפנים מינה, באישור הממשלה, את חבר הכנסת ירון מזוז לתפקיד סגן שר במשרד הפנים.

יריב לוין: סגן השר ייכנס לתפקידו מרגע מסירת הודעה זו בכנסת, קרי מעתה.

יריב לוין: תודה.

יצחק וקנין: תודה לשר המקשר בין הממשלה לכנסת, השר יריב לוין.

יצחק וקנין: רבותי, אנחנו ממשיכים בסדר-היום: הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (הוראת שעה) (תיקון מס' 3), התשע"ו–2015, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יצחק וקנין: יציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה חבר הכנסת דוד אמסלם.

קריאה: – – – סמוטריץ, בשם יושב-ראש הוועדה.

יצחק וקנין: איפה חבר הכנסת סמוטריץ?

יצחק וקנין: גם כשמחליפים, המחליף צריך להיות.

יצחק וקנין: חבר הכנסת סמוטריץ.

אוסאמה סעדי: מה עם החוק הראשון, אדוני היושב-ראש?

יצחק וקנין: החוק הראשון, רבותי, זה הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (הוראת שעה) (תיקון מס' 3), התשע"ו–2015.

אוסאמה סעדי: יש הצעת חוק סדר דין פלילי.

אחמד טיבי: סדר דין פלילי.

יצחק וקנין: לא.

מיקי לוי: המציע איננו, אפשר לעבור הלאה.

יצחק וקנין: לא, רבותי, אני הולך לפי הסדר שמונח לפני.

יצחק וקנין: זה הסדר שמונח לפני, לא מונח לפני סדר אחר.

מיקי לוי: אבל אם המציע איננו, אפשר לדלג.

מיקי לוי: להוריד מסדר-היום.

יצחק וקנין: כן, חבר הכנסת טיבי.

אחמד טיבי: – – –

יצחק וקנין: לא שבוטל, כנראה שונה סדר-היום.

יצחק וקנין: נכון לרגע זה, רבותי – – – רבותי, אני אעבור לנושא הבא.

יצחק וקנין: רבותי, כשמסדרים את השינויים האלה, צריך לדאוג – חבר הכנסת סמוטריץ נמצא או לא נמצא?

קריאות: לא נמצא.

יצחק וקנין: רבותי, אני ממשיך הלאה.

יצחק וקנין: רבותי, האמינו לי.

יצחק וקנין: רבותי, אני מדלג.

יצחק וקנין: חבר הכנסת איתן כבל, אתה מוכן לעלות?

יצחק וקנין: אני מקדם את הנושא שלך.

יצחק וקנין: [מס' מ/982; "דברי הכנסת", חוב' ח', עמ' 7095; נספחות.

יצחק וקנין: ]

יצחק וקנין: רבותי, אני עובר להצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (הוראת שעה), התשע"ו–2015, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יצחק וקנין: יעלה ויציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת הכלכלה חבר הכנסת איתן כבל.

יצחק וקנין: רבותי, סמוטריץ יחכה עד סוף סדר-היום.

יצחק וקנין: יש גבול להפקרות.

איתן כבל: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברותי וחברי חברי הכנסת, רשמת פרלמנטרית, איך אומרים?

איתן כבל: התקפת אותי, לא התכוננתי.

איתן כבל: התקלת אותי.

יצחק וקנין: אתה האחרון שאני יכול להתקיל אותך, ידידי היקר.

איתן כבל: ובכן כך, הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (הוראת שעה), התשע"ו–2015 – קריאה שנייה וקריאה שלישית.

איתן כבל: מוצע לקבוע שהוראות סעיף 69א(ה) לפקודת התעבורה, שעניינן חובת רשות הרישוי לציין בטופס חידוש רישיון נהיגה את מועד הנפקת הטופס ואת המספר הכולל של הנקודות הרשומות לחובת הנהג במועד זה, לא יחולו מיום ז' בכסלו התשע"ו, 19 בנובמבר 2015, ועד ליום ב' בטבת התשע"ז, 31 בדצמבר 2016.

איתן כבל: כמו כן, מוצע לקבוע שההוראה המחייבת לפרסם על הודעת תשלום קנס בשל עבירת תנועה את פרטי ההתקשרות עם רשות הרישוי לשם בירור המספר הכולל של הנקודות הרשומות לחובת הנהג לא תחול במועדים כאמור.

איתן כבל: תודה.

יצחק וקנין: תודה ליושב-ראש ועדת הכלכלה.

יצחק וקנין: אם כן, רבותי, להצעת חוק זו אין הסתייגויות ואין בקשות לרשות דיבור.

יצחק וקנין: אם כן, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה, רבותי.

יצחק וקנין: הצבעה בקריאה שנייה – הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (הוראת שעה), התשע"ו–2015.

יצחק וקנין: רבותי, מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: הצבעה מס' 4 בעד סעיפים 1–2 – 35 נגד – 1 נמנעים – אין סעיפים 1–2 נתקבלו.

יצחק וקנין: 35 בעד, אחד מתנגד, אין נמנעים.

יצחק וקנין: הצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

יצחק וקנין: רבותי, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

יצחק וקנין: הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (הוראת שעה), התשע"ו–2015 – מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: קריאה שלישית, רבותי.

יצחק וקנין: הצבעה מס' 5 בעד החוק – 45 נגד – אין נמנעים – אין חוק לתיקון פקודת התעבורה (הוראת שעה), התשע"ו–2015, נתקבל.

יצחק וקנין: 45 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יצחק וקנין: אם כן, רבותי, הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (הוראת שעה), התשע"ו–2015, עברה בקריאה שלישית ותיכנס לספר החוקים של מדינת ישראל.

יצחק וקנין: הודעה למזכירת הכנסת.

יצחק וקנין: אני מודה ליושב-ראש ועדת הכלכלה חבר הכנסת איתן כבל ולכל צוות הוועדה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – מסקנות הוועדה לזכויות הילד בעקבות דיון מהיר בהצעתו של חבר הכנסת אורי מקלב בנושא:

ירדנה מלר-הורוביץ: נזקים בלתי הפיכים בשימוש בפנסי לייזר לילדים.

ירדנה מלר-הורוביץ: לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 216), התשע"ו–2015, שהחזירה ועדת הכספים.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

יצחק וקנין: תודה למזכירת הכנסת.

יצחק וקנין: [מס' מ/896; "דברי הכנסת", מושב ראשון, חוב' ט"ו, עמ' 3020, "דברי הכנסת" ה-19, מושב שלישי, חוב' ב', עמ' 13591; נספחות.

יצחק וקנין: ]

יצחק וקנין: רבותי, אנחנו עוברים להצעת חוק לקידום השקעות בחברות הפועלות בתחומי הטכנולוגיה העילית (היי-טק) (תיקוני חקיקה), התשע"ו–2015, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יצחק וקנין: יציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת הכספים חבר הכנסת משה גפני.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני מודה לך על שאתה מאפשר לי, רבותי חברי הכנסת, רבותי השרים, אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה שנייה ושלישית את הצעת חוק לקידום השקעות בחברות הפועלות בתחומי הטכנולוגיה העילית (היי-טק) (תיקוני חקיקה), התשע"ו–2015.

משה גפני: הצעת חוק זו היא הצעת חוק ממשלתית שהכנסת החילה עליה דין רציפות.

משה גפני: הצעת החוק שבפניכם קובעת כמה הסדרים שמטרתם היא לעודד את גיוס ההון לחברות הפועלות בתחום ההיי-טק, בעיקר חברות הזנק שאינן נסחרות בבורסה כלשהי או שטרם נרשמו למסחר בבורסה בתל-אביב.

משה גפני: ההסדר העיקרי והחדשני בהצעת החוק הוא מתן אפשרות לחברות שהתאגדו בישראל ואינן תאגיד מדווח לגייס הון באמצעות חברה המרכזת את ההצעה ומשמשת מתווכת להצעה ולמכירה של ניירות הערך באמצעות האתר.

משה גפני: אותה חברה מרכזת תיקרא רכז הצעה, והסדרת פעילותה נקבעת בהצעת החוק ובתקנון שייקבעו לפי הצעת חוק זו.

משה גפני: הצעות מעין אלו של ניירות ערך לא יחייבו פרסום תשקיף, אולם היקף הגיוס של חברה כאמור וסכום ההשקעה ממשקיע בודד יוגבלו לסכומים מרביים שנתיים שיקבע שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת.

משה גפני: הוראה נוספת לעידוד רישומן של חברות הפועלות בתחום ההיי-טק היא הסמכת הרשות לניירות ערך לאפשר לאותם תאגידים שנרשמו למסחר ונכללו במדד תל-אביב טק-עילית, לדווח לרשות לניירות ערך את אותם פרטים שאותו תאגיד מדווח לגבי ניירות הערך שלו שנסחרים מחוץ לישראל, ובלבד שהרשות לניירות ערך סברה שאין באותו דיווח כדי לפגוע באופן מהותי ביכולתו של משקיע סביר לקבל החלטת השקעה בניירות ערך.

משה גפני: הסדר משלים נוסף לעידוד ההשקעה בחברות הפועלות בתחום ההיי-טק נקבע במסגרת תיקון לחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד–1994, והוא מאפשר הקמת קרנות טכנולוגיה עילית שתהיינה קרנות סגורות הפועלות למספר שנים מוגדר, ושייעודן הוא השקעה בחברות בתחום ההיי-טק.

משה גפני: כמו כן נקבע שתאגיד שאינו מנהל כספי אחרים לא יוכל עוד להציע תוך כדי מסחר בבורסה ניירות ערך הרשומים למסחר, לרבות ניירות ערך של תאגיד השולט בתאגיד שמציע ניירות ערך כאמור.

משה גפני: לעניין הוראות אלה נקבעה הוראת מעבר.

משה גפני: כפי שציינתי בתחילת דברי, ההסדר החדשני של גיוס הון של חברות שאינן נסחרות בבורסה הוא חדשני בישראל, ועובד זה מכבר במדינות שונות בעולם.

משה גפני: יש לשבח את הרשות לניירות ערך שיזמה את תיקון החקיקה, והכול מתוך תקווה גם לעודד חברות היי-טק נוספות להירשם למסחר בבורסה בתל-אביב וגם לפתוח מקורות מימון נוספים לחברות סטרט-אפ או לחברות בתחילת דרכן שטרם נרשמו למסחר בבורסה.

משה גפני: להצעת חוק זו אין הסתייגויות ואין בקשות רשות דיבור.

משה גפני: הוועדה אישרה את הצעת החוק הזאת פה אחד – – –

יצחק וקנין: סדרנים, סדרנים, תשמרו על השקט באזור ההוא.

יצחק וקנין: יותר מדי רעש, רבותי, במליאה.

משה גפני: אני חוזר, אדוני היושב-ראש, הצעת החוק הזאת אושרה בוועדה פה אחד.

משה גפני: לפיכך, אבקשכם לאשר את הצעת החוק בקריאה שנייה ושלישית.

משה גפני: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יצחק וקנין: תודה ליושב-ראש ועדת הכספים חבר הכנסת משה גפני.

יצחק וקנין: אם כן, רבותי, גם להצעה זו אין הסתייגויות ואין בקשות דיבור.

יצחק וקנין: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה, רבותי.

יצחק וקנין: הצעת חוק לקידום השקעות בחברות הפועלות בתחומי הטכנולוגיה העילית (היי-טק) (תיקוני חקיקה), התשע"ו–2015 – קריאה שנייה, רבותי.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: הצבעה מס' 6 בעד סעיפים 1–3 – 39 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–3 נתקבלו.

יצחק וקנין: 39 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יצחק וקנין: הצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

יצחק וקנין: אנחנו עוברים לקריאה שלישית, רבותי.

יצחק וקנין: הצעת חוק לקידום השקעות בחברות הפועלות בתחומי הטכנולוגיה העילית (היי-טק) (תיקוני חקיקה), התשע"ו–2015, קריאה שלישית – רבותי, מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: הצבעה מס' 7 בעד החוק – 44 נגד – אין נמנעים – אין חוק לקידום השקעות בחברות הפועלות בתחומי הטכנולוגיה העילית (היי-טק) (תיקוני חקיקה), התשע"ו–2015, נתקבל.

יצחק וקנין: 44 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יצחק וקנין: אם כן, הצעת החוק עברה בקריאה שלישית ותיכנס לספר החוקים של מדינת ישראל.

יצחק וקנין: [מס' מ/981; "דברי הכנסת", חוב' ח', עמ' 7090; נספחות.

יצחק וקנין: ]

יצחק וקנין: הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (הוראת שעה) (תיקון מס' 3), התשע"ו–2015, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יצחק וקנין: יציג את החוק חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ.

בצלאל סמוטריץ': אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, נתבקשתי על-ידי יושב-ראש הוועדה להציג במקומו את החוק, אז אני מתכבד להביא בפניכם את הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (הוראת שעה) (תיקון מס' 3), התשע"ו–2015, לקריאה שנייה ושלישית.

בצלאל סמוטריץ': בשנת 2011 נחקק חוק לתיקון פקודת העיריות (הוראת שעה), התשע”א–2011, אשר קבע, כהוראת שעה, את סמכותה של רשות מקומית לפעול ולהסדיר בתחומה עניינים של שמירה, אבטחה וסדר ציבורי בתנאים ובסייגים שקבעו שר הפנים והשר לביטחון הפנים כאחד, ובהסכמת שר המשפטים.

בצלאל סמוטריץ': עוד קבע החוק האמור, כי בחוק עזר הקובע הסדרים בעניינים האמורים לא יוטלו אגרה או היטל, אלא בסכום שאינו עולה על הסכום שקבע שר הפנים.

בצלאל סמוטריץ': נוסף על כך נקבעה הוראת מעבר שלפיה אם נקבעו אגרה או היטל בעד שירותי שמירה או אבטחה, בחוק העזר שהיה בתוקף ערב תחילתו של החוק, תהיה רשות מקומית רשאית לגבות, כפוף להוראות חוק העזר, את האגרה או ההיטל בעד התקופה שמיום תחילת החוק עד המועד שנקבע בהוראת המעבר, אף אם גובה האגרה או ההיטל שנקבעו לפי חוק העזר עולה על הסכום המרבי שקבע שר הפנים.

בצלאל סמוטריץ': הוראת השעה, לרבות הוראת המעבר האמורה, הוארכה פעמיים בשנים האחרונות, ונכון להיום תוקפו של החוק הוא עד יום י"ט בטבת התשע"ו, 31 בדצמבר 2015.

בצלאל סמוטריץ': בשל הצורך בהמשך מתן שירותים בתחום האמור על-ידי הרשויות המקומיות, וכדי שבמהלך תקופה זו יהיה אפשר לשוב ולבחון את מידת הצורך בקביעת סמכותה של רשות מקומית להסדיר ענייני שמירה וסדר ציבורי ואת אופן הטלת סמכות זו בטרם עיגונה כסמכות של קבע, מוצע להאריך את תוקפה של הוראת השעה שבסעיף 1 בשנתיים נוספות.

בצלאל סמוטריץ': יחד עם זאת, את הוראת המעבר המאפשרת לרשויות מקומיות להמשיך לגבות אגרות והיטלים בעד שירותים אלה בסכומים גבוהים מהסכום המרבי שקבע שר הפנים מוצע להאריך בשנה אחת בלבד, ובתנאי שבתוך חצי שנה יאשרו המועצות של רשויות מקומיות אלה חוקי עזר חדשים המאפשרים את גביית האגרות או ההיטלים בסכום שאינו עולה על הסכום המרבי שקבע השר כאמור.

בצלאל סמוטריץ': נוסף על כך החליטה ועדת הפנים והגנת הסביבה כי כספים שיתקבלו מהיטל או אגרת שמירה ינוהלו על-ידי הרשות המקומית בחשבון בנק נפרד וישמשו אך ורק למימון הנושאים האמורים.

בצלאל סמוטריץ': הוועדה החליטה לקיים דיוני מעקב בחודשים הקרובים, כדי לבחון לעומק את הצורך בהמשך מתן הסמכויות כאמור לרשויות מקומיות ואת המנגנון לקביעת גובה ההיטלים והאגרות.

בצלאל סמוטריץ': להצעת החוק הוגשו הסתייגויות, אך אבקש כי הכנסת תדחה הסתייגויות אלה ותאשר את הצעת החוק בקריאה שנייה ושלישית בנוסח המוצע על-ידי הוועדה.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה.

יצחק וקנין: תודה לחבר הכנסת בצלאל סמוטריץ.

יצחק וקנין: אם כן, רבותי, יש הסתייגויות של חברת הכנסת תמר זנדברג.

יצחק וקנין: חברת הכנסת תמר זנדברג, עשר דקות יש לך, עבור שתי הסתייגויות.

תמר זנדברג: אדוני היושב-ראש, תודה רבה, אני רוצה להצביע על שתי בעיות בהוראת השעה המובאת לפנינו, אחת מהותית ואחת פרוצדורלית אבל גם מהותית; אתחיל מהפרוצדורלית.

תמר זנדברג: מובאת אלינו כאן בפעם השלישית בקשה לאשר הוראת שעה כל פעם לשנתיים, וזה כבר הפך להיות סעיף של טייס אוטומטי.

תמר זנדברג: משנת 2011 כל פעם הכנסת מאשרת לשנתיים הוראת שעה – אני מזכירה שהוראת שעה אמורה להיות דבר זמני, דבר שבוחנים אותו לתקופה מסוימת, אחרת הכנסת הייתה מחוקקת חוק – ועכשיו עוד שנתיים, כלומר זה כבר שש שנים שהכנסת קובעת דבר זמני.

תמר זנדברג: תן לי לנחש שב-2017 יבואו לעוד שנתיים ועוד שנתיים.

תמר זנדברג: אז באמת אני שואלת: מה התפקיד של הוראות שעה בבית הזה?

תמר זנדברג: במיוחד שבזמן הזה, באותן שנתיים מהשנתיים הקודמות – ואני הייתי כאן

תמר זנדברג: לפני שנתיים כשהאריכו את הוראת השעה בפעם הקודמת – לא נעשתה שום בחינה, לא הוצגה בוועדת הפנים – ועדת הפנים לא ערכה שום דיון לגופו של עניין, האם ההצעה הזאת – וכאן כבר אכנס לגופו של עניין – מדובר בהיטל שמירה, מדובר במס נוסף שנגבה מהתושבים של הרשויות המקומיות כדי לממן שמירה פרטית של אותה עיר.

תמר זנדברג: במילים אחרות, יש לנו כאן תחילתה של הפרטה של שירותי שמירה, אבטחה וביטחון, מהמשטרה, שאמונה על התחום הזה, לרשויות המקומיות.

תמר זנדברג: בפעם הראשונה שהביאו את זה לכנסת אנחנו הסתייגנו, העלינו את הבעייתיות הדמוקרטית, החוקתית, את הבעייתיות של הפעלת כוח, איזה סמכויות יהיו לפקחים האלה, לאן זה יזחל, לאן זה עוד יגיע.

תמר זנדברג: העלינו את כל השאלות האלה, אבל הכנסת אישרה הוראת שעה לשנתיים, מתוך מחשבה שוועדת הפנים, שאמונה גם על הרשויות המקומיות, גם על המשרד לביטחון פנים, תקיים בתום שנתיים דיון – זה בסדר, זה טוב, זה לא טוב, זה מצליח, זה לא מצליח, כמה רשויות.

תמר זנדברג: למשל, אחד הדברים שהועלו בהקשר הזה, אחד האתגרים – אחת הבעיות היא – אם לא ייווצרו כאן פערים גדולים בין רשויות שיכולות להרשות לעצמן, שתושביהן יכולים להרשות לעצמם את אותו היטל שמירה, ובין כאלה שלא.

תמר זנדברג: במילים אחרות, אם הבטחת הביטחון, שזאת סמכות שלטונית קשה וחמורה שכוללת הפעלת כוח, וכוללת עיכוב ומעצר וכו' – אם היא לא תהפוך להיות מוצר שיזכו בו תושבי הערים שיכולות להרשות לעצמן, לעומת ערים עניות, שלא רק שהן מוזנחות בשירותים החברתיים, והן מופלות לרעה, כמו שאנחנו יודעים, עכשיו גם הזכות לביטחון ולשמירה, אם לא תישלל מהן, לפחות תיגרע מהן או תופחת מהן במידה משמעותית.

תמר זנדברג: עברו כבר ארבע שנים, אנחנו לפני ההארכה השלישית, לשש שנים.

תמר זנדברג: הדיון הזה מעולם לא התקיים, הנתונים האלה מעולם לא הוצגו, לא בפני ועדת הפנים, בוודאי ובוודאי שלא בפני מליאת הכנסת, והנה, אנחנו עומדים כאן בפעם השלישית.

תמר זנדברג: ושוב, אם יורשה לי לחזות את העתיד, אני חוזה שבעוד שנתיים שוב נתכנס כאן, נרים יד על הארכת הוראת שעה בצורה של טייס אוטומטי, ואנחנו לעולם לא נדע מה קורה ברשויות המקומיות האלה: איפה נקבע ההיטל הזה, כמה, איזה משטרות עירוניות מוקמות במקומות האלה, מה קורה מבחינת הידרדרות הביטחון והבטיחות במקומות שלא יכולים להרשות את זה לעצמם, האם יש ניצול לרעה של הסמכות הזאת; לא נדע.

תמר זנדברג: נצביע עוד פעם, עוד שנתיים, ועוד שנתיים, ועוד שנתיים, בלי שום דיון אמיתי לגופו של עניין.

תמר זנדברג: ולכן אני מבקשת להתנגד להוראת השעה הזאת, ולחלופין, אם לא, להצביע על הסתייגות לקצר את תוקף הוראת השעה משנתיים לשנה, ובמהלך השנה הזאת לקיים דיון בוועדת הפנים של הכנסת, שם יוצגו הנתונים שציינתי כרגע, והוועדה תחליט, לא כטייס אוטומטי אלא לגופו של עניין, אם היא מאריכה את תוקפו של היטל השמירה או לא.

תמר זנדברג: תודה.

יצחק וקנין: תודה לחברת הכנסת תמר זנדברג.

יצחק וקנין: רבותי, אני מבין שאתם מבקשים הצבעה שמית על ההסתייגויות – או הצבעה רגילה?

קריאות: – – –

יצחק וקנין: אין הרבה הסתייגויות.

יצחק וקנין: יש שתיים.

יצחק וקנין: אם כן, רבותי, אנחנו מצביעים על ההסתייגות הראשונה של חברת הכנסת תמר זנדברג – כן כן, כן, אבל אני חייב להגיד את ההסתייגות.

יצחק וקנין: אל תדאגו, רבותי, אני די ערני.

יצחק וקנין: הצבעה שמית על ההסתייגות של חברת הכנסת תמר זנדברג, נא להקריא – בסעיף 1, ברור – את שמות חברי הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: (קוראת בשמות חברי הכנסת) עבדאללה אבו מערוף – אינו נוכח טלב אבו עראר – אינו נוכח יולי יואל אדלשטיין – אינו נוכח אמיר אוחנה – נגד מיכאל אורן – נגד דוד אזולאי – אינו נוכח ישראל אייכלר – אינו נוכח רוברט אילטוב – בעד אלי אלאלוף – נגד קארין אלהרר – אינה נוכחת זאב אלקין – נגד דוד אמסלם – אינו נוכח אופיר אקוניס – נגד גלעד ארדן – נגד אורי אריאל – אינו נוכח זאב בנימין בגין – נגד זוהיר בהלול – אינו נוכח נאוה בוקר – נגד דוד ביטן – נגד מיכל בירן – בעד מירב בן ארי – נגד אלי בן-דהן – אינו נוכח יואב בן צור – נגד איל בן ראובן – בעד נפתלי בנט – אינו נוכח יחיאל חיליק בר – בעד איתן ברושי – בעד עמר בר-לב – אינו נוכח ענת ברקו – נגד יוסף ג'בארין – אינו נוכח באסל גטאס – בעד אילן גילאון – בעד זהבה גלאון – אינה נוכחת יואב גלנט – אינו נוכח גילה גמליאל – אינה נוכחת מסעוד גנאים – אינו נוכח משה גפני – נגד יעל גרמן – בעד אבי דיכטר – נגד אריה מכלוף דרעי – אינו נוכח צחי הנגבי – אינו נוכח יצחק הרצוג – אינו נוכח שרן השכל – נגד יצחק וקנין – נגד מכלוף מיקי זוהר – נגד חנין זועבי – אינה נוכחת ג'מאל זחאלקה – אינו נוכח תמר זנדברג – בעד עבד אל חכים חאג' יחיא – בעד ציפי חוטובלי – נגד אורן אסף חזן – אינו נוכח דב חנין – בעד יואל חסון – אינו נוכח אחמד טיבי – בעד מנואל טרכטנברג – בעד מרדכי יוגב – נגד יוסי יונה – אינו נוכח שלי יחימוביץ – אינה נוכחת חיים ילין – בעד משה יעלון – נגד איתן כבל – בעד אלי כהן – נגד יצחק כהן – אינו משתתף בהצבעה מאיר כהן – אינו נוכח יעל כהן-פארן – בעד משה כחלון – אינו נוכח חיים כץ – אינו נוכח ישראל כץ – נגד עליזה לביא – אינה נוכחת ציפי לבני – אינה נוכחת אורלי לוי אבקסיס – בעד ז'קי לוי – נגד מיקי לוי – בעד יריב לוין – אינו נוכח אביגדור ליברמן – אינו נוכח יעקב ליצמן – אינו נוכח סופה לנדבר – בעד יאיר לפיד – אינו נוכח מנחם אליעזר מוזס – נגד שולי מועלם-רפאלי – נגד ירון מזוז – אינו נוכח מרב מיכאלי – אינה נוכחת אורי מקלב – נגד יעקב מרגי – אינו נוכח אראל מרגלית – בעד אברהם נגוסה – נגד משולם נהרי – נגד איילת נחמיאס ורבין – בעד בנימין נתניהו – אינו נוכח קסניה סבטלובה – בעד רויטל סויד – בעד ניסן סלומינסקי – נגד בצלאל סמוטריץ – נגד אוסאמה סעדי – אינו נוכח איימן עודה –

ירדנה מלר-הורוביץ: בעד רחל עזריה – נגד חמד עמאר – אינו נוכח רועי פולקמן – נגד עודד פורר – בעד טלי פלוסקוב – נגד מאיר פרוש – אינו נוכח יעקב פרי – אינו נוכח עיסאווי פריג' – בעד עמיר פרץ – אינו נוכח נורית קורן – אינה נוכחת יואב קיש – נגד איוב קרא – נגד מירי רגב – נגד מיכל רוזין – בעד מיקי רוזנטל – אינו נוכח יואל רזבוזוב – בעד יפעת שאשא ביטון – נגד יובל שטייניץ – נגד אלעזר שטרן – בעד נחמן שי – בעד עפר שלח – בעד איציק שמולי – בעד סתיו שפיר – בעד איילת שקד – אינה נוכחת עאידה תומא סלימאן – בעד

יצחק וקנין: תודה.

יצחק וקנין: נא להקריא את שמות חברי הכנסת שלא היו במליאת הכנסת בזמן ההצבעה הראשונה.

ירדנה מלר-הורוביץ: (קוראת בשמות חברי הכנסת) עבדאללה אבו מערוף – אינו נוכח טלב אבו עראר – אינו נוכח יולי יואל אדלשטיין – נגד דוד אזולאי – אינו נוכח ישראל אייכלר – אינו נוכח קארין אלהרר – אינה נוכחת דוד אמסלם – אינו נוכח אורי אריאל – אינו נוכח זוהיר בהלול – אינו נוכח אלי בן-דהן – נגד נפתלי בנט – אינו נוכח עמר בר-לב – אינו נוכח יוסף ג'בארין – בעד זהבה גלאון – אינה נוכחת יואב גלנט – נגד גילה גמליאל – נגד מסעוד גנאים – אינו נוכח אריה מכלוף דרעי – אינו נוכח צחי הנגבי – אינו נוכח יצחק הרצוג – אינו נוכח חנין זועבי – אינה נוכחת ג'מאל זחאלקה – אינו נוכח אורן אסף חזן – נגד יואל חסון – אינו נוכח יוסי יונה – אינו נוכח שלי יחימוביץ – אינה נוכחת מאיר כהן – אינו נוכח משה כחלון – אינו נוכח חיים כץ – אינו נוכח עליזה לביא – אינה נוכחת ציפי לבני – אינה נוכחת יריב לוין – אינו נוכח אביגדור ליברמן – אינו נוכח יעקב ליצמן – נגד יאיר לפיד – אינו נוכח ירון מזוז – אינו נוכח מרב מיכאלי – אינה נוכחת יעקב מרגי – אינו נוכח בנימין נתניהו – נגד אוסאמה סעדי – אינו נוכח חמד עמאר – בעד מאיר פרוש – נגד יעקב פרי – אינו נוכח עמיר פרץ – אינו נוכח נורית קורן – אינה נוכחת מיקי רוזנטל – אינו נוכח איילת שקד – אינה נוכחת

יצחק וקנין: רבותי, ישנו מי מחברי הכנסת שנמצא באולם ולא הצביע?

יצחק וקנין: חבר הכנסת אייכלר.

יצחק וקנין: נא להקריא את שמו.

ירדנה מלר-הורוביץ: (קוראת בשם חבר הכנסת) ישראל אייכלר – נגד

יצחק וקנין: יש עוד חברי כנסת שנמצאים כרגע באולם ולא הצביעו?

יצחק וקנין: אין.

יצחק וקנין: אם כן, תמה ההצבעה.

יצחק וקנין: נא להגיש אלי את תוצאות ההצבעה.

יצחק וקנין: רבותי, להלן תוצאות ההצבעה על הסתייגות מס' 1 לסעיף 1: בעד ההסתייגות – 36, נגד – 47.

יצחק וקנין: ההסתייגות לא התקבלה.

יצחק וקנין: אנחנו נצביע על סעיף 1 כהצעת הוועדה.

יצחק וקנין: שמית או אלקטרונית?

יצחק וקנין: אלקטרונית.

יצחק וקנין: נא לשבת במקומותיכם.

יצחק וקנין: אני ניגש להצבעה מייד.

יצחק וקנין: אנחנו מצביעים על סעיף 1 כהצעת הוועדה.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: הצבעה מס' 8 בעד סעיף 1, כהצעת הוועדה – 53 נגד – 18 נמנעים – 1 סעיף 1, כהצעת הוועדה, נתקבל.

יצחק וקנין: 53 בעד, 18 מתנגדים ואחד נמנע.

יצחק וקנין: אם כן, סעיף 1 נתקבל כהצעת הוועדה, רבותי.

יצחק וקנין: לסעיף 2 אין הסתייגויות, אבל יש לנו הסתייגות לאחר סעיף 2.

יצחק וקנין: אנחנו נצביע על ההסתייגות שלאחר סעיף 2, ואז נצביע על כל הסעיף כהצעת הוועדה.

יצחק וקנין: הסתייגות, רבותי, לאחר סעיף 2.

יצחק וקנין: מי בעד ההסתייגות?

יצחק וקנין: מי נגד ההסתייגות?

יצחק וקנין: הצבעה מס' 9 בעד ההסתייגות – 29 נגד – 44 נמנעים – אין ההסתייגות לאחר סעיף 2 של חברת הכנסת תמר זנדברג לא נתקבלה.

יצחק וקנין: 44 מתנגדים, 29 בעד.

יצחק וקנין: אם כן, ההסתייגות לא נתקבלה.

יצחק וקנין: אנחנו נצביע על סעיף 2, רבותי, כהצעת הוועדה.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: הצבעה מס' 10 בעד סעיף 2, כהצעת הוועדה – 55 נגד – 17 נמנעים – אין סעיף 2, כהצעת הוועדה, נתקבל.

יצחק וקנין: 55 בעד, 17 מתנגדים.

יצחק וקנין: אם כן, הצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

יצחק וקנין: רבותי, אנחנו עוברים לקריאה שלישית כהצעת הוועדה.

יצחק וקנין: רבותי, קריאה שלישית, מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: הצבעה מס' 11 בעד החוק – 56 נגד – 17 נמנעים – אין חוק לתיקון פקודת העיריות (הוראת שעה) (תיקון מס' 3), התשע"ו–2015, נתקבל.

יצחק וקנין: 56 בעד, 17 מתנגדים.

יצחק וקנין: אני לא אמרתי שסעיף 2 התקבל כהצעת הוועדה, אז אני מודיע שסעיף 2 התקבל כהצעת הוועדה, גם בקריאה השלישית.

יצחק וקנין: כל החוק עבר בקריאה שלישית.

יצחק וקנין: הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (הוראת שעה) (תיקון מס' 3), התשע"ו–2015, נתקבל וייכנס לספר החוקים.

יצחק וקנין: [מס' מ/893; "דברי הכנסת", חוב' י', עמ' 7650; נספחות.

יצחק וקנין: ]

יצחק וקנין: אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

יצחק וקנין: הצעת חוק התכנון והבנייה (הוראת שעה), התשע"ו–2015, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יצחק וקנין: הצעה זו קיבלה פטור מחובת הנחה.

יצחק וקנין: יציג את הצעת החוק חבר הכנסת אלי כהן.

יצחק וקנין: חבר הכנסת גטאס, מה הבעיה?

יצחק וקנין: אני לא מבין.

קריאות: אין לנו החוק הזה.

יצחק וקנין: חברת הכנסת אורלי לוי, נברר את העניין.

יצחק וקנין: דקה אחת.

יצחק וקנין: לי מונחת בסדר-היום הצעת החוק.

יצחק וקנין: בנשיאות הודענו, רבותי, יכול להיות שזה סדר-היום הישן, והדבר הזה – – –

אורלי לוי אבקסיס: למה – – –

יצחק וקנין: אמרתי – זה קיבל היום פטור מחובת הנחה בוועדת הכנסת.

יצחק וקנין: הודיעו על כך בנשיאות, אני ישבתי בנשיאות.

יצחק וקנין: ולכן – – –

דב חנין: – – –

יצחק וקנין: אני מבין את זה.

יצחק וקנין: יעדכנו את זה מייד, חבר הכנסת דב חנין, אבל זה מופיע במערכת האלקטרונית.

יצחק וקנין: אדוני יציג את החוק, ונעבור להצבעות.

אלי כהן: אדוני היושב-ראש, תודה, חברי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא בפניכם היום את הצעת חוק התכנון והבנייה (הוראת שעה), התשע"ו–2015, לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

אלי כהן: הצעת החוק הספציפית הזאת היא חלק מהמאמצים הרבים שננקטים על-ידי הממשלה לטפל בפתרון של משבר הדיור.

אלי כהן: הצעת החוק הספציפית הזאת, המטרה שלה לטפל בהגדלת ההיצע עוד במהלך 2016.

אלי כהן: את הצעת החוק האמורה יזמה הממשלה במטרה להגדיל את היצע יחידות הדיור – לאפשר תוספת שטחי בנייה למגורים במגרשים המיועדים לבנייה רוויה ברשות העירונית בהליך של מתן הקלה, בכפוף לכל התנאים שמפורטים בהצעה.

אלי כהן: כיום, במסגרת הליך של הקלה ישנן תקנות שידועות כתקנות שבס.

אלי כהן: תקנות אלה למעשה מאפשרות בסמכות ועדה מקומית להגדיל את הצפיפות בעוד 30% על בסיס השטח הקיים.

אלי כהן: יחד עם זאת, אין בהן אפשרות לבוא ולאפשר הגדלה של השטח הכולל המותר לבנייה.

אלי כהן: לכן במסגרת ההצעה האמורה אנחנו נותנים את האפשרות להגדיל את השטח ב-20% נוספים, וכאמור כל התוכנית מיועדת לבנייה למגורים, כדי לאפשר תוספת מגורים מעבר למותר בלי הקטנה של יחידות הדיור הקיימות בהליך של הקלה.

אלי כהן: המטרה כאן היא שלא יצטרכו לעבור דרך הוועדות המחוזיות, אלא דרך הוועדות המקומיות, שכאמור משך הזמן בהן הוא קצר באופן משמעותי.

אלי כהן: לכל רשות ורשות נתונה הסמכות אם לאשר את זה או לא, אם זה מתאים למרקם הסביבתי, ואם אותה שכונה יכולה לשאת על עצמה את אותה תוספת תושבים בהינתן התשתיות, מבני הציבור והגופים הנוספים הנדרשים על מנת לתת את אותם שירותים.

אלי כהן: לכן אנחנו מציעים שבמסגרת הליך של הקלה יהיה ניתן להוסיף תוספת שטחי בנייה.

אלי כהן: אנחנו מבקשים שזאת תהיה הוראת השעה לארבע שנים, והתוספת האמורה לא תיחשב סטייה ניכרת, בכפוף לתנאים הבאים: תוספת השטח אינה עולה על 20% מכלל השטח המותר; התוספת תשמש אך ורק ליחידות דיור ושטחי שירות צמודים; לפחות מחצית מן הדירות שיתווספו יהיו דירות בגודל של 75 מטר ומטה, וטרם התחילה הקמת הבניין.

אלי כהן: מובן שהתוכנית האמורה אינה נותנת כפל מבצעים, כלומר ככל שהוועדה המקומית אישרה תוכנית להגדלת השטח הכולל יופחת שטח התוספת שניתן לאשר בהקלה כאמור מתוך השטח שאושר בתוכנית.

אלי כהן: כמו כן, נקבעה מגבלה נוספת, שלעניין מספר יחידות הדיור – יהיו לפחות כמו הקיימות, והגידול יכול להיות במסגרת הגובה של הבניין, אלא אם כן נקבע כי סטייה מהוראות אלה תהיה סטייה ניכרת.

אלי כהן: תוקף המגבלה לעניין תוכניות הוא מ-1 בינואר 2011.

אלי כהן: התוכניות האמורות לא יחולו על תוכניות של תמ"א, שוב, מתוך מטרה – אין כאן נושא של כפל מבצעים, וכדי להביא לאיזון הראוי בין הרצון להוסיף יחידות דיור מהר ככל האפשר, עוד בשנת 2016, לבין השמירה על תכנון ראוי וזכויות קניין, החליטה הוועדה בראשותי על כמה תיקונים משמעותיים בהצעת החוק.

אלי כהן: כמו כן החלטנו שהתוקף יהיה ארבע שנים, ולא חמש שנים, כפי שנקבע במקור.

אלי כהן: יחידות הדיור מעבר ל-75 מ"ר יהיו 120 מ"ר, ולא 150 מ"ר, ולא יהיה אפשר לחרוג מקווי הבניין על אף התוכנית המקורית שהוגשה.

אלי כהן: כמו כן, כדי להביא למימוש מהיר ככל האפשר של תוספת דירות משמעותית זאת, החליטה הוועדה כי אם לא התחיל הקבלן בבנייה בתוך שנה, לא תינתן לו אפשרות לעשות את התוספת.

אלי כהן: כלומר, גם כאן קבעו בצורה מפורשת שכדי לנצל את ההטבה יהיו חייבים להתחיל בבנייה בתוך שנה מיום מתן ההיתר.

אלי כהן: אם הוא פקע, לא יהיה אפשר לחדשו, אלא באישור הוועדה המקומית, ולתקופה של שנה אחת בלבד, ולא שלוש שנים כפי שרשום היום, מטעמים שיירשמו.

אלי כהן: להצעת החוק הוגשו כמה הסתייגויות, ואני מבקש שהכנסת תדחה הסתייגויות אלה.

אלי כהן: חשוב לי לציין שבוועדה הייתה תמיכה גם של הקואליציה וגם של האופוזיציה – למעט חברת כנסת אחת שנמנעה, הייתה תמיכה, כאמור, פה-אחד.

אלי כהן: אני רוצה להודות – כמובן, למנהלת הוועדה הגברת אריאלה מלכה, שנרתמה לנושא; כמובן, ליועצים המשפטיים של הוועדה, תומר רוזנר וגלעד קרן, על עבודתם המהירה, הברוכה והחשובה, כדי להביא את התיקון הזה במהירות.

אלי כהן: אני קורא לכם, חברים, לתמוך בהצעה הזאת, שתקדם את הגדלת ההיצע בתחום הדיור עוד בשנת 2016.

אלי כהן: תודה, אדוני.

יצחק וקנין: תודה לחבר הכנסת אלי כהן, יו"ר הוועדה המיוחדת לדיון בהצעת חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית.

יצחק וקנין: אנחנו עוברים, רבותי, להסתייגויות.

יצחק וקנין: המסתייגת הראשונה, חברת הכנסת תמר זנדברג, ואחריה – חברת הכנסת זהבה גלאון.

תמר זנדברג: אני אדבר בשם סיעת מרצ.

יצחק וקנין: את תדברי בשם כל הסיעה.

תמר זנדברג: כן.

יצחק וקנין: יש לך 20 דקות.

תמר זנדברג: תודה רבה.

תמר זנדברג: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, תודה, יושב-ראש הוועדה – הוא ציין חברת כנסת אחת שנמנעה, זאת אני.

תמר זנדברג: בשם הנמנעת אני רוצה לנמק את ההימנעות, ולמעשה את ההסתייגויות, וקצת את כאבי הבטן שלנו מהצעת החוק הזאת.

תמר זנדברג: בהקשר הזה אני מדברת כמובן בשם הסיעה שלי ובשם עוד כמה חברים מהאופוזיציה.

תמר זנדברג: תראו, הצעת החוק הזאת עושה דבר חריג.

תמר זנדברג: מי שקצת מכיר את מערכת התכנון והבנייה – אז אני אגיד בקצרה – הצעת החוק הזאת למעשה מבקשת להוסיף זכויות בנייה, למעשה היא באה להוסיף יחידות דיור במסגרת הקלה בהליך רישוי.

תמר זנדברג: זה דבר יוצא דופן, זה דבר חריג.

תמר זנדברג: בדרך כלל הקלה ברישוי זה דבר שהוא דבר קטן, זה דבר שאין לו משמעות, בטח לא על הסביבה, אפילו לא, לפעמים, על הבניין עצמו.

תמר זנדברג: זה דבר שבא לפתור איזו בעיה נקודתית בקווי הבניין, לפתור איזושהי בעיה תכנונית בתוך המגרש.

תמר זנדברג: בוודאי ובוודאי שזה לא דבר שבא להוסיף יחידות דיור, לצורך העניין.

תמר זנדברג: זה לא דבר שבא להוסיף זכויות בנייה.

תמר זנדברג: זכויות בנייה זה דבר שהציבור למעשה מעניק לאותו יזם או לאותו קבלן שבונה.

תמר זנדברג: זו לא דרך המלך, לבקש הקלה בהליך רישוי.

תמר זנדברג: צריך להבין שמערכת התכנון עברה בשנים האחרונות כמה טלטלות, חלקן בשנים האחרונות במסגרת הניסיון לפתור את משבר הדיור, למשל באמצעות ועדת הוותמ"ל, לפניה הווד"ל.

תמר זנדברג: אפשר עוד ללכת אחורה לוול"ל, וכל מיני ועדות ומערכות עוקפות-מערכת-התכנון שבאו להכניס לה כל מיני דרכים עוקפות.

תמר זנדברג: אני רוצה לציין, כמובן, את הדבר הכי גדול שקרה למערכת התכנון בשנה האחרונה, וזה שמינהל התכנון עבר למשרד האוצר, שזה מהלך מאוד מאוד משמעותי, מערכת התכנון עדיין לא למדה איך להתנהל אתו, מה הניואנסים שלו ומה קורה, והנה בא כאן עוד איזשהו מעקף, עוד איזושהי חריגה, עוד איזשהו כיפוף.

תמר זנדברג: שוב, בהליך שהוא מהיר יחסית, בלי להביא בחשבון את צורכי הציבור שמסביב.

תמר זנדברג: זה לא דבר של מה בכך.

תמר זנדברג: שמענו בוועדה – אני חייבת לציין את יו"ר הוועדה, חבר הכנסת אלי כהן – באמת, כרגיל, אני חייבת לומר, בזמן הקצר ועל הדברים המסוימים שעבדנו יחד, באמת כרגיל, דרכך היא מאוד הוגנת, היא מאוד עניינית, היא באה לטובת העניין, היא מכניסה פנימה גם את ההערות – את ההערות מהארגונים, את ההערות של חברי הכנסת מהאופוזיציה.

תמר זנדברג: באמת אני חייבת לשבח אותך גם על הניהול וגם על התוצאה.

תמר זנדברג: אצלך בדיון שמענו, גם ראשי ערים וגם נציגים של ארגונים, שואלים: אנחנו נוסיף עכשיו יחידות דיור, לאן ילכו המשפחות שיגורו באותן יחידות דיור נוספות?

תמר זנדברג: לאיזה בתי-ספר הן ילכו?

תמר זנדברג: באיזה גן ציבורי הן ישחקו?

תמר זנדברג: כל הדברים האלה – אלה הם דברים שלא נועדו להיות מובאים בחשבון במסגרת הקלה לרישוי.

תמר זנדברג: אלה הם דברים שצריכים ללכת בדרך המלך של הליך התכנון.

תמר זנדברג: אבל באתם ואמרתם: יש פה צורך דוחק, כמו שציינת, תוספת שבס; תוספת שבס היום לא באה לידי ביטוי – זיהיתם חסם שהוא גודל יחידות הדיור.

תמר זנדברג: אני חייבת להטיל ספק מאוד גדול; יש לנו בעיה, ואני אומרת את זה בצורה די מפורשת: יש לנו בעיה עם ראשי ערים שלא מאשרים בכלל את תוכנית שבס, ואני חייבת גם לציין פה את חבר הכנסת ביטן, שבא והשתתף בדיונים ואמר: בואו נחייב קודם כול לתת את תוספת שבס.

תמר זנדברג: זאת תוספת של יחידות דיור קטנות, זולות, זה לב-לבו של פתרון משבר הדיור.

תמר זנדברג: אבל אנחנו הלכנו על דרך אחרת, והיא דרך של בעצם לנסות לתת תמריץ; במקום לחייב לתת תמריץ.

תמר זנדברג: התמריץ הוא לאפשר לאותן רשויות, אם אי-אפשר לממש את יחידות הדיור, פשוט להגדיל אותן.

תמר זנדברג: אז עכשיו, במקום תוספת של יחידות דיור קטנות, שיהיו זרז יותר חשוב לפתרון משבר הדיור, רצו בהתחלה לתת אפשרות להגדיל מחצית מיחידות הדיור עד גודל של 150 מ"ר.

תמר זנדברג: אני שוב חייבת לציין את יושב-ראש הוועדה, שבעקבות ההתערבות שלך, חבר הכנסת אלי כהן, אתה צמצמת את ההגדלה הזאת ל-120 מ"ר, דבר שבהחלט הולך בכיוון הנכון, ולפחות מאזן קצת את הפגיעה שדיברתי עליה קודם, או לפחות גורם לכך שהפגיעה הזאת, או העקיפה הזאת, תהיה באמת למטרה טובה ותנוצל בצורה מאוד מאוד מצומצמת.

תמר זנדברג: זאת הסיבה שאני באופן אישי, בתור הנציגה של מרצ בוועדה, נמנעתי בהצבעה הזאת, ואנחנו נימנע גם הפעם.

תמר זנדברג: אני באמת חושבת שגם לוועדת ההתחדשות העירונית, שאתה, חבר הכנסת כהן, עומד בראשה, יש לקח מהדבר הזה: לא מומלץ ללכת בדרך הזאת; זאת לא דרך המלך.

תמר זנדברג: לא כך אנחנו נפתור את משבר הדיור.

תמר זנדברג: זה אילוץ.

תמר זנדברג: אני הייתי מצפה שבעוד שנה נקיים דיון – כמה יחידות דיור נבנו באמת בדרך הזאת, ונלך להסדיר את האפשרות הזאת, לקבל תוספת של אחוזי בנייה בצורה נכונה, ולא באמצעות הקלה.

תמר זנדברג: אבל אחרי שאמרנו את כל זה, אני מקווה שבאמת ייבנו יחידות דיור, שיהיו יחידות דיור קטנות, זולות, שיסייעו בפתרון משבר הדיור, ולא הפוך.

תמר זנדברג: תודה.

יצחק וקנין: תודה לחברת הכנסת תמר זנדברג.

יצחק וקנין: אם כן, רבותי, אני עובר להסתייגויות של הסיעה המשותפת.

יצחק וקנין: ראשון הדוברים, חבר הכנסת איימן עודה – לא נמצא.

יצחק וקנין: ג'מאל זחאלקה – מוותר.

יצחק וקנין: אחמד טיבי, רוצה לדבר?

אחמד טיבי: לא.

יצחק וקנין: מוותר.

יצחק וקנין: עאידה תומא סלימאן – מוותרת.

יצחק וקנין: חנין זועבי – איננה.

יצחק וקנין: דב חנין?

יצחק וקנין: אין אפשרות אחרת.

יצחק וקנין: הוא גם מתמצא טוב בחוק התכנון והבנייה.

יצחק וקנין: תמיד יש לו מה לומר, דברי חוכמה, בדברים האלה.

יצחק וקנין: חמש דקות.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, תודה לך, רבותי השרים, אדוני שר הבינוי והשיכון, אדוני השר לביטחון פנים, לשעבר השר להגנת הסביבה, בדרך כלל, אדוני היושב-ראש, כשאני מגיע לדוכן הזה לדבר בענייני תכנון ובנייה, זה מתוך עמדה שמציגה חלופה, אלטרנטיבה, לגישתה של הממשלה.

דב חנין: הממשלה עשתה טעויות רבות בתחום הדיור, ואחת הטעויות המרכזיות היא העובדה שהיא לא מתייחסת בכלל לצד הביקושים, אלא אך ורק לצד ההיצע.

דב חנין: וגם כשהיא מתייחסת לצד ההיצע, היא מייצרת היצע שהוא איננו דיפרנציאלי, הוא איננו נותן מענה נקודתי לצרכים החברתיים השונים של קבוצות אוכלוסייה שונות.

דב חנין: אנחנו כאן מעל הדוכן הזה מבקרים את הממשלה על כך שהיא לא מבינה שהביקוש בתחום הדיור הוא ביקוש מפולח: יש ביקוש בתחום האוכלוסייה הערבית שיש לו מאפיינים ספציפיים וצריך לתת לו מענה ספציפי; יש ביקושים של אנשים אמידים, שהם קונים דירות, אולי כדרך של חיסכון, שמירת הכסף שלהם לטווח ארוך; יש ביקושים של אנשים שמבקשים לשכור דירה.

דב חנין: ולביקושים האלה צריך לתת פתרונות אחרים.

דב חנין: אבל הפעם, אדוני היושב-ראש, אני מגיע כדי להביע תמיכה עקרונית במהלך שהממשלה מציעה, ושאתה, אדוני חבר הכנסת כהן, הובלת בדיון.

דב חנין: המהלך הזה הוא מהלך נכון, מכיוון שהוא מייצר פתרונות דיור תוך כדי ציפוף מרכזי הערים, תוך כדי פתרונות שאינם באים על חשבון שטחים ירוקים ופתוחים; הם מייצרים ערים שיש בהן ריכוזים יותר גדולים של אנשים – פתרונות כאלה הם נכונים יותר.

דב חנין: נכון, צודקת חברת הכנסת זנדברג שבפתרונות כאלה צריך לשלב גם התייחסות לצרכים החברתיים האחרים.

דב חנין: דירות כשלעצמן זה לא מספיק; צריך לייצר גם פתרונות חברתיים, פתרונות חינוך, פתרונות תחבורה וכדומה.

דב חנין: אבל המנגנון הזה שמאפשר לוועדה המקומית להגדיל בשיעור מתון את הצפיפות ועל-ידי כך לייצר פתרונות דיור נוספים, זה פתרון וזה כיוון נכון.

דב חנין: וטוב שבהצעת החוק הזו יש דגש על בנייתן של דירות קטנות.

דב חנין: יש לנו בחברה הישראלית מחסור גדול בדירות קטנות וזולות יותר, בוודאי בערים הגדולות, ולכן גם הדגש הזה הוא דגש נכון.

דב חנין: לכן, אדוני היושב-ראש, אנחנו נתמוך בתיקון הזה, נתמוך בשינוי הזה.

דב חנין: אנחנו חושבים שבכללותו הוא שינוי שמקדם אותנו למצב נכון יותר, ואנחנו מקווים שכל אותם איזונים שהזכרתי בדברי ייכללו במערכת באמצעות צעדים נוספים שנעשה בעתיד.

דב חנין: תודה רבה.

יצחק וקנין: תודה לחבר הכנסת דב חנין.

יצחק וקנין: אני ממשיך בהקראת שמות חברי הכנסת המסתייגים.

יצחק וקנין: חבר הכנסת טלב אבו עראר – איננו; יוסף ג'בארין – מוותר.

יצחק וקנין: באסל גטאס, חמש דקות לרשותך.

באסל גטאס: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, אין תחום שבו המדינה, הרשויות, הממשלה, משתמשות כדי להדיר ולשלוט בפיתוח ובעצם הקיום של אזרחי המדינה הערבים כמו בענייני תכנון, תחום התכנון והבנייה.

באסל גטאס: אנחנו מודרים לחלוטין; השפעתנו – וזה הוכח שוב ושוב בסקרים, אפילו על כמה ועדות תכנון, כמה חברים ערבים בכלל מכהנים בוועדות תכנון בנייה, אם זה במישור המקומי, אם זה במישור המחוזי, כמובן לא לדבר על הארצי – כמה מהנדסי ועדות ערבים מכהנים.

באסל גטאס: מה שכן, אנחנו שמחנו לראות שהממשלה הקודמת מינתה צוות שנקרא "צוות 120 הימים", שהלך ובדק את מה שנקרא משבר הדיור באוכלוסייה הערבית, ביישובים הערביים.

באסל גטאס: הם באו וסקרו את המצב, ואם יש תעודת עניות לממשלות ישראל מאז 1948 ועד היום, זה מה שהדוח הזה אומר.

באסל גטאס: הדוח, בראשות פקידי ממשלה בכירים מכל המשרדים הרלוונטיים, באו וחיברו בעצם תעודת אישום כלפי כל הממשלות הקודמות, שיראו למה נוצר משבר הדיור: על הכשלים התכנוניים, על אי-הרחבת שטחי השיפוט; ואפילו הצביעו בריש גלי שהבנייה ללא היתרים – אני לא קורא לה בנייה לא חוקית, אלא בנייה ללא היתר – היא בעצם תוצאה של אותם כשלים.

באסל גטאס: הצוות הזה, אדוני השר, הביא שורת המלצות שקיווינו שיישומן יתחיל מייד, אם על-ידי שינוי בחוק התכנון והבנייה כך שהוא יתאים לחלק גדול מהסעיפים שהומלצו על-ידי "צוות 120 הימים", וחלק מהם אכן נכנסו לתוך חוק ההסדרים שאושר ביחד עם תקציב המדינה בנובמבר האחרון, בחודש שעבר, אבל לא תוקצב.

באסל גטאס: והחקיקה הנדרשת, או שינויי החקיקה הנדרשים, כדי להתאים למצב הקיים ביישובים הערביים מתמהמהת או לא נעשית בכלל, כולל מה שוועדת הרפורמות, אלי כהן, עושה.

באסל גטאס: אני חושב – אדוני יושב-ראש ועדת הרפורמות, אני מדבר אליך.

באסל גטאס: אני חושב שמן הראוי שתיקח לידיך את המלצות "צוות 120 הימים", תעיין בהן – הן מסמך חשוב שהוכן על-ידי פקידי הממשלה – ותראה במו-עיניך במה צריך לעסוק ומה צריך לשנות כדי להביא את ההמלצות האלה לכלל יישום על-ידי הוועדה שלך, שהיא אמונה על רפורמות, כדי להביא לפתרונות מיידיים.

באסל גטאס: אין ביישובים הערביים בעיה אקוטית יותר קשה מבעיית הדיור.

באסל גטאס: אני פונה אליך באמת להיכנס בעובי הקורה, להסתכל ולעיין, אתה והעוזרים שלך, בהמלצות, ולהתחיל לעבוד בשביל ליישם את אותן המלצות גם מתוך החקיקה.

אלי כהן: – – – בישיבה – – – היו מספר – – – שייכנסו בין היתר בנושא הזה.

באסל גטאס: בעניין הבניין הרוויה, אני רוצה להפנות את תשומת לבך – לפעמים נתפסים למשהו, למושג, ואומרים: הערבים לא בונים לגובה, תלכו תבנו לגובה; אתם בונים לגובה – פותרים את הבעיה.

באסל גטאס: רבותי, אין צפיפות יותר גדולה בכל המדינה מצפיפות הבנייה באום-אלפחם, ולא בונים לגובה.

באסל גטאס: העניין הוא לא מספר היחידות בדונם המגרש, אלא מספר היחידות ביישוב על השטח המוניציפלי.

באסל גטאס: אם יש לך 7,000 ו-8,000 תושבים לקילומטר מרובע ביישוב ערבי שאמור להיות כפרי בכלל, מוגדר ככפרי, ואתה משווה עם לב גוש-דן, ואתה מוצא שהצפיפות בראמה או בסח'נין או באום-אלפחם או בטירה יותר גדולה מהצפיפות בעיר הכי צפופה בישראל, אז זה לא אומר – לא צריך להיתפס לקלישאות האלה, אלא ללכת ולראות.

באסל גטאס: אני בעד בנייה רוויה באום-אלפחם.

באסל גטאס: כל שכונה – אתה שומע, אלי?

באסל גטאס: – כל שכונה חדשה במגזר הערבי, שיהיו בה כל סוגי הבנייה, גם לגובה, גם בנייה צמודת קרקע, הכול, אבל שיהיו התשתיות המתאימות – כבישים, שטחים פתוחים, בנייה ציבורית וכו'.

באסל גטאס: תודה.

יצחק וקנין: תודה לחבר הכנסת באסל גטאס.

יצחק וקנין: חבר הכנסת אוסאמה סעדי – איננו; חבר הכנסת עבדאללה אבו מערוף – גם הוא לא נמצא.

יצחק וקנין: אם כן, רבותי, נשארו לנו בקשות לרשות דיבור של חבר הכנסת חיים ילין ואורי מקלב – איננו.

יצחק וקנין: חמש דקות לרשותך.

יצחק וקנין: מייד לאחר מכן נעבור להצבעה, רבותי, בקריאה שנייה ושלישית.

יצחק וקנין: חמש דקות לרשותך, חבר הכנסת ילין.

חיים ילין: כבוד היושב-ראש, תודה, הייתי שותף לישיבות, הן היו מאוד מעניינות.

חיים ילין: אני חייב להגיד שני דברים: אחד, לגבי הבנייה ביישובים ערביים.

חיים ילין: תראו, כולם רוצים לפתור את הבעיה שם, אבל צריך לדעת שללא תכנון מוקדם, ללא תב"ע מוסדרת וללא הסדרה של כל הבנייה הבלתי-חוקית, יהיה מאוד קשה להסדיר את הנושא בכפרים ובערים הערביים.

חיים ילין: אני לא סתם אומר את הדברים האלה.

חיים ילין: ראש הממשלה יכול להבטיח לכם מיליארדי שקלים – אתם לא מסוגלים להוציא שקל אחד, ואסביר לך למה: כי רוב הכסף שהולך על תשתיות – הן לא יכולות להתקיים, אין לכם היתרים, אין לכם תב"ע ואין לכם אישורי בנייה.

חיים ילין: זאת הסיבה.

חיים ילין: לכן, מה צריך זה לעשות סדר; זה אומר לראות איפה אפשר לבנות רווי, איפה אפשר לא לבנות רווי, ולעשות תכנון לטווח ארוך ביישובים.

חיים ילין: זה לא קורה במגזר הערבי, מהמון סיבות; אפשר להאשים ממשלות, אפשר לא להאשים – אבל קודם כול השלטון המקומי, ראש העיר, ראש המועצה, חייב לקחת פיקוד – – –

אוסאמה סעדי: אין לו סמכות.

חיים ילין: שנייה.

חיים ילין: – – – צריך לקחת פיקוד, ועכשיו, עם הכספים שמגיעים לכם – עכשיו יזרמו כספים – קחו אותם לתכנון.

חיים ילין: עזוב.

חיים ילין: קחו אותם לתכנון, תעשו לי טובה.

חיים ילין: אחרת תמשיכו פה לבקש כל הזמן.

חיים ילין: חלק מהדברים שמענו בוועדה.

חיים ילין: לי יש ספקות, אבל כשיש ספק, אין ספק, אלי.

חיים ילין: זה הפתגם – כשיש ספק, אין ספק.

חיים ילין: אני, הטענה הבסיסית שלי היא שלדעתי לטווח קצר התוכנית הזאת לא תהיה כלכלית, ואנסה לנמק.

חיים ילין: הרי כל מי שמקבל עכשיו 20% תוספת, צריך לעשות תכנון מחדש.

חיים ילין: אם הוא יעשה תכנון מחדש, זה היטל חדש, זה הכול מחדש.

חיים ילין: זה ייקח זמן – זה ייקח זמן, זה עלויות, והעלויות האלה, יפילו אותן על מי שקונה את הדירות, כי אין שום קבלן שאני מכיר שלא עובד למטרות רווח; אני לא ראיתי אף קבלן שמתנדב להוזיל דירות כי הוא סוציאליסט גדול.

חיים ילין: אין דברים כאלה.

חיים ילין: לכן לטווח קצר, לדעתי, אלי, זה לא יעשה את מה שאנחנו רוצים שזה יעשה.

חיים ילין: לעומת זה, מי שיתחיל היום את התכנון עם התוספות – וכל העלויות מתחילות מאפס – יש סיכוי גדול שבאמת זה יצליח.

חיים ילין: אלי, שים לב מה אני אומר עכשיו – הרי אני נמצא פה, מנסה להעביר חקיקה, ורק משום שאני אופוזיציה אתם פוסלים את כל החוקים.

חיים ילין: איך ייתכן שאתם מובילים מהלכים, ופתאום האופוזיציה אתכם?

חיים ילין: למה?

חיים ילין: למה האופוזיציה אתכם?

חיים ילין: כי יש בזה היגיון?

חיים ילין: כי באמת רוצים שאתם תצליחו?

חיים ילין: כי יש כל כך הרבה דברים שאומרים על האופוזיציה, שהיא רק רוצה להפיל ולהפיל?

חיים ילין: היא רוצה גם להיטיב עם העם.

חיים ילין: אבל גם החוקים, אלי, שאנחנו מביאים, גם אנחנו חושבים שאנחנו רוצים להיטיב, אבל יש לכם משמעת קואליציות, ותסתכל על האופוזיציה, יש לה גם משמעת, אבל היא הולכת עם הקואליציה.

חיים ילין: למה?

חיים ילין: כי יש דברים שהם חוצים – כי הילדים של כולנו, הם לא שייכים למפלגות; הילדים שלנו רוצים לקנות דירה, ריבונו של עולם, ואנחנו צריכים כולנו לעשות מאמץ, להתאחד, בשביל שכל תוכנית, אלי, שאתה מביא, או שר האוצר מביא, או שר הבינוי והשיכון מביא, תתקבל, בתנאי אחד – שיש לזה היגיון.

חיים ילין: כל מה שהבאתם, יש לזה היגיון.

חיים ילין: לכן האופוזיציה, לפחות יש עתיד, תומכים בהצעות שלכם.

חיים ילין: אבל תזכרו – מחר, כשנביא אנחנו את החוקים, יגידו: נייט.

חיים ילין: למה נייט?

חיים ילין: מה, אנחנו לא רוצים להיטיב עם העם?

חיים ילין: רוצים להיטיב בדיוק כמוכם.

חיים ילין: כולנו בני-אדם.

חיים ילין: לכן, את זה צריך לכבד.

חיים ילין: אם כולנו נכבד את זה בכנסת, אז באמת לא צריך 1.8 מיליון שקל לתדמית הכנסת.

חיים ילין: תודה רבה.

יצחק וקנין: תודה לחבר הכנסת חיים ילין.

יצחק וקנין: אם כן, רבותי, נסתיימו ההסתייגויות ורשות הדיבור.

יצחק וקנין: אתה רוצה לסכם?

יצחק וקנין: חבר הכנסת אלי כהן יסכם את הדיון לפני ההצבעה.

יצחק וקנין: הבנתי שהם מושכים את ההסתייגויות שלהם, אז מה הטעם?

יצחק וקנין: חברת הכנסת תמר זנדברג, את מושכת את ההסתייגויות?

יצחק וקנין: מושכת.

יצחק וקנין: חברי הכנסת מושכים?

יצחק וקנין: מושכים.

יצחק וקנין: אם כן, אפשר להצביע; אין הסתייגויות.

אלי כהן: מכיוון שעליתי, בכל זאת אגיד שני משפטים.

יצחק וקנין: תודה לכל מי שצריך.

יצחק וקנין: זו ההזדמנות.

אלי כהן: אז קודם כול, לחבר הכנסת ילין – קודם כול אני רוצה להודות לך על ההשתתפות שלך בישיבות ועל התרומה שלך.

אלי כהן: שנית, אני חושב שבחלק לא מבוטל מהמקרים התקבלו גם חוקים של האופוזיציה, גם של חברי סיעתך, ואני מזכיר גם את החוק לקידום של אנשים עם מוגבלויות, שטופל, וגם החוק של יושב-ראש הסיעה בעניין חיילי מילואים.

אלי כהן: לכן, גם חוקים של האופוזיציה, שהם חשובים – ואני באופן אישי רוצה להודות לך על ההשתתפות שלך בוועדות ועל ההערות המועילות.

אלי כהן: לחברת הכנסת זנדברג, נקודה אחת – אנחנו באמת משתדלים להטמיע הכול.

אלי כהן: ציינת נקודה חשובה בעניין התשתיות, מבני ציבור ומוסדות.

אלי כהן: לכן אנחנו דאגנו, בהסכמה, יחד עם השלטון המקומי, שזה יהיה בסמכות ועדה מקומית.

אלי כהן: כלומר, באותם מקומות שאפשר להוסיף – יתווסף, ובמקומות שאי-אפשר, תהיה לרשות המקומית סמכות לא להוסיף.

אלי כהן: אכן, אני שוקל, יחד עם חבר הכנסת ביטן, לקבוע הוראת שעה, ונשמח אם תצטרפי, לעניין חוק שבס, של מינימום יחידות דיור שיאושרו במסגרת חוק שבס, כדי שתהיינה דירות קטנות שמיועדות גם לזוגות צעירים וגם לקשישים, שזה חלק חשוב מאוד.

אלי כהן: אני שוב רוצה להודות לכל החברים בוועדה ולכל הרכב הוועדה.

אלי כהן: תודה, אדוני.

יצחק וקנין: תודה לחבר הכנסת אלי כהן, יושב-ראש הוועדה המיוחדת לדיון בהצעת חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית.

יצחק וקנין: אם כן, רבותי, כל ההסתייגויות הוסרו.

יצחק וקנין: אנחנו מצביעים על החוק בקריאה שנייה.

יצחק וקנין: הצעת חוק התכנון והבנייה (הוראת שעה), התשע"ו–2015, קריאה שנייה – רבותי, מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: הצבעה מס' 12 בעד סעיפים 1–2 – 43 נגד – אין נמנעים – 5 סעיפים 1–2 נתקבלו.

יצחק וקנין: 43 בעד, חמישה נמנעים, אין מתנגדים.

יצחק וקנין: הצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

יצחק וקנין: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

יצחק וקנין: רבותי, מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: הצבעה מס' 13 בעד החוק – 44 נגד – אין נמנעים – 3 חוק התכנון והבנייה (הוראת שעה), התשע"ו–2015, נתקבל.

יצחק וקנין: 44 בעד, שלושה נמנעים.

יצחק וקנין: אם כן, רבותי, הצעת חוק התכנון והבנייה (הוראת שעה), התשע"ו–2015, עברה בקריאה שלישית ותיכנס לספר החוקים של מדינת ישראל.

יצחק וקנין: אני מודה ליושב-ראש הוועדה המיוחדת חבר הכנסת אלי כהן ולכל חברי הוועדה המשותפת.

יצחק וקנין: [מס' כ/593; "דברי הכנסת", חוב' ב', עמ' 5014, "דברי הכנסת" ה-19, מושב שלישי, חוב' ז', עמ' 14948; נספחות.

יצחק וקנין: ]

יצחק וקנין: אנחנו ממשיכים בסדר-היום: הצעת חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה) (תיקון מס' 6), התשע"ו–2015, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יצחק וקנין: תציג את החוק יושבת-ראש הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן.

יצחק וקנין: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבדת להביא בפני הכנסת לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה) (תיקון מס' 6), התשע"ו–2015.

יצחק וקנין: הצעת חוק זו מקורה בהצעת חוק פרטית שעברה בקריאה ראשונה בכנסת התשע-עשרה, וכעת, בכנסת העשרים, לבקשת חבר הכנסת יעקב מרגי, הוחל עליה דין רציפות.

יצחק וקנין: חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה) משנת 1998 קובע את תנאי הזכאות של דייר ודייר ממשיך לרכישת הדירה הציבורית שבה הוא מתגורר.

יצחק וקנין: לפי החוק, דייר המתגורר בדירה במשך חמש שנים ברציפות לפחות, ואין בבעלותו או בבעלות בן-זוגו או ילדו דירה או מקרקעין אחרים, יוכל לקנות את הדירה במחיר מסובסד ולפי התנאים הקבועים בחוק.

יצחק וקנין: הדרישה להתגורר בדירה במשך חמש שנים רצופות יצרה קושי רב עבור נשים שסבלו מאלימות מצד בן-זוגן ונאלצו לברוח מדירתן למקלט לנשים מוכות או לסידורים שונים שמצאו בקהילה.

יצחק וקנין: נשים אלו, לפי החוק, איבדו את הזכאות לרכישת דירתן, על אף הסיבה המוצדקת וההכרחית לעזיבת הבית.

יצחק וקנין: כדי לתת פתרון למצוקה של אותן הנשים, משרד הבינוי והשיכון הנהיג בשנים האחרונות נוהל שלפיו תקופת שהייה במקלט לנשים מוכות לא תיחשב הפסקה ברצף המגורים בדירה הציבורית.

יצחק וקנין: בהצעת החוק מוצע לעגן נוהל זה בחוק ולהרחיבו.

יצחק וקנין: מוצע לקבוע כי בחישוב תקופת המגורים בדירה לצורך הזכאות יובאו בחשבון גם תקופות מגורים מחוץ לדירה הציבורית, אם בתקופה זו האישה שהתה במקלט לנשים מוכות או עזבה את הדירה בשל אלימות מצד בן-הזוג, ובלבד שניתנה החלטה שיפוטית המעידה על קיומה של אלימות, או שניתן אישור מיוחד מהמחלקה לשירותים חברתיים שהאישה מטופלת בה על רקע אלימות.

יצחק וקנין: השינוי המוצע בהצעת החוק בא להשלים את ההסדר הקבוע בחוק זכויות הדייר בדיור הציבורי משנת 1998, שנקבע בשנת 2012 בתיקון מס' 4, ולפיו עזיבת הדירה הציבורית למקלט לנשים מוכות או בשל אלימות בן-זוג, שניתנה החלטה שיפוטית המוכיחה את קיומם, לא תיראה כוויתור של האישה על זכויותיה בדירה בחלוקת הזכויות בין בני-הזוג הפרודים.

יצחק וקנין: הדיור הציבורי הוא כלי חשוב ומשמעותי ביותר לצמצום הפערים החברתיים והכלכליים בישראל ולהפחתת ממדי העוני.

יצחק וקנין: נשים המתגוררות בדיור הציבורי ונפגעות מאלימות במשפחה הן אחת מהאוכלוסיות המוחלשות ביותר בחברה הישראלית.

יצחק וקנין: הצעת החוק באה לתקן מצב מעוות שבו האישה, שנאלצת לעזוב את הבית בשל האלימות המופנית כלפיה או כלפי ילדיה, גם מאבדת את זכויותיה לקורת גג, או מצב שבו אישה נשארת בביתה למרות האלימות שממנה היא סובלת.

יצחק וקנין: כולי תקווה כי התיקון המוצע לחוק יוכל לסייע ולחזק את אותן נשים במשימה הלא-פשוטה של שיקום חייהן וחיי ילדיהן.

יצחק וקנין: להצעת חוק זו לא הוגשו הסתייגויות, ולפיכך אבקשכם לאשר אותה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית בנוסח שאישרה הוועדה.

יצחק וקנין: תודה.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה כמקשה אחת.

בצלאל סמוטריץ': הצעת חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה) (תיקון מס' 6), התשע"ו–2015, קריאה שנייה של החוק כמקשה אחת.

בצלאל סמוטריץ': מי בעד?

בצלאל סמוטריץ': מי נגד?

בצלאל סמוטריץ': הצבעה מס' 14 בעד סעיפים 1–2 – 33 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–2 נתקבלו

בצלאל סמוטריץ': 33 בעד, אין מתנגדים.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו עוברים, אם כן, להצביע עכשיו על הצעת החוק בקריאה שלישית, כמקשה אחת.

בצלאל סמוטריץ': מי בעד?

בצלאל סמוטריץ': מי נגד?

בצלאל סמוטריץ': הצבעה מס' 15 בעד החוק – 30 נגד – אין נמנעים – אין חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה) (תיקון מס' 6), התשע"ו–2015, נתקבל.

בצלאל סמוטריץ': 30 בעד, אין מתנגדים.

בצלאל סמוטריץ': אני קובע שהצעת החוק עברה, ותיכנס אחר כבוד לספר החוקים של מדינת ישראל.

בצלאל סמוטריץ': חברת הכנסת מיכל רוזין, אחת מיוזמות החוק, מבקשת לברך.

נחמן שי: אני רק רוצה לצרף את קולי.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת נחמן שי מצרף גם את קולו, תמך בחוק.

בצלאל סמוטריץ': לפרוטוקול.

מיכל רוזין: כבוד יושב-ראש הישיבה, חברות וחברי הכנסת, אני ביקשתי לברך בראש ובראשונה את חבר הכנסת לשעבר דוד צור, שיזם את החוק בכנסת התשע-עשרה.

מיכל רוזין: אני חושבת שאנחנו כחברי וחברות כנסת צריכים תמיד לתת כבוד לעמיתינו.

מיכל רוזין: אין ספק שהוא קידם בכנסת הקודמת נושאים רבים שקשורים למעמד האישה ומגדר, גם בעומדו בראש ועדת המשנה למאבק בזנות ובסחר בנשים, בוודאי גם בנושא הזה.

מיכל רוזין: הצעת החוק הזאת בעצם באה להשלים את החוק שהעברנו בכנסת הקודמת על הישארות נשים או הזכויות שלהן כאשר הן הולכות למקלט לנשים מוכות.

מיכל רוזין: הפעם בעצם אנחנו מדברים על הרכישה של הדירות, לא לאבד את הזכות לרכוש את הדירות.

מיכל רוזין: זו ההזדמנות להזכיר גם את חבר הכנסת לשעבר, השר לשעבר, רן כהן, שהייתה לי הזכות לעבוד אתו בעת גיבוש והעברת חוק הדיור הציבורי.

מיכל רוזין: אני חושבת שזה החוק החברתי החשוב ביותר שעבר בכנסת ישראל.

מיכל רוזין: לכן, העובדה שנשים, בשל אלימות, עוזבות את בתיהן או למקלט או למקום אחר בגלל אלימות במשפחה, היא לא סיבה שבגינה הן יאבדו את הזכות לרכוש את הדירה בדיור הציבורי.

מיכל רוזין: אני חושבת שהיום אנחנו עושים השלמה של העניין הזה, וטוב שכך, וממשיכים את הקו החברתי והחשוב.

מיכל רוזין: אז תודה לשני חברי הכנסת האלה לשעבר, ותודה, עאידה תומא סלימאן, שהעברת את החוק הזה במהירות ובהרחבה המדהימה שעשינו, גם עם משרד הרווחה, גם עם משרד הבינוי והשיכון.

מיכל רוזין: זה חשוב.

מיכל רוזין: לא הסתפקנו בעניין של מקלט לנשים מוכות, אלא בוודאי כל אישה שסובלת מאלימות, לא נכריח אותה להישאר עם בעל מתעלל ומכה רק מכיוון שהיא תחשוש לאבד את זכויות הרכישה שלה.

מיכל רוזין: תודה רבה לכולם.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה, ולפרוטוקול אנחנו מצרפים גם את חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס, את תמיכתה, וגם את חבר הכנסת עיסאווי פריג', כתומכים בחוק הזה – לפרוטוקול.

בצלאל סמוטריץ': [מס' מ/977; "דברי הכנסת", חוב' ח', עמ' 7083; נספחות.

בצלאל סמוטריץ': ]

בצלאל סמוטריץ': אנחנו עוברים לסעיף הבא בסדר-היום: הצעת חוק סדר הדין הפלילי (עצור החשוד בעבירת ביטחון) (הוראת שעה) (תיקון מס' 4), התשע"ו–2015, קריאה שנייה ושלישית.

בצלאל סמוטריץ': יציג את החוק יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט חבר הכנסת ניסן סלומינסקי.

בצלאל סמוטריץ': בבקשה.

ניסן סלומינסקי: אדוני היושב-ראש, עמיתי השרים, חברי חברי הכנסת, הצעת חוק סדר הדין הפלילי (עצור החשוד בעבירת ביטחון) (הוראת שעה) (תיקון מס' 4).

ניסן סלומינסקי: מה שקיים היום בחוק זה שהמדינה נותנת אפשרות לרשויות הביטחון, ובעיקר לשב"כ – נוהל איך לחקור את העצור.

ניסן סלומינסקי: בתוך הנוהל הזה יש גם – שבניגוד לדין הפלילי אפשר, בנושא של טרור, לעצור ל-96 שעות עד שהוא יראה שופט.

ניסן סלומינסקי: מובן ש-96 השעות האלה מחולקות: 48 שעות, 72 שעות ו-96, הכול לפי בקשה, ובדרגים, כל הארכה עולה דרג.

ניסן סלומינסקי: אותו דבר אפשר, במקום ל-15 יום – אף אחד לא שומע, לא חשוב – אפשר להגדיל את זה עד 20 יום, אם השופט אישר את זה.

ניסן סלומינסקי: כמו כן, מהפעם הראשונה שהוא ראה שופט, אפשר יהיה להאריך את המעצר כל פעם שלא בנוכחות העצור, כדי לא להפסיק את תהליך החקירה כל פעם שצריכים.

ניסן סלומינסקי: בקיצור, כל אותו נוהל נמצא בחוק הזה, והוא נמצא בהוראת שעה, והוראת השעה מסתיימת ב-31 בדצמבר.

ניסן סלומינסקי: ממשלת ישראל ביקשה שנאריך את זה בשנתיים.

ניסן סלומינסקי: ועדת החוקה סירבה להאריך את זה בשנתיים, ואנחנו, בהסכמת הממשלה, מאריכים את זה רק בשנה.

ניסן סלומינסקי: הסיבה היא – מאחר שכל אותו נוהל נמצא בחוק שאנחנו דנים בו כבר הרבה זמן, חוק המאבק בטרור, ואת הקטע הזה כבר עברנו בדיון מעמיק מאוד בוועדה.

ניסן סלומינסקי: לכן, אני מקווה שבתוך חודשיים-שלושה, אולי פחות, נוכל להביא בפני הכנסת את חוק המאבק בטרור, שכולל את כל זה, ולכן אין טעם להאריך את החוק הזה בשנתיים, אלא בשנה אחת.

ניסן סלומינסקי: שוב, לא היו הסתייגויות לחוק הזה, לכן אני מבקש מחברי לאשר את זה בקריאה שנייה ושלישית – להאריך את הוראת השעה בעוד שנה אחת, עד 31 בדצמבר 2016.

ניסן סלומינסקי: תודה.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה ליושב-ראש ועדת החוקה.

בצלאל סמוטריץ': נרשמו לרשות דיבור חברי הרשימה המשותפת.

בצלאל סמוטריץ': האם מישהו מהנוכחים מבקש לדבר?

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת אחמד טיבי?

אחמד טיבי: שדב יעלה, אחר כך אני.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת דב חנין, ראשון הדוברים.

בצלאל סמוטריץ': חמש דקות לרשותך.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, רבותי השרים, עמיתי חברי הכנסת, אנחנו מתנגדים להארכה של החוק הזה.

דב חנין: הסיבה להתנגדות שלנו מאוד ברורה: אנחנו חושבים שעצורים, גם בעבירות קשות, צריכים להידון לפי החוק הפלילי הרגיל.

דב חנין: הכללים הרגילים צריכים לחול על אסירים ועצירים גם כאשר הם עומדים לדין וגם כאשר הם חשודים בעבירות קשות וחמורות.

דב חנין: אין הצדקה ליצירת מנגנונים מיוחדים לפגיעה יוצאת דופן וקיצונית בזכויות של אסירים ועצירים כאשר מדובר בעבירות קשות.

דב חנין: להפך, החוק הפלילי כולל בתוכו מנגנונים שמאזנים בין זכויות האסיר, זכויות החשוד, לבין הצורך של גורמי החקירה לקדם חקירה ובמידת הצורך להביא חשודים כנאשמים בפני בית-המשפט.

דב חנין: זה הטעם העקרוני להתנגדות שלנו.

דב חנין: אבל להתנגדות הזאת יש גם טעם נוסף.

דב חנין: חקיקת הביטחון של ישראל מכילה הרבה מאוד מנגנונים קיימים שמצמצמים את זכויותיו של עציר החשוד בעבירות ביטחון, גם בלי החוק שאנחנו מתבקשים כרגע לאשר.

דב חנין: גם בלי החוק הזה, עציר החשוד בעבירות ביטחון, אפשר לפגוע בזכויותיו, אפשר למנוע ממנו פגישה עם עורך-דין לאורך תקופה ממושכת יותר.

בצלאל סמוטריץ': החוק הזה מקל.

בצלאל סמוטריץ': החוק הזה לוקח את החוק הקיים ומקל.

דב חנין: אני אתייחס לזה.

דב חנין: אנחנו חושבים שכל ההתייחסות לעציר החשוד בעבירות ביטחון במסגרת יוצאת דופן ומיוחדת איננה במקום, ואנחנו בוודאי מתנגדים למנגנון שמסדיר את כל התחום הזה בהוראות שעה.

דב חנין: יש בפני הכנסת הצעת חוק שלמה, גדולה וכוללת בנושא טרור ומאבק בטרור, ואין שום סיבה להביא בפנינו, בפני הכנסת, חתיכות וחלקים באופן נקודתי, מבלי להביא בפני הכנסת תמונה כוללת של מעשה חקיקתי שלם וכולל.

דב חנין: זו הסיבה לגישה העקרונית שלנו, של ההתנגדות לכל ההתעסקות בתחום הזה בדרך של הוראות שעה, בדרך של תיקונים נקודתיים, בדרך של טלאי על טלאי, שמתווספים על מערכת שהיא ממילא מורכבת, מסובכת וכוללת בתוכה הרבה סתירות פנימיות.

דב חנין: תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת אוסאמה סעדי – נלך לפי הסדר, אחמד.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת אוסאמה סעדי – אינו נוכח; חבר הכנסת איימן עודה – אינו נוכח; חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה – אינו נוכח.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת אחמד טיבי.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני מסכים שהארכה בשנה של הוראת שעה אין לה מקום, היא פוגעת בזכויות יסוד של עצירים, לרבות בשל עבירות ביטחוניות, אבל זה חוק מסדרת חוקים, או הצעות חוק, כמו חוק העמותות, שבו מסמנים אנשים על-פי עמדה פוליטית בכניסה לכנסת, במסדרונות הכנסת.

אחמד טיבי: היום אני ראיתי תמונה של המחנ"צ שהעלה יושב-ראש האופוזיציה, שיהודי לא מסמן יהודי.

אחמד טיבי: מובן שאנחנו מחוץ לוויכוח הזה, נכון?

אחמד טיבי: כמו שלמשל יהודי לא מענה יהודי.

אחמד טיבי: כי מותר ליהודי לענות פלסטיני.

איתן כבל: נכון, זה לא כולל אתכם.

איתן כבל: מה אתה מכניס אתכם?

אחמד טיבי: אני רק תוהה.

אחמד טיבי: השאלה, איך נראה החוק הזה בעיני האירופים – סימון אנשים, מה שקרוי חוק העמותות.

אחמד טיבי: אז עמותות השמאל, "שלום עכשיו", החברה האזרחית, שואלים לגבי עמותות הימין: מאיפה אתם ממומנים?

אחמד טיבי: למה רוב התרומות הן תרומות עלומות שם?

אחמד טיבי: ואז מתברר שיש כאלה שממומנים על-ידי עשירים מבלגיה שתמכו ברצח עם באפריקה.

אחמד טיבי: דברים נוראיים.

אחמד טיבי: לכן אני אומר שסדרת החוקים האלה היא חלק מהאווירה הכוללת של ניצול הרגשת הפחד, ההתכנסות הפנימית – גם כאשר אתה תוקף, כאגרסיבי, ככוח תוקף, ככוח כובש, כשלטון זר, כמדכא, או כרוב השולט במיעוט, או כופה דעתך על מיעוט, או מנצל את הטוב הכללי ולוקח אותו מהמיעוט, לא משתף אותו.

אחמד טיבי: זה מנגנון הגנה לקוי.

אחמד טיבי: לכן אנחנו מנגדים להוראת השעה הזו של הארכה לשנה ונצביע נגדה.

אחמד טיבי: תודה, אדוני.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה לחבר הכנסת טיבי.

בצלאל סמוטריץ': חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן – אינה נוכחת; חברת הכנסת חנין זועבי – אינה נוכחת.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת יוסף ג'בארין.

יוסף ג'בארין: כבוד היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אמרו חברי שאנחנו מתנגדים להוראת השעה הזו, שבעצם ממשיכה להתייחס לעצירים הפלסטינים – שכן אלה בעיקר העצירים שמדובר בהם – כעצירים שאפשר לפגוע בזכויות יסוד שלהם; זכויות יסוד שמוכרות במשפט הפלילי הישראלי, אבל לא מכובדות כאשר זה מגיע למשפט הצבאי בשטחים הכבושים.

יוסף ג'בארין: אני רוצה להצביע בעיקר על שתי סיבות עיקריות לכך שדווקא כשמדובר בעצירים פלסטינים, דווקא כשמדובר בהם, צריך היה לכבד את הסטנדרטים שקיימים בישראל לעניין הדין הפלילי, ולא להחמיר אתם.

יוסף ג'בארין: כולם יודעים שהיחס לנחקרים הפלסטינים הוא יחס פשוט אל אויבים.

יוסף ג'בארין: זה הצד השני, שמתייחסים אליו כאויב.

יוסף ג'בארין: ולכן, אם מתייחסים אליו כאויב, זה פותח פשוט את הדלת בפני אנשי הביטחון לפגוע בזכויות האויב.

יוסף ג'בארין: ולכן, כשאנחנו מדברים על האפשרות של מפגש עם עורכי-דין, או על האפשרות להביא אותם בפני שופטים, אנחנו מדברים על מנגנוני הגנה, שיוכלו פשוט להבטיח את זכויותיהם של אלה שנחשבים, בעצם, שהם בצד של האויב.

יוסף ג'בארין: אז דווקא העובדה שמדובר בעצירים בעבירות ביטחון – דווקא היא מדגישה את הצורך לשמר את הזכויות שלהם, כשמתייחסים אליהם כחלק מהאויב.

יוסף ג'בארין: הדבר – או: הסיבה השנייה שמאוד חשובה לענייננו בהקשר הזה, אנחנו מקבלים – אנחנו, גם כפוליטיקאים, אבל גם כארגוני זכויות אדם, מקבלים כל הזמן פניות על שימוש בעינויים בתקופת החקירה, על שימוש בעינויים כלפי עצירים פלסטינים.

יוסף ג'בארין: ואני רוצה לומר שלפי הנתונים שבידינו, התלונות האלה כמעט לא נחקרות.

יוסף ג'בארין: זאת אומרת, יש אולי מאות – לא הייתי מגזים – של תלונות על עינויים, והתלונות האלה לא זוכות לחקירה משמעותית.

יוסף ג'בארין: ולכן, ההגנות שאנחנו מדברים עליהן, גם של מפגש עם עורכי-דין, גם של הבאה בפני שופט, אלה בדיוק המנגנונים המשפטיים שאמורים לאפשר למערכת המשפט לפחות לוודא שהעציר כאן, שהנחקר, לא מעונה במסגרת החקירה או במעצר.

יוסף ג'בארין: ולכן, גם מהסיבה שמדובר בעצירים שהצד החוקר מתייחס אליהם כחלק מהאויב, אבל גם מהעובדה שיש כל הזמן תלונות על עינויים כלפי העצורים הללו, דווקא משתי הסיבות האלה היינו צריכים לבקש שהעצורים הללו יקבלו את אותן הבטחות משפטיות שכל שיטת משפט אמורה להבטיח כדי שאותו עציר יזכה למשפט הוגן.

יוסף ג'בארין: מה הן ההבטחות המשפטיות האלה?

יוסף ג'בארין: מפגש עם עורכי-דין והבאה בפני שופט.

יוסף ג'בארין: ואני רוצה להדגיש את העניין הזה של הבאה בפני שופט, כי הרעיון שאתה מביא את העצור או העציר בפני שופט, זה פשוט לאפשר לשופט להתרשם בלי אמצעי – פשוט להתרשם באופן ישיר ממצבו של העציר, בריאותו, אם רואים סימנים של עינויים.

יוסף ג'בארין: ולכן אני אומר, דווקא כאן הכנסת הייתה אמורה להגיד מילה אחרת.

יוסף ג'בארין: כבוד היושב-ראש סמוטריץ – –

בצלאל סמוטריץ': סמוֹטריץ, בחולם.

יוסף ג'בארין: בחולם.

יוסף ג'בארין: סמוטריץ.

יוסף ג'בארין: – – בתקופה האחרונה אני שומע גם מהצד הזה טיעונים על אולי עינויים וכו'.

בצלאל סמוטריץ': הייתי מצביע נגד החוק.

יוסף ג'בארין: היית מצביע נגד החוק?

יוסף ג'בארין: אז יכול להיות שדווקא עכשיו, כשזה מגיע גם אל הצד השני של המפה הפוליטית, צריך לבוא ולהגיד: לא משנה אם זה עצור פלסטיני, עצור מהימין, אלה ההבטחות של משפט הוגן, ואכן, לא צריך לתמוך בחוק הזה.

יוסף ג'בארין: תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת באסל גטאס.

בצלאל סמוטריץ': חמש דקות לרשות אדוני.

בצלאל סמוטריץ': בבקשה.

באסל גטאס: אדוני היושב-ראש, רבותי השרים, חברי הכנסת, אני עומד ותוהה למה מערכת המשפט בישראל זקוקה לחוקים בהוראת שעה בסדר הדין הפלילי – כמו החוק הזה.

באסל גטאס: הרי במבחן התוצאה, במבחן המציאות, בעצם החוקים הקיימים – המערכת עצמה עושה כל העולה על רוחה.

באסל גטאס: יש לכם מערכת משפט שבלב הדנ"א שלה – בלב הדנ"א שלה – היא גזענית, היא מדירה.

באסל גטאס: זה לא אני אומר; זה מחקרים, מחקרים שעשו במוסדות אקדמיים השוו עונשים שקיבלו ערבים ויהודים על אותן עבירות – באוניברסיטת חיפה, באוניברסיטה העברית.

באסל גטאס: אני מביא לכם דוגמה עכשיו, מהיום, לפני שעתיים-שלוש בית-משפט שלום בפתח-תקווה החליט לשחרר אחד מהעצורים של פרשת דומא – –

אורי אריאל: – – –

באסל גטאס: – – לשלוח אותו למעצר-בית.

באסל גטאס: ובית-המשפט ניאות לדחות את השחרור עד מחר, כי התביעה החליטה לערער.

באסל גטאס: אתם מתארים לעצמכם, אם זה היה – – –

בצלאל סמוטריץ': עד 22:00.

באסל גטאס: מה?

בצלאל סמוטריץ': עד 22:00.

באסל גטאס: מה?

בצלאל סמוטריץ': בית-המשפט עיכב עד 22:00.

באסל גטאס: הערב.

באסל גטאס: עוד יותר רחמן כלפי החשודים של פרשת דומא.

באסל גטאס: אם זה היה חשודים במעשה דומה, ערבים – מתארים לעצמכם שיש סיכוי של אחד למיליון שבית-משפט ישחרר אותו חשוד ערבי הביתה, למעצר בית?

אורי אריאל: כבודו מטיל ספק?

באסל גטאס: אפילו, אדוני השר – אני מביא לך דוגמה אחרת.

באסל גטאס: יש בחורה בת 21, שמה דארין טאטור – תרשמו את השם: דארין טאטור – מכפר ריינה, עצורה מ-10 באוקטובר על משפטים שכתבה בפייסבוק.

באסל גטאס: אנחנו, ועורכי-הדין, והפגנות – לא מצליחים לשחרר אותה למעצר בית, על משפטים שכתבה בפייסבוק.

באסל גטאס: אין לה שום – לא תקפה, לא חשודה בשום מעשה תוקפנות.

אורי אריאל: מה כתבה?

בצלאל סמוטריץ': גם הבחור הזה לא חשוד.

בצלאל סמוטריץ': הסיבה שהוא שוחרר – אני רק אומר לפרוטוקול – רק הסתבר שהוא לא חשוד באירוע.

באסל גטאס: לא, אותו בחור – רגע, רגע, רגע.

אורי אריאל: מה היא כתבה?

באסל גטאס: אותו בחור ששוחרר, יש הצהרת תובע נגדו.

בצלאל סמוטריץ': לא על דומא.

באסל גטאס: בתיק קודם על התקפת פלסטינים.

בצלאל סמוטריץ': לא על התקפה, על סכסוך.

באסל גטאס: ובכל זאת שוחרר למעצר בית.

אורי אריאל: מה היא כתבה?

בצלאל סמוטריץ': על סכסוך מלפני שנתיים.

אורי אריאל: מה היא כתבה?

באסל גטאס: מה?

אורי אריאל: מה הגברת כתבה בפייסבוק?

באסל גטאס: לא חשוב.

איציק שמולי: היא רצתה להביא את השלום.

באסל גטאס: נגיד, נגיד כתבה – – –

איציק שמולי: היא כתבה על השלום – – –

באסל גטאס: שמולי, אל תהיה ציני.

באסל גטאס: אתה, לא צריך את הציניות שלך.

אורי אריאל: אני שואל ברצינות.

באסל גטאס: נגיד כתבה הסתה.

באסל גטאס: נגיד.

באסל גטאס: נגיד.

באסל גטאס: בסערת רוחות, נגיד כתבה משהו.

באסל גטאס: מה, עוצרים בחורה בת 21 עד תום ההליכים על דברים שכתבה?

באסל גטאס: לא הזיקה, לא תקפה, לא גרמה נזק למישהו.

באסל גטאס: על דברים, על מילים, על מילים שכתבה בפייסבוק.

באסל גטאס: לא אפילו בהפגנה, לא עמדה עם מיקרופון והסיתה אנשים.

אורי אריאל: שמולי, הוא צודק.

אורי אריאל: הוא צודק.

באסל גטאס: ואנשים שחשודים בשרפה של משפחה – שולחים הביתה.

באסל גטאס: מה שרציתי להגיד – יש לכם מערכת משפט שהיא כל כך ימנית, גזענית, שלא צריך חוקים כאלה.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת עבדאללה אבו מערוף – אינו נוכח.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו נעבור, אם כן, להצבעה על הצעת החוק.

בצלאל סמוטריץ': אה, סליחה, יושב-ראש ועדת החוקה מבקש לסכם, אף שלא היו הסתייגויות – נאזם, אדוני המזכיר?

בצלאל סמוטריץ': מותר.

בצלאל סמוטריץ': אדוני מבקש לסכם?

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת סלומינסקי, ביום רביעי התחלת ללמד אותנו הלכות סנהדרין ברמב"ם, ולא היה לך מספיק זמן.

בצלאל סמוטריץ': אתה מוזמן להמשיך.

ניסן סלומינסקי: לא עד כדי כך.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו עוברים, אם כן – אנחנו עוברים להצבעה אלקטרונית בקריאה שנייה.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו מצביעים בקריאה שנייה על הצעת חוק סדר הדין הפלילי (עצור החשוד בעבירת ביטחון) (הוראת שעה) (תיקון מס' 4), התשע"ו–2015, על כל הצעת החוק – כמקשה אחת, כפי שהניחה בפנינו הוועדה.

בצלאל סמוטריץ': הצבעה מס' 16 בעד סעיף 1 – 35 נגד – 9 נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

בצלאל סמוטריץ': תוצאות ההצבעה – 35 בעד, תשעה מתנגדים.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו עוברים, אם כן, להצבעה על הצעת החוק בקריאה – החוק התקבל בקריאה שנייה כנוסח הוועדה.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו עוברים עכשיו להצביע על החוק במקשה אחת בקריאה שלישית.

בצלאל סמוטריץ': מי בעד?

בצלאל סמוטריץ': מי נגד?

בצלאל סמוטריץ': הצבעה מס' 17 בעד החוק – 34 נגד – 9 נמנעים – אין חוק סדר הדין הפלילי (עצור החשוד בעבירת ביטחון) (הוראת שעה) (תיקון מס' 4), התשע"ו–2015, נתקבל.

בצלאל סמוטריץ': תוצאות ההצבעה – 34 בעד, תשעה מתנגדים, אין נמנעים.

בצלאל סמוטריץ': הצעת החוק עברה ותיכנס אחר כבוד לספר החוקים של מדינת ישראל.

איתן כבל: אדוני היושב-ראש, תוסיף אותי.

בצלאל סמוטריץ': לפרוטוקול, גם חבר הכנסת איתן כבל מצטרף.

בצלאל סמוטריץ': אני לא כל כך רואה אותך.

בצלאל סמוטריץ': אה, אתה פה.

בצלאל סמוטריץ': כן, כן.

בצלאל סמוטריץ': גם הוא מבקש להצטרף בעד.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/979); נספחות.

בצלאל סמוטריץ': ]

בצלאל סמוטריץ': אנחנו עוברים לנושא הבא שעל סדר-היום: הצעת חוק הפיקוח על מזון לבעלי-חיים (תיקון), התשע"ו–2015, לקריאה ראשונה.

בצלאל סמוטריץ': יציג את החוק שר החקלאות ופיתוח הכפר חבר הכנסת אורי אריאל.

בצלאל סמוטריץ': בבקשה.

אורי אריאל: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, חברי השרים, חוק הפיקוח על מזון לבעלי-חיים (תיקון), התשע"ו–2015, למניינם.

אורי אריאל: הרקע לחוק – בפברואר 2014 העביר משרד החקלאות את החוק שנקרא פיקוח על מזון לבעלי-חיים.

אורי אריאל: מטרת החוק הייתה להסדיר בצורה מקיפה ומודרנית את הפיקוח על המזון של בעלי-החיים, בדומה לפיקוח שמתקיים כיום באירופה, וכן להחליף הסדרים שנוצרו מכוח חוק חקיקת חירום.

אורי אריאל: מטרת החוק המקורי היא לפקח על הבטיחות והאיכות של מזון בעלי-החיים; גם לשמור על בריאותם של בעלי-החיים, וגם לשמור על בטיחות המזון שמופק כתוצרת מאותם בעלי-חיים.

אורי אריאל: המטרה של תיקון החוק היא לדחות את מועד כניסתו לתוקף בשנה נוספת, עד מרס 2017, כדי לאפשר שהות נוספת על מנת להתקין את התקנות הנדרשות להפעלת החוק, שבלעדיהן הוא לא יבוא לידי ביטוי.

אורי אריאל: התקנות הנדרשות מסדירות מגוון נושאים, ובהם הפיקוח על ייבוא המזון, סימון המזון לבעלי-החיים, קביעת רשימת חומרים מזיקים ומותרים לשימוש ועוד כיוצא באלה.

אורי אריאל: אני אודה לחברי הכנסת על תמיכתם בחוק הזה, כדי לאפשר לנו להתקדם ולהביא לפיקוח יותר טוב ולבריאות יותר טובה, גם לבעלי-החיים וגם לבעלי-החיים ההולכים על שתיים.

אורי אריאל: תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה לשר החקלאות ופיתוח הכפר.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו נתקדם על-פי רשימת הדוברים.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת אראל מרגלית – אינו נוכח; חבר הכנסת נחמן שי – מוותר; חברת הכנסת זהבה גלאון – מוותרת; חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה – אינו נוכח; חבר הכנסת ישראל אייכלר – אינו נוכח; חברת הכנסת מיכל רוזין – חברת הכנסת רוזין מוותרת; חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן – מוותרת; חברת הכנסת שרן השכל – אינה נוכחת; חבר הכנסת עבד אל חכים חאג' יחיא – אינו נוכח; חבר הכנסת מנואל טרכטנברג – אינו נוכח; חברת הכנסת תמר זנדברג – חברת הכנסת תמר זנדברג מוותרת; חבר הכנסת יוסי יונה – אינו נוכח; חברת הכנסת רויטל סויד – אינה נוכחת; חבר הכנסת באסל גטאס – אינו נוכח; חבר הכנסת יצחק הרצוג – אינו נוכח; חברת הכנסת עליזה לביא – אינה נוכחת; חבר הכנסת איציק שמולי – בעלי-חיים – מוותר.

בצלאל סמוטריץ': תברך.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת עיסאווי פריג' – מבקש לדבר.

עיסאווי פריג': – – – את זה.

עיסאווי פריג': כבוד הכנסת – – –

בצלאל סמוטריץ': צחקתי.

בצלאל סמוטריץ': אני צחקתי.

קריאה: – – –

בצלאל סמוטריץ': עיסאווי, זה גם הערבים חל, בסדר.

בצלאל סמוטריץ': זה לא חוק מפלה.

בצלאל סמוטריץ': חמש דקות, אדוני, לרשותך.

בצלאל סמוטריץ': בבקשה.

בצלאל סמוטריץ': שלוש דקות, סליחה.

עיסאווי פריג': אדוני היושב-ראש, מכובדי השר – –

בצלאל סמוטריץ': שלוש דקות.

עיסאווי פריג': – – החוק שאני אמור לדבר עליו חייב שתהיה לו נגיעה לערבים, אחרת אסור לי?

בצלאל סמוטריץ': להפך, תברך.

עיסאווי פריג': לא, תגיד לי.

עיסאווי פריג': כי שמעתי אותך:

עיסאווי פריג': החוק אין לו נגיעה לערבים – –

בצלאל סמוטריץ': הפוך, אמרתי – – –

עיסאווי פריג': – – מה אתה עושה כאן?

בצלאל סמוטריץ': הפוך, אמרתי שהוא חל גם על ערבים, באופן שוויוני, אז תברך.

בצלאל סמוטריץ': אין פה אפליה.

עיסאווי פריג': אתה יודע מה אני אוהב?

עיסאווי פריג': אני אוהב את החיוך הציני היפה שיש לך.

עיסאווי פריג': אבל מה?

עיסאווי פריג': מחייך ומכניס, מה לעשות.

עיסאווי פריג': בכל מיני חקיקה.

בצלאל סמוטריץ': עיסאווי.

עיסאווי פריג': אדוני השר, אני רוצה להתמקד בחוק, אבל אני אעשה את זה מזווית שבה אני רוצה את עזרתך, שתעזור לי בזה.

עיסאווי פריג': הרי החוק הזה אושר ב-2014, בפברואר, והכנסת אמרה שהוא ייכנס לתוקף בעוד שנתיים, בכפוף לתקנות שייכתבו.

עיסאווי פריג': אנחנו עוד לא הגענו לשנתיים, ואתם מביאים את החוק כדי להאריך את זה בעוד שנה, ובינתיים נמשיך לחיות על צו הפיקוח הקיים מ-1971.

עיסאווי פריג': נכון?

עיסאווי פריג': יפה.

עיסאווי פריג': חברים, מכאן אני רוצה להיכנס לסוגיה.

עיסאווי פריג': אני רוצה – מדינה וממשלה שחיה על הוראות שעה וצווים.

עיסאווי פריג': איך אפשר לנהל חברה כזו?

עיסאווי פריג': בוועדת הכלכלה אנחנו מנהלים היום דיון על חוק רישוי רכב.

עיסאווי פריג': חוק רישוי רכב – המוסכים והיבואנים וכולם חיים על-פי צווים מאז 1948.

עיסאווי פריג': ואתה, בהצעת החוק הזו, אומר: מה רע?

עיסאווי פריג': נמשיך לחיות על צווים.

עיסאווי פריג': לא הספקנו לכתוב את התקנות.

עיסאווי פריג': זה מחזיר אותי לחוק רשות השידור.

עיסאווי פריג': חוקק חוק שהרשות הייתה אמורה להיכנס בספטמבר לפעולה.

עיסאווי פריג': לא נכנסה.

עיסאווי פריג': בואו נדחה את זה למרס.

עיסאווי פריג': דחינו למרס.

עיסאווי פריג': לא צריך את ירושלים?

עיסאווי פריג': בוא נעביר למודיעין.

עיסאווי פריג': למה שיטת המריחה הזו?

עיסאווי פריג': ולמה כבוד השר ממשיך להיות חלק מהמריחה הזו?

עיסאווי פריג': לחיות על צווים – באמת, אתם עושים צחוק מהבית הזה.

עיסאווי פריג': זה בחוק של מזון לבעלי-חיים, הפיקוח, רשות הרכב – המון חוקים.

עיסאווי פריג': צו רודף צו, צו רודף צו.

עיסאווי פריג': בואו נעשה קצת כבוד לבית הזה, כבוד לעצמנו.

עיסאווי פריג': אתה לא יכול להקים מערכת חקיקה על צווים.

עיסאווי פריג': הרי זה בגנים שהכול מתנהל על-פי מצב חירום.

עיסאווי פריג': גם בזה יש מצב חירום?

עיסאווי פריג': אין לכם זמן לכתוב תקנות ושהחוק ייכנס לתוקף?

עיסאווי פריג': אני חושב שזה לא מוסיף לנו.

עיסאווי פריג': והקריאה שלי, אדוני השר, שאתה באמת צריך – בשנה הזו שאתה מאריך את החוק אכן תדאג, הלכה למעשה, שיהיו תקנות, ותקדיש את הזמן הנכון לכך.

עיסאווי פריג': תודה, אדוני.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': שר החקלאות מבקש להשיב?

אורי אריאל: בסוף.

בצלאל סמוטריץ': זה הסוף.

אורי אריאל: זהו?

בצלאל סמוטריץ': כן.

אורי אריאל: ברשות היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, חבר הכנסת פריג', אני רוצה לומר בפה מלא, בצורה ברורה: הערתך, יש לה מקום.

אורי אריאל: כשנכנסתי לתפקידי כשר החקלאות ופיתוח הכפר ובדקתי, בין השאר, את החקיקה ודברים מהסוג הזה, דיברו אתי על העניין.

אורי אריאל: ואני אמרתי להם את הדברים שאתה אומר:

אורי אריאל: חברים יקרים – למחלקה המשפטית, שזה בעיקר עיסוקה – והסבירו לי שהם לא יעמדו בזה מסיבות שונות, שלא אפרט אותן עכשיו, ולא בגלל – איך נאמר?

אורי אריאל: – בטלנות, רשלנות או חוסר אכפתיות.

אורי אריאל: הם גם לקחו מיקור חוץ שיעזור להם, כי הם ראו שהם לא עומדים.

עיסאווי פריג': למה זה תקוע?

אורי אריאל: רגע, ברשותך.

אורי אריאל: היות שהשתכנעתי שהם לא יעמדו, הסכמתי להביא את החוק, אבל הדחייה היא עד שנה, היא לא שנה.

אורי אריאל: ואני מקבל את דבריך.

אורי אריאל: אני מקבל אותם.

אורי אריאל: ואני אשתדל שזה יהיה בזמן הכי קצר, כי יש לנו אינטרס.

אורי אריאל: זה חוק שאנחנו הבאנו, ויש לנו אינטרס שהוא ייכנס, בשביל בריאות בעלי-החיים וגם בשביל בני-האדם.

אורי אריאל: זה ממש אינטרס שלנו.

אורי אריאל: אנחנו לא רוצים לדחות ולא למרוח.

אורי אריאל: אני מקבל את הערתך, ואנחנו נפעל ליישם את זה בהקדם האפשרי.

אורי אריאל: תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו עוברים, אם כן, להצבעה על הצעת חוק הפיקוח על מזון לבעלי-חיים (תיקון), התשע"ו–2015, בקריאה ראשונה.

בצלאל סמוטריץ': מי בעד?

בצלאל סמוטריץ': מי נגד?

בצלאל סמוטריץ': הצבעה מס' 18 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 37 נגד – 3 נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק הפיקוח על מזון לבעלי-חיים (תיקון), התשע"ו–2015, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

בצלאל סמוטריץ': תוצאות ההצבעה: 37 בעד, שלושה מתנגדים, אחד נמנע.

בצלאל סמוטריץ': הצעת החוק עברה בקריאה ראשונה, והיא תועבר לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

בצלאל סמוטריץ': [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/991); נספחות.

בצלאל סמוטריץ': ]

בצלאל סמוטריץ': אנחנו עוברים לסעיף הבא שעל סדר-היום: הצעת חוק לתיקון פקודת רופאי השיניים (מס' 6) (פטור מבחינות), התשע"ו–2015, קריאה ראשונה.

בצלאל סמוטריץ': יציג את ההצעה שר הבריאות חבר הכנסת יעקב ליצמן.

יעקב ליצמן: לא.

זאב אלקין: באופן זמני ממלא את מקומו שר הקליטה.

בצלאל סמוטריץ': באופן זמני ממלא את מקומו – – –

קריאה: – – – קריאה שנייה.

בצלאל סמוטריץ': לא לא, קריאה ראשונה עכשיו.

קריאה: – – –

בצלאל סמוטריץ': העברנו לוועדה.

בצלאל סמוטריץ': עוד פעם – מציג את החוק שר הקליטה והרפואה?

בצלאל סמוטריץ': שר הקליטה.

קריאה: בצלאל, לאיזו ועדה?

בצלאל סמוטריץ': עבודה ורווחה.

זאב אלקין: אדוני היושב-ראש, תודה רבה, חברי השרים – – –

בצלאל סמוטריץ': למה אתה מציג ולא הוא?

זאב אלקין: תכף אני אסביר למה אני מציג.

זאב אלקין: חברי השרים, חברי הכנסת, אני מודה לשר הבריאות גם על ההזדמנות וההצעה שלו להציג את החוק, תכף אני אסביר למה הוא הציע לי להציג את החוק, וכמובן אני בראש ובראשונה מודה לו על קידום הנושא הזה במשרד הבריאות, כי אני יודע שזה היה מאוד מאוד לא פשוט, ועוד חלק מהמלאכה לפנינו.

זאב אלקין: הצעת החוק המונחת לפניכם מתקנת את פקודת רופאי השיניים, המסדירה כיום את העיסוק ברפואת שיניים בישראל כדי להגן על שלום הציבור ובריאותו, וכן להבטיח רמה מקצועית הולמת של העוסקים ברפואה.

זאב אלקין: בפקודה מפורטים התנאים לקבלת רישיון לעסוק ברפואת שיניים בישראל, ובין השאר נקבע כי על המבקש לקבל רישיון לעמוד בבחינות.

זאב אלקין: התקנות שעוסקות בבחינה, תקנות רופאי השיניים (בחינת רישוי), קובעות ומסדירות את עריכת בחינות הרישוי הממשלתיות במקצוע.

זאב אלקין: הבחינות שמוסדרות בתקנות אלה הן בחינה עיונית ובחינה מעשית לכלל רופאי השיניים המבקשים כאמור רישיון לעסוק במקצוע.

זאב אלקין: כיום, לאור גל העלייה, המתקיים גם בימים האלה, וגם הצפוי בקרוב, של רופאי שיניים העוסקים בתחום, וכדי לסייע לעולים חדשים אלה להשתלב ולעסוק במקצוע גם בישראל, מוצע בהצעת החוק לאפשר למנהל לקבוע בתקנות פטור מחובת הבחינות, כולה או חלקה, בתנאים שיקבע.

זאב אלקין: הצעה זאת למעשה דומה להוראה הקיימת כיום בפקודת הרופאים.

זאב אלקין: אני ארחיב קצת בעניין – וזאת באמת הסיבה לכך שאנחנו עובדים יחד עם משרד הבריאות על קידום הצעת החוק הזאת.

זאב אלקין: מדובר בבעיה אקוטית, של גל העלייה האחרון במיוחד, של עולים מצרפת.

זאב אלקין: אני מניח שחלק מחברי הכנסת היושבים באולם הזה נחשפו לסוגיה הזאת, שמגיעים לכאן רופאי שיניים, חלקם עם ניסיון גדול מאוד בתחום, לא רק ניסיון מעשי, אלא גם אלה שמלמדים רופאי שיניים בצרפת, באוניברסיטאות הטובות ביותר, ואז מוצאים את עצמם נאלצים לעבור את כל המסכת של הבחינות, ויש ביניהם גם כאלה שנכשלים, וזה כמובן מייצר עוגמת נפש מאוד מאוד גדולה.

זאב אלקין: אנשים שעבדו לפי סטנדרט מערבי, היו רופאי שיניים מעולים, ופתאום צריכים להתחיל הכול מחדש.

זאב אלקין: כידוע, גם פרופסור בכיר, אם תהפוך אותו לסטודנט שנה א' היום, ותשלח אותו לבחינות אצל עמיתיו, לפעמים עלול גם להיכשל.

זאב אלקין: כמובן יש כאן מכשלה גדולה, ומבוכה גדולה, כי מי שמפסידים מזה זה גם העולים, מצד אחד, וגם הרפואה הישראלית, מצד שני, שיכלה להיעזר ברופאים האלה, שהם רופאים מצוינים.

זאב אלקין: היו בתקופה האחרונה לא מעט טענות, והיה אפילו שיח ציבורי ער בנקודה הזאת, ותקפו בין השאר את משרד הבריאות.

זאב אלקין: כל מי שתקף לא מכיר את המצב החוקי.

זאב אלקין: המצב עד היום היה שלמעשה למשרד הבריאות לא הייתה שום סמכות לפטור מחובת הבחינות, כי החוק, פקודת רופאי השיניים, מאוד מאוד ברור בעניין הזה, ולא אפשר מסלול פטור.

זאב אלקין: לעומת זאת, בפקודת הרופאים קיימת אפשרות למשרד הבריאות לאפשר את הפטור, ואכן לגבי רופאים בעלי ניסיון משרד הבריאות כן פוטר היום מחלק מהבחינות.

זאב אלקין: על כן סוכם בין משרד הבריאות למשרד העלייה והקליטה, וזה קיבל אישור של ועדת השרים לחקיקה, להוביל הצעת חוק שתסמיך את משרד הבריאות, לאחר מכן, לאפשר את הפטור בתנאים שייקבעו בתקנות.

זאב אלקין: ברגע שהחוק יאושר, משרד הבריאות יוכל להביא לאישור הכנסת, בטח, את התקנות הרלוונטיות, אפילו לא בטוח שצריך פה את אישור הכנסת – אם יהיה צריך, יביאו, אם לא, משרד הבריאות יתקין לבדו את התקנות הרלוונטיות, שיקבעו את התנאים בדיוק, איזה ניסיון נדרש ואיזה סוג פטור יינתן.

זאב אלקין: אגב, בסיכום עם שר הבריאות, גם רציתי להודיע מעל במת הכנסת: כתוב כאן, בדברי ההסבר לחוק, שהפטור יהיה אך ורק מהבחינה העיונית; זה לא כתוב בחוק, זה מה שצריך להיות כתוב בתקנות.

זאב אלקין: אנא אל תתייחסו למשפט האחרון הזה של דברי ההסבר, כי כפי שסיכמנו עם שר הבריאות – דעתו שונה מדברי ההסבר של החוק, הוא בהחלט לא פוסל את האפשרות שהפטור יינתן גם מהבחינה המעשית, ולא רק מהבחינה העיונית, ואני כמובן תומך מאוד בעמדה הזאת, ואני מאוד מקווה שאכן בתקנות יאפשרו את הפטור.

נחמן שי: איך תוודאו שהם רופאי שיניים?

נחמן שי: אולי הם לא רופאי שיניים?

זאב אלקין: מה זאת אומרת?

זאב אלקין: הם באים עם תעודה מוכחת ותעודות ניסיון.

יעקב ליצמן: – – – עובדים כבר.

זאב אלקין: השלב הראשון זה הכרה בתעודה.

זאב אלקין: חבר הכנסת שי, השלב הראשון זה הכרה פורמלית בתעודה, זה לימודים.

זאב אלקין: בדיוק כמו שמוסדר אצלנו זה מוסדר בצרפת.

עיסאווי פריג': התקנות ידועות לך?

זאב אלקין: התקנות עוד לא הובאו.

זאב אלקין: אי-אפשר להביא תקנות לחוק שעוד לא חוקק, ולכן היה פה ניסיון, בדברי ההסבר של החוק, לרמוז מה יהיה התוכן של התקנות העתידיות.

זאב אלקין: אני לא רוצה להטעות את חברי הכנסת – – –

יצחק כהן: איך נשמור על הרמה?

יצחק כהן: כבוד השר, איך נשמור על הרמה של רופאי השיניים?

יעקב ליצמן: הם יותר טובים – – –

זאב אלקין: קודם כול, ידידי סגן השר כהן, לפי מיטב ידיעתי רמת רפואת השיניים בצרפת לא נופלת בהרבה מרמת רפואת השיניים במדינת ישראל.

יעקב ליצמן: לא יכול להיות שאדם עובד עשר שנים ואין לו ניסיון.

יעקב ליצמן: זה שטויות.

רחל עזריה: יש מצוקה גדולה מאוד בקרב יהודי צרפת.

יצחק כהן: – – –

זאב אלקין: סגן השר כהן, אני מניח שאם היינו עושים ניסיון הפוך, אם היינו לוקחים את רופאי השיניים הישראלים לבחינות בצרפת, לא בטוח שכולם היו עוברים.

זאב אלקין: אני חושב שגם לטובת מדינת ישראל, וגם, כמובן – – –

יצחק כהן: למה צרפת?

יצחק כהן: מה קורה באוקראינה?

יצחק כהן: מה קורה בלטביה, בקווקז?

זאב אלקין: עוד פעם, חזקה, סגן השר כהן, שמשרד הבריאות, כשהוא יביא את התקנות, הוא ידע לאבחן בין מדינות למדינות, בין רמה מקצועית – כמו שעושים גם היום.

זאב אלקין: גם היום, לגבי הרופאים – – –

יצחק כהן: מה שהוא עושה, הוא עובר מבחנים.

יצחק כהן: זה מה שהוא עושה.

זאב אלקין: לא לא לא.

זאב אלקין: גם היום, לפי משרד הבריאות, יש מדינות שמהן הוא פוטר לחלוטין עולים ממבחנים, כמו למשל, נדמה לי, כבוד שר הבריאות, מארצות-הברית יש פטור מוחלט, יש מדינות שמהן יש פטור חלקי, תלוי בניסיון, ויש מדינות שמהן אין פטור.

זאב אלקין: הכול בהתחשב ברמת ההכשרה במדינות האלה, והכול בתקנות.

קריאה: – – –

זאב אלקין: החוק מסמיך להתקין תקנות.

קריאה: – – –

זאב אלקין: לגבי רופאים, לא לגבי רופאי שיניים.

זאב אלקין: החוק היום לגבי רופאי שיניים לא אפשר למשרד הבריאות, גם אם הוא חושב, מקצועית, שאפשר לתת את הפטור, לא מאפשר לתת את הפטור, והחוק, כאמור, נותן סמכות למשרד הבריאות להתקין תקנות בדומה למה שנעשה במקרה של רופאים.

דוד ביטן: זו הצעת חוק של הממשלה?

זאב אלקין: בוודאי, בוודאי.

זאב אלקין: מה יהיה כתוב בתקנות?

זאב אלקין: זה כבר יחליט מקצועית משרד הבריאות, בהתאם למדינות הרלוונטיות.

זאב אלקין: ולכן אני מבקש, כמובן, מחברי הכנסת מהקואליציה והאופוזיציה לתמוך בהצעת החוק, בהתאם לעמדת הממשלה, וכמובן לקדם את החוק במהירות, כי הוא בא לפתור בעיה ומצוקה אמיתית.

דוד ביטן: אני מכיר מישהו מצרפת שחזר לצרפת בגלל – – –

זאב אלקין: ולא אחד.

זאב אלקין: ולא אחד, לצערי.

זאב אלקין: ולכן יפה שעה אחת קודם שהחוק הזה יחוקק וייכנס לספר החוקים במדינת ישראל, ובעקבותיו גם יבואו התקנות כמה שיותר מהר.

זאב אלקין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה לשר העלייה והקליטה.

בצלאל סמוטריץ': אני סוגר את רשימת הדוברים לחוק הזה ועובר לפי הסדר.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת אראל מרגלית – אינו נוכח.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת נחמן שי – מוותר.

בצלאל סמוטריץ': חברת הכנסת זהבה גלאון – מוותרת.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה – אינו נוכח.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת ישראל אייכלר – אינו נוכח.

בצלאל סמוטריץ': חברת הכנסת מיכל רוזין – אינה נוכחת.

בצלאל סמוטריץ': חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן – אינה נוכחת.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת מנואל טרכטנברג – אינו נוכח.

בצלאל סמוטריץ': חברת הכנסת תמר זנדברג – מוותרת.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת יוסי יונה – אינו נוכח.

בצלאל סמוטריץ': חברת הכנסת רויטל סויד.

בצלאל סמוטריץ': שלוש דקות לרשותך, גברתי.

בצלאל סמוטריץ': בבקשה.

רויטל סויד: אדוני סגן יושב-ראש הכנסת, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, חוק העמותות הוא חוק רע; חוק העמותות הוא חוק שפוגע בחופש הביטוי; חוק העמותות הוא חוק שבו יהודי מסמן יהודי; חוק העמותות הוא חוק – –

זאב אלקין: – – –

רויטל סויד: – – שכל מטרתו היא אך ורק לנסות ולחבל באיזשהו – – –

יעקב ליצמן: הרופאים הם לא חברי עמותות – – –

רויטל סויד: סליחה?

יעקב ליצמן: הרופאים האלה לא חברי עמותות.

רויטל סויד: אה, אדוני השר, אדוני השר, אם ישמע את הנאומים שלי, הם תמיד על ענייני דיומא.

רויטל סויד: וענייני דיומא זה העובדה – –

יעקב ליצמן: פרשת השבוע.

רויטל סויד: – – שהניסיון של שרת המשפטים – –

יעקב ליצמן: פרשת השבוע – – –

זאב אלקין: כל מי ששומע "רופא שיניים" יש לו תחושות לא טובות – – –

רויטל סויד: – – להעביר את חוק העמותות הוא ניסיון לפגוע ולהשתיק עמותות שכל מטרתן היא אך ורק לגעת בזכויות אדם ולשמור על הדמוקרטיה במדינה.

רויטל סויד: אבל, בדיוק באותה הנשימה, התבטאויות כמו שהתבטאו היום פרופסור ודוקטור מהאוניברסיטה העברית כנגד שרת המשפטים אלה התבטאויות שאי-אפשר לתת להן יד ויש לגנות אותן כאן מעל דוכן המליאה הזו.

רויטל סויד: כי כשאנחנו באים וקוראים שלא תהיה הסתה ולא תהיה אלימות ובריונות, בין ברשת החברתית ובין בכלל, וכשאנחנו מבקשים – ואני עמדתי כאן וקראתי לגנות כל הסתה כנגד נשיא המדינה – וכשאנחנו מבקשים שלא להשתמש בביטויים של הצמדת נאציזם לאף אחד, לא ליהודים ולא לאף אחד, זה חל בדיוק באותה מידה גם כנגד מי שלטעמנו מנסה להעביר חוק שפוגע בחופש הביטוי.

רויטל סויד: ולמעשה, כאשר באים אותם פרופסורים ודוקטור מהאוניברסיטה העברית ואומרים את אותם הביטויים שאני אפילו לא רוצה לחזור עליהם כאן, אז אני שואלת, אם בארזים נפלה שלהבת, מה יגידו אזובי הקיר?

רויטל סויד: אז בדיוק באותה מידה שבה אנחנו באים ואומרים שאנחנו בעד חופש הביטוי ונגד חופש השיסוי, בדיוק באותה מידה אני באה ואני אומרת: יש לגנות את האמירות האלה.

רויטל סויד: אבל זה לא שומט את הקרקע מתחת עניין חוק העמותות, שהוא חוק רע, שהוא חוק שאסור לתת לו יד, שהוא חוק שבשום פנים ואופן אסור שיעבור פה.

רויטל סויד: ואני מקווה ומאמינה שבכנסת הזו לא ניתן יד לא לגינויים כמו שיש כנגד שרת המשפטים ולא לחוק העמותות.

רויטל סויד: תודה.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת יצחק הרצוג – אינו נוכח; חברת הכנסת עליזה לביא – אינה נוכחת.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת איציק שמולי.

איציק שמולי: לא.

בצלאל סמוטריץ': מוותר.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת עיסאווי פריג'.

עיסאווי פריג': אני לא אוותר.

בצלאל סמוטריץ': מזמן לא דיברת.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו כל כך שמחים לשמוע אותך.

בצלאל סמוטריץ': תענוג.

עיסאווי פריג': חוק העמותות, אתם משתלטים על השיח.

עיסאווי פריג': אדוני היושב-ראש, מכובדים, חברים, אני לא אדבר על חוק העמותות, יש לנו עוד הרבה זמן לדבר על החוק הזה, והרבה – אני שמעתי את השר – השר אלקין, ברשותך – חברים, כאן, אני זוכר שבזמנו – אני שואל אותך, השר, ואשאל כל חבר כנסת שנמצא כאן:

עיסאווי פריג': כשאתה רוצה לעשות טיפול שיניים, או כשהשר רוצה שרופא יטפל בו, אתה רוצה שהוא יהיה מקצועי?

עיסאווי פריג': זה גוף, אתה רוצה שהוא יהיה ליגה?

זאב אלקין: – – –

עיסאווי פריג': יפה מאוד.

עיסאווי פריג': אתה בא לכאן ועומד עם הצעת חוק – עם הצעת חוק – שאני, אני מבין, נקרא לה הצעת חוק של העלייה מצרפת?

עיסאווי פריג': ככה נקרא לה?

זאב אלקין: זה נולד בעקבות – – –

עיסאווי פריג': מיקדת את זה לשָם.

יעקב ליצמן: לא, אדוני.

יעקב ליצמן: אדוני טועה.

יעקב ליצמן: אנחנו חלילה וחס לא מוותרים על טיב.

עיסאווי פריג': לא, הוא אמר – – –

יעקב ליצמן: אנחנו חלילה וחס – – –

עיסאווי פריג': השר אמר שני דברים חשובים.

עיסאווי פריג': תקשיב מה אמר.

עיסאווי פריג': כאילו הוא יודע את התקנות בדיעבד – מראש.

עיסאווי פריג': השר אלקין אמר – –

זאב אלקין: הפוך.

זאב אלקין: הפוך.

עיסאווי פריג': – – שבחינה עיונית, יהיה להם פטור – –

זאב אלקין: זה לא מה שאמרתי.

עיסאווי פריג': – – ואני מאמין שהשר גם מבחינה מעשית יפטור אותם.

זאב אלקין: זה לא מה שאמרתי.

קריאה: – – –

עיסאווי פריג': הנה, כתוב לי, מה – – –

זאב אלקין: – – – משרד הבריאות יקבע – – –

דוד ביטן: – – – עכשיו אני אלך לבחינה של לשכת עורכי-הדין, לא בטוח שאני עובר.

דוד ביטן: אתה לא מבין – – – אחרי שאתה לומד – – –

עיסאווי פריג': אז כבוד השר רוצה לפטור אותם מבחינה עיונית – –

דוד ביטן: זה לא פשוט.

עיסאווי פריג': – – בתקנות, ומעשית.

עיסאווי פריג': ואז, התקנות – אפשר, תיק, חותמת – – –

יעקב ליצמן: אבל, אדוני, אנחנו לא קבענו עדיין, זה ייקבע בוועדה.

יעקב ליצמן: לא קבענו כמה שנים, אבל הולך להיות – זה לא סתם שמישהו בעד שנה – – –

זאב אלקין: התשובה מאוד פשוטה – – –

קריאות: – – –

זאב אלקין: – – – לשכנע את כבוד השר ליצמן – – –

עיסאווי פריג': יפה.

עיסאווי פריג': מכאן – – –

קריאה: – – – בחינה עיונית – – –

עיסאווי פריג': אמר, עיונית ומעשית – אני מאמין שאני אשכנע.

עיסאווי פריג': מכאן אני רוצה ללכת לצד השני של המשוואה.

עיסאווי פריג': הרי יש בחינה עיונית, ובחלקה גם מעשית, לרופאים שעבדו עשרות שנים בחו"ל, ואני מכיר הרבה רופאים ערבים מהסוג הזה, שעשרות שנים עבדו בצרפת, בספרד, באנגליה, ובאו לכאן אחרי התמחות, והיו צריכים לעבור את כל התהליך.

עיסאווי פריג': הם רופאים מוערכים בפריז ובמדריד ובכל המקומות, אבל הם לא יהודים, הם לא באו על בסיס קליטה – – –

יעקב ליצמן: לא, לא – – –

עיסאווי פריג': שנייה.

זאב אלקין: זה לא קשור – – –

קריאות: – – –

עיסאווי פריג': שנייה.

עיסאווי פריג': מכאן אני שואל אותך, כבוד השר – לא, לא, אני שואל – – –

זאב אלקין: אבל החוק לא מפריד בין עולים – – –

רחל עזריה: – – –

עיסאווי פריג': לא, אני יודע שלא מפריד.

עיסאווי פריג': חס וחלילה, אני יודע שלא מפריד.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת פריג', רק זמנך תם, אז קח משפט.

עיסאווי פריג': כבוד השר, אני שואל – אני שואל את השאלה – – –

קריאות: – – –

זאב אלקין: אז להפך.

זאב אלקין: אז גם הם ייהנו.

רחל עזריה: הגזמת.

עיסאווי פריג': לא.

עיסאווי פריג': אני שואל את השאלה.

עיסאווי פריג': עכשיו אנחנו מדברים על רפואת שיניים.

עיסאווי פריג': למה אתה לא מחיל את זה גם על רפואה כללית?

זאב אלקין: יש, יש חוק – – –

קריאות: – – –

עיסאווי פריג': לא.

עיסאווי פריג': שאלתי את כבוד השר והוא אמר שלא.

עודד פורר: יש, זה קיים – – –

עיסאווי פריג': כבוד השר.

עיסאווי פריג': כבוד השר, יש ברפואה הכללית תקנות שניתן לפטור – – –

יעקב ליצמן: יש שמונה מדינות שמוכרות, שמונה מדינות – – –

עיסאווי פריג': שיש פטור, אבל לא תקנות.

יעקב ליצמן: רגע.

יעקב ליצמן: אנחנו מכירים – – – אוסטרליה – – –

עיסאווי פריג': כן, כן, אני מכיר את זה.

יעקב ליצמן: רופא שבא משם, אני מכיר, לא צריך לעבור מבחנים.

בצלאל סמוטריץ': אדוני השר.

יעקב ליצמן: רק שאלה.

בצלאל סמוטריץ': בשביל הפרוטוקול.

בצלאל סמוטריץ': אולי אדוני יעלה אחר כך להשיב על הכול, זה חשוב, אז ניתן לו לסיים עוד שניים-שלושה דברים ואז אדוני השר יעלה.

עיסאווי פריג': אז, אדוני השר – –

בצלאל סמוטריץ': אבל באמת משפט סיום.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת פריג', אתה כבר הרבה אחרי הזמן.

עיסאווי פריג': – – תדייק בתשובה.

עיסאווי פריג': אדוני השר, לפני שאני מסיים, אין תקנות ברפואה הכללית שנותנות סמכות למנכ"ל לפטור, לא מעיוני ולא ממעשי.

עיסאווי פריג': אלו העובדות.

בצלאל סמוטריץ': תודה.

עיסאווי פריג': לגבי שמונה מדינות זה קיים, אבל לא בתקנות.

בצלאל סמוטריץ': תודה.

עיסאווי פריג': על-פי התקנות שמובאות אצלנו כאן – –

זאב אלקין: – – –

עיסאווי פריג': – – לשם כך יש – –

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת פריג', תודה.

עיסאווי פריג': – – סימן שאלה גדול מסביב לזה.

זאב אלקין: החוק.

זאב אלקין: יש חוק דומה – – –

קריאות: – – –

עיסאווי פריג': לא.

עיסאווי פריג': הוא ענה – – –

בצלאל סמוטריץ': תודה.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת יואל חסון.

קריאה: – – –

עיסאווי פריג': לא, הוא אמר שמונה מדינות.

זאב אלקין: זה בתקנות.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת פריג', שר הבריאות יעלה וישיב בצורה מסודרת על הכול.

עיסאווי פריג': – – –

זאב אלקין: יש אותו חוק בדיוק, מילה במילה – – –

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת חסון.

בצלאל סמוטריץ': שלוש דקות לרשות אדוני, בבקשה.

יואל חסון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אדוני שר הקליטה, השר לביטחון פנים, שר הבריאות, נא לחדד אוזניים ולהיות בהקשבה, כי אני הולך להגיד משהו שאני לא אגיד הרבה.

יואל חסון: אני מברך את הממשלה.

יואל חסון: אני מברך את הממשלה.

יואל חסון: אני חושב שזה חוק מצוין.

יואל חסון: אדוני שר העלייה והקליטה, ושר הבריאות שגם היה מעורב בזה – – –

זאב אלקין: – – – קרדיט – – –

יואל חסון: שר הבריאות ושר העלייה והקליטה שהציף את הנושא, אני מברך אותך על כך, מברך גם אותך, שר הבריאות.

יואל חסון: אני הייתי בקדנציות הקודמות שלי מעורב – כמו שאתם יודעים, אני מעורב מאוד בעולם היהודי ובכל הנושאים האלה, והייתי מעורב בנושא הזה.

יואל חסון: ראיתי בעיני רופאי שיניים מדהימים, מנוסים, מקצועיים, שאנשים עמדו בתור אצלם בצרפת לקבל טיפול, ושילמו מאות ואלפי יורו, ובישראל הם לא נמצאו ראויים להיות רופאי שיניים; חזרו ועזבו את הארץ רבים מהם.

יואל חסון: יותר מכך, ביקשו מהם לעבור מבחנים בעברית, כאשר עדיין אין להם את ידיעת השפה הזאת ואין להם את היכולת הזאת – התעללו בהם בצורה קשה.

יואל חסון: אדוני היושב-ראש, ראיתי את זה בעיניים.

יואל חסון: ואני כל כך שמח – באמת לא שמתי לב שזה על סדר-היום, ואני מודה שהייתי פה באולם בזמן הזה – אני כל כך שמח שהנושא הזה מגיע לטיפול ומגיע להכרעה.

יואל חסון: אנחנו לא יכולים לבוא ולקרוא ליהודי העולם לעשות עלייה, לבוא, במיוחד ממדינות המערב, במיוחד מצפון-אמריקה, ולא לתת מענה, לא לתת מענה.

יואל חסון: בהצעת החוק הבאה אני הולך להתייחס לכל הנושא גם – אומנם זה לא קשור לעלייה, אבל – טוב, אדבר על זה בחוק הזה.

יואל חסון: אבל אני אומר בעניין הזה, אני חוזר ואומר: אני מברך את הממשלה, אני מברך אותך, אדוני שר הבריאות, מברך אותך, אדוני שר העלייה והקליטה, גם אותך, השר לביטחון הפנים – אתה פה, אז אני לא רוצה שתצא מופלה – לא לא, שלא תרגיש לא נעים.

יואל חסון: אבל באמת, חוק חשוב, יוזמה חשובה, שאני מקווה שתגיע לקריאה שנייה ושלישית כמה שיותר מהר ותספיק לתת את המענה לאותם אנשים שרוצים לבוא לגור בישראל, רוצים לעבוד כאן, רוצים לחיות כאן, והחוק הזה ייתן להם פתרון.

יואל חסון: אז ברכות רבות ותודה.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה לחבר הכנסת יואל חסון.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת עודד פורר.

זהבה גלאון: לא הבנתי, אדוני, למה הכלל הזה לא חל על כולם?

זהבה גלאון: למה רק רופאי שיניים?

בצלאל סמוטריץ': לא, הוא קיים כבר על רופאים – אבל שר הבריאות יסביר תכף.

בצלאל סמוטריץ': שר הבריאות ישיב תכף על כל השאלות.

זהבה גלאון: אתה עולה להשיב, אדוני השר?

בצלאל סמוטריץ': שלוש דקות, אדוני, לרשותך.

עודד פורר: אדוני היושב-ראש, תודה, חברי הכנסת – אדוני שר הבריאות, אשמח אם תישאר, א.

עודד פורר: כי אני רוצה לברך.

עודד פורר: אני חושב שהיוזמה היא איזושהי אבן דרך ראשונה, אבל היא תיבחן ביכולת של משרד הבריאות להתקין את התקנות האלה.

עודד פורר: כי צריך לזכור שיש גם מקצועות רפואה מסוימים, למשל, של עולים מצרפת, לדוגמה פודיאטרים – וכבר ב-2008 החליטה הממשלה – אדוני השר, אדוני שר הבריאות – אדוני שר הבריאות, זה חשוב – כי כבר ב-2008 – – –

יעקב ליצמן: כן.

עודד פורר: א.

עודד פורר: בירכתי אתכם.

יעקב ליצמן: תודה.

עודד פורר: שנית, כבר ב-2008 החליטה הממשלה שיש להתקין תקנות למקצוע הפודיאטריה של עולים מצרפת למשל, ועד היום לא התקינו את התקנות.

עודד פורר: ויש החלטת ממשלה בנושא הזה מהשנה שעברה, שיש מקום לדחוף יותר מהר ויותר בתוקף גם את המשרד וגם את פקידיך כדי להתקין את התקנות האלה ולאפשר לעולים האלה לעלות.

עודד פורר: סך הכול, אם מסתכלים על העלייה מצרפת, שהייתה במגמת עלייה מאוד גדולה בשנתיים האחרונות, המגמה קצת נבלמה השנה.

עודד פורר: אין עלייה באותו קצב שרצוי היה שיהיה.

עודד פורר: ציפיתי שיהיו קרוב ל-10,000 עולים מצרפת, ולצערי לא נגיע למספרים האלה.

יואל חסון: לכמה הגענו עד היום?

עודד פורר: השנה יש כ-7,300, לדעתי, עד עכשיו.

זאב אלקין: מעל 8,000.

עודד פורר: אבל בשנה שעברה היו 7,000.

יואל חסון: זה הרבה מאוד.

עודד פורר: זה הרבה, אבל נפתחו 10,000 תיקי עלייה.

זאב אלקין: זה הכי הרבה מקום המדינה, אבל צריך הרבה יותר.

עודד פורר: נכון.

עודד פורר: ואני חושב שאחת הסיבות לכך שלא באים לכאן – ולזה צריך לשים לב – אנחנו נמצאים באיזושהי נקודה מול העלייה מצרפת, האמון שלהם במדינת ישראל נמצא כרגע במבחן.

עודד פורר: הוא נמצא במבחן כי רבים מהם בוחרים היום דווקא להגר לקנדה ולארצות-הברית ולאנגליה ולא לישראל.

עודד פורר: הם מהגרים.

עודד פורר: כל צרפתי שני שוקל הגירה.

עודד פורר: אנחנו צריכים שהם יהגרו לכאן, שהם יעלו ארצה.

עודד פורר: ולמשרד הבריאות יש חלק ניכר בזה.

עודד פורר: גם לגבי רופאים, ויש לגביהם תקנות פטור, עדיין זה רק למי שעבד מעל 14 שנה.

עודד פורר: צריך להקל את התקנות.

עודד פורר: בסופו של דבר, רופא שהיה רופא טוב בפריז יכול להיות רופא מצוין בירושלים.

עודד פורר: אין לי ספק שגם אתה בעמדה הזו.

עודד פורר: אנחנו בכנסת, גם באופוזיציה, נתמוך בכם כשתבואו להקל.

עודד פורר: תודה.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': שר הבריאות ישיב לדוברים.

יעקב ליצמן: אדוני היושב-ראש, רבותי השרים, חברי הכנסת, בוא נתחיל מהסוף: אנחנו לא הולכים להקל על רופאים לא טובים או לזלזל בכך.

יעקב ליצמן: אני לא בא, חלילה וחס, להקל, שרופא לא-טוב יוכל לעבוד כאן בארץ.

יעקב ליצמן: מדובר כאן על קבוצת רופאים – לא רק קבוצת רופאים – רופאים מצוינים, עובדים עשר שנים, 14 שנה, כפי שצוין כאן קודם, עומדים בתור אליהם, והם מגיעים לכאן, לארץ, והם לא יכולים לעבוד כאן.

יעקב ליצמן: זה, עם כל הכבוד, אני לא רוצה להגיד – זה מסורבל, זה מסובך, וזה לא צריך להיות.

יעקב ליצמן: וזה מפריע לקליטה, לעלייה, ולא צריך לעשות את זה.

יעקב ליצמן: אני בעד – אני רוצה לגלות לכם שגם בזמן שביתת הרופאים אמרתי:

יעקב ליצמן: אני בעד לאשר רופאים מכל מיני מדינות.

יעקב ליצמן: לצערי, היום, מאז קום המדינה היה נוהג לאפשר רק משמונה מדינות, אני לא זוכר את כולן בעל-פה: ניו-זילנד, אוסטרליה, ארצות-הברית – גם באירופה לא כל – אתם תגידו שבגרמניה אין רופאים טובים?

יעקב ליצמן: למה אני לא יכול להכיר ברופאים שעובדים שם הרבה שנים בלי מבחן?

יעקב ליצמן: אנחנו הולכים לבדוק את זה.

יעקב ליצמן: אנחנו נביא את הדברים לוועדת הכנסת, אולי נעשה ועדה משותפת, עוד מעט נראה, ונעשה את הדברים מסודר.

יעקב ליצמן: אני לא בא לזלזל, אני בא להקפיד מאוד על הניסיון של הרופאים, על העתודות.

יעקב ליצמן: לא בא, חלילה וחס, להקל.

יעקב ליצמן: אני בא לכאן רק להגיד: כל הנושאים האלו שכאילו מזלזלים – הוא צריך להתחיל מאלף-בית – אי-אפשר לעשות את זה לרופא שעבד 15 שנה, עם כל הכבוד.

עיסאווי פריג': מה עם הרופא הכללי?

עיסאווי פריג': למה לא הכנסת את זה בחוק?

יעקב ליצמן: אני אבדוק, אני אבדוק.

יעקב ליצמן: אמרתי – – –

עיסאווי פריג': – – –

יעקב ליצמן: בוא בוא, אני אבדוק את הכול.

עיסאווי פריג': – – –

יעקב ליצמן: אמרתי, אני אבדוק את הכול.

יעקב ליצמן: אבל לא אתן, לא אאפשר שרופאים לא טובים ייכנסו למערכת.

יעקב ליצמן: לא.

יעקב ליצמן: גם לא ממדינות שאני יודע ששם הם לא טובים.

יעקב ליצמן: אמרתי: נבדוק את זה, את כל זה נבדוק בוועדה, תקום ועדה משותפת.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו עוברים, אם כן, להצבעה על הצעת חוק לתיקון פקודת רופאי השיניים (מס' 6) (פטור מבחינות), התשע"ו–2015, בקריאה ראשונה.

בצלאל סמוטריץ': מי בעד?

בצלאל סמוטריץ': מי נגד?

בצלאל סמוטריץ': הצבעה מס' 19 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 37 נגד – אין נמנעים – 2 ההצעה להעביר את הצעת חוק לתיקון פקודת רופאי השיניים (מס' 6) (פטור מבחינות), התשע"ו–2015, לוועדה שתקבע ועדת הכנסת נתקבלה.

בצלאל סמוטריץ': תוצאות ההצבעה: 37 בעד, אין מתנגדים, שני נמנעים.

בצלאל סמוטריץ': אני קובע כי הצעת החוק עברה בקריאה ראשונה, והיא עוברת לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

דוד ביטן: לא, בוועדה המשותפת.

זאב אלקין: הוא רוצה ועדה משותפת.

בצלאל סמוטריץ': אז אנחנו מעבירים את זה לוועדת הכנסת, והיא תחליט.

קריאה: לוועדה המשותפת.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו מעבירים לוועדת הכנסת, והיא תחליט לאיזו ועדה החוק הזה עובר.

בצלאל סמוטריץ': סגן מזכירת הכנסת יכריז הכרזה.

נאזם בדר: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת מסקנות ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בעקבות דיון מהיר בהצעתם של חברי הכנסת סופה לנדבר, איציק שמולי, מירב בן ארי, יואב בן צור, קארין אלהרר, שולי מועלם-רפאלי ואברהם נגוסה בנושא: בתי-תמחוי לניצולי השואה בסכנת סגירה.

נאזם בדר: תודה.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה למזכיר הכנסת.

בצלאל סמוטריץ': [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/980); נספחות.

בצלאל סמוטריץ': ]

בצלאל סמוטריץ': אנחנו עוברים לנושא הבא שעל סדר-היום: הצעת חוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004) (תיקון מס' 18), התשע"ו–2015, לקריאה ראשונה.

בצלאל סמוטריץ': יציג את הצעת החוק סגן שר האוצר – איפה הוא?

בצלאל סמוטריץ': יציג את הצעת החוק סגן שר האוצר חבר הכנסת יצחק כהן.

בצלאל סמוטריץ': אדוני יסביר לנו גם במסגרת הצגת הצעת החוק איך אנחנו מצביעים עכשיו – אדוני סגן השר יסביר לנו גם איך אנחנו מצביעים עכשיו על הצעת חוק של יעדי התקציב לשנים 2004-2003.

יצחק כהן: בצלאל, בצלאל, הכול יהיה בסדר.

בצלאל סמוטריץ': לא לא, אולי יש – אנחנו יודעים שתשובה עוקרת למפרע, אז אולי אפשר – – –

יצחק כהן: כבוד היושב-ראש, חברי בצלאל, הצעת חוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלי לשנות הכספים 2003 ו-2004) (תיקון מס' 18) – – –

עיסאווי פריג': – – –

יצחק כהן: הם יושבים עכשיו, עכשיו ועדה מתכנסת.

יצחק כהן: למה אתה לא שם?

יצחק כהן: מה הצבעת לגבי רופאי השיניים?

עיסאווי פריג': נמנעתי, ואני חושב שזה לא פייר.

יצחק כהן: למה?

עיסאווי פריג': – – – יש המון רופאי שיניים.

יצחק כהן: הבנתי.

יצחק כהן: אדוני היושב-ראש, הצעת החוק המונחת לפניכם, חברי, עיקרה מתן פטור מתשלום היטל המוטל על העסקת עובדים זרים למשקיעים זרים, עובדים מומחים, חיוניים מטעמם, ובני-זוגם, שהם אזרחי ארצות-הברית, כדי שייכנס לתוקפו ההסדר בדבר מתן אשרות מסוג E2 לאזרחים ישראלים בארצות-הברית.

יצחק כהן: סעיף 45 – עיסאווי, אתה לא מקשיב ואחר כך לא תדע מה אתה מצביע.

יצחק כהן: תקשיב.

עיסאווי פריג': – – –

יצחק כהן: סעיף 45 לחוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004), התשס"ג–2003 – זהבה, את מפריעה לו להקשיב.

יצחק כהן: זהבה, את מפריעה לו להקשיב – –

עיסאווי פריג': אנחנו דנים איך להצביע על זה.

יצחק כהן: – – קובע כי מעסיק של עובד זר ישלם היטל בשיעור מסוים מסך כל ההכנסה של עובד זר ששילם בשנת מס מסוימת.

יצחק כהן: בסעיף 44(א) לחוק מוחרגים מההגדרה "עובד זר" לעניין חובת תשלום ההיטל עובדים זרים בעלי מאפיינים שונים.

יצחק כהן: בהתאם להחלטת הממשלה מיום 30 במרס 2014, שעניינה קביעת הסדר למתן רישיונות ישיבה זמניים בישראל למשקיעים ולעובדים מומחים חיוניים מטעמם, שהם אזרחי ארצות-הברית, וכן לבני משפחותיהם, נקבע כי כדי שייכנס לתוקפו ההסדר בדבר מתן אשרות מסוג E2 – בצלאל, זה לא יהיה 1 – לאזרחי ישראל בארצות-הברית, יש צורך שיחול בישראל הסדר דומה לגבי אזרחי ארצות-הברית.

יצחק כהן: לאור זאת, הנחתה הממשלה את שר האוצר לתקן את פרק י' לחוק, כך שמשקיעים זרים, עובדים מומחים חיוניים מטעמם ובני-זוגם, שהם אזרחי ארצות-הברית, יוחרגו מהגדרת "עובד זר", וכך לא יוחל על העסקתם ההיטל הקבוע בסעיף 45 לחוק.

יצחק כהן: איציק שמולי.

יצחק כהן: בהתאם לכך, מוצע לתקן את ההגדרה האמורה של "עובד זר" ולהחריג ממנה משקיע זר שקיבל אשרה ורישיון לישיבת ביקור מסוג ב/5, לפי חוק הכניסה לישראל, התשי"ב–1952, וכן עובד חיוני שקיבל אשרה ורישיון לישיבת ביקור מסוג ב/51 – זה כבר מפציץ – לפי החוק האמור, ואת בני-זוגם.

יצחק כהן: אבקש מכם, חברי הכנסת, לאשר את הצעת החוק בקריאה ראשונה ולהעבירה לוועדת הכספים להכנה לקריאה שנייה ושלישית.

יצחק כהן: תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו סגרנו את רשימת הדוברים, ונלך על-פי הסדר: חבר הכנסת איתן ברושי – אינו נוכח.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת נחמן שי – אינו נוכח.

בצלאל סמוטריץ': חברת הכנסת זהבה גלאון – איזו נדיבות של האופוזיציה היום.

בצלאל סמוטריץ': חברת הכנסת תמר זנדברג – מוותרת.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת דב חנין.

קריאה: אדוני היושב-ראש – – –

בצלאל סמוטריץ': אתה לא רשום?

בצלאל סמוטריץ': אני אצרף אותך במקום מישהו מהמפלגה שלך.

בצלאל סמוטריץ': שלוש דקות, אדוני, לרשותך.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, תודה לך, אדוני השר, עמיתי חברי הכנסת, אני מתנגד להצעת החוק הזאת, ואני מתנגד להצעה מטעם מאוד עקרוני ומהותי:

דב חנין: הגיע הזמן שלמדינת ישראל תהיה מדיניות כוללת אחת לגבי עובדים זרים.

דב חנין: המדיניות הזאת צריכה לחול על כל העובדים הזרים שיש בישראל, וצריכה לכלול גם את חובותיהם וגם את זכויותיהם של העובדים הזרים, גם את מעמדם.

דב חנין: אי-אפשר לקרוע את תחום העובדים הזרים לפיסות ולייצר לנו מנגנונים של יוצאים מן הכלל וחריגים למי שהממשלה חפצה ביקרו.

דב חנין: אם המדינה הגיעה למסקנה שבתחום מסוים יש לנו צורך בעובדים זרים, אז צריך לאפשר לעובדים האלה להגיע, אבל צריך לתת להם גם זכויות, צריך לתת להם מעמד, ובטח אי-אפשר להתפלא, אחר כך, שאותם עובדים, שהזמנו לעבוד אצלנו, הם לא רק מכונות קטיף בחקלאות, והם לא רק מערכות של סיוע לקשישים ולזקנים אצלנו, אלא הם בני-אדם, עם רצונות, ועם חיים, ועם רצון לייצר קשרים חברתיים, ועם רצון להקים משפחה.

דב חנין: אי-אפשר להמשיך להתייחס לסוגיית העובדים הזרים כמערכת בלתי אנושית וכמערכת שאין לה הסדרה כוללת בשום צורה שהיא.

דב חנין: אני רוצה לנצל את ההזדמנות כדי גם להביע את עמדתי בסוגיית העובדים הזרים, והעמדה הזאת מאוד ברורה: אני חושב שבתנאים הנוכחיים אין מקום, ככלל, לאפשר לייבא לישראל עובדים זרים.

דב חנין: יש בישראל אלפים רבים של מבקשי מקלט שהגיעו אלינו, ברחו על חייהם, נכנסו למדינת ישראל בצורה בלתי חוקית, שוהים היום בשכונות מוחלשות, לא זוכים לפתרונות, לא זוכים להכרה, לא זוכים למעמד, ואי-אפשר לגרשם מהארץ – לא אני אומר, אלא משרד החוץ הישראלי אומר את זה, ואין שום סיבה שלא לאפשר לאנשים האלה לעבוד בכל אותם תחומים רבים שבהם המשק הישראלי צריך עובדים.

דב חנין: אם זה חקלאות, אם זה מלונאות, אם זה הכשרה בסיעוד, אם זה תחומים נוספים.

דב חנין: כל עוד יש לנו כל כך הרבה אלפים של אנשים שנמצאים בעצם מחוץ למערכת העבודה, מחוץ למערכת הזכויות הסוציאליות, מחוץ למערכות הביטחון הסוציאלי – –

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת חנין, משפט סיום.

דב חנין: – – כל עוד יש כל כך הרבה אנשים כאלה בישראל, אין מקום, ואסור לייבא, ככלל, עובדים זרים נוספים.

דב חנין: כאשר יש מצב של צורך בעובדים מקצועיים, ספציפיים למטרה כזו או אחרת, אפשר להתיר את זה במספרים מצומצמים, אבל גם אז צריך הסדר כולל לסוגיית העובדים הזרים, ולא מה שהממשלה מציעה לנו כאן.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת באסל גטאס – אינו נוכח.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת מנואל טרכטנברג – אינו נוכח.

בצלאל סמוטריץ': חברת הכנסת מיכל רוזין – מוותרת.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת אראל מרגלית – אינו נוכח.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה – אינו נוכח.

בצלאל סמוטריץ': חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן – אינה נוכחת.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת איציק שמולי – מוותר.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת מיקי לוי.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו לא נוכל להצביע בלי ברכותיך, חבר הכנסת חסון.

בצלאל סמוטריץ': שלוש דקות, אדוני, לרשותך.

בצלאל סמוטריץ': בבקשה.

מיקי לוי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, רק לפני כשבוע וחצי יצא ראש הממשלה בעוד קריאה מסוג סופר-טנקר ורפורמת המרפסות, באיזו ידיעה בומבסטית של 2 מיליון שקל למיגון תחנות האוטובוס, וכבר אז אמרתי שזה אובדן עשתונות, כי זה לא ממגן שום דבר, ותמיד המדרכה תהיה חשופה, ותמיד אם מישהו רוצה לבצע משהו, כששורה עליו רוח האלוהים, הוא יכול למצוא את הדרך הזאת.

מיקי לוי: ואמרו: עזוב, מה, 2 מיליון שקל הם כסף קטן.

מיקי לוי: ראש הממשלה נתן 2 מיליון שקל לטובת עיריית ירושלים, כדי למגן תחנות אוטובוס.

מיקי לוי: אז רק אני רוצה להביא לידיעת חברי הכנסת ולידיעתך, אדוני, שכרגע הסתיימה ישיבה מאוד מאוד חשובה בעיריית ירושלים, בוועדת הכספים, שבה, בישיבה הזאת, כתוצאה מכך שהעלויות שתכנן מישהו אינן עלויות נכונות, החליטו שלא להחליט.

מיקי לוי: אז כרגיל יצאו באיזו קריאה בומבסטית לפני כשבועיים, ואמרו לנו שהנה, הנה, למחרת הכול יהיה בסדר ברחובות ערי ישראל ובירושלים בפרט, ועברו שבועיים, והיום התפוצצה הישיבה, והכסף שניתן אינו כסף מספיק, והחליטו בשלב הזה שלא למגן את תחנות האוטובוס בירושלים.

מיקי לוי: תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': חברת הכנסת עליזה לביא – אינה נוכחת.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת עפר שלח – אינו נוכח.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת עיסאווי פריג'.

איציק שמולי: עיסאווי, שחרר אותנו.

עיסאווי פריג': אתה רוצה?

עיסאווי פריג': אנחנו רגילים לחזור באחת, שתיים לפנות בוקר, זה בסדר.

עיסאווי פריג': לא נדבר על חוק העמותות.

בצלאל סמוטריץ': שלוש דקות, אדוני, לרשותך.

בצלאל סמוטריץ': בבקשה.

עיסאווי פריג': אדוני היושב-ראש, מכובדי השר, וסגן השר שנהנה עם האוזנייה – איזה כיף, איזה כיף לראות אותך עם שתי אוזניות, לא אוזנייה אחת, אפילו שתיים.

עיסאווי פריג': באת, עמדת כאן – – –

יואל חסון: יש תקציב באוצר.

עיסאווי פריג': יש תקציב, מה בסופו?

עיסאווי פריג': יאללה, שידברו, נסדר אותם בהעברות.

יואל חסון: עיסאווי, גם מהעודפים.

טלי פלוסקוב: – – –

יואל חסון: אני אומר, מהעודפים קנו לו אוזניות.

עיסאווי פריג': כן.

עיסאווי פריג': אה.

מיקי לוי: עיסאווי.

עיסאווי פריג': כן.

מיקי לוי: היום העברנו 2.5 מיליארד שקל עודפים, רזרבה, במקום שזה ילך – – –

עיסאווי פריג': וסגן השר יודע מזה?

מיקי לוי: במקום שעל-פי החוק זה ילך לכיסוי החוב הלאומי, העבירו את זה למשרדים, כדי שהילדים שלנו יישאו בחוב בעתיד.

עיסאווי פריג': וסגן השר עם שתי אוזניות, השאלה אם שומע, אבל תבורך, תמשיך עם האוזניות, זה בסדר.

יואל חסון: זה מסנן את דברי האופוזיציה.

עיסאווי פריג': אנחנו מרשים לך.

עיסאווי פריג': תראו, חברים, אנחנו היום – אני מסתכל על החקיקה – – –

טלי פלוסקוב: – – –

עיסאווי פריג': אני מסתכל על החקיקה, וזה מעניין; בחוק הזה, חוק שמיועד לקבוצה מסוימת, ועכשיו אתייחס לזה – החוק שלפניו מתייחס לקבוצה מסוימת: העלייה הצרפתית.

עיסאווי פריג': חוקים של קבוצות.

עיסאווי פריג': וכשיש חוק אוניברסלי, נזכרים בצווים, כמו החוק שהיה על המזון.

עיסאווי פריג': הכול מתנהל לפי חוקים לקבוצות: פעם לסמוטריץ, ליושב-ראש, למתנחלים; פעם לחרדים; פעם לצרפתים; ועכשיו זה תורם – – –

יצחק וקנין: – – –

עיסאווי פריג': – – – של ארצות-הברית.

עיסאווי פריג': תראה מה אתה מביא, כבוד סגן השר, תראה איזה מילים יפות, איזה מילים ממש יפות – אתה רוצה להבריא את הכלכלה.

עיסאווי פריג': אולי תוציא את האוזניות?

עיסאווי פריג': אולי תוציא את האוזניות?

עיסאווי פריג': אולי תיתן קצת כבוד למקום?

יצחק כהן: אני שומע אותך בצורה מסודרת.

עיסאווי פריג': אולי תיתן קצת כבוד למקום הזה כשמדברים אליך?

יצחק כהן: אני שומע אותך.

עיסאווי פריג': אתה רואה, הכול בהעברות כספיות, שימשיכו לדבר.

עיסאווי פריג': ואתה רוצה להגיע – מה כתבת?

עיסאווי פריג': – ליעדי התקציב.

עיסאווי פריג': תראה איזה נימוק – יפה.

בצלאל סמוטריץ': 2003.

עיסאווי פריג': 2003, אבל משליך אותו.

עיסאווי פריג': בכותרות היפות האלה, מה אתה מתיר?

עיסאווי פריג': אתה אומר כך: משקיעים זרים, שהם מארצות-הברית, מותר להם להביא – הם ובני-זוגם פטורים מאגרה, תושבי ארצות-הברית.

עיסאווי פריג': יפה.

עיסאווי פריג': יש לי הרכבת הקלה בתל-אביב, שכל המדינה – ומה לעשות, אנחנו שייכים למדינת תל-אביב, בסדר?

עיסאווי פריג': מה לעשות – רכבת קלה בתל-אביב, שאמורה תוך חמש שנים לעבוד; היו צריכים מומחים מסין, היו צריכים מומחים מבריטניה, היו צריכים מומחים ממקום אחר.

עיסאווי פריג': אסור, החוק לא חל עליהם.

עיסאווי פריג': לא חל עליהם, כי הרכבת לא מעניינת אותך.

עיסאווי פריג': מה, אתה נוסע ברכבת?

עיסאווי פריג': אתה חרדי, נוסע בתל-אביב?

בצלאל סמוטריץ': משפט סיכום, חבר הכנסת פריג'.

עיסאווי פריג': מה זה?

עיסאווי פריג': אז כשאתה אומר: יעד תקציב ומדיניות כלכלית, זה צריך להיות לכולם, אוניברסלי.

עיסאווי פריג': זה לא מעניין אותך.

עיסאווי פריג': תמשיך לחייך, תמשיך עם האוזנייה, ושהאנשים ישמעו.

בצלאל סמוטריץ': תודה.

יצחק כהן: – – –

עיסאווי פריג': לא מעניין אותך תל-אביב.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה.

עיסאווי פריג': לא מעניין אתכם הרכבת.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת פריג' – – –

עיסאווי פריג': אחרת החוק היה – – –

בצלאל סמוטריץ': – – תודה רבה.

עיסאווי פריג': תודה.

עיסאווי פריג': משום כך, אדוני, אני מתנגד לחוק.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת ישראל אייכלר – אינו נוכח.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת טלב אבו עראר – אינו נוכח.

בצלאל סמוטריץ': חברת הכנסת יעל גרמן – אינה נוכחת.

בצלאל סמוטריץ': חברת הכנסת רויטל סויד – אינה נוכחת.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת זוהיר בהלול – אינו נוכח.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת יוסף ג'בארין – אינו נוכח.

בצלאל סמוטריץ': חברת הכנסת שרן השכל – –

שרן השכל: מוותרת.

בצלאל סמוטריץ': – – מוותרת.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת אוסאמה סעדי – אינו נוכח.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת יואל חסון, בבקשה.

עיסאווי פריג': תחשוב על ההעברה הבאה בוועדת הכספים.

יואל חסון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, השר, אני רוצה לומר שאני אתמוך בחוק הזה, אבל אני גם אהיה שותף בחקיקה שלו בוועדה הרלוונטית, בהקשר של עובדים חיוניים בעולם הסטרט-אפ וההיי-טק במדינת ישראל.

יואל חסון: אחד הדברים הבעייתיים שיש לנו היום – ואני אומר את זה כמי שהוא יושב-ראש שדולת הסטרט-אפ בכנסת, יחד עם חבר הכנסת קיש – אני אוכל לומר לכם היום – – –

יואב קיש: סליחה, הוא דיבר אלי – – –

יואל חסון: אני אוכל לומר לכם היום שיש מצב שבמיזמים – סטרט-אפים שעוסקים במיזמים כאלה ואחרים, ומנסים לגייס עובדים מחוץ-לארץ, עובדים מומחים מחוץ-לארץ, שמתמחים – אם זה בתוכנה או בטכנולוגיה מסוימת – לא יכולים להביא אותם לארץ.

יואל חסון: מתייחסים אליהם בצורה – כאילו הם עובדים לא חיוניים, עובדים זרים, עובדים שבאים לפה למטרות השתקעות או למטרות כאלה ואחרות, כאשר תעשיית הסטרט-אפ במדינת ישראל חייבת להיעזר גם – חייבת להיעזר גם – בכוחות מבחוץ, גם בעובדים מקצועיים מבחוץ, והחוק הזה צריך סוף-סוף לדעת לעשות את ההבחנה.

יואל חסון: אגב, בכנסות קודמות ידענו לעשות את ההבחנה, כאשר באנו ולקחנו את כל העובדים המקצועיים במסעדות – כל הטבחים, הסו-שפים, כל הדברים האלה, והשפים עצמם – שהביאו כדי לעשות לנו סושי, לעשות לנו כל מיני מאכלים שישראלי בן הארץ לא יודע לעשות, אלא אם כן הוא למד, ועובדה שהיום אפשר; פתרנו את בעיית המסעדנות לפני כמה שנים.

יואל חסון: לא ייתכן שלא נפתור את הבעיה שקשורה לבסיס של הכלכלה הישראלית, שזה הסטרט-אפ, ההיי-טק, עולם הטכנולוגיה.

יואל חסון: החוק הזה יהיה חייב להיות הפתח שיאפשר הכנסת עובדים מקצועיים מתחום הטכנולוגיה, הסטרט-אפ, המחשוב, התוכנה, כל העולמות האלה, שיוכלו להשתלב במיזמים של סטרט-אפ פה בארץ, שיוכלו להגיע לכאן בהיתרים לתקופות ארוכות לעבודה, עם כל מנגנוני ההגנה שצריך.

יואל חסון: אני מאלה שחושבים, אדוני היושב-ראש, שמדינת ישראל יכולה וצריכה להיות דמוקרטיה מתגוננת, וצריכה להגן על גבולותיה, וצריכה להיות מאוד קפדנית בחוקי ההגירה שלה, זאת העמדה שלי וזאת תמיד הייתה העמדה שלי.

יואל חסון: אבל יחד עם הקפדה על חוקי הגירה, ויחד עם הקפדה של כולנו על הרצון להישאר מדינה יהודית ודמוקרטית, ראוי עדיין שנמצא את המנגנונים שיאפשרו להכניס לארץ כוחות מקצועיים, כוחות יעילים, כאלה שיכולים להרים את הכלכלה הישראלית.

יואל חסון: תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': אדוני סגן השר, מעוניין להשיב?

בצלאל סמוטריץ': לא.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004) (תיקון מס' 18), התשע"ו–2015, בקריאה ראשונה.

בצלאל סמוטריץ': מי בעד?

בצלאל סמוטריץ': מי נגד?

בצלאל סמוטריץ': הצבעה מס' 20 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 21 נגד – 5 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004) (תיקון מס' 18), התשע"ו–2015, לוועדת הכספים נתקבלה.

בצלאל סמוטריץ': תוצאות ההצבעה: 21 בעד, חמישה מתנגדים, אין נמנעים.

בצלאל סמוטריץ': הצעת החוק עברה בקריאה ראשונה, ותועבר לדיון בוועדת הכספים של הכנסת.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו עוברים לסעיף הבא – – –

חיים ילין: רגע.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת חיים ילין מבקש לצרף לפרוטוקול את תמיכתו בחוק החשוב הזה.

חיים ילין: ואני מבקש שבפעם הבאה יהיה צלצול.

בצלאל סמוטריץ': היה.

חיים ילין: לא היה.

חיים ילין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/992); נספחות.

חיים ילין: ]

בצלאל סמוטריץ': אנחנו עוברים לסעיף הבא שעל סדר-היום: הצעת חוק אמנת הבנק האסייני להשקעות בתשתיות, התשע"ו–2015, קריאה ראשונה.

בצלאל סמוטריץ': יציג את הצעת החוק סגן שר האוצר.

בצלאל סמוטריץ': סגן שר האוצר עסוק היום.

בצלאל סמוטריץ': תסביר לנו מה זה הבנק האסייני, כן?

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת יצחק כהן.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו סוגרים את רשימת הדוברים להצעת החוק הזאת.

יצחק כהן: ברוך אתה ה' אלוקינו מלך העולם שהכול נהיה בדברו.

בצלאל סמוטריץ': אמן.

איתן כבל: אפשר גם מעריב עכשיו לעשות.

יצחק כהן: התפללנו.

יצחק כהן: הצעת חוק אמנת הבנק האסייני להשקעות בתשתיות, התשע"ו–2015, מ/992, קריאה ראשונה.

יצחק כהן: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, המאה ה-21 מתאפיינת בתנועה של מרכז הכובד הכלכלי – עיסאווי, עוד פעם אתה לא מקשיב.

עיסאווי פריג': לא, אני בעד החוק הזה.

יצחק כהן: אז תקשיב.

יצחק כהן: תכבד אותי, הכנו את – – –

מיקי לוי: קראנו את זה, איציק.

עיסאווי פריג': קראנו.

עיסאווי פריג': אני בעד.

יצחק כהן: הציבור לא שמע עליו.

מיקי לוי: אוקיי.

מיקי לוי: אנחנו בעד.

יצחק כהן: איציק, תשלוט בחבורה שלך.

איציק שמולי: שהאמריקנים לא ישמעו אותך, עם מעבר מרכז הכובד.

איציק שמולי: תיזהר לא להסתבך.

יצחק כהן: לתשומת לבו של שגריר ארצות-הברית בישראל, המאה ה-21 מתאפיינת בתנועה של מרכז הכובד הכלכלי העולמי לכיוון אסיה, ובראשה כלכלת סין.

יצחק כהן: בעשורים האחרונים גדלה כלכלת סין בכ-10% בממוצע; הלוואי עלינו.

יצחק כהן: כתוצאה מכך ההנהגה הסינית מכירה בחשיבות ההולכת וגדלה של מעורבות סין בעולם כולו בכלל ובאסיה בפרט.

יצחק כהן: בעשור האחרון, אדוני היושב-ראש, השפעתה המדינית והכלכלית של סין באזור אסיה הולכת ומתחזקת.

יצחק כהן: מדינת ישראל רואה בפיתוח הקשרים הכלכליים עם מדינות אסיה בכלל ועם סין בפרט יעד אסטרטגי מהמדרגה הראשונה.

יצחק כהן: ישראל, אדוני היושב-ראש, פועלת להרחבה ולהעמקה של קשרי הסחר, המדע, החינוך וההשכלה הגבוהה עם סין.

יצחק כהן: בשנים האחרונות התרחב מאוד שיתוף הפעולה בין חברות ישראליות פרטיות לבין חברות סיניות, הן בפעילות בסין והן בפעילות בישראל.

יצחק כהן: לאחרונה פרסמה ממשלת סין את כוונתה להקים את בנק ההשקעות האסייני לתשתיות, ALLB.

יצחק כהן: הבנק יפעל כמוסד פיננסי מולטילטרלי, ומטרתו תהיה עידוד ומימון פרויקטים תשתיתיים ביבשת אסיה.

יצחק כהן: הבנק נחשב מקביל לגופים בין-לאומיים קיימים, כגון הבנק העולמי והבנק לפיתוח אסיה, ADB.

יצחק כהן: הרקע להקמת הבנק הוא, בין היתר, תת-ההשקעה בתשתית במדינות יבשת אסיה ורצונה של סין לתפוס עמדה מובילה בזירה הכלכלית הבין-לאומית, כיאה למדינה בעלת הכלכלה השנייה בגודלה בעולם.

יצחק כהן: הון המניות הרשום והמונפק של הבנק יעמוד על 100 מיליארד דולר של ארצות-הברית, וימומן מהמדינות החברות.

יצחק כהן: כחלק מהמאמץ הישראלי להרחיב את קשרי המסחר עם מדינות אסיה ועם סין, נענתה ישראל להזמנתו של נשיא סין להצטרף למדינות המייסדות של הבנק.

יצחק כהן: אציין כי 57 המדינות המייסדות את הבנק נהנות מתוספת קבועה של מניות הצבעה.

יצחק כהן: הצטרפות לבנק לאחר ייסודו מותנית בהסכמה של המדינות החברות לקבלת המדינה המועמדת ולדילול אחזקותיהן בו.

יצחק כהן: חברותה של ישראל בבנק תגדיל את הפוטנציאל לשיתוף פעולה בין חברות ישראליות לבין חברות ממדינות אסיה, ובפרט מסין, בפרויקטים של תשתית אשר הבנק יממנם.

יצחק כהן: נוסף על כך, ישראל, כמדינה השוכנת ביבשת אסיה, נכללת באזור הפעילות של הבנק, ולפיכך הבנק רשאי על-פי הסכם היסוד לממן השקעות בפרויקטים של תשתית גם בישראל.

יצחק כהן: ב-29 ביוני 2015 חתם שגריר ישראל בסין מתן וילנאי, בשם ממשלת ישראל, על האמנה המקימה את הבנק וקובעת הוראה לעניין הפעלתו.

יצחק כהן: נכון להיום, אדוני היושב-ראש, הביעו את נכונותן להצטרף לאמנה 57 מדינות, ובכללן רוב מדינות אסיה – אוסטרליה, ניו-זילנד, אינדונזיה, הודו וסינגפור, וכן מדינות מחוץ ליבשת אסיה, כגון בריטניה, גרמניה, צרפת ואיטליה.

יצחק כהן: הבנק הוקם באופן רשמי ב-25 בחודש זה, בדצמבר, לאחר שעשר מדינות המחזיקות יחד יותר מ-150% הון הבנק אשררו את האמנה.

יצחק כהן: ישיבת היסוד של הבנק נקבעה ליום 15 בינואר 2016.

יצחק כהן: סיום אשרור האמנה לפני הישיבה הראשונה יאפשר למדינת ישראל להשפיע על מדיניות הבנק בשלביו הראשונים ולהשתתף בהצבעות בישיבת היסוד.

יצחק כהן: תכליתו של חוק אמנת הבנק האסייני המוצע היא לאפשר למדינת ישראל לבצע את הוראות האמנה.

יצחק כהן: אשר על כן, חברי חברי הכנסת, ועקב חשיבות הנושא, אבקש מכם לאשר – פה-אחד, חברי הכנסת – את הצעת החוק בקריאה ראשונה ולהעבירה לוועדת הכספים להכנה לקריאה שנייה ושלישית.

בצלאל סמוטריץ': אדוני השר, אני מבקש, אם אדוני יוכל לחזור על החלק השני של דבריו, אני לא משוכנע שהדברים הובנו עד הסוף.

יצחק כהן: איזה דברים?

בצלאל סמוטריץ': איזה מדינות הצטרפו, מה זה נותן למדינת ישראל, למה נכון שנאשרר את זה.

יצחק כהן: אני אמרתי, נכון להיום הביעו את כוונתן להצטרף לאמנה 57 מדינות, הכוללות את רוב מדינות אסיה – אוסטרליה, ניו-זילנד, אינדונזיה, הודו וסינגפור, וכן מדינות מחוץ ליבשת אסיה, כגון בריטניה, גרמניה, צרפת ואיטליה.

בצלאל סמוטריץ': הבנתי.

יצחק כהן: אוקיי?

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה, אדוני.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו עוברים, אם כן, להצבעה על הצעת חוק אמנת הבנק האסייני להשקעות בתשתיות, התשע"ו–2015, בקריאה ראשונה.

בצלאל סמוטריץ': הצבעה אלקטרונית.

בצלאל סמוטריץ': מי בעד?

בצלאל סמוטריץ': מי נגד?

בצלאל סמוטריץ': הצבעה מס' 21 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 24 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק אמנת הבנק האסייני להשקעות בתשתיות, התשע"ו–2015, לוועדת הכספים נתקבלה.

בצלאל סמוטריץ': חמירא סכנתא מאיסורא, וקנין.

בצלאל סמוטריץ': תוצאות ההצבעה: 24 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

בצלאל סמוטריץ': לפרוטוקול, גם סגן השר יצחק כהן וגם חבר הכנסת וקנין מבקשים לצרף את תמיכתם בחוק.

בצלאל סמוטריץ': החוק עבר בקריאה ראשונה, והוא עובר לדיון בוועדת הכספים.

בצלאל סמוטריץ': [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/993); נספחות.

בצלאל סמוטריץ': ]

בצלאל סמוטריץ': הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 7 והוראת שעה) (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס' 15), התשע"ו–2015 [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/994); נספחות.

בצלאל סמוטריץ': ]

בצלאל סמוטריץ': אנחנו עוברים לסעיף הבא שעל סדר-היום: הצעת חוק שירות ביטחון (הוראת שעה) (הצבת יוצאי צבא בשירות בתי-הסוהר) (תיקון מס' 7), התשע"ו–2015, לקריאה ראשונה.

בצלאל סמוטריץ': מציג את ההצעה שר הביטחון חבר הכנסת משה בוגי יעלון.

בצלאל סמוטריץ': בבקשה, אדוני.

משה יעלון: כבוד היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מבקש להציע שתי הצעות חוק, אחת אחרי השנייה.

משה יעלון: הראשונה, הצעת חוק שירות ביטחון (הוראת שעה) (הצבת יוצאי צבא בשירות בתי-הסוהר) (תיקון מס' 7), והשנייה היא הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 7 והוראת שעה) (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס' 15).

משה יעלון: מטרת החוקים שאני מביא להצבעה היום היא לאפשר הצבתם של חיילים בשירות חובה לשירות במשטרת ישראל ובשירות בתי-הסוהר.

משה יעלון: כיום התקנים הקיימים להצבת חיילים בארגונים אלה עומדים על 1,600 חיילים וחיילות למשטרת ישראל ויותר מ-900 חיילים וחיילות לשירות בתי-הסוהר.

משה יעלון: הכנסת, כאשר אישרה את תיקון מס' 19 לחוק שירות ביטחון, הטילה על צה"ל לקצר את שירות החובה לגברים בארבעה חודשים, כך שיעמוד על 32 חודשים.

משה יעלון: קיצור שירות זה, שנכנס לתוקף החל בגיוס יולי 2015, מצמצם את סדר כוחות החיילים בצה"ל ומטיל קושי נוסף על ביצוע משימותיו.

משה יעלון: מהטעמים הללו החליטה הממשלה, ומטעמים אחרים גם כן, בהחלטות קודמות, שאושרו על-ידי ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, לצמצם את מספר החיילים המוצבים לשירות ביחידות מחוץ לצבא, בתוך כך גם במשטרת ישראל ובשירות בתי-הסוהר.

משה יעלון: לאור האמור, הוכנה בצה"ל תוכנית רב-שנתית לצמצום מספר החיילים שיוצבו במשטרה ובשירות בתי-הסוהר.

משה יעלון: תוכנית זו נדונה בישיבת הממשלה ביום ראשון 27 בחודש.

משה יעלון: בהמשך להחלטת הממשלה, אני מעלה להצבעה בקריאה ראשונה את שתי הצעות החוק שעוסקות בהצבת חיילים בשירות חובה במשטרה ובשירות בתי-הסוהר.

משה יעלון: כמו כן, הממשלה החליטה להקים ועדה שתבחן את אופן הצבת החיילים במשטרה ובשב"ס, היקף החיילים שיוצבו ופתרונות אפשריים חלופיים להצבתם בארגונים אלה.

משה יעלון: הממשלה הנחתה את הוועדה לסיים את עבודתה בתוך חודש.

משה יעלון: אני מבקש כי לאחר אישור החוקים בקריאה ראשונה, הם יועברו לוועדת הכנסת – עד אשר נחליט להגישם להמשך תהליך החקיקה בתיאום עם לוח הזמנים של עבודת הוועדה שהוקמה על-ידי הממשלה.

בצלאל סמוטריץ': רגע, לא הבנתי, אדוני.

בצלאל סמוטריץ': חוץ וביטחון אמורה – למה ועדת הכנסת?

בצלאל סמוטריץ': חוץ וביטחון.

בצלאל סמוטריץ': הוועדה שאמורה לדון בחוקים היא ועדת החוץ והביטחון.

איתן כבל: אין צורך להביא את זה לוועדת הכנסת.

משה יעלון: נעביר לחוץ וביטחון, בסדר.

בצלאל סמוטריץ': אם אין התנגדות, אנחנו נקיים דיון משולב בשתי הצעות החוק במקביל.

בצלאל סמוטריץ': מישהו מתנגד?

בצלאל סמוטריץ': אין התנגדות.

זהבה גלאון: זה לא עובד ככה.

זהבה גלאון: צריך להצביע על כל הצעה.

בצלאל סמוטריץ': לא לא, להצביע, בוודאי, חברת הכנסת זהבה גלאון.

בצלאל סמוטריץ': אני יודע שמצביעים.

בצלאל סמוטריץ': היחידי שנרשם לדבר בשתי הצעות החוק הוא חבר הכנסת עיסאווי פריג'.

בצלאל סמוטריץ': מאחר שהוא איננו נוכח, אנחנו נעבור להצבעות.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו מצביעים, ראשית, על הצעת חוק שירות ביטחון (הוראת שעה) (הצבת יוצאי צבא בשירות בתי-הסוהר) (תיקון מס' 7), התשע"ו–2015, בקריאה ראשונה.

בצלאל סמוטריץ': מי בעד?

בצלאל סמוטריץ': מי נגד?

בצלאל סמוטריץ': הצבעה מס' 22 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 23 נגד – 3 נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק שירות ביטחון (הוראת שעה) (הצבת יוצאי צבא בשירות בתי-הסוהר) (תיקון מס' 7), התשע"ו–2015, לוועדת החוץ והביטחון נתקבלה.

בצלאל סמוטריץ': תוצאות ההצבעה: 23 בעד, שלושה מתנגדים, נמנע אחד.

בצלאל סמוטריץ': הצעת החוק עברה בקריאה ראשונה, והיא עוברת לדיון לוועדת החוץ והביטחון.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 7 והוראת שעה) (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס' 15), התשע"ו–2015, בקריאה ראשונה.

בצלאל סמוטריץ': מי בעד?

בצלאל סמוטריץ': מי נגד?

בצלאל סמוטריץ': הצבעה מס' 23 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 24 נגד – 4 נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 7 והוראת שעה) (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס' 15), התשע"ו–2015, לוועדת החוץ והביטחון נתקבלה.

בצלאל סמוטריץ': תוצאות ההצבעה: 24 בעד, ארבעה מתנגדים, נמנע אחד.

בצלאל סמוטריץ': הצעת החוק התקבלה בקריאה ראשונה, וגם היא עוברת לדיון בוועדת החוץ והביטחון של הכנסת.

בצלאל סמוטריץ': הצעת חוק הגבלת השימוש במקום לשם מניעת ביצוע עבירות (תיקון מס' 2), התשע"ד–2014; [מס' מ/839; "דברי הכנסת", חוב' א', עמ' 4713, "דברי הכנסת" ה-19, מושב שלישי, חוב' ה', עמ' 14322.

בצלאל סמוטריץ': ]

בצלאל סמוטריץ': [מס' מ/839; "דברי הכנסת", חוב' א', עמ' 4713, "דברי הכנסת" ה-19, מושב שלישי, חוב' ה', עמ' 14322.

בצלאל סמוטריץ': ]

בצלאל סמוטריץ': אנחנו עוברים לסעיף הבא בסדר-היום: הודעת הממשלה על רצונה להחיל דין רציפות על הצעות החוק כדלקמן:

בצלאל סמוטריץ': הצעת חוק הגבלת שימוש במקום לשם מניעת ביצוע עבירות (תיקון מס' 2), התשע"ד–2014, מ/839.

בצלאל סמוטריץ': יש לנו הנמקת ערעורים?

קריאה: יש דובר אחד לשתי הצעות החוק.

קריאה: זה דיון משולב.

בצלאל סמוטריץ': אז אנחנו נערוך דיון משולב על הצעה זו וגם על הודעת הממשלה על רצונה להחיל דין רציפות על הצעת חוק הגבלת גישה לאתר אינטרנט לשם מניעת ביצוע עבירות, התשע"ה–2014, מ/839.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו בדיון משולב, כאמור.

בצלאל סמוטריץ': מנמקים את הערעורים של סיעות – טוב, היחידי שנרשם לנו לדבר זה חבר הכנסת דב חנין מהרשימה המשותפת.

בצלאל סמוטריץ': לרשות אדוני עשר דקות לנמק את התנגדותה של הרשימה המשותפת להחלת דין הרציפות על שתי הצעות החוק.

בצלאל סמוטריץ': לאחר מכן נצביע.

חיים ילין: על שתיהן יחד?

בצלאל סמוטריץ': אנחנו נצביע בנפרד, אבל הדיון הוא דיון משולב.

בצלאל סמוטריץ': עשר דקות, אדוני, לרשותך.

בצלאל סמוטריץ': בבקשה.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, תודה לך, רבותי השרים, עמיתי חברי הכנסת, אנחנו מתנגדים להחלת דין הרציפות על שתי הצעות החוק האלה.

דב חנין: שתי הצעות החוק, מה שמשותף להן זה הסמכות מרחיקת הלכת שניתנת לקציני משטרה, שמאפשרת להם להורות לספק של גישה לאינטרנט להגביל את הגישה לאתר האינטרנט הזה.

דב חנין: הסמכות הזאת היא סמכות מרחיקת לכת; היא יכולה בהחלט להוות עילה לפגיעות קשות ולא מידתיות בחירויות ובזכויות הבסיסיות.

דב חנין: לכן אנחנו מתנגדים לשתי הצעות החוק האלה, ואנחנו נתנגד גם להחלת דין הרציפות על שתי ההצעות האלה.

דב חנין: אבל, עמיתי חברי הכנסת, אני, כמנהגי, מנצל את ההזדמנות של הדיון בדין הרציפות כדי להביא בפני מליאת הכנסת סוגיות חשובות שנמצאות על סדר-יומנו ושלא זכו לביטוי מתאים או מספק בדיון שהתרחש בכנסת.

דב חנין: כמובן, אי-אפשר להתחיל את ההתייחסות בלי לדבר על אותה יוזמה מסוכנת שוועדת השרים לענייני חקיקה אישרה אתמול, היוזמה שמטילה חובה של ענידת טלאי מזהה על ארגונים לזכויות אדם, על עמותות שפועלות נגד המדיניות של המדינה בשורה ארוכה של תחומים, אם הם נהנים מתמיכה של יותר מ-50% מתקציבן שמגיעה ממדינות חוץ.

דב חנין: הספין הממשלתי מציע לקרוא להצעת החוק הזאת "חוק השקיפות".

דב חנין: זה, כמובן, ספין שקרי לחלוטין.

דב חנין: הצעת החוק איננה מוסיפה שום דבר בתחום השקיפות שלא היה קיים קודם.

דב חנין: עמותות בישראל מחויבות להעביר דיווחים באופן שוטף לרשם העמותות, וכל העמותות שאנחנו מדברים עליהן מתנהלות בצורה שקופה והדיווחים שלהן נמצאים אצל רשם העמותות.

דב חנין: אין שום צורך בשקיפות נוספת.

דב חנין: החוק לא עוסק בשקיפות, החוק עוסק בסימון.

דב חנין: התקנאה ממשלת ישראל, גברתי סגנית שר החוץ, ביוזמות שיש באירופה לסמן מוצרים מהתנחלויות, ואמרה ממשלת ישראל, מה, אצלנו לא יסמנו שום דבר?

דב חנין: אז אצלנו מסמנים את מי שמתנגד למדיניות הממשלה, את העמותות ואת הארגונים שפועלים להגנה על זכויות האדם.

דב חנין: אגב כך, גברתי שרת החוץ, עושים מעשה משמעותי וחשוב כדי להכשיל את מאמצייך לפעול נגד סימון המוצרים מההתנחלויות בארצות אירופה.

דב חנין: הצעת החוק הזו עוררה סערה וביקורת ציבורית מאוד קשה אצלנו, והביקורת הזו לחלוטין מוצדקת.

דב חנין: אם אנחנו כבר מדברים על שקיפות, בואו נדבר במקומות שבהם שקיפות נדרשת.

דב חנין: שקיפות נדרשת, למשל, לגבי כל אותן עמותות ימין שנהנות מתמיכה כספית משמעותית שנמצאת תחת חיסיון על-פי חוק.

דב חנין: יש לנו עמותות ימין, עמיתי חברי הכנסת, שמקבלות תמיכות ותרומות בהיקפים של מיליונים כאשר הסכומים האלה נהנים מחיסיון על-פי חוק.

דב חנין: מה שמופיע בדוח זה: "תורם – ניו-יורק", "תורם – דרום-אפריקה".

דב חנין: מי הוא התורם?

דב חנין: מה הם האינטרסים שלו?

דב חנין: אנחנו לא יכולים לדעת, מכיוון שמשרד המשפטים, משרדה של השרה שקד, אפשר חיסיון על אותן תרומות.

דב חנין: כאן נדרשת שקיפות.

דב חנין: אנחנו אכן זכאים לדעת, רוצים לדעת, וצריכים לדעת, מי הם האנשים שתורמים מיליונים לעמותות ימין קיצוני, לעמותות מתנחלים, ולא מוכנים שזהותם תיחשף.

דב חנין: האינטרס שלנו בשקיפות בתחום הזה הוא אינטרס אמיתי, הוא אינטרס חשוב, הוא אינטרס ציבורי.

דב חנין: לא במקרה הממשלה מאפשרת את חוסר השקיפות המוחלט ביחס לעמותות ימין כאלה, אבל היא מנהלת מסע מתקפה ומסע ציד נגד ארגוני זכויות אדם ועמותות שנמצאות בצד השמאלי של המפה.

דב חנין: זה לגמרי לא מקרי.

דב חנין: הניסיון למצוא שעיר לעזאזל כאשר מדיניות השלטון נכשלת לא התחיל בישראל.

דב חנין: בתחילת המאה ה-20 ברוסיה הצארית, ממשלתו, שלטונו הכושל של הצאר הרוסי, הציעה באמצעות ארגון "המאה השחורה" את הססמה: "הכו ביהודים והצילו את רוסיה".

דב חנין: זאת הייתה שיטה ידועה למצוא כשעיר לעזאזל את המיעוט, במקרה הזה – היהודים.

דב חנין: נתניהו מעתיק.

דב חנין: הוא מעתיק את אותן שיטות שעבדו אצל אחרים לישראל.

דב חנין: גם הוא, אגב, התחיל בקמפיין נגד ערבים.

דב חנין: מסע ההסתה נגד האזרחים הערבים בישראל שראש הממשלה הוביל ומוביל הוא מסע שנועד לתאר אותם כאויב פנימי, לסמן אותם כשעיר לעזאזל על כל כישלונותיה של הממשלה, על כל מחדליה של הממשלה.

דב חנין: ראו, עמיתי חברי הכנסת, באותו שבוע שבו מצד אחד מתפרסם דוח עוני קשה ונורא שהראה שרוב העניים בישראל הם אנשים עובדים, שאנשים עובדים רבים בישראל יוצאים בבוקר לעבודה, עובדים קשה כל היום, חוזרים בלילה להשכיב את הילדים, ועדיין נשארים מתחת לקו העוני – דוח עוני נורא; דוח עוני שהראה שישראל מובילה בשיעורי העוני בקרב הארצות המפותחות; דוח עוני שהראה שבישראל האי-שוויון החברתי הולך וצומח, וישראל נמצאת במקום גבוה ברשימת המדינות שיש בהן אי-שוויון חברתי וכלכלי קיצוני.

דב חנין: באותו שבוע שבו התפרסם דוח העוני הזה; באותו שבוע שבו ראש הממשלה נתניהו מהצד השני חתם על מתווה הגז השערורייתי שנותן לידי טייקונים שמאוגדים במונופול כוחני את השליטה במשאבי טבע שהשווי הכלכלי שלהם – שימו לב, עמיתי חברי הכנסת – הוא 1,000 מיליארד שקלים – אז באותו שבוע שבו מצד אחד מתפרסם דוח עוני כל כך קשה ומצד שני ניתנות מתנות כל כך משמעותיות לטייקונים ולבעלי הון, הממשלה מנסה לשכנע אותנו שהבעיה האמיתית שלנו היא "שוברים שתיקה".

דב חנין: כך עובד מנגנון הספינולוגיה של ממשלת נתניהו.

דב חנין: אבל המנגנון הזה של הסחת הדעת ושל הסטת הדיון מהעיקר, מהשאלות החברתיות, מחוסר הפתרונות של הממשלה בכל תחומי החיים – המנגנון הזה הוא מנגנון מסוכן, כי המשמעות המעשית שלו היא צמצום מתרחב והולך, צמצום מעמיק של המרחב הדמוקרטי בחברה הישראלית.

דב חנין: חוק הסימון שהממשלה מנסה לקדם הוא חוק של השתקה, הוא חוק שמנסה להעביר לציבור מסר שעמדות אופוזיציוניות הן לא ראויות, שעמדות אופוזיציוניות אין להן מקום, אין אפשרות לבטא אותן.

דב חנין: מי שמבטא אותן הם "שתולים" – במירכאות כפולות – כפי שמקדם קמפיין ההסתה הפרוע של ארגון ימין קיצוני, שמקבל בעצמו תרומות מאדם שהוא לא רק אנטישמי אלא אפילו גילה אהדה מפורשת להיטלר.

דב חנין: ארגון כזה חסר בושה מעז לנהל קמפיין ממומן היטב, בהרבה מאוד כסף, עם הרבה מאוד פרסום, שבו הוא מסמן פעילים של ארגוני זכויות אזרח כשתולים של מדינות זרות.

דב חנין: איזה ביזיון שארגון כזה הוא ארגון שנמצא בקשר קרוב עם שרת המשפטים של ממשלת ישראל.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, המרחב הדמוקרטי נמצא תחת מתקפה, והמתקפה הזאת נעשית על-ידי ממשלה שאין לה מעצורים.

דב חנין: אני אומר את הדברים בהרבה צער, כי נמצאים פה כרגע אתנו באולם שלושה חברי כנסת מכובדים דווקא ממפלגת מרכז, מפלגת כולנו – –

בצלאל סמוטריץ': תודה.

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת דב חנין, זמנך תם.

דב חנין: אני מסיים בזה.

דב חנין: – – שעושים את הטעות הגדולה של תמיכה בממשלה ושל גיבוי לממשלה שעושה צעדים אנטי-דמוקרטיים כל כך מסוכנים.

בצלאל סמוטריץ': תודה.

דב חנין: האחריות לפגיעה בדמוקרטיה, וזה משפט הסיום האחרון שלי, תהיה לכן לא רק של אלה שיוזמים את החוקים האנטי-דמוקרטיים, אלא גם של אלה שבתמיכה שקטה מאפשרים להם לעבור.

דב חנין: תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': תודה רבה.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו עוברים להצבעה, ראשית על הודעת הממשלה על רצונה להחיל דין רציפות על הצעת חוק הגבלת שימוש במקום לשם מניעת ביצוע עבירות (תיקון מס' 2), התשע"ד–2014.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו מצביעים.

בצלאל סמוטריץ': מי בעד?

בצלאל סמוטריץ': מי נגד?

בצלאל סמוטריץ': הצבעה מס' 24 בעד הודעת הממשלה – 22 נגד – 3 נמנעים – אין הודעת הממשלה על רצונה להחיל דין רציפות על הצעת חוק הגבלת שימוש במקום לשם מניעת ביצוע עבירות (תיקון מס' 2), התשע"ד–2014, נתקבלה.

בצלאל סמוטריץ': 22 בעד, שלושה מתנגדים.

בצלאל סמוטריץ': דין הרציפות יוחל, וההצעה חוזרת לדיון לוועדת חוקה, חוק ומשפט.

בצלאל סמוטריץ': כעת מצביעים על הודעת הממשלה על רצונה להחיל דין רציפות על הצעת חוק הגבלת גישה לאתר אינטרנט לשם מניעת ביצוע עבירות, התשע"ה–2014.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו מצביעים.

בצלאל סמוטריץ': מי בעד?

בצלאל סמוטריץ': מי נגד?

בצלאל סמוטריץ': הצבעה מס' 25 בעד הודעת הממשלה – 22 נגד – 4 נמנעים – אין הודעת הממשלה על רצונה להחיל דין רציפות על הצעת חוק הגבלת גישה לאתר אינטרנט לשם מניעת ביצוע עבירות, התשע"ה–2014, נתקבלה.

בצלאל סמוטריץ': תוצאות ההצבעה: 22 בעד, ארבעה מתנגדים.

בצלאל סמוטריץ': גם ההצעה הזו עברה וחוזרת לדיון בוועדת חוקה, חוק ומשפט.

איתן כבל: אתה יכול להוסיף אותי?

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת כבל מבקש שנוסיף גם אותו לפרוטוקול בהצבעה.

בצלאל סמוטריץ': תם סדר-היום.

בצלאל סמוטריץ': הישיבה הבאה תתקיים, ברצות השם, מחר, יום שלישי, י"ז בטבת תשע"ו, 29 בדצמבר 2015, בשעה 16:00.

בצלאל סמוטריץ': ישיבה זו נעולה.