ישיבת מליאה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 149, 2014-06-24 00:00

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, היום כ"ו בסיוון התשע"ד, 24 ביוני 2014 – אני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: הודעה למזכירת הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הכנסת, הנני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – דוח נציב תלונות הציבור לשנת 2013 מס' 40, ודוח מס' 20 על חריגות שכר לכאורה בגופים הציבוריים לשנת 2012 ופעילות יחידת האכיפה ויחידת החקירות בשנת 2013.

ירדנה מלר-הורוביץ: מסקנות ועדת החינוך, התרבות והספורט בעקבות דיון מהיר בהצעת חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה בנושא: בטיחות בדרכים ובמתקני שעשועים לקראת חופשת הקיץ.

ירדנה מלר-הורוביץ: עוד אודיע

ירדנה מלר-הורוביץ: כם כי ועדת המדע והטכנולוגיה החליטה לחדש את הדיונים בהצעת חוק קרן לאזרחי ישראל, התשע"ד–2014, בהתאם לסעיף 89(א) לתקנון הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה למזכירת הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אנחנו כרגיל בנאומים בני דקה.

יולי יואל אדלשטיין: אני אבקש מן הנוכחים להצביע כדי להירשם.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, ההצבעה פועלת.

יולי יואל אדלשטיין: בינתיים אזמין את חבר הכנסת דוד רותם לפתוח בנאומים בני דקה.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני.

דוד רותם: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, 12 יום עוברים היום מאז נחטפו על-ידי בני-בליעל מחבלים שלושת בנינו, שנמצאים בשבי האויב.

דוד רותם: כל הניסיונות להביא לשחרורם לא הצליחו עד היום, אבל ממשלת ישראל עושה כל מאמץ כדי למצוא את החוטפים, כדי למצוא את החטופים, ואנחנו נדאג שכאשר נשים את ידנו על החוטפים, הם ישלמו את המחיר המלא, ואנחנו נדאג שהם לא ישוחררו בשום חילופי שבויים, בכל דרך שהיא, שהרי אנחנו כבר גילינו שאותו מחבל ששוחרר בעסקת שליט הוא זה שרצח בליל הסדר את ניצב-משנה ברוך מזרחי, ואנחנו לא נחזור על הטעות הזאת פעם נוספת.

דוד רותם: די להרס, די לפגיעות, די למחבלים.

דוד רותם: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת דוד רותם.

יולי יואל אדלשטיין: אני מתכבד להזמין את חבר הכנסת עפו אגבאריה.

יולי יואל אדלשטיין: רק עכשיו קיבלתי את הדף, אז לא ידעתי מי מכם נרשם ומי לא – –

מסעוד גנאים: נרשמתי.

יולי יואל אדלשטיין: – – הלכתי לפי האל"ף-בי"ת.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני.

עפו אגבאריה: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, ביום ראשון התלוויתי ליושב-ראש הכנסת להשקה של פרויקט להבאת הכנסת לבתי-הספר, וזה היה צעד מבורך – שהכנסת תבוא לבתי-הספר.

עפו אגבאריה: יושב-ראש הכנסת בחר בבית-ספר ערבי בעכו, בית-ספר יסודי, ובבית-ספר יסודי בקריית-אתא.

עפו אגבאריה: אני חושב שזה דבר חשוב, להתחיל את החינוך לדמוקרטיה עוד בגילים הרכים האלה, בהתחשב בעובדה שבזמן האחרון אנחנו רואים את ההתלהמות והעלייה במפלס ההתקפות על חברי הכנסת הערבים מצד חברי כנסת מהימין.

עפו אגבאריה: אני חושב שהחינוך לדמוקרטיה צריך להתחיל מהכנסת, והסובלנות צריכה להתחיל מהכנסת, ולא להראות את הפנים המכוערות, של הגידופים, שלפעמים הם יותר פופוליסטיים מאשר ענייניים.

עפו אגבאריה: לכן טוב שהביקור הזה היה, במיוחד, בעכו, בבית-ספר יסודי בעיר מעורבת, ערבים ויהודים; וכמה אנחנו עכשיו צריכים דווקא את הכיוון הזה, כדי שבחלקה הזאת של האדמה יחיו שני העמים, שכולם יפנימו שיש שני עמים, שזכותם לחיות אחד לצד השני בשלום ובשוויון.

עפו אגבאריה: לכן, אני פונה לחברי הכנסת מהימין: פחות פופוליזם, פחות הסתה, ובואו נחשוב על העתיד של שני העמים באזור הזה.

עפו אגבאריה: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת עפו אגבאריה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת בועז טופורובסקי, ואחריו – חבר הכנסת מסעוד גנאים.

בועז טופורובסקי: אדוני היושב-ראש, תודה, בימים שמ-17 עד 24 ביוני התרחשה תאונה קטלנית אחת והייתה בה הרוגה אחת; ביום שישי 20 ביוני נהרגה הולכת רגל, תיירת מהודו בשנות ה-40 לחייה, מפגיעת משאית ברחוב פאולוס בנצרת, כאשר חצתה במעבר חציה.

בועז טופורובסקי: בשבוע שעבר יצאו תלמידי בתי-הספר היסודיים לחופש הגדול, ובשבוע הבא יצאו שאר התלמידים לחופשתם.

בועז טופורובסקי: אני פונה כאן לכל ההורים בישראל: הקדישו כמה דקות להסביר לילדיכם על הסכנות בדרכים; הסבירו להם על חציית כביש נכונה ובטוחה; הסבירו להם על רכיבה בטוחה על אופניים; הסבירו להם על חשיבות חגירת חגורת בטיחות ועל משחק בטוח בפארקים ובגנים הקרובים לכבישים.

בועז טופורובסקי: על-פי נתונים של עמותת "אור ירוק", בחודשים יוני עד אוגוסט אשתקד נפגעו 1,035 ילדים ובני-נוער בדרכים עירוניות.

בועז טופורובסקי: מדובר בעלייה מדאיגה, של כ-16%, לעומת שנת 2012.

בועז טופורובסקי: חשוב שתפנימו, בהשקעת כמה דקות – כמה דקות של הסברה לילדיכם, תוכלו להציל חיים של היקרים לכם מכול.

בועז טופורובסקי: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת בועז טופורובסקי.

יולי יואל אדלשטיין: כאמור, חבר הכנסת מסעוד גנאים, ואחריו – חבר הכנסת מנחם אליעזר מוזס.

מסעוד גנאים: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני רוצה לשלוח מפה את תנחומי, ונדמה לי התנחומים של כולנו, למשפחת קראקרה מכפר עראבה, להשתתף בצערם, בצער ההורים, על מותו של הילד מוחמד קראקרה בן ה-13 שנהרג מהתפוצצות הרכב שהיה בו עם אביו ברמת-הגולן, קרוב לגבול עם סוריה, ולאחל החלמה לכל הפצועים.

מסעוד גנאים: האובדן, הכאב והצער הם של כולנו.

מסעוד גנאים: מוחמד התלווה לאביו לעבודה ביום הראשון לחופשת הקיץ, ולא חשב או ציפה שזה יהיה הסוף שלו, שהוא ייהרג בנסיבות האלה.

מסעוד גנאים: הוא בא עם אביו כדי לבלות, לטייל, ובמקום לחזור לביתו ולכפרו שלם, הוא חזר בארון.

מסעוד גנאים: ומוחמד לא יחזור בשנה הבאה לכיתה ולבית-הספר שלו, כפי שהיה מתוכנן וכפי שהיה צריך להיות.

מסעוד גנאים: האירוע הטרגי הזה מעיד עד כמה המצב מסוכן באזור, ועד כמה קרוב מה שמתרחש במדינות ערב לנו לכולנו, ולצערי הקורבן הראשון של המצב הזה הוא נער ערבי תמים, חף מפשע.

מסעוד גנאים: תודה.

דוד רותם: – – –

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת מסעוד גנאים.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מנחם אליעזר מוזס, ואחריו – חבר הכנסת איתן כבל.

מנחם אליעזר מוזס: אדוני היושב-ראש, תודה, הכותרת של דברי היא: שבענו ועדות.

מנחם אליעזר מוזס: כל שנתיים מוקמת ועדה להתמודדות עם העוני.

מנחם אליעזר מוזס: ב-2008 זו הייתה ועדה לביטחון תזונתי; לאחר מכן – ועדת טרכטנברג; ועכשיו – ועדת אלאלוף.

מנחם אליעזר מוזס: ברור שקצבאות הילדים ושאר הקצבאות רחוקות מלתת מענה אמיתי למצב העוני, אך ועדת אלאלוף, שהייתה אמורה להיות א-פוליטית ואובייקטיבית, נכנעה להלכי הרוח באוצר והוציאה מהדוח את ההמלצה להחזיר את קצבאות הילדים, כי הס מלהזכיר את הגדלת קצבאות הילדים, כי אם כן, חלילה, ייהנו מכך החרדים, שהם בעלי משפחות ברוכות ילדים והאויבים של יש עתיד.

מנחם אליעזר מוזס: ברצוני לומר לחברי הבית: אין עתיד למסקנות הוועדה, כי הטיפול ב-1,800,000 אנשים החיים בעוני דורש תקציבים רציניים כדי להוציאם מהמצוקה, ומי שמכיר את דרכי הפעולה של האוצר ואת הביורוקרטיה של שאר משרדי הממשלה יודע שהרבה לפני שזה יקרה תוקם עוד ועדה למלחמה בעוני, ואז עוד ועדה, ועוד ועדה, והעניים ימשיכו לחיות בעוני.

מנחם אליעזר מוזס: ובל נשכח שישראל היא המדינה עם שיעורי העוני הגבוהים ביותר במדינות המפותחות.

מנחם אליעזר מוזס: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת מנחם אליעזר מוזס.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת איתן כבל – בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת מרגי.

איתן כבל: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברותי וחברי חברי הכנסת, אדוני היושב-ראש, כמה צינית יכולה להיות הממשלה הזאת.

איתן כבל: בשעה ששר האוצר וראש הממשלה מדברים גבוהה-גבוהה על חשיבות דוח אלאלוף – נחולל מהפכה, תהליך עומק, מה שהיה לא יהיה יותר, הפעם לא נמסמס – מקורביהם כבר מדליפים לתקשורת את סידורי ההלוויה לקבורת החמור שמתוכננת לו.

איתן כבל: והם מנוסים בקבורת חמור, הרי – מישהו עדיין זוכר את דוח טרכטנברג?

איתן כבל: הממשלה הזאת הנהיגה נוהל חדש:

איתן כבל: הקמת ועדות רק לשם ביזוי המלצותיהן וביזוי החברים בהן.

איתן כבל: נכמר הלב – לא רק על העניים, אלא גם על חברי ועדת אלאלוף, אנשים עתירי ניסיון ושוחרי טוב, שלא הבינו שהם בסך הכול תפאורה למהלך ציני.

איתן כבל: לא חבל על כספי הציבור שבוזבזו על הוועדה?

איתן כבל: על אלפי העצים שנגדעו כדי להכין את הררי הנייר שייקברו במגירה כלשהי?

איתן כבל: המורשת היחידה שתישאר משלל הוועדות בעלות השמות המפוצצים שהממשלה הזאת מקימה היא הגדלת החור באוזון.

איתן כבל: זו ממשלה של מילים ריקות.

איתן כבל: רק אתמול, אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, הבטיח שר האוצר שהוא לא יחתום על העלאת מחירי החלב.

איתן כבל: אני רוצה לראות.

איתן כבל: הנה, אנחנו רושמים את זה כאן:

איתן כבל: הוא לא יחתום על הצו להעלאת מחירי החלב.

איתן כבל: אבל אני לא מתכוון לוותר כל כך מהר; את המסקנות של ועדת אלאלוף אביא לכאן כהצעת חוק, ואז נראה את אלה שהכינו את כל המצג הזה, אם יצביעו או לא.

איתן כבל: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת איתן כבל.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מרגי – בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת אחמד טיבי.

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מצטרף לתפילות למציאת הבנים ולהשבתם הביתה, וכן משתתף בצער ושולח תנחומים למשפחת קראקרה מעראבה על רציחתו של הבן על-ידי חייל סורי.

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, השבוע פורסמו מסקנות ועדת אלאלוף.

יעקב מרגי: זה המקום להודות ליו"ר הוועדה, מר אלי אלאלוף, ולכל חברי הוועדה, שכולם עבדו בהתנדבות מלאה.

יעקב מרגי: לדעתי, הם עשו עבודה טובה וממצה בתנאים הנוכחיים.

יעקב מרגי: לראשונה הוקמה ועדה שעסקה בטיפול מערכתי בצמצום העוני.

יעקב מרגי: אני מבין שהוועדה בחרה ללכת בנתיב של הגדלת ההכנסות של המשפחה הענייה על-ידי צמצום ההוצאה, וכן מס הכנסה שלילי, וזנחה את המסלול של החזרת קצבאות הילדים לרמה צודקת.

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, עצם כתיבתו של דוח אלאלוף יש בה ברכה ותרומה למלחמה בעוני, כי מסמך כזה, אי-אפשר למחוק אותו יותר.

יעקב מרגי: המשימה שלנו, של חברי הכנסת והכנסת, היא להאיץ בממשלה ולומר לה אמירה חד-משמעית וברורה, שעליה ליישם את דוח אלאלוף לאלתר ובמלואו, ואם לא במלואו, לפחות להתחיל ליישמו בהדרגה.

יעקב מרגי: כסף יש די והותר, אך כנראה אין סדרי עדיפויות חברתיים.

יעקב מרגי: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת מרגי.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אחמד טיבי, ואחריו – חבר הכנסת ישראל אייכלר.

אחמד טיבי: לאחרונה נהרגו שני נערים, ילדים.

אחמד טיבי: בנצרת – ראמי פאחורי, בן 16, נהרג תוך כדי מרדף משטרתי.

אחמד טיבי: טרגדיה קשה.

אחמד טיבי: רכב משטרתי ניהל מרדף נגד ילד מבוהל שראה משטרה, והכלי, האופנוע שבו הוא נסע, נפגע – פגע בעמוד – והוא נהרג.

אחמד טיבי: המשפחה דורשת חקירה של התנהלות המשטרה והמרדפים בתוך היישובים באופן כללי.

אחמד טיבי: שלשום שמענו על טרגדיה נוספת, של משפחת קראקרה, מותו והריגתו של מוחמד באמצעות טיל שפגע בו ובאביו.

אחמד טיבי: הוא נהרג, אביו נפצע.

אחמד טיבי: אני משתתף בצערה של המשפחה.

אחמד טיבי: זו טרגדיה שהיא תוצאה של המצב שבו כולנו שרויים.

אחמד טיבי: מי ייתן וטרגדיות כאלה, אסונות כאלה, ייפסקו.

אחמד טיבי: אני מאחל לאביו להחלים, ומשתתף בצער המשפחה.

אחמד טיבי: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת אחמד טיבי.

יולי יואל אדלשטיין: אושרה לך גם שאילתה בנושא הראשון שעליו דיברת, והממשלה בודקת מי מן השרים מוסמך להשיב על השאלה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אייכלר – בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת שמעון אוחיון.

ישראל אייכלר: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, הקואליציה החליטה להעביר חוק האכלה בכפייה של אסירים ביטחוניים, וראש הממשלה נכנס ללחץ, ואומרים שזה צורך בין-לאומי, וממש במירוץ – בוועדת הפנים הריצו את החוק, ופתאום אנחנו שומעים שיש עתיד ושר האוצר קיבלו איזה פרץ הומניות: הם לא יכולים להאכיל בני-אדם בכפייה.

ישראל אייכלר: מדובר בשר אוצר – ובמפלגה שמידת הרחמים ממנה והלאה, שמרעיבה מיליון אנשים, מיליון ילדים, וועדת אלאלוף רק מוכיחה עד כמה כל הגזירות שלהם מכבידות על העניים, ולא רק עניים שלא עובדים – ואני מניח שרוב העובדים שעליהם מדברים אנשי יש עתיד הם אנשים שעובדים בתוך המגזר הציבורי, שמסודרים ממשכורות טובות; אלה אנשים שעובדים עבודה קשה ואין להם להשיג אוכל, אנשים שאין להם להשיג דירה בגלל יוקר הדיור, שבממשלה הזאת עלה ב-50%.

ישראל אייכלר: אז איך פתאום אדם שמתאכזר לילדים קטנים, מונע מהם קייטנות – ילדים קטנים ברשתות החינוך המוכר שאינו רשמי והאחרים, בקיצור, חרדים וערבים, לא מקבלים את הארכת שלושת השבועות שהמדינה מתקציבה מאריכה לכל ילדי ישראל, באכזריות שאין כדוגמתה; ממשלה אכזרית שתגנוז את ועדת אלאלוף, כי זה צריך לעלות 7 מיליארד שקל, שאין להם לתת; מדינה שמפלה בין אנשים בקניית דירה – אני לא יכול למנות את כל האכזריות, והכול ממוקד בשר האוצר, ופתאום על אסירים ביטחוניים יש לו איזה פרץ של הומניות?

ישראל אייכלר: אם יש למישהו תשובה, אני מוכן לשמוע.

ישראל אייכלר: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: יש לי תשובה, אני אתן לך אחר כך.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, חבר הכנסת משה זלמן פייגלין.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני.

שמעון אוחיון: – – –

יולי יואל אדלשטיין: סליחה, סליחה, סליחה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת שמעון אוחיון.

יולי יואל אדלשטיין: טעות שלי.

שמעון אוחיון: – – –

יולי יואל אדלשטיין: פשוט ניסחתי בראש את התשובה לחבר הכנסת אייכלר, אז לכן טעיתי.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת משה זלמן פייגלין.

שמעון אוחיון: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, כנסת נכבדה, הוועדה למלחמה בעוני בראשות אלי אלאלוף הגישה אתמול אחר הצהריים את המלצותיה.

שמעון אוחיון: הדוח מדגיש את אחת הבעיות המרכזיות בתחום החינוך היום: הגיל הרך, גיל שבו התפתחות הילד יש לה בוודאי חשיבות רבה, לא רק בהמשך הלימודים אלא בהמשך חייו בכלל.

שמעון אוחיון: מוסדות החינוך אמורים להקנות בגיל זה מיומנויות יסוד קריטיות לעתיד.

שמעון אוחיון: והנה, דווקא נושא כה חשוב ומשפיע על החברה בכלל הוא אחד מהראשונים שנפגעים, וכשמזכירים קיצוצים הוא הראשון שמקוצץ.

שמעון אוחיון: ולא רק בעיית הקיצוצים רלוונטית לגיל הרך, אלא בראש ובראשונה חוסר המקצועיות; שיוך לא נכון למשרדי ממשלה שאינם אמורים לעסוק בכלל בנושא הזה.

שמעון אוחיון: כל פעם מתריעים ואומרים שתחום המעונות יעבור למקומו הטבעי, למשרד החינוך, ולא למשרד התמ"ת, ולא למשרד הכלכלה.

שמעון אוחיון: והנה, דווקא שם יש עוד עיכובים ועוד התנהלות ביורוקרטית.

שמעון אוחיון: והנה גם כיתות א'-ב', שהן חלק – נפרד – מהחינוך הבסיסי והקריטי להקניית מיומנויות יסוד של קריאה, כתיבה וחשבון, גם שם יש קיצוצים מחדש.

שמעון אוחיון: מחאת הסרדינים, המתרחבת בימים אלו, גם היא מבטאת זעקה של ההורים להתעוררות ולהשקעה בילדים.

שמעון אוחיון: הגיע הזמן שגם מערכת החינוך, המערכת הציבורית, וכמובן הממשלתית, יבינו את חשיבותו של החינוך בגיל הרך.

שמעון אוחיון: ההשקעה בחינוך בגיל הרך היא השקעה בעתיד ילדינו ובעתיד המדינה.

שמעון אוחיון: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת שמעון אוחיון.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת משה זלמן פייגלין – בבקשה, אדוני, ואחריו – חבר הכנסת אלעזר שטרן.

משה זלמן פייגלין: אדוני היושב-ראש, ישבתי היום בדיון בערוץ הכנסת מול חבר כנסת אחר, שטען שחיילי צה"ל רוצחים בדיוק כמו רוצחי ה"חמאס", חוטפים, ואפילו אלפים, בדיוק כמו חוטפי ה"חמאס".

משה זלמן פייגלין: משנתבקשתי להגיב על האמירות האלה פשוט קמתי ויצאתי מהאולפן.

משה זלמן פייגלין: אני חושב שדיון מן הסוג הזה איננו דיון לגיטימי, ולא יכול להיות שאני אשתתף בו, ולא יכול להיות שאנו, כחברי הכנסת, ניתן יד למתן לגיטימציה לאמירות כאלה, שהולכות וגוברות בקרב מיעוט מהחברים היושבים כאן, בבית הזה.

משה זלמן פייגלין: היות שאין ביכולתה של הכנסת להביא לכך שהאנשים הללו, שטוענים כך כלפי חיילי צה"ל – ואני חוזר, שהם רוצחים וחוטפים כמו הרוצחים המתועבים והחוטפים המתועבים של ה"חמאס" – היות שאיננו יכולים להביא לכך שחברי כנסת שמדברים כך לא יהיו במשכן הזה, משום שכל ההחלטות של הכנסת, שכבר התקבלו, בעניינים כגון אלו, נדחות ומתהפכות על-ידי בית-המשפט הגבוה לצדק, אזי אני מבקש ממך ומחברי חברי הכנסת לנקוט את הצעד האחרון שנותר לנו, והוא הצעד שעשיתי היום בערוץ הכנסת, הווי אומר, כשאותם חברי כנסת נכנסים למשכן הכנסת, על כולנו לקום ולצאת, ולא להמשיך לתת יד, לתת לגיטימיות, לסוג כזה של שיח, שהופך את בנינו, שבדמם מגינים עלינו, ובזכותם אנחנו בכלל יושבים כאן, לרוצחים וחוטפים כמו ה"חמאס".

משה זלמן פייגלין: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת משה זלמן פייגלין.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת דב חנין, בבקשה.

דב חנין: תודה לך, אדוני היושב-ראש.

דב חנין: אני רוצה לנצל את ההזדמנות כדי לספר למליאת הכנסת, וגם לציבור שצופה בנו, שהיום אנחנו קיימנו מפגש מרגש של השדולה למען ניצולי השואה בכנסת, אבל הפעם לא בסוגיה של ניצולי השואה, אלא בסוגיה של לוחמים נגד הפאשיזם ונגד הנאציזם.

דב חנין: אנחנו קיימנו את המפגש הזה לציון יום 22 ביוני.

דב חנין: 22 ביוני 1941 זה היום שבו גרמניה הנאצית פלשה לברית-המועצות, תחילת מבצע ברברוסה, פתיחת החזית המזרחית במלחמת העולם השנייה, שהייתה החזית שבה עיקר המערכה התנהלה לאורך ארבע שנים קשות ואיומות.

דב חנין: אנחנו אירחנו בכנסת אנשים מבוגרים שסיפרו מניסיונם בצבאות הברית השונים; מי שלחם בצבא האדום, מי שלחם בצבא הפולני, מי שלחם בשורות הפרטיזנים, מי שלחמה ולחם בבריגדה היהודית.

דב חנין: אנחנו מציינים כאן, בכנסת – חשוב שאנחנו עושים זאת מדי שנה, ולא רק ביום השואה, אלא לאורך השנה – את השואה ואת ניצולי השואה, אבל חשוב לא פחות להתייחס לאותם אנשים שבזכותם המין האנושי ניצל מהאיום ההיסטורי הנורא ביותר, מהמפלצת הקשה ביותר והאיומה ביותר, שגרמה לשואת העם היהודי, אבל סיכנה – ואיימה על כל הציוויליזציה האנושית, וגרמה למלחמה עולמית נוראה.

דב חנין: אנחנו חבים כחברה, אנחנו חבים כבני-אדם, רבות לגיבורים האלה, ואנחנו מאחלים להם שנים ארוכות וטובות אתנו, אבל כל עוד הם אתנו ראוי שנזמין אותם לכנסת, נשמע את דבריהם ונדע להעביר את המסרים שלהם גם לדור הבא.

דב חנין: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת דב חנין.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, עד כאן נאומים – פסחתי עליך?

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אלעזר שטרן – בבקשה, אדוני.

אלעזר שטרן: אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, היה לנו היום דיון עם הוועדה למעקב בכנסת אחר הוועדה לשוויון בנטל.

אלעזר שטרן: אני חושב שהוועדה הזאת, ככלל, הדגישה את חשיבות השירות לצד חשיבות התעסוקה ופתיחת המקצועות.

אלעזר שטרן: בלי קשר, לצערי הרב, אנחנו שמענו היום, אולי ממי שרוצה להחליף סוג של מנהיגות, לצערי, חרדית, כאן, שקורא לנשים לא ללמוד מקצוע.

אלעזר שטרן: אומנם אנחנו כבר מודעים, בשנים האחרונות, לחשיבות עבודתן של הנשים החרדיות כמפרנסות, אבל יש כאלה שמופתעים.

אלעזר שטרן: אנחנו כמובן מאוד לא מופתעים מהכישורים, ומברכים על התופעה הזאת.

אלעזר שטרן: היום גם התגלגל לידי – אני לא תלמיד כזה חכם, אבל – פסק הלכה של ה"סלנטר", רבי שמואל מסלנט, לתלמידים שלו בישיבה, שבגיל 13, בלשונו – מי שמגיע לגיל 13 ולא ראו סימן ברכה בלימודם, שיוציאו אותם כבר אז ללמוד מקצוע.

אלעזר שטרן: אני מוכן, אם יורשה לי, לפרש את זה כחשיבות ההכרה לפחות בלימודי ליבה, לפחות החל בגיל 13.

אלעזר שטרן: אני חושב ואני מקווה שאם אנחנו קצת ננמיך את הלהבות, בכנסת, בנושא של יחסי אלה ששומרים יותר מצוות ואלה שפחות מצוות, אם יורשה לי לצטט כך את טדי קולק, שהבנתי שקבע את המונחים האלה, שאנחנו תמיד מתלבטים בלומר אותם, אז נדע שבאמת אם חפצי חיים אנחנו כמדינה כאן, אז – לפחות עידוד ההשתלבות של אלה שלומדים פחות, לימוד המקצוע של גברים, וכמובן של נשים, רק יעשה טוב לכולנו יחד.

אלעזר שטרן: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת אלעזר שטרן.

יולי יואל אדלשטיין: כרגע אני חושב שלא פסחתי על אף אחד, ואנחנו מסיימים נאומים בני דקה.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עוברים לנושא הבא.

יולי יואל אדלשטיין: הנושא הוא שעת שאלות לשר לביטחון פנים חבר הכנסת יצחק אהרונוביץ.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני מוזמן לעלות לדוכן, להצטייד בכל התשובות.

יולי יואל אדלשטיין: ראשון השואלים, אדוני השר, יהיה חבר הכנסת משה זלמן פייגלין.

יולי יואל אדלשטיין: אבקש מחברי הכנסת לקרוא את נוסח השאלה שהוגשה לשר, כמקובל גם בשאילתות דחופות.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, חבר הכנסת פייגלין.

משה זלמן פייגלין: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, השאלה – שאלה בנושא הטיפול בתופעות מרדניות במדינת ישראל.

משה זלמן פייגלין: כאשר ראש עיריית ניו-יורק ג'וליאני נלחם את מלחמתו המוצלחת בפשיעה, הוא הסתמך על תיאוריית החלונות השבורים.

משה זלמן פייגלין: לעומת זאת, בישראל של היום לפחות בשתי גזרות נשברו לא רק החלונות, אלא הבית עצמו.

משה זלמן פייגלין: מדובר במרדנות גלויה, הכופרת בריבונות המדינה.

משה זלמן פייגלין: באזורי הנגב והגליל משתוללת הפקרות שבה קבוצות המזהות עצמן עם ארגוני טרור כמו ה"חמאס" משתלטות על שטחים ועושות בהם ככל העולה על רוחן, בניגוד גמור להחלטות בית-המשפט.

משה זלמן פייגלין: כדוגמה לכך אזכיר את סוגיית נחל דודאים, שבה דנו בית-המשפט המחוזי ובית-המשפט העליון ופסקו באופן ברור על פינוי.

משה זלמן פייגלין: על-פי החלטת ההוצאה לפועל מיום 10 באפריל 2014 ניתן אישור למימוש פסקי-הדין הנ"ל והוצאה לפועל של צו הפינוי נגד הפולשים.

משה זלמן פייגלין: באפשרותה של משטרת ישראל לעשות סוף לפלישה ולהשתלטות בנחל דודאים למי שקוראים תיגר על ריבונותה של המדינה, באמצעות מימוש פסקי-הדין.

משה זלמן פייגלין: כמו כן, וחשוב הרבה יותר, בהר-הבית השתלטו נציגי ארגון הטרור ה"חמאס" באמצעות קבוצות פרובוקציה על ההר.

משה זלמן פייגלין: ה"חמאס" הוא זה שמכתיב היום למדינת ישראל את הזמנים שבהם ההר יהיה פתוח ליהודים ולתיירים, כל זאת תוך הנפת דגלי "חמאס" והפעלת אלימות.

משה זלמן פייגלין: שאלותי: 1.

משה זלמן פייגלין: האם משטרת ישראל תממש את החלטת בית-המשפט בנחל דודאים, או שמא יצטרף תיק זה לעוד תיקים רבים שבהם משטרת ישראל נכנעת לנציגי קבוצות הטרור בנגב ובגליל שמצפצפים על חוקי מדינת ישראל וריבונותה?

משה זלמן פייגלין: 2.

משה זלמן פייגלין: מה עושה משטרת ישראל כדי למנוע מקבוצות הפרובוקציה של ה"חמאס" להשתלט על הר-הבית?

משה זלמן פייגלין: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת פייגלין.

יולי יואל אדלשטיין: השר לביטחון פנים, בבקשה.

יצחק אהרונוביץ': אדוני היושב-ראש, תודה, חברי חברי הכנסת, 1.

יצחק אהרונוביץ': בהתייחסות לסוגיית נחל דודאים, כידוע, משטרת ישראל משמשת גורם מסייע לגופי האכיפה הפועלים למימוש סמכויותיהם בתחום דיני מקרקעין.

יצחק אהרונוביץ': הגורם הקובע והמתאם את סדרי העדיפויות בביצוע כלל הצווים הוא מינהלת תיאום האכיפה, שבראשה עומד יונתן קובריגרו.

יצחק אהרונוביץ': משטרת ישראל קיבלה בקשה לסיוע באכיפת פסק-הדין שניתן ביחס למבנים שהוקמו במתחם דודאים.

יצחק אהרונוביץ': היא פועלת, כאמור, כגורם מסייע, כפוף לסטטוס המשפטי שמוצג על-ידי גורמי המשפט ולקיום הערכות מצב מבצעיות.

יצחק אהרונוביץ': אציין כי בבוקר 12 ביוני 2014, לפני ימים אחדים, סייע מחוז הדרום של משטרת ישראל בביצוע 27 צווים לפינוי בנייה בלתי חוקית במתחם דודאים.

יצחק אהרונוביץ': 2.

יצחק אהרונוביץ': בהתייחסות לשאלה – ואני מצטט: מה תעשה המשטרה כדי למנוע מקבוצות הפרובוקציה של ה"חמאס" להשתלט על הר-הבית – קיימנו דיון, גם חבר הכנסת פייגלין היה, אני מניח כי ככל הנראה כוונתו של חבר הכנסת פייגלין היא לקבוצת ה"מוראביטון", המבצעת פעילות פרובוקטיבית בהר-הבית.

יצחק אהרונוביץ': תופעת הקבוצה של ה"מוראביטון", שזה הגברים, וה"מוריבטאת", שזה הנשים, המבצעות פעילות פרובוקטיבית בהר-הבית, מוכרת למשטרת ישראל ומטופלת על-ידיה במגוון כלים ואמצעים, בשיתוף זרועות הביטחון.

יצחק אהרונוביץ': הפעילות המשטרתית כוללת מעצרים של פעילים מרכזיים החשודים בהפרות סדר בהר-הבית, הרחקות והגבלות של כניסת פעילים מרכזיים להר-הבית.

יצחק אהרונוביץ': נוסף על כך, פעילי ה"מוראביטון" המרכזיים מוזמנים לשיחות אזהרה ומתקיים מעקב שוטף אחר פעילות הקבוצות האלה.

יצחק אהרונוביץ': לגבי הנתונים עצמם – לקראת השאילתה אני גם אספתי – מתחילת השנה היו 54 עצורים של ה"חמאס" בשטח הר-הבית, סך הכול 30 מורחקים בשטח הר-הבית מתחילת השנה, וסך הכול הוגשו 27 כתבי-אישום נגד "חמאס" מינואר 2014 ועד היום, סך הכול 26 מעצרים עד תום ההליכים.

יצחק אהרונוביץ': אלה הפעילויות שעשינו מתחילת השנה ועד היום.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

יולי יואל אדלשטיין: רק חבר הכנסת שהגיש שאלה יכול להוסיף ולשאול שאלה נוספת.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, חבר הכנסת פייגלין אכן יכול.

משה זלמן פייגלין: ראשית, אני מברך על הטיפול היעיל בנושא נחל דודאים.

משה זלמן פייגלין: אני מקווה שבשאר האתרים לא יהיה צורך בשאילתה או בשאלה לשר כדי להגיע לטיפול במקומות הללו גם כן, ומשטרת ישראל תעשה את עבודתה גם בלי זה.

משה זלמן פייגלין: לגבי הר-הבית, שאלתי הרבה יותר ספציפית ופשוטה, אדוני השר: אני יודע מניסיון אישי שכאשר יש חשד קל שבקלים כלפי יהודי שעולה להר-הבית, שהוא עלול, חלילה, להתפלל, או לגרום, חלילה, לאיש ווקף או למישהו אחר להתרגז, או אני לא יודע מה, שמו נרשם, והוא פשוט לא יכול להיכנס יותר.

משה זלמן פייגלין: אם כן, אדוני, מה הבעיה לנהוג בדיוק באותה שיטה גם כלפי אותם גורמים שעל-פי כלי התקשורת – זה כבר התפרסם בכל כלי התקשורת בישראל – מקבלים משכורת מה"חמאס" כדי לעשות את הפרובוקציה הזאת?

משה זלמן פייגלין: אפילו סכומים פורסמו, 4,000 שקל ו-5,000 שקל.

משה זלמן פייגלין: ראינו את אחת מהנשים האלה או אחד מהגברים הללו פעם אחת מתחיל לעורר פרובוקציה, קלטנו את העניין הזה, צילמנו את העניין הזה, יש לנו מספר תעודת הזהות שלו – לא לאפשר לו יותר לעלות להר, כפי שעושים עם היהודים.

משה זלמן פייגלין: לא צריך לעצור ולא צריך שום מנגנון מיוחד; להפעיל כלפי הערבים את אותו מנגנון שמפעילים כלפי היהודים, מה הבעיה?

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת פייגלין.

יולי יואל אדלשטיין: כבוד השר, בבקשה.

יצחק אהרונוביץ': אדוני היושב-ראש, אני מבין את השאלה, וקודם כול, התוצאות, שמתחילת השנה הן תוצאות מבורכות, ואני מברך את משטרת ירושלים – 54 עצורים, 27 כתבי-אישום, ומורחקים.

יצחק אהרונוביץ': אתה מדבר על פשוט להכניס אותם לקובץ בכניסה – הם מופיעים בכניסה – אין כניסה להר-הבית?

יצחק אהרונוביץ': אני אבדוק את זה.

יצחק אהרונוביץ': אני אבדוק אם אפשר לבצע את זה, אם זה אפשרי בצד המחשובי, אבל זה שווה בדיקה, אני אבדוק את זה עם מחוז ירושלים.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לשר לביטחון פנים.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עוברים לשאלה של חבר הכנסת ישראל אייכלר.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני.

ישראל אייכלר: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, שאלתי: 1.

ישראל אייכלר: האם המשטרה בודקת פרסומים והסתה בתקשורת וברשתות שעלולים להביא לאלימות, מעשי רצח ושרפת בתי-כנסת, שאנחנו רואים בכל הארץ, או שהיא מתירה זאת לעצמה רק במקרים של פגיעה ברכוש והשחתת מקרקעין עם הכיתוב "תג מחיר"?

ישראל אייכלר: האין כתובות נוספות על הקיר?

ישראל אייכלר: 2.

ישראל אייכלר: האם יש לכם דרך למנוע הרצת האנרגיה המשטרתית על-ידי מוקדים שהתקשורת מפנה אליהם, ומה הם מערכי הבקרה למנוע את הנטייה הזאת לפעול במקום שבו התקשורת מכוונת אותם?

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת אייכלר.

יולי יואל אדלשטיין: השר לביטחון פנים, בבקשה.

יצחק אהרונוביץ': אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, 1.

יצחק אהרונוביץ': לשאלתך אם המשטרה בודקת פרסומי הסתה, אני מציין כאן כי כל תלונה או מידע על הסתה נחקרים.

יצחק אהרונוביץ': מדור סדר ציבורי בחטיבת המודיעין של משטרת ישראל עובר מדי יום על הפרסומים באינטרנט, ואם מתגלים פרסומי הסתה, לכאורה, המדור פועל כדלקמן: במקרים שבהם מפורסמים דברי הסתה בתקשורת הגלויה, הן אם מדובר בהסתה לאלימות והן אם מדובר בהסתה לגזענות, החומרים מועברים לבחינת היועצים המשפטיים בפרקליטות המדינה, והם מחליטים אם להמשיך את הבדיקה או את החקירה על-פי החוק, חוק העונשין, סעיף 144: הסתה לגזענות, אלימות או טרור.

יצחק אהרונוביץ': דבר שני, פגיעה בבתי-כנסת נכללת, בין היתר, בסעיפי העונשין הנוגעים בפגיעה ברגשי דת ומסורת, סעיפים 174-173, ולא רק לאחר מעשה, אלא גם במסגרת הפצת פרסומים לפגיעה ברגשות כאלה במקרים של פגיעה פיזית במבני דת.

יצחק אהרונוביץ': אין הכרח לקבל תלונה רשמית לצורך בדיקת הנושא, ודאי אם מופץ באמצעי התקשורת על מקרים שנמצאים תחת ההגדרה של הסתה על-פי החוק, כמו למשל תמונות, כרזות המכילות קריאות הסתה דוגמת קריאות לפגיעה בציבור מסוים, ויש היתכנות שיחיד או ציבור יפעלו בעקבות ההסתה הזאת – ולכן היא למעשה פותחת מייד בחקירה.

יצחק אהרונוביץ': כל המקרים של פגיעה פיזית בקודשי הדת מטופלים ונחקרים על-ידי יחידות משטרת ישראל במחוזות.

יצחק אהרונוביץ': 2.

יצחק אהרונוביץ': מניעת השפעה תקשורתית על שוטרים המגיעים לזירות אירועים: כאמור, כל תלונה או מידע על הסתה נחקר.

יצחק אהרונוביץ': גם אם מתפרסמת כתבה שחבר הכנסת אייכלר רואה בגדר הסתה המשפיעה על מישהו, הדבר אינו בהכרח נכון.

יצחק אהרונוביץ': לא כל פרסום כזה או אחר יכול להשפיע על עמדת האזרח או השוטר.

יצחק אהרונוביץ': אין אפשרות למנוע מאנשי משטרה לצרוך או להיות חשופים לתקשורת, ואני סבור שאין זה נכון לעשות כך.

יצחק אהרונוביץ': חזקה על אנשי ציבור בכלל ושוטרים בפרט כי יפעלו ללא דעה מוקדמת, במקצועיות, יושר והגינות, נושאים הנכללים ביעדי וערכי המשטרה, והשוטרים עוברים הכשרות בנושא זה ומתודרכים לכך.

יצחק אהרונוביץ': אני לא רואה כל קשר בין שוטר המגיע לזירת בית-כנסת שהוצת לבין מאמר שקרא בעיתון בנושא.

יצחק אהרונוביץ': מערכי הבקרה במשטרת ישראל הם מהטובים שיש, ויש הייררכיה ברורה שמטפלת בפיקוח ובבקרה, מרחב הכפוף למחוז ולמטה הארצי.

יצחק אהרונוביץ': נוסף על כך פועלת יחידת הביקורת, היב"ק.

יצחק אהרונוביץ': אם יש לחבר הכנסת אייכלר טענות ממשיות בנושא זה, הרי כדאי לבחון זאת גם כאשר מד"א מטפלים בפצועים באירוע או אנשי כב"א מכבים את בית-הכנסת שנשרף, לשב"כ יש אוסף מודיעיני, או לצה"ל, האחראי לבתי-הכנסת באיו"ש.

יצחק אהרונוביץ': לסיכום, אני משיב לחבר הכנסת אייכלר כי אינני סבור שיש השפעה כלשהי לפרסומי התקשורת על תפקודם בשטח של שוטרי משטרת ישראל, העושים את עבודתם נאמנה לילות כימים.

יצחק אהרונוביץ': גם נושא בתי-הכנסת – חבר הכנסת פייגלין יצא מן האולם, אבל זה כבר עלה באחת השאילתות, ואני ביקשתי לתת תעדוף, כי יש כמה תיקים שמוצתה בהם החקירה, לפתוח את התיקים האלה ולהמשיך לטפל בכל נושא ההצתות של בתי-כנסת.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: שאלה נוספת לחבר הכנסת אייכלר, בבקשה.

ישראל אייכלר: תודה לכבוד השר על התשובה.

ישראל אייכלר: אני לא התכוונתי שהמשטרה תהפוך לצנזורה על דעות והשקפות שאנשים כותבים, בהנחה שזה עלול להביא; אבל יש בכל זאת – כמו שבעניין "תג מחיר" אתם יודעים היטב לחפש ולזהות בתוך הקבוצות ובתוך האנשים האלה איך ומי עומד מאחורי פרסומים שגורמים לצעירים ללכת ולעשות "תג מחיר", אותו הדבר צריך להתייחס, לדעתי, לפרסומים והסתות נגד ציבור, וקריאות – ויש בכל התקשורת הגלויה וברשתות בפרט קריאות מפורשות – לפגוע בבתי-כנסת ובאנשים חרדים, עד כדי קריאות לחיסולם אפילו.

ישראל אייכלר: כששאלתי לגבי השפעת התקשורת על הפעילות של המשטרה לא התכוונתי למקרים של שרפת בתי-כנסת, אלא דווקא לעניינים היותר-כלליים: חקירות מתוקשרות, אישי ציבור נחקרים – דברים שגורמים למשטרה ללכת לשם, כי שם הפנסים והזרקורים, לא בבתי-הכנסת.

ישראל אייכלר: אין לי ספק שכששוטר מגיע לבית-כנסת שרוף אין לו שום עניין תקשורתי בעניין.

ישראל אייכלר: אלה שתי שאלות בשני תחומים כמעט.

ישראל אייכלר: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת אייכלר.

יולי יואל אדלשטיין: האם השר רוצה להשיב?

יצחק אהרונוביץ': לא, אין – אני חושב שאנחנו מבינים.

יצחק אהרונוביץ': אני אעשה את ההשלמות ואני גם אנחה את המשטרה בהתאם.

יצחק אהרונוביץ': תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לשר לביטחון פנים ולחבר הכנסת אייכלר.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עוברים לשאלה שבמקור הייתה שאלתו של חבר הכנסת נחמן שי, שנמצא בשליחות מדינית מטעם הכנסת, ולכן חבר הכנסת עמר בר-לב, חברו לסיעה, יציג את השאלה לשר לביטחון פנים.

עמר בר-לב: אדוני השר, כאמור, בשמו של נחמן שי: מעשי הטרור המכונים "תג מחיר" מתרחשים זה תקופה ארוכה, ארוכה מדי, לאורכה ולרוחבה של מדינת ישראל.

עמר בר-לב: רק לאחרונה, בין היתר, הוצתו שני כלי רכב סמוך לעפולה, הוצתו שלושה רכבים בוואדי-עארה ורוססו סמלי מגן-דוד על קירות מסגדים.

עמר בר-לב: ההשתוללות של אנשי "תג מחיר" מספקת אסמכתה נוספת ועדכנית מתמיד לעובדה המצערת שהן משטרת ישראל והן זרועות הביטחון כושלות בניסיונות לבער את הנגע המכוער הזה.

עמר בר-לב: ברצוני לשאול את השר לביטחון פנים: 1.

עמר בר-לב: אילו צעדים וכלים נוספים מתכוון משרדך להעמיד לרשויות אכיפת החוק, בדגש על משטרת ישראל, כדי לסייע להן להתמודד עם פושעי "תג מחיר"?

עמר בר-לב: 2.

עמר בר-לב: לאור הצהרותיך בעניין זה יחד עם שרת המשפטים והיועץ המשפטי לממשלה, מתי תוגדר פשיעה לאומנית פעולת טרור?

עמר בר-לב: 3.

עמר בר-לב: בהמשך להודעה שהממשלה אישרה השקעת כספים במשטרה להתמודדות עם התופעה, אילו מערכים יתוגברו ומתי? 4.

עמר בר-לב: האם משטרת ישראל הצליחה לפענח את מרבית פשעי "תג מחיר" שהתרחשו לאחרונה ולהעמיד את האחראים למעשים אלו לדין?

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני השר.

יצחק אהרונוביץ': אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, ברצוני קודם כול לברך את אלה שיושבים ביציע, אלה שמסייעים לי בהכנת התשובות.

יצחק אהרונוביץ': הם הגיעו במקרה לראות את הדברים, גם מהמשטרה, גם מהמשרד.

יצחק אהרונוביץ': אני מברך – ומודה להם על כל מה שהם עושים.

יולי יואל אדלשטיין: אז אם משהו יהיה לא מדויק, אנחנו נדע – – –

יצחק אהרונוביץ': אני גם אגיד לך מי הכין את התשובות.

יולי יואל אדלשטיין: – – – כרגע צילמנו אותם בערוץ הכנסת, אנחנו נדע את מי להאשים.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת עמר בר-לב, בהתייחסות לשאלה בנושא פשעי שנאה ופשיעה לאומנית הנקראים "תג מחיר" והעמדת האחראים לדין, בראשית דברי אני רוצה להעיר כי כחלק מהתפיסה הרחבה והכוללת של ההתמודדות עם תופעה זו הגדרתי למשטרה את הנושא כפשיעה לאומנית ופשע שנאה, לא להגדיר אותו "תג מחיר"; זה פשע שנאה לכל דבר.

יצחק אהרונוביץ': המשמעות של כך היא: מעשים פליליים, הכוללים פגיעה בנפש וברכוש, המבוצעים על-ידי יחיד או קבוצה נגד יחידים או קבוצות אחרות, ישראלים או פלסטינים או זרים, אשר נעשו או תוכננו לעשות כדי להשפיע על עניין מדיני, אידיאולוגי או דתי; קודם כול הגדרנו אותם, שמנו אותם בקונטקסט הנכון.

יצחק אהרונוביץ': כשר הממונה על משטרת ישראל אני רואה בחומרה רבה אירועים של אלימות הקשורים לעבירות של פשיעה לאומנית על כל מרכיביה.

יצחק אהרונוביץ': לפיכך משטרת ישראל מכבידה את האכיפה כלפי המבצעים מתוך גישה של אפס סובלנות וניהול חקירות מהירות וממצות בשילוב גורמי שב"כ וצה"ל.

יצחק אהרונוביץ': כפועל יוצא מכך הנחיתי את המשטרה כבר ב-2012 להקים את מפלג הפשיעה הלאומנית.

יצחק אהרונוביץ': הם החליטו, ובצדק, להקים את זה ביחידה המרכזית של מחוז ש"י, המרכזת את האכיפה בהקשר של עבירות אלה.

יצחק אהרונוביץ': כמו כן ננקטו וננקטים שורה של צעדים: הראשון זה ריכוז האירועים החמורים במפלג; העברת הטיפול באירועים אחרים ליחידות ארציות; שימוש בכלים החקירתיים המודיעיניים הנרחבים והמגוונים; שיתוף פעולה הדוק עם גורמי חוץ – פרקליטות המדינה, שירות הביטחון הכללי, צה"ל, המשטרה הפלסטינית, אם יש צורך, וכן ריכוז מאמץ חקירתי ומבצעי כלל-ארצי כדי להביא את האחראים לדין בכל אירוע ואירוע.

יצחק אהרונוביץ': המשאבים שהושקעו ביחידה המרכזית במחוז ש"י זה 80 תקני כוח-אדם שהבאתי ושמתי אותם שם.

יצחק אהרונוביץ': אני יודע שרוב התקנים כבר מלאים והיחידה ברובה כבר פועלת.

יצחק אהרונוביץ': יש אמצעים נוספים, טכנולוגיים וכל מה שקשור לזה.

יצחק אהרונוביץ': באשר להכרזה על פעילות הפשיעה הלאומנית כטרור, התקדמות בכך הייתה בהכרזת שר הביטחון מיולי 2013.

יצחק אהרונוביץ': את דעתי שמעתם לא פעם בכנסת הזאת, על הפשיעה הלאומנית כהתאגדות בלתי מותרת.

יצחק אהרונוביץ': בהתייעצות שקיימתי עם שרת המשפטים הגענו למסקנה כי הכרזה זו, שמאפשרת פעילות משופרת, עדיין לא נותנת מספיק כלים למשטרה ולשירות הביטחון לטפל בפשיעה הזאת, ולכן הועברה המלצה מחודשת של שרת המשפטים ושלי לראש הממשלה וליועץ המשפטי לממשלה, ואני מקווה שהנושא הזה יאושר בהמשך, כדי להגדיר אותם בחומרה של המעשה.

יצחק אהרונוביץ': כמה דוגמאות לטיפולה של משטרת ישראל באירועים האחרונים: בשבועות האחרונים מתנהלת בימ"ר ש"י חקירת פרשייה המרכזת 11 אירועים על רקע פשיעה לאומנית – 11 אירועים שהתרחשו מחוץ לשטח המחוז.

יצחק אהרונוביץ': לדוגמה: הצתת מסגד באום-אלפחם, אירוע בעכברה ליד צפת, ג'לג'וליה, פוריידיס, יפו, גוש-חלב, ירושלים ועוד.

יצחק אהרונוביץ': 11 אירועים.

יצחק אהרונוביץ': במסגרת טיפול המשטרה באירועים האלה התקיימה פעילות חקירתית ומבצעית סמויה, אשר בשלב מסוים הפכה לגלויה.

יצחק אהרונוביץ': במהלכה נערכו חיפושים, ונתפסו וגם נעצרו שמונה חשודים קטינים ובגירים.

יצחק אהרונוביץ': לגבי האירועים בגוש-חלב, שם היו השחתות של כלי רכב וריסוס כתובות שנאה, החקירה הסתיימה.

יצחק אהרונוביץ': פרקליטות מחוז צפון הגישה כתבי-אישום נגד שלושה מעורבים, והם עצורים כיום עד להחלטה אחרת.

יצחק אהרונוביץ': לגבי האירועים באבו-גוש – ניקוב צמיגים של 28 כלי-רכב וריסוס כתובות – החקירה הסתיימה; פרקליטות מחוז ירושלים הגישה כתבי-אישום נגד שני מעורבים, והם עצורים כיום עד להחלטה אחרת.

יצחק אהרונוביץ': יתר האירועים – החקירות עדיין נמשכות ומתוכננות פעילויות נוספות.

יצחק אהרונוביץ': בסך הכול יש התקדמות.

יצחק אהרונוביץ': כשאנחנו רואים גם את גוש-חלב, גם את אבו-גוש, ויתר הדברים שכרגע מתגלגלים, יש באמת התפתחויות טובות, שאני מעודד אותן, עוקב אחריהן, ואני חושב שהמשטרה בכיוון הנכון.

יצחק אהרונוביץ': יש עדיין הרבה עבודה לפנינו, וכנראה גם עוד תהיה לפנינו.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לשר לביטחון פנים.

יולי יואל אדלשטיין: שאלה נוספת לחבר הכנסת עמר בר-לב – בבקשה, אדוני.

עמר בר-לב: ראשית, אני שמח לשמוע ש-80 התקנים רובם תוקננו, ובהחלט אני מתרשם שנעשית פעולה.

עמר בר-לב: אתה הזכרת שאתה ושרת המשפטים הגשתם המלצה, רק לא אמרת – אולי פספסתי – המלצה איך לקרוא לזה: האם לקרוא לזה פשעי – – –

יצחק אהרונוביץ': ארגון טרור.

עמר בר-לב: אוקיי.

יצחק אהרונוביץ': לא לא, את דעתי אמרתי לכם, השמעתי את זה יותר מפעם אחת פה – –

עמר בר-לב: נכון, נכון.

יצחק אהרונוביץ': – – ושר הביטחון גם קרא לזה, ואני מאוד שמח.

יצחק אהרונוביץ': הצלחתי לשכנע גם את שרת המשפטים ואת היועץ המשפטי לממשלה.

יצחק אהרונוביץ': זה לא היה פשוט, וצריך להעביר את זה עכשיו, להמשיך עם זה.

עמר בר-לב: אני מברך על כך.

עמר בר-לב: זה השתמע מדבריך, אבל לא אמרת עכשיו שזאת הייתה – לא חזרת על זה שזאת הייתה הכוונה.

עמר בר-לב: אז תודה, תודה על ההבהרה.

יצחק אהרונוביץ': הנה.

יצחק אהרונוביץ': מאחר שאנחנו מכירים אחד את השני אני חושב שאתה בחור אינטליגנטי.

יצחק אהרונוביץ': זה בסדר.

עמר בר-לב: זה לפרוטוקול.

יצחק אהרונוביץ': לפרוטוקול – זה טרור.

יצחק אהרונוביץ': לפרוטוקול.

יולי יואל אדלשטיין: אחר כך תברר מי הכין לו את התשובה הזאת, עמר.

יצחק אהרונוביץ': הנה, הוא יושב שם.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לשאלה הבאה.

יולי יואל אדלשטיין: השאלה היא בנושא – אני אומר את זה גם לטובת השר – עלייה במספר התלונות על אלימות שוטרים.

יולי יואל אדלשטיין: עלייה במספר התלונות על אלימות שוטרים – שאצלך מופיעה כשאלתה של חברת הכנסת זהבה גלאון.

יולי יואל אדלשטיין: אישרתי לחברת הכנסת מיכל רוזין לשאול את השאלה.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, גברתי.

מיכל רוזין: תודה.

מיכל רוזין: אני באמת מבקשת לשאול בשם חברת הכנסת זהבה גלאון.

מיכל רוזין: אני גם העליתי את הסוגיה הזאת בפניך בוועדה לקידום מעמד האישה לאחרונה.

מיכל רוזין: בשנים האחרונות אנו עדים לעלייה במספר התלונות על אלימות שוטרים אשר מוגשות למחלקה לחקירות שוטרים.

מיכל רוזין: אחת מהתלונות הרווחות כנגד המשטרה, בעיקר באירועי מחאה, היא שימוש בלתי סביר בכוח של שוטרים.

מיכל רוזין: אומנם קיים מנגנון להגשת תלונות, אך הרוב המוחלט של התלונות נסגרות מחוסר אשמה או מחוסר ראיות.

מיכל רוזין: אחת הדרכים למנוע שימוש לרעה בסמכות וכוח היא תיעוד של האירועים.

מיכל רוזין: מדובר בפרקטיקה אשר נהוגה במדינות רבות בעולם, שבמסגרתה נושאים השוטרים בזמן עבודתם מצלמה אשר מתחברת למדיהם ומופעלת בכל פעם שנוצר מגע עם הציבור ובכל הגעה לזירת אירוע.

מיכל רוזין: לאחרונה פנתה חברת הכנסת אליך בבקשה לקדם תוכנית ניסיונית אשר במסגרתה יחויבו שוטרים לתעד חזותית הליכי מעצר ועיכוב במצלמה זעירה שמורכבת על מדי השוטר, וכך יהיה אפשר לבחון את יעילות השימוש במצלמות ולשקול להרחיבו לשימוש של כלל כוחות המשטרה.

מיכל רוזין: ברצוני לשאול: האם קיימת תוכנית ניסיונית בכוחות המשטרה שבמסגרתה מחויבים השוטרים לשאת מצלמות זעירות אשר מתעדות הליכי עיכוב ומעצר?

מיכל רוזין: אם כן – היכן פועלת התוכנית ומה היקפה?

מיכל רוזין: כמה שוטרים כלולים בה ומה תחום העיסוק של היחידה?

יצחק אהרונוביץ': גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, לשאלה אם קיימת תוכנית ניסיונית בכוחות המשטרה שבמסגרתה מחויבים השוטרים לשאת מצלמות זעירות אשר מתעדות הליכי עיכוב ומעצר: שימוש במצלמות גוף לשוטרים הוא נושא חשוב ומורכב, בעל השלכות נרחבות על עבודת המשטרה.

יצחק אהרונוביץ': הנושא מעלה סוגיות מורכבות בהיבטים משפטיים, מבצעיים, טכנולוגיים ותקציביים.

יצחק אהרונוביץ': בימים אלה נערכה עבודת מטה במשטרה שמטרתה לקדם ניסוי של שימוש במצלמות גוף בקרב שוטרים מאגף התנועה.

יצחק אהרונוביץ': ניסוי זה נועד לבחון את השפעת השימוש במצלמות גוף בהיבטים הבאים: התנהגותם של שוטרים ואזרחים בזמן המפגש שנוצר ביניהם, מספר התלונות שמגישים האזרחים נגד שוטרים – תלונות ציבור ותיקי מח"ש – מספר האירועים שבהם נדרשים שוטרים להפעיל כוח נגד אזרחים, תפוקות השוטרים ויחסם של השוטרים לשימוש במצלמות.

יצחק אהרונוביץ': במסגרת הניסוי המוצע יופעלו כ-50 מצלמות גוף על-ידי שוטרי אגף התנועה והן יתעדו מפגשי שוטרים עם האזרח.

יצחק אהרונוביץ': קבוצה נוספת של שוטרי אגף התנועה תפעל ללא מצלמות ותשמש קבוצת ביקורת בניסוי.

יצחק אהרונוביץ': ייערך מעקב שיטתי אחרי פעילות השוטרים המשתתפים בניסוי וייאספו נתונים במגוון שיטות, לצורך הבנת ההשפעה של השימוש במצלמות בהתאם לשאלות המחקר.

יצחק אהרונוביץ': עם תום הניסוי ייערך ניתוח מעמיק של הנתונים שנאספו.

יצחק אהרונוביץ': ממצאי הניסוי יילמדו על-ידי כלל הגורמים הרלוונטיים וישמשו מצע לקביעת המדיניות העתידית בנושא לגבי יתר קבוצות הפעילות של משטרת ישראל, בדגש על הסיור.

יצחק אהרונוביץ': אבל קודם כול אנחנו מכניסים את זה לתנועה – 50 מצלמות, נתחיל לעבוד, יש שם מפגשים בין השוטר לאזרח, וכמובן יופקו לקחים במסגרת המחקר, ואנחנו נראה אם כדאי להמשיך בזה, כן או לא.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

רות קלדרון: יש לך זכות לשאלה נוספת.

רות קלדרון: רק את יכולה.

רות קלדרון: מותר רק לך כרגע.

מיכל רוזין: אני רוצה לשאול כשאלת המשך – העליתי גם בוועדה לקידום מעמד האישה את הנושא של המצלמות הסלולריות.

מיכל רוזין: האם יש הנחיה כלפי השוטרים?

מיכל רוזין: האם יש הכשרה של השוטרים?

מיכל רוזין: היום, בימינו, כל אזרח שולף מצלמה סלולרית ומצלם את השוטר בעת פעולתו, ופעמים רבות ראינו שהתגובות הן תגובות חריפות, תגובות קשות, של השוטרים, שלאחר מכן מצולמות כמובן.

מיכל רוזין: זה דבר אחד.

מיכל רוזין: דבר שני, בהמשך לדברים שאמרת, מדוע לבחור דווקא באגף התנועה?

מיכל רוזין: אגף התנועה, דווקא שם יש פחות חיכוך מאשר בהפגנות, במחאות חברתיות וכדומה, יש פחות חיכוך בין האזרח לבין השוטר, ולא ברור לי למה לבחור דווקא באגף התנועה מלכתחילה.

מיכל רוזין: תודה.

יצחק אהרונוביץ': חברת הכנסת מיכל רוזין, קודם כול, כשאת שואלת אם אפשר לתכנן – לא את שואלת, זו שאלה של חברת הכנסת זהבה גלאון – היה קשה לשכנע את המשטרה, אני אומר את זה כאן.

יצחק אהרונוביץ': בסוף הם קיבלו החלטה אמיצה – אני מסכים אתם – להתחיל עם התנועה.

יצחק אהרונוביץ': ההחלטה היא שלהם, ואני מקבל אותה.

יצחק אהרונוביץ': נתחיל את הניסוי, הניסוי לא צריך להיות כזה מורכב, בטח כמה חודשים, ויכול להיות שבשלב הבא ייכנס הסיור, או יתר היחידות.

יצחק אהרונוביץ': אז בואו נתחיל עם מה שיש, זו החלטה של המשטרה.

יצחק אהרונוביץ': לגבי המצלמות, הסמארטפונים האלה, וכל מה שהאזרחים נושאים היום, דיברנו על זה גם בוועדה.

יצחק אהרונוביץ': המדיניות שלי זה להתמודד, ולא להתנגד.

יצחק אהרונוביץ': הם יושבים פה למעלה, הם שומעים אותי: אין מה להתנגד למצלמות האלה.

יצחק אהרונוביץ': צריך לקחת את זה built-in בתוך האירוע.

יצחק אהרונוביץ': המצלמות האלה מכסות, מגבות, ושוטרים שצריכים להתנהג בהתאם – שיתנהגו בהתאם.

יצחק אהרונוביץ': לא צריך להתנפל על האזרחים שמצלמים אותם.

יצחק אהרונוביץ': זו המדיניות שלי, העברתי אותה, וכמובן נמשיך לעבוד ולחזק את הדברים האלה.

יצחק אהרונוביץ': תודה רבה.

רות קלדרון: תודה רבה לך.

רות קלדרון: חבר הכנסת יואב בן צור – בשעה טובה – שאלה ראשונה, בבקשה, במקום חבר הכנסת אברהם מיכאלי.

יואב בן צור: גברתי היושבת-ראש, אדוני השר, בעקבות הפיגועים הפליליים התוקפים את אזרחי מדינת ישראל בתקופה האחרונה, ולנוכח ניסיונות פיגוע פלילי על מערכת אכיפת החוק, אין ספק שהדמוקרטיה הישראלית נמצאת בסכנה ממשית.

יואב בן צור: אשר על כן אבקש לשאול: מדוע לא מתכנסת ועדת שרים למאבק באלימות ובפשיעה החמורה, שהנך עומד בראשה, כדי לדון ולבדוק כיצד זה הפשיעה החמורה גואה, ובצד זה – מתן מענה הולם לביטחון אזרחי ישראל ומערכת אכיפת החוק?

יואב בן צור: מבירור שקיימתי מתברר שהוקמה בממשלה זו ועדת שרים למאבק באלימות, וזו התכנסה רק פעם או פעמיים מאז כינונה של ממשלה זו.

יואב בן צור: האם לא מן הראוי שוועדת שרים חשובה מעין זו, שאמורה לתת מענה לכל סוגי תופעות האלימות בחברה הישראלית, תתכנס באופן מסודר כדי לתת מענה לאלימות בחברה הישראלית, ובפרט בעת הזאת, כשגל הפיגועים הפליליים מרים את אפו ופוגע בשלוות אזרחי המדינה ובמערכת אכיפת החוק?

יצחק אהרונוביץ': גברתי היושבת-ראש, תודה, חבר הכנסת יואב בן צור, קודם כול, לא יצא לי – אני מברך אותך, בהצלחה בהמשך הדרך, תהיה ח"כ פעיל ותסייע לסיעה שלך.

יצחק אהרונוביץ': אני אבוא אחר כך חשבון עם חבר הכנסת אברהם מיכאלי – הוא מנסה להכשיל אותך, אני לא אתן לו.

דוד אזולאי: אדוני השר, אני אשם.

יצחק אהרונוביץ': אתה אשם?

דוד אזולאי: אני לוקח את זה עלי.

יצחק אהרונוביץ': בסדר, אם זה דוד אזולאי, אני מוחל.

יצחק אהרונוביץ': אני אתייחס לשאילתה.

יצחק אהרונוביץ': החלטת ממשלה מס' 225 מיום 19 במאי 2013 אישרה את הקמתה מחדש של ועדת השרים למאבק באלימות, בראשותי.

יצחק אהרונוביץ': חברים בה שרת הבריאות, שרת התרבות והספורט, שרי החינוך, המשפטים, הפנים, הרווחה והתחבורה והמשרד לאזרחים ותיקים; כל זה המעטפת של הוועדה שאני עומד בראשה, למאבק באלימות.

יצחק אהרונוביץ': עיקר סמכויותיה של ועדת השרים למאבק באלימות הוא גיבוש תוכנית לאומית לשיפור הביטחון האישי ולקידום מאבק אפקטיבי בתופעת האלימות בחברה בישראל.

יצחק אהרונוביץ': אציין כי ועדת השרים למאבק באלימות מתכנסת בין שלוש לארבע פעמים בשנה; זה מספר הפעמים שהיא מתכנסת, אלה בדרך כלל הדברים – אני כבר שר ותיק במשרד – או שיש כינוס אד-הוק לגבי נושא מיוחד שצריך להעלות באופן מיידי, ואז הוועדה מתכנסת.

יצחק אהרונוביץ': לעתים, בגלל העובדה שהנושאים המועלים בוועדה זו נוגעים במגוון רחב של סוגיות לאומיות, הנושא מועבר לדיון וקבלת החלטת ממשלה בישיבות ממשלה.

יצחק אהרונוביץ': הוועדה בראשותי תתכנס שוב ב-14 ביולי 2014.

יצחק אהרונוביץ': אין לנו הרבה זמן, זה עוד שבועיים-שלושה, משהו כזה.

יצחק אהרונוביץ': בלי שום קשר לשאילתה.

יצחק אהרונוביץ': הנושאים שנקבע כי יועלו על סדר-היום של הוועדה הקבועה והם: 1.

יצחק אהרונוביץ': חיזוק הביטחון האישי במועצות האזוריות וביטחון החקלאים, הפעלת השיטור העירוני במודל מותאם למועצות האזוריות, חיזוק מרכיבי הביטחון ומעטפת האמצעים הטכנולוגיים, מוקד רואה, מצלמות, סנסורים – במועצות; 2.

יצחק אהרונוביץ': גיבוש תוכנית רב-שנתית אופרטיבית בין-משרדית למאבק באלימות, על בסיס נתוני מדד האלימות הלאומי שגובש במשרד לביטחון הפנים; 3.

יצחק אהרונוביץ': דיווח בוועדה המתמדת למאבק בפשיעה החמורה והמאורגנת בהשתתפות היועץ המשפטי לממשלה, פרקליט המדינה ומפכ"ל משטרת ישראל; 4.

יצחק אהרונוביץ': מעקב אחר יישום התוכנית הלאומית לצמצום צריכה בלתי אחראית של אלכוהול, אשר הוקמה על-ידי ועדת השרים למאבק באלימות בשנת 2009, עם העברתה של הרשות הלאומית למלחמה בסמים ובאלכוהול למשרד לביטחון הפנים.

יצחק אהרונוביץ': רק לפני כחודש ציין משרדי את השבוע הלאומי למניעת אלימות בכנס ראשון מסוגו ב"בנייני האומה" בירושלים שהשתתפו בו כ-600 איש, בין היתר גם חברי הכנסת ושרים.

יצחק אהרונוביץ': מפכ"ל משטרת ניו-יורק אשר הגיע כאורח כבוד גם נשא דברים.

יצחק אהרונוביץ': בין היתר, הצגנו גם בכנס וגם בפני ראש הממשלה והשרים בישיבת הממשלה – זה היה כמה ימים לפני כן – את מדד האלימות הלאומית אשר פותח במשרד לביטחון הפנים ומצביע על מגמות האלימות בחתך יישובי, ארצי, בשכלול כל הגורמים אשר בידיהם קיימים דיווחים על אלימות: גורמי חינוך, גורמי רווחה, גורמי רפואה, מרכזי סיוע לתקיפה מינית ועוד ועוד ועוד.

יצחק אהרונוביץ': כל אלו נוסף על התלונות הרשמיות שמוגשות למשטרה.

יצחק אהרונוביץ': מעבר לכך, בהתאם למדיניות השר לביטחון הפנים, שזה אני, נעשו פעילויות רבות.

יצחק אהרונוביץ': אסקור בפניכם בקצרה – אני אומר רק בנקודות – את הפעולות המרכזיות: שיטור עירוני – הרחבנו את הרפורמה.

יצחק אהרונוביץ': בתחום הביטחון האישי הוקמו 40 רשויות, כרגע.

יצחק אהרונוביץ': את כל התכלית אתם כבר מכירים, את כל הנושא של השיטור העירוני, זה רץ, ואני מקווה להמשיך בזה בתוכנית הבאה.

יצחק אהרונוביץ': "עיר ללא אלימות" – הרחבנו אותה.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו נמצאים כבר ב-143 רשויות בכלל המגזרים – יהודי, חרדי, ערבי וכל מה שקשור לזה.

יצחק אהרונוביץ': יש לנו תוכניות להרחבה של תוכניות נוספות.

יצחק אהרונוביץ': אני חושב שבסך הכול הפעילות נעשית, אבל מה לעשות שיש לנו גם בעיות לא פשוטות בחברה בישראל, והיום חלק מהכוחות מתעסקים גם בתחום הביטחון, ולא רק בתחום הפשע והאלימות?

יצחק אהרונוביץ': לשאלתך, הוועדה מתכנסת בעוד שבועיים-שלושה, כמנהגה, ואנחנו נעלה את הנושאים החשובים שהזכרתי בהמשך הדברים.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

רות קלדרון: תודה רבה, אדוני השר.

רות קלדרון: חברת הכנסת מיכל רוזין, בבקשה, השאלה הבאה.

מיכל רוזין: תודה, כבוד השר.

מיכל רוזין: נושא השאלה שלי הוא חקירות וכתבי-אישום בגין שימוש בסם האונס.

מיכל רוזין: בשנים האחרונות הולכים ומתרבים דיווחים בתקשורת על אודות תופעה של החדרת חומרים נרקוטיים הידועים בכינוי "סם אונס" למשקאות של נשים ללא ידיעתן במטרה לבצע בהן מעשים בעלי אופי מיני ללא הסכמה – אונס.

מיכל רוזין: רק השבוע פורסם על מעצר של חשוד בעניין הזה.

מיכל רוזין: אני רוצה לשאול: 1.

מיכל רוזין: כמה תלונות הוגשו?

מיכל רוזין: כמה חקירות נפתחו בגין תלונות על אונס ומעשים מגונים תחת השפעה של סם אונס על סוגיו השונים בחמש השנים האחרונות?

מיכל רוזין: 2.

מיכל רוזין: האם משטרת ישראל פועלת למניעת התופעה במקומות הבילוי?

מיכל רוזין: 3.

מיכל רוזין: בין מאפייני סם האונס – שעקבותיו נעלמים מהדם זמן קצר לאחר כניסתו לגוף, ועל כן לרוב הוא אינו ניתן לאיתור בבדיקת דם בעת הגשת התלונה, לאחר שהשפעתו חלפה.

מיכל רוזין: עם זאת, קיימת בדיקת שיער, משתמשים בה בארצות שונות בעולם, המאפשרת לאתר עקבות לשימוש בו זמן רב לאחר תום השפעתו.

מיכל רוזין: האם משטרת ישראל עושה שימוש בבדיקה מסוג זה כדי לשלול או לאמת את התלונות על סימום נשים ללא ידיעתן?

מיכל רוזין: ואם לא – מדוע?

יצחק אהרונוביץ': חברת הכנסת מיכל רוזין, הסם המוכר כסם אונס מכונה כך משום שנטען כי הוא משמש את התוקפים לנטרול התנגדותן של קורבנותיהם לתקיפה ומונע מהם לזכור את אשר אירע.

יצחק אהרונוביץ': דרך הפעולה הנפוצה, על-פי התיאורים, היא החדרת הסם בעורמה לתוך משקהו של הקורבן במטרה להביאו לערפול חושים וכך לאפשר את תקיפתו.

יצחק אהרונוביץ': מדובר בסמים GHB ו-GBL, אשר נמצאים בפקודת הסמים.

יצחק אהרונוביץ': אלה סמים מדכאים חסרי טעם וריח אשר מומסים בנוזל ואפשר למצוא אותם גם באבקה, טבליות וקפסולות.

יצחק אהרונוביץ': סם זה נפוץ במועדונים ובברים, והמשתמשים בו הם בעיקר צעירים ובני-נוער.

יצחק אהרונוביץ': בין יתר תכונותיו של הסם, התפרקותו המהירה בגופו של הקורבן.

יצחק אהרונוביץ': 1.

יצחק אהרונוביץ': יש קושי מובנה להעריך את היקף החשד לשימוש בחומר.

יצחק אהרונוביץ': לא ברור אם אכן מדובר בתופעה, בהיעדר נתונים בדוקים.

יצחק אהרונוביץ': אין אפשרות למסור נתונים ודאיים על מקרים שבהם היה חשד לשימוש לכאורה בסם לצורך נטרול הקורבנות לשם ביצוע תקיפה מינית, בשל חוסר המודעות של הקורבן לאירוע וקושי לאתר את סימני השימוש, בעקבות ההתפוגגות המהירה של החומר בגופו של הקורבן; מדובר רק בכמה שעות.

יצחק אהרונוביץ': בבדיקה שערכתי לא אותרו דיווחים או תיקי חקירה שבהם הוכח כי היה שימוש כלפי קורבנות תקיפה מינית בסם האונס.

יצחק אהרונוביץ': בבדיקה בכל המחוזות במשטרת ישראל התקבל מספר מועט של דיווחים שבהם עלה חשד לשימוש בחומר לצורך השפעתו על הקורבן, אך מהות החומר לא הוכחה עד לרגע זה.

יצחק אהרונוביץ': בכל הקשור לרמת מאמצי האכיפה בסחר בסם ובהפצתו ננקטים מאמצי אכיפה מוגברים בכלל המלחמה בשימוש בסמים וגם ביחס לסם האונס עצמו.

יצחק אהרונוביץ': בשנת 2013 נעצרו כמה חשודים בסחר בסמים בהפצתו בקנה מידה נרחב.

יצחק אהרונוביץ': אציין כי בכל מקרה שבו עולה חשד לתקיפה מינית, נוהל עבודת המשטרה, המסדיר חקירת קורבנות עבירות מין, מחייב את הבאתו של קורבן העבירה מיידית למרכז לבדיקה בבית-חולים לצורך בדיקה רפואית, דיגום הראיות על-ידי הצוות הרפואי, וזאת עוד לפני ביצוע הליכי חקירה, כדי לצמצם את החשד לפגיעה בראיות.

יצחק אהרונוביץ': 2.

יצחק אהרונוביץ': מבדיקה שערכתי במחלקת הדוברות באגף החקירות במשטרת ישראל ובמחוז תל-אביב עולה כי משטרת ישראל איננה נוקטת פעילות מספיקה במקומות הבילוי למניעת התופעה.

יצחק אהרונוביץ': ההערה בנושא נכונה, והיא תועבר למשטרת ישראל לטיפול, ואני כבר לקחתי את זה לתשומת לבי, והעברנו את זה כבר.

יצחק אהרונוביץ': 3.

יצחק אהרונוביץ': בעניין דיגום שיער – טכנולוגיית בדיקת הסמים בשיער מוכרת בעולם.

יצחק אהרונוביץ': במקרים של החומרים הנדונים יש בעיות טכנולוגיות ואחרות אשר אינן מאפשרות ביצוע בדיקות אלו בזיהוי הפלילי, בגלל חוסר ציוד ומיעוט ידע נכון לשעה זו.

יצחק אהרונוביץ': משטרת ישראל איננה מבצעת את בדיקת השיער המוזכרת בשאלה של חברת הכנסת רוזין היות שדיגום הראיות מגופן של קורבנות אונס או תקיפה מינית נעשה על-פי הנוהל המשטרתי ונוהלי משרד הבריאות בבתי-החולים, ולא על-ידי המשטרה.

יצחק אהרונוביץ': בימים אלה יש יוזמה לעריכת פיילוט במשרד הבריאות שמטרתו הסדרת השימוש בטכנולוגיה של דיגום שיער לצורך הפקת ראיות.

יצחק אהרונוביץ': הדיגום ייערך על-פי המתוכנן בפיילוט במרכזים האקוטיים לבדיקת קורבנות עבירות מין בבתי-החולים, הבדיקה של הדגימה תיעשה במעבדה לרעלים בתל-השומר, וכולם יהיו כפופים להנחיה של משרד הבריאות.

יצחק אהרונוביץ': לדברי נציגת משרד הבריאות, הציוד לעריכת הבדיקה כבר קיים.

יצחק אהרונוביץ': יש להכשיר עובד לביצוע הבדיקה הזאת.

יצחק אהרונוביץ': נציג משטרת ישראל מחטיבת החקירות יהיה שותף כמובן לתהליך של ביצוע הפיילוט והמשמעות הנגזרת ממנו.

יצחק אהרונוביץ': לפרטים נוספים – אני בהחלט אומר לחברת הכנסת מיכל לפנות למשרד הבריאות, כי זה הועבר אליהם, ושם אנחנו מתעסקים כרגע.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

מיכל רוזין: תודה רבה.

רות קלדרון: שאלה נוספת?

מיכל רוזין: תודה רבה על התשובה המפורטת.

מיכל רוזין: אני חייבת להתחיל ולומר, קודם כול, שטוב שהבדיקה תיכנס, זה חשוב ביותר, ואני חושבת שזה אולי גם יעצור אחת ולתמיד את התופעה, כי כל עוד נמשיך להגיד את המילה – ולצערי היא נכתבה לך – "נטען" כי קיים ונעשה שימוש בסם הזה למקרי אונס, כל עוד נגיד שזה "נטען", ואין לנו מספיק מידע כדי להילחם בתופעה – כשאתה לא מכיר בתופעה, אתה לא נלחם בה.

מיכל רוזין: אני רוצה לשאול שאלה נוספת: לפני כחודשיים נעצר חשוד במעשה אונס תחת השפעת הסם, אך מכיוון שהוא היה אזרח זר הוא שוחרר ממעצר, ובלחץ השגרירות של מדינתו הוא עזב את הארץ כחשוד.

מיכל רוזין: האם מוכר לך המקרה?

מיכל רוזין: האם נעשה די לבדוק את זירת האירוע, לקחת עדות מעדים שונים וכדומה?

מיכל רוזין: אציין כי דגימת שיער נשלחה לבדיקה – במקרה הזה לבדיקה בחו"ל – ורציתי לשאול: אם יימצא הסם בתוצאות הבדיקה בחו"ל, מה בדעת המשטרה לעשות לאחר שהיא שחררה את החשוד ממעצר ונתנה לו לחזור למדינתו?

מיכל רוזין: תודה.

יצחק אהרונוביץ': חברת הכנסת מיכל, מה שמוכר לי זה הפרשייה האחרונה כרגע במחוז תל-אביב, שהיא עדיין בבדיקה, ואת בטח שמעת עליה.

יצחק אהרונוביץ': לגבי הסיפור מלפני חודש-חודשיים, אני לא מכיר את הסיפור הזה.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו גם למעלה וגם בצד נרשום את זה ונביא לך תשובה מוסמכת, כי אני רוצה להיות בטוח בדברים האלה.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

רות קלדרון: תודה רבה.

רות קלדרון: השאלה הבאה – חבר הכנסת דוד אזולאי.

רות קלדרון: בבקשה.

דוד אזולאי: גברתי היושבת בראש, אדוני השר, למרות ההוראות והחוק נמשכות ההדלפות מצד המשטרה על נחקרים.

דוד אזולאי: לפעמים המשטרה מדליפה נגד חשודים כדי לשפר את תדמיתה במקום להשקיע בעבודה מקצועית של הגנה על האזרחים.

דוד אזולאי: הדלפות אלו פוגעות באזרחים שהם חשודים בלבד, במשפחתם, בסביבתם, בעבודתם ובשמם הטוב.

דוד אזולאי: שאלתי לשר: מה עושה משרדך כדי להפסיק את תופעת ההדלפות מחדרי חקירות וכיצד תפעל כדי שתופעה זו תיפסק בעתיד?

יצחק אהרונוביץ': תודה, חבר הכנסת דוד אזולאי.

יצחק אהרונוביץ': ראשית, אני רוצה לציין שבמקרי חקירה רבים מעורבים גם גורמים נוספים – לא שאני מטיל את האשם בהם, אבל שתדע – ואתה יודע את זה – משרדי ממשלה אחרים, רשויות אכיפה אחרות, כך שהטלת האשם באופן אוטומטי באנשי המשטרה היא מבחינתי גרימת עוול למשטרה.

יצחק אהרונוביץ': בשלבים די מוקדמים של החקירות מעורבים סנגורים מטעמם של החשודים, כך שאי-אפשר לשלול שלעתים העברת המידע לתקשורת נעשית על-ידיהם או על-ידי מי מטעמם מאינטרס כזה או אחר, גלוי או נסתר.

יצחק אהרונוביץ': ההנחיות – מה יש במשטרת ישראל, ועל זה אני מופקד: הדבר הראשון זה שני הקווים המנחים לעניין הפרסומים מחקירות: 1.

יצחק אהרונוביץ': פרסום שיש בו כדי להשפיע על מהלך המשפט הפלילי או תוצאותיו הוא פסול מעיקרו; 2.

יצחק אהרונוביץ': יש צורך להעמיד לרשות הציבור מידע על פעולותיהן של הרשויות המטפלות באכיפת החוק.

יצחק אהרונוביץ': יש להדגיש כי פעמים רבות הפרסום הוא בשלבי חקירה ראשוניים, דבר העשוי לפגוע באופן מהותי בחקירה והוא בבחינת שיבוש הליכים.

יצחק אהרונוביץ': דבר זה מצביע לכאורה על גורם אחר שהוא בעל אינטרס להוציא את הפרסום, ולא תמיד זה המשטרה.

יצחק אהרונוביץ': ככל שאין פגיעה בשני הקווים האלה, המשטרה רשאית, בהתאם לשיקול דעתה, להחליט אם לפרסם ומה לפרסם.

יצחק אהרונוביץ': עם זאת, המשטרה מקפידה על שמירת האיזון הנכון בין פרסום עבודתה – שבצדו גם האינטרס הציבורי החשוב של הרתעת העבריינים וחיזוק תחושת הביטחון של האזרח – לבין יישום הנחיית היועץ המשפטי לממשלה, שביסודה שמירה על הפרטיות ועל מהלך החקירה התקין.

יצחק אהרונוביץ': ההנחיה המחייבת את המשטרה כגורם אכיפה בכל הקשור לפרסום הדברים הנוגעים בחקירות המשטרה, הִנה הנחיית היועץ המשפטי למשטרה 4.1003, שעניינה "קווים מנחים לרשויות האכיפה בעניין פרסומים מחקירות".

יצחק אהרונוביץ': אם חבר הכנסת יבקש, אדאג להעביר לעיונו את ההנחיה; אני מוכן גם להעביר לך את זה.

יצחק אהרונוביץ': ההנחיה הזאת מפרטת את מכלול הפרטים והתנאים לפרסום, וכן את העיתוי שבו מותר לפרסם פרטים הנוגעים בחקירות המשטרה אשר עדיין מתנהלות ובחקירות שהסתיימו.

יצחק אהרונוביץ': כלל קציני משטרת ישראל והשוטרים מחויבים להנחיה זו.

יצחק אהרונוביץ': ככלל, ככל שמתקבלת החלטה להעביר פרטים לתקשורת או לאשר ראיונות רשמיים, הגורם האחראי לטיפול בנושא זה הוא חטיבת דובר המשטרה.

יצחק אהרונוביץ': ככל שמועברים על-ידי איש משטרה פרטים לכלי התקשורת שלא בסמכות וברשות, הרי שמדובר בביצוע עבירה פלילית על-פי סעיף 117 לחוק העונשין, הקובע: "עובד הציבור שמסר, ללא סמכות כדין, ידיעה שהגיעה אליו מתוקף תפקידו, לאדם שלא היה מוסמך לקבלה, דינו – מאסר שלוש שנים", כולל אנשי משטרה.

יצחק אהרונוביץ': מדיניות המשטרה היא לנקוט יד קשה כלפי שוטרים שידליפו – שלא כדין.

יצחק אהרונוביץ': ככל שיעלה חשש מבוסס לביצוע עבירה פלילית על-ידי שוטר, יועבר החומר לבחינת המחלקה לחקירות שוטרים, האמונה על החקירות בתחום זה.

יצחק אהרונוביץ': אציין כי קיימת גם עבירה משמעתית מקבילה – סעיף 14 לתוספת הראשונה לחוק המשטרה, התשס"ו–2006 – גילוי או מסירה של דבר שלא כדין מהמסוף המשטרתי, ולא הדלפה במובנה בהקשר האמור לעיל, המטופלת, כאמור, על-ידי המחלקה לחקירות שוטרים.

יצחק אהרונוביץ': ככל שמועברים על-ידי מח"ש לבדיקת המשטרה במישור החקירתי מקרים של הדלפות, ממונה ועדת בדיקה שבודקת, או קצין בודק, לפי העניין, לבדיקת הנושא.

יצחק אהרונוביץ': בדיקתנו העלתה מספר קטן מאוד של מקרים – עד עכשיו ארבעה מקרים – אשר בכולם לא עלה בידי הגורם הבודק להתחקות אחר מבצע ההדלפה; אחד מהם הוחזר לאחרונה, באוקטובר 2013, להחלטת מח"ש, עם החלטה לשקול פתיחה בחקירה פלילית.

יצחק אהרונוביץ': מניעת ההדלפות – במהלך כלל-ארגוני במשטרת ישראל, שהחל לפני כשנתיים, הוקמה חטיבת דובר המשטרה, וכפועל יוצא מכך גובשה מדיניות ארצית הכוללת, בין היתר, הקפדה על יישום הנחיית היועץ המשפטי לממשלה, הנחיה מס' 4.1003, "קווים מנחים לרשויות האכיפה".

יצחק אהרונוביץ': בהתאם, מוגרו תופעות שונות שנהגו בעבר בנושא פרסומים מחקירות, וביניהן: א.

יצחק אהרונוביץ': נפסק תיאור עברו התעבורתי של נהג שביצע תאונה קטלנית; ב.

יצחק אהרונוביץ': פעולות אכיפה של אגף התנועה אשר יש חשיבות הרתעתית בפרסומן מצולמות בטשטוש פנים ומספר הרכב של הנפגע; ג.

יצחק אהרונוביץ': לא מתאפשר ליווי עיתונאים לפעולות אכיפה משטרתיות; ד.

יצחק אהרונוביץ': הופסקה התופעה של צילום אזרחים בכניסה למתקן משטרתי לצורכי חקירה; ה.

יצחק אהרונוביץ': המשטרה אינה מעבירה תמונות של עבריינים שברשותה.

יצחק אהרונוביץ': נוסף על כך, כדי למנוע הדלפות מחקירות, המשטרה נוקטת כמה צעדים נוספים: מידור חקירות; בחקירות רגישות מיוחד מוחתמים שותפי סוד על טופס שמירה – יש פה רשימה ארוכה של פעולות שהמשטרה נקטה: אישור לדברור או להעברה; הסברה והרתעה; בדיקות פוליגרף – יש פה באמת רשימה ארוכה.

יצחק אהרונוביץ': ושוב, אני חוזר להתחלה – לא תמיד זה בא מהמשטרה.

יצחק אהרונוביץ': עד כמה שאנחנו יודעים, היו ארבעה מקרים, נבדק אחד וכנראה הולך לצד הפלילי, אבל אני אומר שיש הרבה גורמים שמעוניינים להדליף את הדברים.

יצחק אהרונוביץ': אני גם התבטאתי בעבר – אנחנו כבר מכירים כמה שנים – ופעם אחת שאני זוכר, לפחות בעיני, שהמשטרה כן עשתה את זה, ננקטו פעולות חמורות מאוד מבחינתי.

יצחק אהרונוביץ': הדברים באמת קשורים להנחיות האלה, ובדרך כלל זה לא בא מהמשטרה.

יצחק אהרונוביץ': אני אומר את זה בכלל, ולא על היוצאים מן הכלל, שהם מקרים בודדים בלבד.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

רות קלדרון: תודה רבה.

רות קלדרון: מתוך שקמת, אני מבינה שיש לך שאלה נוספת?

דוד אזולאי: אדוני השר, תודה על תשובתך המפורטת.

דוד אזולאי: אין ספק, אני מכיר בעובדה שהדלפות יכולות לבוא משני הצדדים, אבל תסכים אתי שלא פעם אנחנו מודעים לכך שמישהו מוזמן לחקירה, ואף אחד לא יודע על החקירה הזאת פרט למשטרה, וכשהוא יוצא מהחקירה סוללה של עיתונאים מחכה בחוץ.

דוד אזולאי: אני חושב שזה דבר שאומר דורשני.

דוד אזולאי: ברור מאיפה זה יוצא.

דוד אזולאי: לא אכנס כרגע לוויכוח, אבל גם הנתון שאדוני נותן לי כאן, על ארבעה מקרים שנבדקו ונמצאו אכן ראויים לבירור – אני חושב שמספר ההדלפות שאנחנו עדים להן בכל מיני חקירות, ציבוריות ולא ציבוריות, אני חושב שזה בהחלט מעיד שהנושא הזה כנראה עדיין פרוץ וצריך לשים יד.

דוד אזולאי: אני חושב שהדבר הזה גורם נזק תדמיתי למשטרה, ונזק לאותם אזרחים שנחקרים.

דוד אזולאי: לכן אני מצפה, אדוני השר, בעניין הזה להדק יותר את החגורה, ואכן לפעול כדי שתופעת ההדלפות תיפסק.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת אזולאי, אני מסכים לזה שצריך להפסיק את ההדלפות, אבל אני אומר שוב: בדרך כלל זה לא בא מהמשטרה.

יצחק אהרונוביץ': אם המשטרה מוציאה – היא לא מדליפה, היא מוציאה את זה – זה כי יש לה עניין בחקירה וכדי להביא לידיעת הציבור.

יצחק אהרונוביץ': מעבר לכך, נתת דוגמה שהנחקר יוצא מחדר החקירות ופוגש תקשורת.

יצחק אהרונוביץ': אתה עוד לא בילית בחדרי חקירות, ואני מאחל לך שגם לא תהיה שם, אבל הרבה פעמים המשטרה מאפשרת לנחקר גם להתקשר לעורך-דין שלו במהלך החקירה, וברגע שהוא מתקשר לעורך-דין הכול פרוץ.

יצחק אהרונוביץ': יש פה עוד דבר שצריך להבין: יש עניין גם לעורכי-דין, לסנגורים שלהם, לזמן, כדי לעשות מזה פעילות אחרת.

יצחק אהרונוביץ': אבל אני מבין את הקונטקסט הכללי.

יצחק אהרונוביץ': איך אומרים?

יצחק אהרונוביץ': להיזהר, כי אנשים שנחקרים הם עדיין בבחינת חשודים, והם לא נאשמים.

יצחק אהרונוביץ': צריך לזכור את הדברים האלה.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

רות קלדרון: תודה רבה.

רות קלדרון: השאלה הבאה – חברת הכנסת פנינה תמנו-שטה, בבקשה.

פנינה תמנו: גברתי היושבת-ראש, אדוני השר, בחודש יוני יחל, כבכל שנה, החופש הגדול, שבו מרבית הילדים והנוער שוהים בפעילויות הקיץ השונות או בחופשה ללא מסגרת לימודית.

פנינה תמנו: ברצוני לשאול: 1.

פנינה תמנו: אילו היערכויות נוקט המשרד לביטחון פנים כדי להבטיח את שלומם של הילדים והנוער בחודשי הקיץ ואת העלאת המודעות לשמירת ביטחונם?

פנינה תמנו: 2.

פנינה תמנו: האינטראקציה בין גורמי האכיפה, לרבות המשטרה, לבין הנוער מלווה לעתים בקשיים ובעימותים אשר מובילים לפגיעות של שוטרים, ולעתים לפגיעות בנוער.

פנינה תמנו: האם משרדך מודע לעניין, וכיצד הוא ניגש למקרים אלו?

פנינה תמנו: 3.

פנינה תמנו: אילו אמצעים והסברה נוקט משרדך כדי לתת מענה לנושא ולצמצם מקרים מסוג זה?

פנינה תמנו: תודה.

יצחק אהרונוביץ': 1.

יצחק אהרונוביץ': גברתי היושבת-ראש, חברת הכנסת פנינה תמנו-שטה, המשרד לביטחון פנים נוקט היערכויות שונות כדי להבטיח את שלומם של הילדים בחודשי הקיץ ואת העלאת המודעות לשמירה על ביטחונם.

יצחק אהרונוביץ': לאורך כל השנה מעבירים חוקרי מערך הנוער של משטרת ישראל פעולות הסברה בבתי-הספר בנושאי אלימות, אלכוהול, סמים, סייבר ונושאים נוספים.

יצחק אהרונוביץ': לקראת הקיץ מגבירה משטרת ישראל את פעילויות ההסברה בתוך בתי-הספר.

יצחק אהרונוביץ': לחודשי הקיץ יש היערכות מיוחדת במשטרת ישראל בכלל ובמערך הנוער בפרט, דוגמת העברת פעילויות במוקדי בילוי בכלל ובמוקדי בילוי המיוחדים לבני-הנוער בפרט.

יצחק אהרונוביץ': כמו כן מוגברת הפעילות המשטרתית בפארקים, בחופי רחצה ובמקומות נוספים שבהם בני-נוער נוהגים להסתובב.

יצחק אהרונוביץ': פעילויות אלה מתקיימות עד השעות הקטנות של הלילה, וכל זאת כדי להגביר את תחושת הביטחון בקרב בני-הנוער ובקרב כלל הציבור למטרת אכיפה.

יצחק אהרונוביץ': במהלך השנה מחלקת הנוער עורכת כמה מבצעים ארציים מיוחדים לנושא צריכת אלכוהול וסמי פיצוציות.

יצחק אהרונוביץ': בתקופת הקיץ מבצעים אלו מתוגברים, כדי ליצור הרתעה ולמנוע שימוש בלתי אחראי באלכוהול בקרב הנוער, ושימוש בסמי פיצוציות, אשר מובילים אותנו לאלימות.

יצחק אהרונוביץ': מערכי הנוער במחוזות השונים של משטרת ישראל משתפים פעולה עם גורמי חוץ לאורך כל השנה, בעיקר עם השלטון המקומי ומשרד החינוך.

יצחק אהרונוביץ': לקראת חודשי הקיץ שיתוף הפעולה בין קבוצות הנוער לגורמי החוץ גדול יותר.

יצחק אהרונוביץ': המשטרה משלבת את פעילותה עם גורמי חוץ: הרשות למלחמה בסמים ואלכוהול, משרד החינוך, מינהל קידום הנוער, השירות הפסיכולוגי הייעוצי, המינהל למדע וטכנולוגיה, מחלקות החינוך בעיריות, גורמים המפעילים את התוכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון, משרד הרווחה, משרד הבריאות, עמותת "עלם" ועוד.

יצחק אהרונוביץ': בכל מקום שבו יש פעילות חוץ, על-פי רוב הרשויות המקומיות עורכות עבור בני-הנוער פעילויות, לדוגמה לינה באוהלים.

יצחק אהרונוביץ': המשטרה משתלבת בפעילויות אלה, מגבירה את נוכחותה ודואגת לסדר הציבורי במקום, כדי למנוע עבירות.

יצחק אהרונוביץ': משטרת ישראל משתלבת בפרויקטים חופיים.

יצחק אהרונוביץ': פרויקט זה מתקיים באזור הכינרת, באילת, בתל-אביב ובירושלים.

יצחק אהרונוביץ': במסגרת פרויקט זה במוקדים מסוימים מוקמים אוהלים, ושם יושבים צוותים המאתרים ילדים בסיכון, ומתקיימות שיחות עם הילדים.

יצחק אהרונוביץ': משטרת ישראל משתלבת בפרויקט זה, בתוכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון, משלב ההכנה ועד שלב הביצוע.

יצחק אהרונוביץ': לאורך כל תקופת הפרויקט המשטרה מתגברת את נוכחותה כדי להשרות תחושת ביטחון וכדי לשמור על הסדר הן בקרב בני-הנוער והן בצוותים הפועלים במקום ובכלל הציבור.

יצחק אהרונוביץ': שוטרי מערך הנוער משתלבים בפרויקט "עיר ללא אלימות".

יצחק אהרונוביץ': ברמת המטה מתקיים שיתוף פעולה עם מדור שותפויות באגף המבצעים; ברמת השטח קציני הנוער בתחנות משתתפים בפורומים שונים של "עיר ללא אלימות" כפוף להחלטת מפקד התחנה.

יצחק אהרונוביץ': מפקדי התחנות משתתפים בפורום אכיפה המקדיש היערכות מיוחדת בקיץ.

יצחק אהרונוביץ': 2.

יצחק אהרונוביץ': המפגש בין גורמי האכיפה לבין הנוער מלווה לעתים בקשיים.

יצחק אהרונוביץ': החיכוך עם בני-הנוער במצבים שלעתים נלווה להם שימוש באלכוהול ובסמים עלול לעודד התנהגות מחוללת פשיעה.

יצחק אהרונוביץ': כלל השוטרים, ואלה מהם העובדים במערך הנוער בפרט, שלהם היכולת הרגשית המתאימה, משתדלים להתמודד עם בני-הנוער ברגישות, אך גם בנחישות, תוך הקפדה על חוק הנוער, אשר במרבית המקרים מובילה לפתרון בדרכי נועם ללא צורך באכיפה.

יצחק אהרונוביץ': לעתים יש מקרים שבהם בני-הנוער יוצרים עימותים שעשויים, מחוסר ברירה, להוביל לפתרון הדורש הפעלת סמכויות של שימוש בכוח בהתאם לחוק.

יצחק אהרונוביץ': אני מדגיש כי לא מדובר בתופעה, ומקרים אלו מטופלים באופן נקודתי.

יצחק אהרונוביץ': 3.

יצחק אהרונוביץ': כדי לצמצם תופעות של אלימות, מערך הנוער במשטרת ישראל מעביר לבני-הנוער לאורך כל השנה פעולות הסברה, סדנאות והרצאות במסגרת בית-הספר, למטרת מניעה ושמירת הסדר הציבורי.

יצחק אהרונוביץ': בימים אלו מחלקת הנוער קולטת שבעה קציני מניעה מחוזיים, שחלק מתפקידם יהיה בתחום ההסברה ושיתוף הפעולה עם גורמי חוץ, ובהם גורמי חינוך ורשויות מקומיות, שחלק מתפקידם הוא מניעת אלימות, מניעת שתיית אלכוהול ועוד ועוד.

יצחק אהרונוביץ': יש פה רשימה ארוכה.

יצחק אהרונוביץ': גם השאלה מורחבת מאוד, אבל לקחתי וכיווצתי את הכול.

יצחק אהרונוביץ': יש פה הרבה פעילויות, גם בשגרה, אבל בעיקר בקיץ, עם בתי-הספר, בדגש – אני אומר עוד פעם – על המחוללים עצמם: אלכוהול, סמי פיצוציות, כל הנושא של אלימות בקרב בני-הנוער – זה הדגש שאנחנו שמים במסגרת הפרויקטים המשולבים עם המשטרה, ואני מברך על כך.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

רות קלדרון: תודה רבה.

רות קלדרון: תודה לחברת הכנסת פנינה תמנו-שטה.

רות קלדרון: השאלה הבאה – חברת הכנסת חנין זועבי, בבקשה.

חנין זועבי: אדוני השר, בשבוע האחרון פורסם כי שני קצינים במשטרה, בתחנת רמלה ובתחנת חיפה, הושעו מתפקידם בעקבות המלצות ועדת חקירה משטרתית לגבי הטיפול המשטרתי בתלונתה של הצעירה אלאא דאהר מחיפה, בטרם נרצחה ביום 20 בינואר 2011 בלוד, תיק אשר עקבתי בעצמי, אם אתה זוכר, אחרי הטיפול המשטרתי הזוועתי בו.

חנין זועבי: נוסף על הידיעה על ההשעיה, מהמשטרה נמסר כי אין נאשמים בתיק הנדון עד היום.

חנין זועבי: אני רוצה לשאול: 1.

חנין זועבי: האם מדובר בידיעה נכונה?

חנין זועבי: 2.

חנין זועבי: אם כן – מדוע השעיית שני הקצינים והעובדה שוועדת החקירה העלתה טענות קשות על רשלנות בטיפול בתיק אינן מעלות כיווני חקירה חדשים או מובילות לבדיקה מחודשת של כיווני חקירה קודמים שנבדקו במצב הלא-תקין ששרר קודם לכן?

יצחק אהרונוביץ': גברתי היושבת-ראש, חברת הכנסת חנין, במענה על עניין השעייתם של קציני המשטרה בעקבות הרצח של אלאא דאהר – חקירת האירוע הקשה והמצער של רצח אלאא דאהר, זיכרונה לברכה, הוטלה על היחידה המרכזית של מחוז המרכז.

יצחק אהרונוביץ': עם קבלת העברת האירוע לטיפול הימ"ר המחוזי החלו פעולות חקירה מגוונות ומקיפות לקידום החקירה ולהבאת החשודים לדין.

יצחק אהרונוביץ': נבדקו ונחקרו כמה מעגלי חקירה בכמה מישורים.

יצחק אהרונוביץ': 1.

יצחק אהרונוביץ': עדיין לא הוגש כתב-אישום נגד מי מהמעורבים.

יצחק אהרונוביץ': 2.

יצחק אהרונוביץ': אין קשר כלשהו בין המסקנות שהוסקו כלפי מי מהמעורבים בטיפול בתלונה של המנוחה, שקדמה לרצח, כאמור, בממצאי ועדת הבדיקה שבראשה עמד ניצב-משנה ערן קמין, ובין כיוון חקירה כזה או אחר בחקירת תיק הרצח האמור.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

רות קלדרון: תודה רבה.

רות קלדרון: שאלה נוספת.

חנין זועבי: סליחה, אני לא הבנתי את התשובה.

חנין זועבי: אני שאלתי – שני הקצינים האלה הושעו בגלל טיפול לא נכון ולא רציני בחקירה של אלאא דאהר.

חנין זועבי: עכשיו, הם הושעו, אז כבוד השר מכיר בכך שהחקירה לא הייתה רצינית – למה הם הושעו?

יצחק אהרונוביץ': מי קבע שהם הושעו?

יצחק אהרונוביץ': לא הבנתי.

חנין זועבי: אה, אז הידיעה לא נכונה.

יצחק אהרונוביץ': אני לא אמרתי שהיא לא נכונה; אני לא אמרתי שהם הושעו.

חנין זועבי: הידיעה היא שהם הושעו.

יצחק אהרונוביץ': אני לא מכיר דבר כזה שהם הושעו.

חנין זועבי: זאת השאלה.

חנין זועבי: האם הם הושעו?

יצחק אהרונוביץ': לא.

יצחק אהרונוביץ': אני בדקתי, אין השעיה.

חנין זועבי: זה פורסם.

חנין זועבי: זאת השאלה שלי.

יצחק אהרונוביץ': איזה קצינים הושעו?

חנין זועבי: שני קצינים – אין לי את השמות שלהם עכשיו – מתחנות רמלה וחיפה, והיה כתוב בפרסום התקשורתי שהם קשורים לתיק של אלאא דאהר, שנרצחה, ושהם הושעו על סמך טיפול לא רציני בתיק.

יצחק אהרונוביץ': אני לא מכיר דבר כזה, חברת הכנסת חנין, אני מוכן לבדוק עוד פעם.

יצחק אהרונוביץ': בחומר שאני קיבלתי מהמשטרה אין לי השעיה של הקצינים האלה, אבל את אומרת שזה פורסם, אני אעשה עוד פעם בדיקה.

יצחק אהרונוביץ': אין לי דבר כזה כרגע בחומר, אני אעשה בדיקה נוספת.

יצחק אהרונוביץ': אני לא מכיר השעיה כזאת.

חנין זועבי: אין השעיה, אתה אומר.

יצחק אהרונוביץ': אין, ממה שאני מכיר פה.

יצחק אהרונוביץ': אני מוכן לבדוק פעם נוספת את עצמי, אני אחזור אלייך עם תשובה היום-מחר.

יצחק אהרונוביץ': ממה שאני מכיר פה בחומר – אין השעיה של הקצינים.

חנין זועבי: אתה מוכן לבדוק את זה שוב, שאני – – –?

יצחק אהרונוביץ': אני אמרתי לך, אני בודק את זה כבר.

חנין זועבי: תודה.

יצחק אהרונוביץ': יעשו את הבדיקה מיידית, ייתנו לך אפילו, אני מקווה, עוד היום.

יצחק אהרונוביץ': אני לא מכיר השעיה.

רות קלדרון: תודה רבה.

רות קלדרון: שאלה אחרונה, חבר הכנסת טלב אבו עראר – אני לא רואה שהוא אתנו היום.

רות קלדרון: בזאת תמה שעת השאלות.

רות קלדרון: אנחנו עוברים לשאילתות.

יצחק אהרונוביץ': שאילתות?

רות קלדרון: כן, שאילתות רגילות.

רות קלדרון: חברת הכנסת אורית סטרוק מגיעה בדיוק בזמן.

רות קלדרון: את רוצה לגשת לשאול את השאילתה הראשונה שלך, או שאת רוצה שמישהו ישאל קודם?

אורית סטרוק: שתיים?

רות קלדרון: יש לך שתיים, כן.

אורית סטרוק: מה הראשונה?

רות קלדרון: הראשונה שאצלי כתוב זה שימוש באקדח, מס' 145.

אורית סטרוק: גברתי היושבת-ראש, אדוני השר, את השאלה הזאת שאלתי מזמן, אז כתבתי "לפני כשבוע" – זה היה כבר לפני כמה חודשים – צולמו שוטרים מפעילים אקדח "טייזר" כלפי אישה חסרת ישע בפתח-תקווה, בניגוד להבטחות המפכ"ל בוועדת הפנים ב-2 באוקטובר 2013.

אורית סטרוק: רצוני לשאול: 1.

אורית סטרוק: מה הם הנהלים החדשים לשימוש ב"טייזר" שהבטיח המפכ"ל?

אורית סטרוק: 2.

אורית סטרוק: האם השוטרים המתעללים הושעו מהמשטרה?

אורית סטרוק: אם לא – מדוע?

אורית סטרוק: 3.

אורית סטרוק: כיצד יימנעו מקרים נוספים?

יצחק אהרונוביץ': גברתי היושבת-ראש, חברת הכנסת אורית סטרוק, 2.

יצחק אהרונוביץ': בראשית הדברים אני רוצה לציין לגבי החקירה עצמה – במחלקה לחקירות שוטרים, זה לא במשטרה, זה במח"ש, ולכן עד למיצויה אי-אפשר להתייחס באופן ענייני לפרטים או לממצאים; כי זה נמצא במחלקת חקירות שוטרים.

יצחק אהרונוביץ': השוטר החשוד במעשה לא הושעה מהמשטרה, מאחר שכאמור התיק נמצא בחקירה, ועדיין אין סיכום לחקירה, וצריך להמתין לתוצאות.

יצחק אהרונוביץ': לפיכך, טרם הועברה המלצה בעניינו למחלקת המשמעת, וברגע שתתקבל אנחנו נפעל – המשטרה תפעל בהתאם.

יצחק אהרונוביץ': 1.

יצחק אהרונוביץ': הנוהל המשטרתי להפעלת מכשיר שליטה חשמלי, "טייזר", עודכן לאחר עבודת מטה מאומצת, והנוסח המעודכן הועבר לעיונו של יושב-ראש הוועדה לביקורת המדינה בכנסת, חבר הכנסת אמנון כהן.

יצחק אהרונוביץ': צוות הבדיקה של משרד מבקר המדינה העוסק בנושא הפעלת מכשירי שליטה חשמליים במשטרת ישראל החל את עבודתו, וקיבל לידיו את נוהל ההפעלה המעודכן, על-פי בקשתו של יושב-ראש הוועדה לביקורת המדינה, ב-2 באוקטובר 2013.

יצחק אהרונוביץ': הנחיית המפכ"ל, מפכ"ל המשטרה, בנושא הפעלת מכשיר ה"טייזר" בעקבות האירוע ביצהר, שנחקר על-ידי המחלקה לחקירות שוטרים ואשר בו זוכו השוטרים המעורבים, הייתה לאסור רק את הפעלת האופציה של השוקר במכשיר, שמשמעותה הצמדת המכשיר פיזית לגופו של החשוד ולחיצה על ההדק, עד להשלמת עדכון הנוהל המשטרתי וביצוע השתלמות רענון לכלל השוטרים המוסמכים כמפעילי "טייזר" במשטרת ישראל.

יצחק אהרונוביץ': בימים אלו הסתיים תהליך הרענון של כלל השוטרים המוסמכים להפעיל מכשיר "טייזר" לאור הנחיית המפכ"ל, ולפיכך עתה אפשר להמשיך להשתמש במכשיר ה"טייזר" בשני אופנים: 1.

יצחק אהרונוביץ': שימוש במחסנית המשגרת טילים מוליכי זרם, שבקצוות הם מקבלים את הזרם עצמו; 2.

יצחק אהרונוביץ': שימוש באופציית השוקר לצורך ירי באוויר בלבד, כדי להזהיר את החשוד, וכאמור, בלי להצמיד את המכשיר לגופו של אדם.

יצחק אהרונוביץ': מאחר שכל שימוש ב"טייזר" באופן כזה או אחר הוא שימוש בכוח – כל תלונה בגין שימוש בכוח שלא כדין מועברת לבחינת המחלקה לחקירות שוטרים במשרד המשפטים.

יצחק אהרונוביץ': כשר המופקד על משטרת ישראל אני רוצה להדגיש פעם נוספת כי כל הסוגיות שהועלו בוועדה לביקורת המדינה, בישיבה שבה נכח גם מפכ"ל המשטרה, יושמו במלואן, הן באשר לאופן השימוש באקדח ה"טייזר" והן באשר לעדכון הנוהל, הן באשר לביקורת בקרה ומשמעת וביצוע השתלמות רענון לכלל השוטרים המוסמכים כמפעילי "טייזר" במשטרת ישראל.

יצחק אהרונוביץ': נוהל ההפעלה המעודכן מגדיר בבירור את התנאים והמגבלות להפעלה מידתית של האקדח.

יצחק אהרונוביץ': אני מציע – זאת התשובה, ונסתפק פה.

יצחק אהרונוביץ': בבקשה.

אורית סטרוק: תראה, אדוני השר, קודם כול אני רוצה להעיר שיש איזושהי סתירה מובנית בין התשובה שלך לבין המציאות, כי, אם אתה אמרת שהחל מהרגע שהמפכ"ל אמר את דבריו בוועדה לביקורת המדינה ועד לאחרונה – שאז הותר להתחיל להפעיל מחדש את ה"טייזר" – לא היה שימוש ב"טייזר", כי אז – המקרה שאני מדברת עליו, ושבגינו השאילתה, ועוד מקרים נוספים, שחלקם גם הגיעו לתקשורת, אירעו בין שני התאריכים האלה, כלומר היו שוטרים שבפרק הזמן הזה, שאסור היה להשתמש ב"טייזר", השתמשו.

אורית סטרוק: אבל זאת הערה.

אורית סטרוק: תראה, אני קיבלתי מיושב-ראש הוועדה לעיוני את הנהלים האלה שאתם הוצאתם, וערכתי השוואה בינם לבין מה שהוציאה ההסתדרות הרפואית, ההמלצות שלה, ומצאתי אי-אלו פערים, ואני רוצה לשאול אותך על הפערים האלה.

אורית סטרוק: למשל, ההסתדרות הרפואית המליצה ששוטר שיפעיל "טייזר" יהיה חייב במסגרת ההכשרה שלו להתנסות על גופו בקבלת ירייה מאקדח "טייזר", כדי שהוא יבין מה הוא עושה לאדם שעליו הוא מפעיל את זה.

אורית סטרוק: לא מצאתי בנוהל שלכם הנחיה כזאת.

יצחק אהרונוביץ': את יכולה לחזור עוד פעם, מה היא המליצה?

אורית סטרוק: הם המליצו ככה: שהשימוש באקדח "טייזר" יותר רק לשוטרים שיעברו אימון ייעודי שבמהלכו יתנסו בקבלת ירייה מאקדח "טייזר".

יצחק אהרונוביץ': ומי אומר שהם לא עברו את האימון?

אורית סטרוק: אני שואלת אותך, אני אשמח אם אתה תאמר לי שכן, כי אני בנוהל לא מצאתי; אבל אם אתה תגיד לי שפשוט לא קראתי טוב בנוהל אני מאוד אשמח, אדוני השר.

אורית סטרוק: ועוד הם המליצו, דבר שהוא מובן מאליו, שרק שוטרים שאין להם שום עבירות משמעת ועבירות אחרות, יותר להם להשתמש באקדח "טייזר", וגם את זה לא ראיתי בנוהל.

אורית סטרוק: עוד הם המליצו שהשימוש באקדח הזה ייאסר לחלוטין מול אוכלוסיות רגישות, כמו ילדים, קשישים, אנשים עם מוגבלות, וגם את זה – ראיתי בנוהל, אבל בצורה מאוד מינורית כזאת, שישתדלו לא להשתמש כלפיהם באקדח הזה.

אורית סטרוק: הייתי שמחה לשמוע את ההתייחסות שלך לשלוש ההמלצות האלה של ההסתדרות הרפואית, האם אתה מתכוון להחיל אותן.

אורית סטרוק: תודה.

יצחק אהרונוביץ': חברת הכנסת אורית, אני – עם כל הכבוד, ההסתדרות הרפואית היא ממליצה, היא לא גוף מנחה.

יצחק אהרונוביץ': את מקריאה לי פה את ההמלצות שלה – יש דברים שאנחנו בודקים אותם גם עם משרד הבריאות, גם עם הלשכה המשפטית, עם משרד המשפטים, וכמובן עושים – אני אמרתי גם מה עושים כדי באמת לרענן ולהכשיר את אותם אנשים.

יצחק אהרונוביץ': אם הם עושים את הבדיקה לגבי עצמם ולגבי אחרים?

יצחק אהרונוביץ': אני מניח, אני לא יכול לדעת, אני לא משתתף באימון עצמו, אני לא נמצא, אני לא איש שבא כרגע מבית-ספר להדרכה ויודע מה הם עושים שם.

אורית סטרוק: זה לא קיים בנוהל.

יצחק אהרונוביץ': לא, לא קיים בנוהל, אבל יכול להיות שהם כן עושים ויכול להיות שהם לא עושים.

יצחק אהרונוביץ': את שואלת אותי שאלה, אני מוכן, איך אומרים, לקבל אותה בכתב ולהשיב בכתב.

יצחק אהרונוביץ': יש דברים – אבל עוד פעם, זאת המלצה של ההסתדרות הרפואית, צריך לזכור, בסוף, שצריך לתת כלים לשוטרים להתמודד עם תופעות קשות, מורכבות, עם פשיעה ואלימות קשה.

יצחק אהרונוביץ': צריך לתת את הכלים האלה.

יצחק אהרונוביץ': ואני נגד – אני אומר, נגד – אלימות כלפי אזרח, אני נגד גם שימוש בכוח נגד אזרח, ואני גם נגד הפעלת, חלילה, נשק שיכול גם לפגוע.

יצחק אהרונוביץ': אני נגד הדברים האלה.

יצחק אהרונוביץ': מצד שני, צריך לתת לשוטרים את הכלים, אל-הרג, שבאמת אפשר לנטרל באמצעותם, וכל מה שקשור לזה.

יצחק אהרונוביץ': זה הכלי שהם בחרו אחרי שהריצו את זה כפיילוט כמה שנים, בדקו את הכלי הזה, הוא קיים במקומות אחרים בעולם ומפעילים את זה.

יצחק אהרונוביץ': אחרי התקלה שהייתה ביצהר נתנו הנחיות חדשות, רעננו את הדברים.

יצחק אהרונוביץ': יש פה בקשות של ההסתדרות הרפואית, שהעלית פה כרגע.

יצחק אהרונוביץ': אני מוכן – אקח את הדברים האלה, נעביר את זה, ניתן את התשובה בצורה מסודרת, כי אני באמת לא מעודכן בנוהל עצמו – מה הם עשו, איך הם עשו, כי בסוף אני שר, ואני לא יודע מה קורה שם, בבית-הספר.

יצחק אהרונוביץ': אני מניח שרוב הדברים נעשו, אבל אני רק מניח.

יצחק אהרונוביץ': תני לי לעשות את ההשלמות האלה בצורה מסודרת.

רות קלדרון: תודה רבה.

רות קלדרון: חבר הכנסת אלעזר שטרן, שאילתה 212.

רות קלדרון: בבקשה.

רות קלדרון: הנושא הוא: שלילת זכויות אסיר בכלא "חרמון".

אלעזר שטרן: אדוני השר, השאלה הזאת נשלחה ביום י"ט באדר א' תשע"ד, 19 בפברואר 2014 – לפני כארבעה חודשים, קצת יותר.

אלעזר שטרן: שאלתי אז על אסיר מכלא "חרמון" שיצא רק פעם אחת לחופשה בת 24 שעות במשך 16 חודשים, ונוסף על כך לא מקבל תוכנית שיקום לקראת ועדת שליש, אף-על-פי שהביע חרטה על מעשיו.

אלעזר שטרן: רציתי אז לשאול: מה ייעשה לטיפול במצב?

אלעזר שטרן: אחרי זה – שאלת ההמשך.

אלעזר שטרן: אשמור במתח.

רות קלדרון: תודה רבה.

יצחק אהרונוביץ': זהו?

רות קלדרון: כן.

אלעזר שטרן: ללכת ישר לשאלת ההמשך?

יצחק אהרונוביץ': איך?

אלעזר שטרן: ללכת ישר לשאלת ההמשך?

רות קלדרון: רוצה את שאלת ההמשך שלו?

יצחק אהרונוביץ': אה, לא, בוא נתקדם.

יצחק אהרונוביץ': אני אשיב, אתה תשאל ואני אמשיך.

רות קלדרון: הוא עומד פה כבר שעה.

יצחק אהרונוביץ': זה ריטואל קבוע.

אורית סטרוק: לפי היושבת-ראש, הקצב של שאילתות – – – באמת – – – לתת לו לענות, אם אדם שאל, הוא רוצה לקבל תשובה – – –

עדי קול: – – –

רות קלדרון: אם האסיר עוד לא השתחרר, זה עדיין רלוונטי.

אלעזר שטרן: הוא השתחרר.

רות קלדרון: השתחרר.

אלעזר שטרן: בגלל זה רציתי לעבור לשאלה הבאה – – –

רות קלדרון: אז אולי תעבור גם לשאלה הבאה?

אלעזר שטרן: השר אפילו את התשובה לא אמר, יש פה צוות – – – בבקשה.

רות קלדרון: טוב.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת שטרן, הכינו לי, אבל אני לומד את החומר, זה לא – אני עובר על החומר לפני כן.

אלעזר שטרן: סליחה.

עדי קול: הוא רצה לחסוך לך.

יצחק אהרונוביץ': אה, לחסוך.

יצחק אהרונוביץ': מאחר שאנחנו מדברים על אותו אסיר, כבר דיברנו לא פעם ולא פעמיים במסדרונות הכנסת, אז אקריא את התשובה, ברשותך.

יצחק אהרונוביץ': ראשית, כדי להעמיד את הדברים על דיוקם, לאסירים בכלל אין זכות קנויה לחופשה בעת היותם במאסר.

יצחק אהרונוביץ': זאת אומרת, חופשה אינה זכות מוקנית אלא טובת הנאה מטובות ההנאה המנויות בתקנה 19 לתקנות בתי-הסוהר, הנתונה לשיקול דעת.

יצחק אהרונוביץ': לכן, התייחסותי תהיה בהיבט הכולל.

יצחק אהרונוביץ': בהחלטה אם לתת לאסיר טובת הנאה מסוג חופשה על הגורם המוסמך לערוך איזון בין רצון האסיר לצאת לחופשה לבין אינטרסים אחרים, שהחשוב בהם הוא שלום הציבור.

יצחק אהרונוביץ': רק אם אפשר להבטיח את אינטרס הציבור במידת הסתברות גבוהה, נמצא האסיר ראוי לטובת הנאה זו.

יצחק אהרונוביץ': פקודת בתי-הסוהר לעניין זה מתווה תבחינים לשיקול הדעת ומחייבת הערכת מסוכנות מצד גורמי מקצוע בהתאם לעבירה שבגינה הוטל המאסר.

יצחק אהרונוביץ': מעבר לכך, אסיר שיצא לחופשה אחת למשך 24 שעות, ולאחר מכן חופשותיו הופסקו, בהכרח התעוררה בעיה שמנעה מתן אמון בו לחופשות נוספות.

יצחק אהרונוביץ': לעניין שיקום אסירים פליליים תושבי מדינת ישראל: זה תהליך שבתחילתו נערכת פגישת אבחון עם העובדת הסוציאלית לשם הערכת התאמה לפעילות שיקום כזאת או אחרת.

יצחק אהרונוביץ': בהמשך, אסירים שאותרו כמתאימים לפעילויות אלה משולבים בהליכים לקראת שיקום, בהתאם לשיקול הדעת המקצועי של גורמי הטיפול והשיקום.

יצחק אהרונוביץ': יובהר כי חרטה על מעשים אינה קריטריון היכול לעמוד בזכות עצמו מבחינת התאמה לשילוב בהליך שיקום, והדברים האלה נבחנים לגופו של עניין, ביחס למכלול הנסיבות הקשורות לאסיר.

יצחק אהרונוביץ': אשר לבניית תוכנית השיקום לאחר השחרור, הרשות לשיקום האסיר אשר במשרד הרווחה היא הגוף הממלכתי המקצועי המופקד על בחינת האפשרות לבניית תוכנית שיקום לאחר השחרור.

יצחק אהרונוביץ': החלטת רש"א – הרשות לשיקום האסיר – מבוססת על מפגש שנערך עוד טרם שחרורו של אסיר מבית-הסוהר בין נציג רש"א לבין האסיר, לאחר שנציג רש"א מקבל לידיו פרטים על תהליכים שהאסיר עבר בין כותלי הכלא.

יצחק אהרונוביץ': בהמשך לכך האסיר מוזמן לפגישה עם נציג רש"א בקהילה, בעת חופשתו.

יצחק אהרונוביץ': ברצוני להדגיש כי מדובר בהחלטה מקצועית, של הגורם המקצועי המוסמך, האמון על קביעת מידת התאמתם של אסירים למסגרות שיקום.

יצחק אהרונוביץ': ייתכן כי בנסיבות שהאסיר מסרב לצאת לחופשה בתנאים שנקבעו לו, ואף לחופשה שמטרתה מפגש עם נציג רש"א בקהילה לצורך השלמת התוכנית לשחרורו המוקדם, התהליך לא מתבצע ותוכנית השיקום לא מושלמת.

יצחק אהרונוביץ': לסיכום, ההחלטות הקשורות בהחזקת אסירים בבית-הסוהר מתקבלות בהחלטה מקצועית של הגורם המוסמך, האמון על החזקת האסירים במאסר, על קביעת מידת התאמתם למסגרות טיפוליות ועל קביעת יכולתם להפיק תועלת מההליך הטיפולי, וכמובן – החלטת הגורם המקצועי למתן הטיפול הייעודי לאסירים או לפיקוח על טיפול הניתן לאסירים, ובין היתר גם על האפשרות לתת באסיר אמון בחופשה, בדגש על קיום האינטרס של שלום הציבור והבטחת חזרתו של האסיר למאסר.

יצחק אהרונוביץ': בבקשה.

רות קלדרון: תודה רבה.

רות קלדרון: שאלה נוספת – חבר הכנסת אלעזר שטרן.

אלעזר שטרן: השר, תראה, רציתי לחסוך לך מה שבעיני לפחות היה קצת לא נעים.

אלעזר שטרן: באמת, לא תיארתי לעצמי שהתשובה תהיה כל כך ארוכה, ואם יורשה לי, כל כך לא נוגעת בעניין.

אלעזר שטרן: האסיר הזה, אני לא הזכרתי את השם שלו, אבל – –

רות קלדרון: הוא כתוב כאן.

אלעזר שטרן: – – בשאילתה שהעברתי היה השם שלו.

אלעזר שטרן: האסיר הזה מזמן שוחרר, לפי כל החוקים והנהלים שכל העוזרים יכולים לכתוב.

אלעזר שטרן: אני אומר לך את האמת, זה קשה לי.

יצחק אהרונוביץ': שמה?

אלעזר שטרן: אני אומר לך את האמת, זה קשה לי.

אלעזר שטרן: להעמיד היום שר, ארבעה וחצי חודשים אחרי שאילתה כזאת, ואפילו לא לדעת – שאלתי על מקרה מסוים – להגיד אולי שהוא שוחרר; להתיש אותך בלקרוא את התשובה הארוכה כל כך, באמת, במחילה, בלי לגעת בעניין.

אלעזר שטרן: עכשיו אגיד לך למה אני מרשה לעצמי לומר ככה: כיוון שארבעה ימים אחרי המכתב שכתבתי לך, אתה יודע מה היה – אני אגיד לך: בכלא "רימונים" סמואל שיינביין עשה את מה שעשה.

אלעזר שטרן: תראה, אנחנו שנינו לבשנו מדים הרבה שנים.

אלעזר שטרן: אני אקצר את השאלה שלי.

אלעזר שטרן: בתרבות שאני גיליתי בשירות בתי-הסוהר, בגלל אותו אירוע – שככה הביאו אותך, שר בישראל, לקרוא עכשיו – ארבעה ימים אחרי המכתב הזה אני לא הופתעתי.

אלעזר שטרן: יש לי שאלה קצרה אליך: אתה הופתעת?

אלעזר שטרן: תודה.

רות קלדרון: חבר הכנסת שטרן, זה היה קצת חידתי, אבל אם השר מבין, אז השר יענה.

אלעזר שטרן: השר יודע.

רות קלדרון: אני לא הבנתי לגמרי.

יצחק אהרונוביץ': אני – – –

עדי קול: היה אסיר שירה על סוהרים.

רות קלדרון: כי הוא לא יצא לחופשה?

עדי קול: – – –

אלעזר שטרן: לא קשור.

רות קלדרון: לא קשור.

אלעזר שטרן: לא, פשוט בבחור הזה אני ראיתי תרבות בשב"ס, שביכיתי אותה – –

רות קלדרון: אני מבינה.

אלעזר שטרן: – – והשר יודע – דיברתי אתו על זה כמה פעמים – על התרבות הזאת של ההתחמקות, של התשובות שהן לא תשובות, של הביזיון של הדרגות שהאנשים האלה לובשים.

אלעזר שטרן: ואני חשבתי שזה מעיד על תרבות, ולקח לי ארבעה ימים לדעת שהתרבות, שבמקרה שאני שאלתי יושמה על אסיר אחד, פגשה פה אירוע הרבה יותר חמור.

אלעזר שטרן: זה הכול.

אלעזר שטרן: ואני לא הופתעתי, ושאלתי את השר אם הוא כן הופתע.

אלעזר שטרן: כי יש כזאת תרבות בשירות בתי-הסוהר, ואני לא רוצה לעשות הכללה, אלא רק ממה שאני פגשתי.

אלעזר שטרן: לצערי הרב, כמי שקצת מכיר מערכות, ידעתי שהתנהגות כזאת כלפי אסיר אחד, פשוט, עם תשובות כאלה יכולה להיות מתורגמת בהתנהגות אחרת לאירוע הטרגי הזה שפגשנו.

רות קלדרון: תודה על ההבהרה.

יצחק אהרונוביץ': לא אתייחס למקרה עצמו, כי דיברנו על זה כמה פעמים.

אלעזר שטרן: נכון.

יצחק אהרונוביץ': רק אתייחס לחיבור שחבר הכנסת עושה בין שני המקרים – המקרה שקרה שם עם – – –

אלעזר שטרן: ארבעה ימים אחר כך, השר, אחרי שכתבתי – – –

יצחק אהרונוביץ': בסדר, אני לא פוסל את הדברים, אני רק אומר:

יצחק אהרונוביץ': אני חושב שנעשה פה – בעיני, אני אומר – עוול לאנשים שם; אנשים מסורים, אנשים עובדים, אנשים ששומרים, ולבוא ולהגיד שאתה לא מופתע – אז קודם כול, הדוח שפורסם מדבר בעד עצמו, לגבי המקרה המצער שקרה שם; דוח קשה על כל הדברים.

יצחק אהרונוביץ': אתה עושה את החיבור.

יצחק אהרונוביץ': אני לא הייתי ממהר – אני לא הייתי ממהר לעשות את זה.

יצחק אהרונוביץ': זה באמת – ואתה, כאיש מדים – –

אלעזר שטרן: סליחה, אני מכבד אותך.

יצחק אהרונוביץ': – – אתה, כאיש מדים – עזוב אותי ועזוב אותך.

יצחק אהרונוביץ': אני מדבר עליך.

יצחק אהרונוביץ': עליך, לא עלי.

יצחק אהרונוביץ': אני מסוגל לקבל ביקורת, לי אין בעיה.

יצחק אהרונוביץ': נעשה פה עוול לאלפי סוהרים, קצינים, סוהרים שעושים עבודה יקרה מאוד, וששומרים.

יצחק אהרונוביץ': לעשות חיבור ולהגיד: הארגון הוא כזה, והמקום הוא כזה – אני אומר לך, דווקא כאלוף בצה"ל לשעבר, אל תעשה את הדברים האלה.

יצחק אהרונוביץ': אני אומר לך – –

אלעזר שטרן: – – –

יצחק אהרונוביץ': – – אל תעשה את הדברים האלה, כי זה לא מגיע להם, וגם אם הייתה תקלה, צריך לראות את זה נקודתית, ולתת טיפול.

אלעזר שטרן: לא פגעתי – – –

יצחק אהרונוביץ': אתה מחבר אירוע מצער לאירוע הזה – –

אלעזר שטרן: – – –

יצחק אהרונוביץ': – – זה לא הגון, זה לא נכון, ואני דוחה את זה.

יצחק אהרונוביץ': תודה רבה.

אלעזר שטרן: גם לך.

רות קלדרון: תודה רבה.

רות קלדרון: ברור שלשניכם זה יקר ללב, אז – נקבל את זה ברוח הזאת.

רות קלדרון: השאילתה הבאה, של חברת הכנסת אורית סטרוק, 218: "תג מחיר" ערבי בקבר אלעזר הכהן.

אורית סטרוק: כן, טוב, אדוני השר, גם כאן מדובר בשאילתה די ישנה, מאדר א', או בשפה הלועזית: מפברואר, והנושא שלה הוא "תג מחיר" ערבי בקבר אלעזר הכהן.

אורית סטרוק: ב-5 בפברואר 2013 רוססו כתובות "תג מחיר" בערבית בקבר אלעזר בן אהרן הכהן בכפר עוורתא שבשומרון, החתומות על-ידי "החזית העממית".

אורית סטרוק: רצוני לשאול: 1.

אורית סטרוק: האם נעצרו חשודים?

אורית סטרוק: 2.

אורית סטרוק: אם כן – כמה מהם הועמדו לדין?

אורית סטרוק: 3.

אורית סטרוק: האם היחידה המיוחדת לפשיעה לאומנית חוקרת את המקרה?

אורית סטרוק: תודה.

יצחק אהרונוביץ': תודה, חברת הכנסת אורית סטרוק.

יצחק אהרונוביץ': 1–3.

יצחק אהרונוביץ': בבדיקה שערכתי מול מרחב שומרון של משטרת ישראל, מחוז ש"י, נמצא כי לא הוגשה ב-5 בפברואר 2013 כל תלונה בגין האירוע המוזכר בשאילתה וכי לא נפתח תיק חקירה בנדון.

יצחק אהרונוביץ': נוסף על כך נמצא כי לא דווח לסיור או למשל"ט המחוזי על אירוע כזה – לא נמצא כל אזכור לכך במוקד השליטה המחוזי.

יצחק אהרונוביץ': ליתר ביטחון נבדק גם על-ידי ב-5 בפברואר 2014, כדי לראות אולי שם – אך גם בתאריך זה לא נמצאו כל תלונה או דיווח כאמור.

יצחק אהרונוביץ': למרות זאת, בעקבות המידע שנמסר בשאילתה הזאת הונחה מרחב שומרון במחוז ש"י לבדוק את הנושא שוב ולבחון את נסיבות האירוע, ואם יימצא שיש דבר כזה, גם אם לא הוגשה תלונה, כמובן אני אתייחס.

יצחק אהרונוביץ': אני לא מכיר את התלונה.

יצחק אהרונוביץ': הם חיפשו ולא מצאו.

רות קלדרון: האם את מעוניינת בשאלה נוספת?

רות קלדרון: בבקשה.

רות קלדרון: באותו עניין.

אורית סטרוק: שמע, אדוני השר, אני שלחתי לך תמונות – –

יצחק אהרונוביץ': אז אולי זה בתאריך אחר.

אורית סטרוק: – – יחד עם השאילתה.

אורית סטרוק: בתמונות רואים את ההשחתה של הקבר הקדוש.

אורית סטרוק: עכשיו, אני – אתה יודע יפה כמוני שאם היה דבר כזה קורה, חס ושלום, באיזה מסגד, או מנזר, או קבר קדוש של מוסלמים או נוצרים, לא הייתם מחכים שתוגש תלונה והייתם מגייסים את כל הכוחות כדי לטפל בזה.

אורית סטרוק: עכשיו, אתה גם יודע, אני ביקשתי מהעוזרת – לא, מהיום צריכים להגיד מהיועצת הפרלמנטרית שלי – סליחה – ביקשתי ממנה לערוך לי רשימה של כל הפעמים שהיינו בסיטואציה הזאת.

אורית סטרוק: אני עומדת כאן, אדוני השר, אתה עומד שם, ואתה מבטיח לי שהיחידה המיוחדת לטיפול בפשעי שנאה, או בפשיעה לאומנית, תתחיל מתישהו לטפל בפשעים נגד יהודים, שקורים כל יום: בין שזה בריסוס כתובות מהסוג הזה, בין שזה ביידוי אבנים, ובין שזה ב – אירועים של יום ביומו.

אורית סטרוק: אין יום שזה לא קורה במחוז ש"י, שנעשים פשעי שנאה נגד יהודים.

אורית סטרוק: אפילו הייתה לי פעם שאילתה, שהעברתי לך, עם רשימה של פשעי שנאה נגד יהודים, והחזרתי לי תשובה ארוכה – מה קרה בכל אחד מהתיקים, ושוב ראינו שכל התיקים, כולם נבדקו על-ידי תחנות משטרה רגילות, ולא על-ידי ימ"ר ש"י ולא על-ידי היחידה המיוחדת.

אורית סטרוק: אני שואלת, אדוני השר, באמת, אנחנו כבר עברנו יחד שנה וחצי בקדנציה הזאת, בסיטואציות האלה, כן?

אורית סטרוק: שאני שואלת ואתה תמיד חוזר ומבטיח.

אורית סטרוק: שנה וחצי זה די הרבה זמן כדי להתחיל גם לקיים הבטחות.

אורית סטרוק: האם אתה מוביל אותי בכחש?

אורית סטרוק: האם אתה מספר לי סיפורים שלא היו ולא נבראו?

אורית סטרוק: או אולי יש לך לפחות תיק אחד לרפואה של פשע שנאה שבוצע נגד יהודים ביהודה ושומרון?

אורית סטרוק: והיחידה המיוחדת הזאת, עם 80 השוטרים, והתקנים המורחבים, והאמצעים המיוחדים, וההיתרים המיוחדים, עם מזל"טים, ומל"טים, וכו' וכו', שמופעלים נגד "תג מחיר" יהודי; פעם אחת תביא לי תיק אחד כזה, שבו היא התעסקה בפשע שנאה נגד יהודים.

אורית סטרוק: תודה.

יצחק אהרונוביץ': אני מתאפק, חברת הכנסת אורית, עם הכחש והלחש, זה באמת סגנון שמתאים רק לך, אבל תמשיכי בסגנונך ואני אמשיך בסגנוני.

יצחק אהרונוביץ': אני אגיד את מה שאני רוצה, ולא מה שאת רוצה לשמוע, ואני אומר לך שלגבי כל התלונות, וזה לא משנה אם זה תחנת משטרה, אם זה מרחב, אם זה מחוז, יבדקו וייתנו את התשובות.

יצחק אהרונוביץ': את רוצה שהם כולם יעברו ליחידה עם המל"טים והמזל"טים.

יצחק אהרונוביץ': את לא קובעת, תתחילי להבין, איפה יסווגו התלונות את לא קובעת, מה לעשות.

יצחק אהרונוביץ': את חברת כנסת.

יצחק אהרונוביץ': יש משטרה, יש מפכ"ל, יש ראש אגף החקירות, שהוא מסווג את התיקים, לאן ללכת.

אורית סטרוק: – – –

יצחק אהרונוביץ': יש, יש, את לא מסווגת תיקים, ואת לא קובעת איזה יחידות, מה לעשות – –

אורית סטרוק: – – – לא אני, אתה – – –

יצחק אהרונוביץ': – – מה לעשות, אני לא קובע למשטרה בתחום החקירות, תביני את זה, חקירות זה תחום שאני לא נכנס פנימה, מי חוקר, מה חוקר.

יצחק אהרונוביץ': זה לא בסמכותי, ואני גם לא אעשה את זה.

יצחק אהרונוביץ': זה בסמכותה של המשטרה בלבד, אם זו היחידה של המל"טים או שזו יחידה רגילה, של הפרשים, אני לא קובע איפה חוקרים את הדברים האלה.

יצחק אהרונוביץ': פה, לגבי השאילתה, את מדברת על – לפי התמונות.

יצחק אהרונוביץ': אני, מה ביקשתי?

יצחק אהרונוביץ': אם יש תלונה, אומרים: אין תלונה.

יצחק אהרונוביץ': יש לך – את רוצה להתלונן?

יצחק אהרונוביץ': תגישי.

יצחק אהרונוביץ': את רוצה לשלוח מישהו אחר שיתלונן?

יצחק אהרונוביץ': שיגיש.

יצחק אהרונוביץ': הנושא הזה נבדק בתאריכים – לא נמצא.

יצחק אהרונוביץ': אם את רוצה שעל-פי התמונה נפתח בחקירה, בבקשה, תעבירי את הדברים האלה, תצרפי, נפתח בחקירה.

יצחק אהרונוביץ': אבל זה לא עובד – זה לא עובד כמו שאת חושבת, יש פה מערכת שיודעת, הם מופקדים על מערך החקירות, וזה לא פשוט לבוא ולהשמיץ, ולומר: כחש, מחש; באמת – –

אורית סטרוק: – – –

יצחק אהרונוביץ': – – קצת כבוד למשטרה.

יצחק אהרונוביץ': אני מוחל על כבודי.

אורית סטרוק: – – –

יצחק אהרונוביץ': אני אמרתי, אני אמרתי, אני – – –

אורית סטרוק: – – –

יצחק אהרונוביץ': בסדר, אני לא אתווכח אתך.

יצחק אהרונוביץ': בסדר.

אורית סטרוק: – – –

יצחק אהרונוביץ': אוקיי, אני מסתפק.

יצחק אהרונוביץ': תודה רבה.

רות קלדרון: תודה רבה.

רות קלדרון: תודה רבה לשניכם.

רות קלדרון: השאלה הבאה – חברת הכנסת חנין זועבי.

רות קלדרון: בבקשה.

רות קלדרון: שאילתה 258: רצח של צעירה.

רות קלדרון: בבקשה.

חנין זועבי: אדוני השר, גופתה של הצעירה שלי דדון נמצאה ביום חמישי 1 במאי באזור התעשייה במגדל-העמק כשעליה סימני דקירה.

חנין זועבי: עכשיו, ברצוני לשאול: מדוע ומה עושה השר בתרבות הזאת – אבל מדוע הצהירה המשטרה באותו יום ובלי כל היסוס או ביסוס או ראיות כי החשד – – –

רות קלדרון: סליחה, זה לא בדיוק בנוסח השאילתה.

רות קלדרון: בבקשה תנסי להיצמד, ואז אני אוכל – – –

חנין זועבי: מדוע הצהירה המשטרה באותו יום – –

רות קלדרון: תודה.

חנין זועבי: – – ובלי כל ביסוס או ראיות, כי החשד המרכזי הוא רצח על רקע לאומני?

חנין זועבי: כעבור כמה ימים היא הצהירה כי הרקע עוד לא ידוע, ויצרה בכך, בהצהרתה הראשונה, גל של הסתה נגד ערבים וקריאות לנקמה.

חנין זועבי: תודה.

יצחק אהרונוביץ': חברת הכנסת חנין, בראשית דברי ברצוני לגנות בתוקף, כאן, מעל בימת הכנסת, את הרצח המתועב של שלי דדון, זכרה לברכה, ולהשתתף בצער המשפחה.

יצחק אהרונוביץ': ב-1 במאי 2014, סמוך לשעה 15:30, הבחינה ניידת סיור משטרה במהלך סיור שגרתי באזור התעשייה במגדל-העמק בגופת אישה.

יצחק אהרונוביץ': עם מציאת הגופה החלו כוחות המשטרה בטיפול מיידי לסגירת הזירה, תחילתה של חקירה ואיסוף ראיות.

יצחק אהרונוביץ': ברצוני לציין כי באף אחת מהודעות הדוברות של המחוז הצפוני של המשטרה לא צוין כי מדובר ברצח על רקע לאומני או על רקע פלילי.

יצחק אהרונוביץ': יחד עם זאת, אינדיקציות שונות הצביעו על כך שכיוון אפשרי של הרצח הוא – על רקע לאומני.

יצחק אהרונוביץ': לנוכח האמור דווח כי נבדקים כל כיווני החקירה.

יצחק אהרונוביץ': חקירת האירוע נמשכת עדיין על-ידי היחידה המרכזית של הצפון.

יצחק אהרונוביץ': אני מקווה שבימים הקרובים נצליח לאתר את מבצעי הרצח ולמצות את הדין עם המבצעים.

יצחק אהרונוביץ': יש לי את הודעות הדוברות, חבל להקריא אותן, אבל אף אחד לא מצביע באופן ברור על רקע לאומני כזה או אחר.

רות קלדרון: בבקשה, שאלה נוספת.

חנין זועבי: אדוני השר, גם אני וגם אתה יודעים שאין צורך בהצהרה ברורה, וגם אם זה לא מתפרש או משתמע מההודעות לעיתונות, זה כן השתמע מכמה ראיונות והצהרות שדלפו או הודלפו לעיתונות.

חנין זועבי: עכשיו, גם אם לא מתמקדים בהודעות לעיתונות, בעקבות בקשת "הארץ" אישר שופט מבית-המשפט העליון להתיר לפרסום כי שישה צעירים, כולם ערבים, אזרחים, נעצרו בפרשה – –

מיקי לוי: – – –

חנין זועבי: לא, אני לא מגנה.

חנין זועבי: לא.

חנין זועבי: – – נעצרו בפרשה ושוחררו בלי כל אישום הקושר אותם לרצח.

חנין זועבי: מששת החשודים ששוחררו, ובהם גם קטין אחד, נמנע תחילה מפגש עם עורך-דין, בטענה – עכשיו לא הודעה לעיתונות – בטענה כי המניע לרצח הוא לאומני, וכי הם חשודים בעבירת ביטחון – זה בתוך בית-המשפט – וכי הם חשודים בעבירת ביטחון של התארגנות בלתי חוקית, זאת על אף שלא הייתה בידי החוקרים שום הוכחה מובהקת למניע לאומני בפרשה.

חנין זועבי: אז אני לא מדברת רק על הודעה לעיתונות, אני מדברת גם על התהליך אחרי שנעצרו החשודים ואחרי שהלכו, פנו לבית-המשפט, ואחרי שבית-המשפט שחרר אותם.

יצחק אהרונוביץ': חברת הכנסת חנין, אני אומר שוב: כל נושא החקירות, אם – הגשת בקשת המעצר, זה עבודת המשטרה ועבודת החקירות.

יצחק אהרונוביץ': אני לא נכנס לדברים האלה – מה הם הגישו, ועל איזה תצהירים, ומה הם אמרו.

יצחק אהרונוביץ': אין לי סמכות ואין לי גם רצון להיכנס לדברים, ואני גם לא חושב שזה נכון לעשות.

חנין זועבי: – – –

יצחק אהרונוביץ': מה שאת תיארת פה זה עובדות שבית-המשפט אמר, ואני לא חולק עליהן.

יצחק אהרונוביץ': אני רק אומר שכרגע ובהודעות הדוברות שיצאה מהמחוז הצפוני לא נקטו קו.

יצחק אהרונוביץ': צריך להמתין, יש התפתחות בחקירה, התפתחות באמת משמעותית, בואו נמתין.

יצחק אהרונוביץ': אני מקווה שבאחד הימים נדע גם על זה.

יצחק אהרונוביץ': תודה רבה.

רות קלדרון: תודה רבה.

רות קלדרון: חבר הכנסת דב ליפמן, שאילתה מס' 260:

רות קלדרון: חוק צער בעלי-חיים; בבקשה.

דב ליפמן: גברתי היושבת-ראש, אדוני השר, בעניין עבירות לפי חוק צער בעלי-חיים, רצוני לשאול: 1.

דב ליפמן: כמה תיקים נפתחו בשנים 2012 ו-2013 בעבירות אלה?

דב ליפמן: 2.

דב ליפמן: מהתיקים שנפתחו בכל אחת משנים אלו בנפרד, כמה נסגרו ובאילו עילות?

דב ליפמן: 3.

דב ליפמן: בכמה הוגשו כתבי-אישום? 4.

דב ליפמן: בכמה טרם ניתנה החלטה אם להגיש כתב-אישום?

דב ליפמן: 5.

דב ליפמן: בכמה נוהלה החקירה או הוגש כתב-האישום בידי מדור הגנת הסביבה?

דב ליפמן: תודה.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת דב ליפמן, בראשית דברי אני מבקש לציין שמענה על שאילתה רגילה שעיקרה מתן נתונים במליאת הכנסת הוא די בעייתי, שכן מאוד קשה למסור בהקראה את הנתונים, אשר חלקם מופיעים בטבלאות.

יצחק אהרונוביץ': ניסיתי לעשות סדר בטבלאות, ואני לא יכול להציג את זה פה, אבל באמת – לנסות להוציא מהשאלות שאתה מבקש – אם תרצה, אני אעביר לך אחר כך את כל החומר, שיהיה לך אצלך.

יצחק אהרונוביץ': 1.

יצחק אהרונוביץ': לגבי מספר התיקים שנפתחו בשנים 2013 ו-2012 – בשנת 2012 נפתחו 341 תיקים בעבירות לפי סעיפים 2 ו-4 לחוק צער בעלי-חיים ולפי סעיף 451 לחוק העונשין – 56% מהם לפי חוק צער בעלי-חיים ו-44% מהם לפי חוק העונשין.

יצחק אהרונוביץ': בשנת 2013 נפתחו בסך הכול 424 תיקים בעבירות לפי סעיפים 2 ו-4 לחוק צער בעלי-חיים.

יצחק אהרונוביץ': עוד פעם, הפירוט באחוזים פחות חשוב כרגע.

יצחק אהרונוביץ': ברצוני להעיר כי העבירות סוכמו באחוזים מאחר שייתכן שתיק אחד נפתח ונחקר על כמה עבירות – תיק אחד על כמה עבירות – כך שסך כל העבירות שנחקרו גדול ממספר התיקים.

יצחק אהרונוביץ': להלן הסטטוס של התיקים: ב-2012 – שבעה תיקים מצויים בחקירה; 28 תיקים הועברו לתביעות או לפרקליטות.

יצחק אהרונוביץ': כשמעבירים זה כמובן להתייעצות, או להגיש כתב-אישום או לסגירה, אבל ההחלטה היא בידי הפרקליטות – 28 תיקים.

יצחק אהרונוביץ': 2013 – 34 תיקים מצויים בחקירה; 49 הועברו לפרקליטות ולתביעות המשטרתיות.

יצחק אהרונוביץ': 2.

יצחק אהרונוביץ': יש פה תיקים סגורים לפי העילות: 91 תיקים – אין עניין לציבור; 114 – עבריין לא נודע; 80 תיקים – חוסר ראיות.

יצחק אהרונוביץ': יש פה פירוט רב.

יצחק אהרונוביץ': 3.

יצחק אהרונוביץ': בשנת 2012 הוגשו 26 כתבי-אישום, 14 מהם לפי חוק צער בעלי-חיים ו-12 לפי חוק העונשין.

יצחק אהרונוביץ': 5.

יצחק אהרונוביץ': לגבי תיקים שנחקרו או הוגשו בהם כתבי-אישום על-ידי מדור הגנת הסביבה, בשנת 2012/13 פתחה התובעת של מדור הגנת הסביבה באגף המבצעים של משטרת ישראל ארבעה תיקים בעקבות אירועים שהובאו לפתחה.

יצחק אהרונוביץ': נבדקו 36 תיקים כסיוע לתחנות המשטרה ברחבי הארץ.

יצחק אהרונוביץ': חלקם נסגרו, חלקם הועברו לכתבי-אישום על-ידי הרשות המוסמכת, כגון משרד החקלאות והרט"ג, ובארבעה מקרים הוגשו ארבעה כתבי-אישום באמצעות תובעת מדור הגנת הסביבה.

יצחק אהרונוביץ': יש פה רשימה ארוכה באמת של טבלאות.

יצחק אהרונוביץ': אני מציע – אחרי שאני ארד מפה אני אתן לך את הכול ותראה, ואם יש דברים נוספים – אני אעביר לך.

רות קלדרון: תודה רבה.

רות קלדרון: השאילתה הבאה – אה, יש לך שאלה נוספת?

רות קלדרון: בבקשה.

דב ליפמן: תודה רבה, אדוני השר, ואני אשמח לקבל את המידע.

דב ליפמן: אני בכלל לא בא, בשאלה שלי, לתקוף את המשטרה, את השוטרים.

דב ליפמן: היו כמה מקרים ששוטרים פשוט אמרו שהם לא הבינו לעומק או לא ידעו לגבי החוקים.

דב ליפמן: האם יש משהו – כי אני רואה שיש תיקים ועושים את העבודה – האם יש משהו פרואקטיבי שאתם עושים כדי לחנך, ללמד אותם, לגבי העניין של חוק צער בעלי-חיים?

דב ליפמן: תודה.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת דב ליפמן, את הבקשה הזאת אני אעביר גם למפקח הכללי, למשטרה, לראות מה עוד אפשר לעשות במודעות, מה שחשוב, הטיפול יקר לך – ולי לא פחות, אני אומר את זה – בנושא של בעלי-חיים.

יצחק אהרונוביץ': אבל יש טיפול, וצריך לחזק את זה.

יצחק אהרונוביץ': צריך לתת טיפול נוסף, צריך לראות, בהחלט לעקוב אחרי הדברים האלה.

יצחק אהרונוביץ': כל הנושא של צער בעלי-חיים – אני מסכים לחלוטין.

רות קלדרון: תודה רבה.

רות קלדרון: חברת הכנסת מירי רגב, שאילתה מס' 287 – אני משערת שנדלג עליה.

רות קלדרון: 299 – חברת הכנסת עדי קול:

רות קלדרון: עיכוב לחקירה של נער אוטיסט בן 15.

רות קלדרון: בבקשה.

עדי קול: שלום, אדוני השר.

עדי קול: בשבת שלפני האחרונה עוכב לחקירה בתחנת הקישלה נער בן 15, אוטיסט המוכר כנכה 100%, והוחזק לבד, ללא יידוע הוריו, בניגוד לחוק הליכי חקירה והעדה.

עדי קול: ברצוני לשאול: 1.

עדי קול: האם נכון הדבר?

עדי קול: 2.

עדי קול: אם כן – מה הם הכללים וההנחיות לטיפול המשטרה בקטינים אוטיסטים?

יצחק אהרונוביץ': גברתי היושבת-ראש, חברת הכנסת עדי קול, 1.

יצחק אהרונוביץ': ב-14 ביוני 2014, בשעה 18:23, ניגש אדם אל צוות שוטרים סמוך לשער יפו בירושלים והצביע על נער שלטענתו הכניס את ידו לכיס מכנסיו וניסה לגנוב ממנו כסף.

יצחק אהרונוביץ': השוטר שזיהה את המעורבים במעשה שאל את המתלונן אם הוא מעוניין להגיש על כך תלונה, ולאחר שהנ"ל השיב בחיוב הוא הופנה למרחב דוד, למחלקת החקירות, להגיש תלונה.

יצחק אהרונוביץ': בשלב זה ניגש השוטר אל החשוד ושאל אותו אם באמת הוא הכניס את ידו לכיס מכנסיו של המתלונן, והחשוד השיב לו כי עשה זאת, אך בטעות.

יצחק אהרונוביץ': השוטר, אשר בשלב זה לא הבחין כי מדובר בנער אוטיסט, עיכב אותו בעקבות התלונה על ניסיון גנבה.

יצחק אהרונוביץ': כאשר הגיע החשוד למרחב דוד הוא הועבר מיידית לחוקרת תורנית, והיא הבינה מייד כי מדובר בנער חריג, בעל מוגבלות, וכלל לא חקרה אותו.

יצחק אהרונוביץ': היא הביאה אותו לסיום מיידי של הטיפול באירוע.

יצחק אהרונוביץ': גם המתלונן עצמו הבין כי מדובר בנער בעל מוגבלות וביקש שלא להגיש את התלונה.

יצחק אהרונוביץ': החשוד שוחרר בשעה 18:48, כך שמרגע קבלת התלונה ועד לשחרור חלפו 25 דקות.

יצחק אהרונוביץ': אני זוכר שדיברו על שעות וכאלה דברים.

יצחק אהרונוביץ': בדקתי – 25 דקות.

יצחק אהרונוביץ': מאחר שמדובר באירוע שהתרחש בשבת, והנער היה מלווה כל העת על-ידי דודו, הם יהודים דתיים והיו בדרכם לתפילה, לא ראתה המשטרה לנכון ליידע את הוריו של הנער, שאף הם יהודים דתיים.

יצחק אהרונוביץ': למחרת פנה האב במכתב למפקד מחוז ירושלים, הלין על עיכוב בנו וביקש לבדוק את נסיבות האירוע, וכן ביקש להביא את בנו אל תחנת המשטרה להיפגש עם השוטרים כדי ליצור אצל בנו חוויה מתקנת לאירוע שחווה.

יצחק אהרונוביץ': הנושא הועבר לבדיקתו של מפקד מרחב דוד, והוא יצר קשר עם אביו של הנער, הסביר לו את השתלשלות העניינים כפי שתואר לעיל, והזמין את האב ובנו לביקור במטה המרחב יחד עם השוטרים המעורבים באירוע ומפקדם כדי ליצור אצל את הנער את החוויה המתקנת.

יצחק אהרונוביץ': ב-22 ביוני הגיעו האב ובנו למטה המרחב, שוחחו עם השוטרים המעורבים ומפקדם, לאחר מכן נפגשו עם מפקד המרחב, ויחד עם השוטרים המעורבים נערך להם סיור ב"מב"ת 2000".

יצחק אהרונוביץ': ביחידת החבלה במשטרה העניקו לנער את כל מה שאפשר, ואפילו את סיכת המרחב.

יצחק אהרונוביץ': בסיום הביקור הודה האב לשוטרים ולקצינים, הצטלם ובירך אותם על מעשיהם.

יצחק אהרונוביץ': 2.

יצחק אהרונוביץ': אשר לכללים וההנחיות הרלוונטיים לטיפול המשטרה בקטינים אוטיסטים, הם בהתאם – חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול), התשל"א–1971, פקודת המטה הארצי 140105, קובעים, בין היתר, כי כאשר קטין מעוכב לחקירה במשטרה, על הקצין הממונה להודיע על כך מייד להוריו, בלא דיחוי, למעט במקרים חריגים, הקבועים בחוק.

יצחק אהרונוביץ': חוק הליכי חקירה והעדה (התאמה לאנשים עם מוגבלות שכלית או נפשית), התשס"ו–2005, נוהל חטיבת החקירות 03.300.

יצחק אהרונוביץ': 267, שכותרתו: חקירת אנשים עם מוגבלות, אשר מזהירה את חקירתם של אנשים עם מוגבלות, ובכלל זה אוטיזם – בהתאם לחוק, חקירת חשוד אוטיסט תבוצע על-ידי חוקר מיוחד של משרד הרווחה, ולא על-ידי חוקר משטרה.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

רות קלדרון: שאלה נוספת?

עדי קול: את החוק אני מכירה, ולכן שאלתי את השאלה.

עדי קול: אני מכירה גם את הסיור והביקור, ואני מאוד שמחה שנתנו לנער להתארח שוב במשטרה.

עדי קול: אני חייבת להגיד ש-25 דקות עבור נער אוטיסט להיות ללא הוריו, מעוכב לחקירה, מעוכב בהגדרה, זו טראומה מאוד מאוד גדולה, והנער סבל מחוויה פוסט-טראומטית שהיה צריך לתקן אותה בביקור הזה.

עדי קול: אני רוצה לדעת אם יש צורך, בעיניך – ואני חושבת שכן – לחזק את הנהלים ולעדכן שוב את ההוראות האלה.

עדי קול: אני מכירה את החוק, אחד הדברים שקשים לי זה שהשוטר, בביקור המדובר, בביקור החוזר, אמר: לא ראיתי שהנער חריג, הוא לא היה נראה לי כזה.

עדי קול: עכשיו, אני יודעת שהדוד הלך אתו, ולאורך כל הדרך אמר: מדובר בנער אוטיסט, הרבה פעמים לא רואים על נערים אוטיסטים שהם סובלים מאיזושהי מוגבלות – רץ אתו ואמר לו: מדובר בנער אוטיסט, עזוב את הילד, אנחנו יכולים לסיים את זה בזה, והוא אמר: לא ראיתי.

עדי קול: השאלה היא איזה הנחיות אתם יכולים לעדכן, איזה נהלים אתם יכולים, כדי להבהיר שכשמדובר בנער אוטיסט יש כללים אחרים, שיטות אחרות והתנהגות אחרת.

עדי קול: תודה.

יצחק אהרונוביץ': חברת הכנסת קול, אני – זה מקרה מאוד מצער, מאוד מצער, ואני באמת – המשטרה, ברגע שעלתה – עשתה את המרב כדי לטפל.

יצחק אהרונוביץ': אבל יש הנחיות, ואת אומרת שאת מכירה אותן.

יצחק אהרונוביץ': בעקבות המקרה הזה אני אבקש מהמפכ"ל שוב לרענן, לתזכר, להעביר ליחידות, שמקרים כאלה פשוט יימנעו.

יצחק אהרונוביץ': זה מה שאני אבקש בהזדמנות הראשונה.

יצחק אהרונוביץ': תודה רבה.

רות קלדרון: תודה רבה לך, אדוני השר.

רות קלדרון: אני חושבת שזה הכול.

יצחק אהרונוביץ': זהו?

יצחק אהרונוביץ': זה היה מרתון.

רות קלדרון: בהחלט.

רות קלדרון: בכוח ובאומץ עמדת בזה.

רות קלדרון: תודה רבה.

רות קלדרון: אנחנו נזמין את סגן שר האוצר, שייצג את שר האוצר בשאילתות הבאות.

רות קלדרון: אדוני סגן שר האוצר, מיקי, אנחנו מחכים לך.

רות קלדרון: כן.

רות קלדרון: השאילתות אליך עכשיו.

רות קלדרון: חנא סוייד, שאילתה: הטבות במס הכנסה.

רות קלדרון: בבקשה, תעלה.

רות קלדרון: חבר הכנסת חנא סוייד, שאילתה מס' 200: הטבות במס הכנסה.

רות קלדרון: בבקשה, אדוני.

רות קלדרון: מיקי?

חנא סוייד: גברתי היושבת-ראש, אדוני סגן השר, השאילתה שלי היא לגבי הטבות במס הכנסה, וכתוב: "לאחרונה" – ה"אחרונה" זה 12 בפברואר 2014, אז זה לא אחרונה ממש, לאחרונה אז, רטרואקטיבי.

חנא סוייד: לאחרונה פורסם שמשרד האוצר שוקד על תוכנית חדשה לשינוי רשימת היישובים הזכאים להטבות במס הכנסה.

חנא סוייד: רצוני לשאול: 1.

חנא סוייד: האם הפרסום נכון?

חנא סוייד: 2.

חנא סוייד: אם כן – האם יש קריטריונים ברורים ואחידים לקביעת הרשימה?

חנא סוייד: 3.

חנא סוייד: אם כן – מה הם הקריטריונים האלה, ומתי תפורסם הרשימה החדשה של היישובים שייהנו מההטבות?

מיקי לוי: 1.

מיקי לוי: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, חבר הכנסת סוייד, הממשלה אישרה ב-16 בפברואר את הצעת משרד האוצר ומשרד ראש הממשלה בדבר שינוי בהטבות במס הכנסה לתושבי היישובים.

מיקי לוי: נקבעו קריטריונים מקצועיים שוויוניים ואחידים, כמפורט להלן.

מיקי לוי: 2–3.

מיקי לוי: לכל יישוב מחושב מדד הזכאות לפי הקריטריונים האלה: פיזור גיאוגרפי, מדד הפריפריאליות, לפי סיווג הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה – זה ייתן כ-40%.

מיקי לוי: המצב החברתי-כלכלי ייקבע על-פי אשכולות, לפי סיווג הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה – 20%.

מיקי לוי: יישובים סמוכי-גבול, עד 7 קילומטרים מהגבול, לרבות גדר המערכת של עוטף-עזה, למעט גבול הצפון, שבו הטווח הוא 9 קילומטרים; בדרום, עזה, 7 קילומטרים, בצפון, גבול הצפון, 9 קילומטרים, בהתאם להגדרת מערכת הביטחון – זה כ-40%.

מיקי לוי: אוכלוסיית היישוב אינה עולה על 75,000 תושבים, אלא פחות מכך.

מיקי לוי: היישוב משתייך לאשכול כלכלי-חברתי עד 8, כולל.

מיקי לוי: היישוב אינו מקבל הטבות מס מכוח חוק אחר.

מיקי לוי: אזור גיאוגרפי: צפונה מקו רוחב 750, או דרומה מקו רוחב 610, או מזרחה מקו אורך 250, או שהוא יישוב סמוך לגבול.

מיקי לוי: חבר הכנסת סוייד, החלטת הממשלה תיושם באמצעות תיקון חקיקה ראשי, אשר יידון בדיונים על חוק התקציב לשנת 2015.

מיקי לוי: לכשיושלמו הליכי החקיקה תפורסם רשימת היישובים אשר יעמדו בקריטריונים שייקבעו בחקיקה.

רות קלדרון: שאלה נוספת.

חנא סוייד: תודה רבה.

חנא סוייד: אני עקבתי אחר הקריטריונים עד שהתחלת להגיד: 610 קו רוחב, וזה – –

מיקי לוי: לא, אני אחזור עבורך על זה.

חנא סוייד: – – אני מניח שגם אני וגם אתה לא יודעים בדיוק איפה זה עובר.

מיקי לוי: לא, אני יודע, זה כל כך פשוט, אתה מסתכל במפה פשוטה, מצד ימין רשום קווי רוחב, למעלה, מצפון לדרום, קווי אורך.

חנא סוייד: אני במפות קצת מבין – –

מיקי לוי: נכון, אני מתאר לעצמי.

חנא סוייד: – – קצת מבין, כך שאני מודה לך על ההדרכה, אבל לא, אני לא יודע, אני עכשיו, במעמד הזה, לא יודע בדיוק איפה 610 ואיפה 250 אורך, איפה זה בדיוק עומד, איפה זה עובר.

חנא סוייד: זאת אומרת, זה כולל, נגיד, את הגדה המערבית?

חנא סוייד: לא כולל?

חנא סוייד: אבל אני מבין מהתשובה שלך, עד שהתחלת לסבך אותה, שיש משקלים, יש משקלות, לפיזור הגיאוגרפי, לסוציו-אקונומי ולקרבה לגבול, ודיברת על 75,000, ועוד פעם חזרת על מצב סוציו-אקונומי, אבל נעזוב את זה.

מיקי לוי: 75,000 תושבים – למטה מזה, וכמובן, מצב סוציו-אקונומי – 8, כולל.

חנא סוייד: אני רוצה לשאול, האם הרשימה החדשה, שנבנתה על-פי הקריטריונים האלה, כבר מיושמת בשטח, או לא?

חנא סוייד: כי אתה אומר שזה יידון וזה ייכלל בדיונים על התקציב של 2015, אז מה המצב היום?

חנא סוייד: האם יש חלל ריק, או שיש רשימה שנבנתה על-פי הקריטריונים האלה, או שעדיין הקריטריונים הישנים, שבעצם לא היו קריטריונים, עדיין פועלים?

חנא סוייד: הרשימה הקודמת היא עדיין הרשימה הרלוונטית?

חנא סוייד: ואני רוצה לשאול גם: האם קרה עד עכשיו, מאז פברואר, שבגלל לחצים פוליטיים, או קשרים פוליטיים, הוכנסו יישובים שלא מתאימים בדיוק לקריטריונים?

חנא סוייד: והאם אתם מתכוונים, במשרד האוצר, או מי שאמון על הקטלוג והקטגוריזציה של היישובים, לסטות מאותם קריטריונים חדים וחלקים שאתה הזכרת כאן, שזו בעצם המחלה שבגללה היה צריך את כל המאמץ הזה?

מיקי לוי: חבר הכנסת סוייד, הרי שנינו יודעים שהנושא נדון בבג"ץ.

מיקי לוי: איני מעלה בדעתי ולו לרגע שאנחנו נסטה מהקריטריונים.

מיקי לוי: לצורך העניין, אם מישהו נמצא 9.5 קילומטרים, לצורך העניין, אז אין קריטריונים, אז פרצנו את הקריטריונים.

מיקי לוי: יש קריטריונים ברורים, והם יפורסמו במסגרת חקיקה ראשית לקראת שנת התקציב 2015.

מיקי לוי: אני לא מעלה בדעתי שאנחנו נסטה מהקריטריונים האמורים, כי אז אני אמצא את עצמי, כנראה, בבג"ץ פעם נוספת, ואין לי כיף לראות את עצמי שם ולתת הסברים שאני לא שלם אתם בדנ"א שלי.

חנא סוייד: ומה קורה בינתיים?

מיקי לוי: בינתיים המצב שקיים הוא זה שהיה.

מיקי לוי: כרגע יש הקפאה של כל הנושא הזה, כי אנחנו דנים בגובה התקציב, וזה יהיה רק לקראת 2015.

חנא סוייד: עדיין מה שהיה הוא שיהיה.

מיקי לוי: לצערי.

מיקי לוי: זה מין תקופת המדבר.

חנא סוייד: ומתי אתה מצפה – – –

מיקי לוי: תהיה חקיקה ראשית לקראת תקציב 2015, אחד-אחד.

מיקי לוי: ב-2015 ייכנס לתוקף – אני מניח, כמו שאתה ואני מכירים, עם מסכות כאלה ואחרות של לחצים, אבל הקריטריונים הם ברורים, הם מוחלטים, והם אושרו.

חנא סוייד: תודה.

רות קלדרון: תודה רבה.

רות קלדרון: חברת הכנסת חנין זועבי, שאילתה 207 – הקרן לסיוע לעסקים קטנים ובינוניים בערבות המדינה.

רות קלדרון: בבקשה.

רות קלדרון: מיקי, זה עדיין אתה.

חנין זועבי: גברתי היושבת-ראש, אדוני סגן השר – –

רות קלדרון: מיקי – – –

מיקי לוי: אני מקל עליהן, נותן להן את התשובה.

רות קלדרון: תודה.

חנין זועבי: – – ב-11 באפריל החלה פעילותה של הקרן החדשה, קרן מיוחדת לעסקים קטנים ובינוניים בעלי מחזור שנתי עד 100 מיליון שקל.

חנין זועבי: ברצוני לשאול: 1.

חנין זועבי: מכלל הפונים לקרן, מה היה מספר ואחוז הערבים, בפילוח מגדרי?

חנין זועבי: 2.

חנין זועבי: מה היה מספר הערבים, בפילוח מגדרי, במקבלי ההלוואות, ומה אחוז וסכום ההלוואות שקיבלו מהסכום הכולל של ההלוואות שחולקו?

חנין זועבי: כלומר רק מספרים.

חנין זועבי: תן לי רק מספרים.

מיקי לוי: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה – – –

רות קלדרון: אני לא אדון, אני גברת.

מיקי לוי: סליחה, גברתי היושבת-ראש.

מיקי לוי: אני מתנצל בפני חברתי.

מיקי לוי: 1.

מיקי לוי: תחילה חשוב להבהיר כי במסגרת הפנייה לקרן לא נדרש הפונה לציין לאום או השתייכות מגדרית.

מיקי לוי: לפיכך, שיוך הפונים למגזרים נעשה על בסיס שם בלבד – והרי יש שמות לכאן ולכאן, כאלה שבאוכלוסייה הערבית אפשר לפרש אותם ככאלה או כאחרים.

מיקי לוי: אני מדגיש: לא נעשה שום שיוך מגדרי, מקום מגורים או ביקור בעסק, וייתכן כי הוא מוטעה.

מיקי לוי: לפיכך, על בסיס המידע שבידינו אפשר להציג את הפילוח הבא, על-פי ההגדרות האלה: נשים, הווי אומר פנייה של חברה או עסק מורשה שמחזיקה בהם אישה בשיעור שעד 50% מהבעלות או יותר מכך; מיעוטים מוגדרים ערבים, בדואים ודרוזים.

מיקי לוי: להלן הפילוח – אני אשתדל לעשות את זה לאט, כדי שתוכלי לרשום.

חנין זועבי: הפילוח של הפונים, או של אלה שלקחו הלוואות?

מיקי לוי: בבקשה?

חנין זועבי: הפילוח של הפונים, או של אלה שלקחו הלוואות?

מיקי לוי: של הפונים.

מיקי לוי: הכול.

מיקי לוי: אני אתן לך הכול, לא אחסיר ממך דבר.

מיקי לוי: הקרן החדשה לעסקים קטנים ובינוניים: סך כל הבקשות שהוגשו – 11,535.

מיקי לוי: ההלוואות שאושרו – 6,430.

חנין זועבי: – – –

מיקי לוי: אני אגיע למה שמעניין אותך.

מיקי לוי: אם לא הייתי נותן לך את המספרים האלה לא היית יכולה לעשות את ההשוואה.

מיקי לוי: אני אתן לך הכול.

מיקי לוי: 2.

מיקי לוי: ההלוואות שאושרו – 6,430; כ-50%.

מיקי לוי: סכום ההלוואות שאושרו – 3 מיליארד ו-186 מיליון שקל.

מיקי לוי: סכום ההלוואות שהועמדו, זאת אומרת מספר ההלוואות שאושרו, כי המספר שאמרתי לפני כן זה הסכום שאושר, לא כל ההלוואות נלקחו – 2 מיליארד ו-884 מיליון שקל.

מיקי לוי: מיעוטים – מספר הבקשות שהוגשו – 1,788; 112 על-ידי נשים, 1,676 על-ידי גברים.

מיקי לוי: מספר ההלוואות שאושרו – 828, מהן 43 של נשים, 785 של גברים.

מיקי לוי: סכומי ההלוואות שאושרו – 359 מיליון שקל בסך הכול, 9 מיליון שקל לנשים.

מיקי לוי: אני לא ברור?

חנין זועבי: אתה יכול לתת לי בסופו של דבר את הדף?

מיקי לוי: אני אתן לך גם את הדף.

חנין זועבי: תודה.

מיקי לוי: 9 מיליון, ולגברים 349 מיליון שקלים.

מיקי לוי: סך כל ההלוואות שהועמדו – דרך אגב, המגזר הערבי, בניגוד למגזר היהודי, מנצל כמעט ב-90%; מ-359 מיליון, 341 מיליון נוצלו, בניגוד למגזר האחר, ששם יש הפרש של יותר מ-300 מיליון שקל, שלא נוצלו.

מיקי לוי: לפיכך, שיעור ההלוואות שקיבלו הוא כ-11%, עבור המיעוטים.

חנין זועבי: מההלוואות שמומשו?

חנין זועבי: – – –

רות קלדרון: בסדר?

רות קלדרון: תודה רבה.

מיקי לוי: אתן לחברת הכנסת זועבי להעתיק את המספרים; ואחר כך תחזירי לי את זה בבקשה.

רות קלדרון: מיקי, זה לא דבר פרוטוקולי לעשות; אתה רשאי לעשות זאת, אבל אנחנו לא מעודדים את זה.

מיקי לוי: אני לא מסתיר נתונים.

מיקי לוי: אני שקוף לחלוטין.

רות קלדרון: בסדר.

רות קלדרון: שאילתה 222, האפיקומן שלנו – הנחיית רשות המסים מ-30 בדצמבר 2013.

רות קלדרון: חברת הכנסת אורית סטרוק, בבקשה.

אורית סטרוק: טוב, זה נראה לי באמת יהיה אפיקומן, וגם מעניין איזו שקיפות תהיה כאן.

אורית סטרוק: אדוני השר, הנושא שלנו זה הנחיית רשות המסים מיום 30 בדצמבר 2013.

אורית סטרוק: ב-30 בדצמבר 2013 פרסמה הרשות הנחיה בעניין נקודות זיכוי במס, בניגוד לסעיף 245 לפקודה, הקובע כי "לא יותרו ניכויים או קיזוזים – – – אלא אם נקבעו במפורש בחוק או מכוח סמכות מוגדרת בחוק".

אורית סטרוק: רצוני לשאול – האמת, השאלה מיועדת כמובן לשר, לא אליך, אבל אתה מייצג אותו, כן?

אורית סטרוק: 1.

אורית סטרוק: האם ההנחיה המנוגדת לפקודה – הנחיה מנוגדת לפקודה – ניתנה – פה כתוב "בידיעתך" – ניתנה בידיעתו של שר האוצר?

מיקי לוי: גם בידיעתי, מכיוון שאני אמון – וממונה על רשות המסים.

אורית סטרוק: מצוין.

אורית סטרוק: אז אתה תכף תענה.

רות קלדרון: שלוחו של אדם כמותו.

עדי קול: – – –

אורית סטרוק: אנחנו נגיע גם לזה, עדי.

אורית סטרוק: אני רואה שאת יושבת פה וזה בסדר.

אורית סטרוק: אנחנו נגיע לזה.

אורית סטרוק: מצוין.

אורית סטרוק: אבל אנחנו בעצם שואלים, האם ייתכן שמישהו מרשות המסים נתן הנחיה שמנוגדת לחוק?

אורית סטרוק: 2.

אורית סטרוק: אם לא – –

רות קלדרון: בבקשה תקראי כמה שאפשר יותר בצמידות, שלא תהיה לפרוטוקול בעיה.

אורית סטרוק: בסדר.

אורית סטרוק: – – אם לא – האם תורה על ביטולה?

אורית סטרוק: תודה.

רות קלדרון: תודה.

מיקי לוי: 1–2.

מיקי לוי: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, אני רוצה להבהיר כבר בפתח דברי שההנחיה הזאת ניתנה בידיעתי, וביוזמתה של חברת הכנסת עדי קול.

מיקי לוי: היא ניתנה בדין, ואין בכוונתנו לבטלה בשום פנים ואופן.

מיקי לוי: ומכיוון שחברת הכנסת קול היא דוקטור למשפטים, האמיני לי שזה נבדק לעילא – ומכל הצדדים.

מיקי לוי: צריך לומר את הדברים בצורה ברורה: זוגות חד-מיניים רבים מנהלים במדינת ישראל בשנת 2014 משקי בית כמו כל זוג אחר.

מיקי לוי: חלקם הקימו משפחה והביאו לעולם ילדים, עם הרבה אהבה, ובדרך כלל אחרי מאמצים רבים.

מיקי לוי: זוגות אלה זכאים לאותן הזכויות בדיוק כפי שזוגות הטרוסקסואליים זוכים להן.

מיקי לוי: הגיע הזמן שתפקחו את העיניים, תכירו במציאות, ותפסיקו לחשוב שאתם יכולים לקבוע לאנשים במי להתאהב ועם מי לחיות את חייהם, איך להביא ילדים לעולם, ובאיזו מסגרת לגדל את הילדים.

מיקי לוי: מדובר בתפיסות חשוכות שאבד עליהן הכלח וראוי שניפרד מהן לשלום.

מיקי לוי: אני מבקש גם להאיר את עינייך, חברת הכנסת סטרוק: גם במגזר שאת מייצגת יש – כן – בני-זוג מאותו מין.

עדי קול: בקריית-ארבע, בחברון, בירושלים, בכל מקום בישראל – – –

מיקי לוי: אשר להנחיה שניתנה, ההנחיה נועדה לסייע לפקידי השומה ליצור אחידות בטיפול במקרים שבהם הנישומים הדורשים את ההטבה הם בני-זוג מאותו המין.

מיקי לוי: סעיף 1 לפקודת מס הכנסה מגדיר בן-זוג "אדם נשוי החי ומנהל משק בית משותף עם מי שהוא נשוי לו", ומכאן שפרשנות צרה של החוק, שלפיה תאים משפחתיים המורכבים מבני-זוג חד-מיניים לא ייהנו מההטבה, יוצרת עיוות וחוסר שוויון בין תאים משפחתיים שונים.

מיקי לוי: ההנחיה נועדה לפרש את הפקודה באופן שימנע אפליה בין תאים משפחתיים שונים, ובכל מקרה, יש לזכור כי ההטבה ניתנת לבני-הזוג עבור ילדיהם, ומכאן עצם העניין – עבור הילדים שלהם, ואין להחריג ילדים ששייכים לבני-זוג מאותו המין – לבני-זוג בתאים משפחתיים אחרים.

מיקי לוי: תודה רבה.

רות קלדרון: תודה רבה.

רות קלדרון: שאלה נוספת.

מיקי לוי: נראה לי שהתשובה שלי הייתה מקיפה.

עדי קול: אני גם חושבת.

אורית סטרוק: תשמע, אדוני סגן השר, התשובה שלך הייתה כל כך מקיפה שהיא דורשת שאלה חוזרת מקיפה מאוד.

אורית סטרוק: אז ככה, אנחנו נתחיל.

אורית סטרוק: קודם כול, אני רוצה לשאול אותך, אדוני סגן השר, איפה עובר הגבול של הפרשנות?

אורית סטרוק: אני יודעת שחברת הכנסת עדי קול היא דוקטור למשפטים, היא בחורה מאוד מוכשרת, וחכמה, אבל יחד עם זה, החוק הוא חוק, החוק הזה נחקק, אדוני סגן השר, לא עבור הילדים, הוא נחקק עבור הנשים, לפני הרבה מאוד שנים, כשלא היינו במצב כזה, כמו שאנחנו היום.

עדי קול: – – –

אורית סטרוק: עדי, תשמעי, את תעשי דואט עם מיקי מתי שאת רוצה.

אורית סטרוק: אתי את לא תעשי דואט.

עדי קול: חבל.

אורית סטרוק: הוא נחקק עבור הנשים, כדי שנשים תוכלנה לצאת לעבודה, ויהיה להן יותר קל, אז כדי לעודד אותן, זה נחקק עבורן, והחוק מפריד בצורה מאוד ברורה בין בת-הזוג, שהיא אישה, לבין בן-הזוג, שהוא גבר, ואני לא מצליחה להבין איך מגיעה חברת כנסת שהיא דוקטור למשפטים, והיא מוסמכת לעשות פרשנות כל כך מיוחדת של החוק.

אורית סטרוק: זה נשמע לי מאוד מאוד חריג.

אורית סטרוק: אז זה הדבר הראשון שאני רוצה לשאול אותך.

אורית סטרוק: הדבר השני שאני רוצה לשאול אותך, מכיוון שאתה מדבר על שוויון, על הצורך ליצור שוויון – גם אני רוצה ליצור שוויון.

מיקי לוי: אבל לא בין בני-זוג מאותו המין.

אורית סטרוק: אני רוצה ליצור שוויון, ואני מרשה לעצמי לנחש, אדוני סגן השר, שכשיש שני בני-זוג ששניהם גברים, ובהתאם להנחיה הזאת, שאתה נתת את ההנחיה לפרסם אותה, לעניות דעתי בניגוד לחוק – –

מיקי לוי: אמת.

אורית סטרוק: – – בהתאם להנחיה הזאת, הם עכשיו ישבו ויחשבו יחד, וישקלו מי משניהם יהיה האישה שתקבל את הטבות המס המוגדלות.

אורית סטרוק: אני מרשה לעצמי להניח שהם יעשו שיקול כלכלי, והם יגידו, ואללה, אחד מבני-הזוג מרוויח יותר, ולכן כדאי לנו, משתלם לנו, שהוא יזכה לכותרת "אישה", תחת הפרשנות של ד"ר עדי קול.

אורית סטרוק: ואני שואלת אותך, מה נעשה עם גברים שאיתרע מזלם והם התחתנו עם נשים, מה לעשות – למה הם לא יכולים להחליט ביניהם לבין האישה שאתם, שהגבר הוא זה שבא לו להיות זה שמקבל את ההטבות המוגדלות?

אורית סטרוק: איפה השוויון?

אורית סטרוק: למה אתה, אדוני סגן השר, מפלה גברים שנשואים לגברים לעומת גברים שנשואים לנשים?

אורית סטרוק: אם אתה כל כך לארג', אם אתה נותן לכל זוג להחליט מי מתוכו – – –

חמד עמאר: אנחנו בשאלה נוספת, אני אבקש לסיים.

אורית סטרוק: זה נכון, אדוני היושב-ראש, אבל תשמע רגע, הפרשנות המופלגת של סגן השר למילה "אישה" מרשה לי לתת פרשנות מופלגת למילה "שאלה".

אורית סטרוק: תן לי קצת, אדוני היושב-ראש, עוד טיפונת.

חמד עמאר: קיבלת.

אורית סטרוק: אז אני שואלת ככה, האם אתה תהיה מוכן, אדוני סגן השר, תחת הכותרת של שוויון, וכדי לא להיתפס, חלילה, לתפיסות חשוכות, לאפשר גם לגברים שמשום מה החליטו להתחתן עם אישה את הפריבילגיה?

עדי קול: – – –

אורית סטרוק: עדי קול, את גם דוקטור למשפטים וגם חברת כנסת, אבל את לא סגן השר, אז תני לי לשאול אותו.

עדי קול: – – –

אורית סטרוק: אחר כך אני אעבור אצלך קורס איך לא לטעות בשאלות, בסדר?

חמד עמאר: חברת הכנסת אורית סטרוק, אני מבקש שתתייחסי לשאלה הנוספת.

אורית סטרוק: השאלה הנוספת, אדוני סגן השר, והאחרונה, הרי אנחנו ישבנו כאן בדיונים מרתוניים עם רשות המסים, ואתך, ועם עדי קול, ועם היועץ המשפטי שלנו, ועם איילת שקד, ועם כל העולם ואשתו, ודנו ודנו ודנו איך אנחנו לוקחים את הצעת החוק של עדי קול והופכים אותה למה?

אורית סטרוק: לתקנה כזאת, שמאפשרת את אותו הדבר, אבל בלי שהיא תהיה חוק.

אורית סטרוק: ובאותו זמן, או יותר נכון להגיד, לפני כן, אתה כבר נתת את ההנחיה – כמו שאתה עכשיו אומר לנו – לפרסם את ההנחיה הזאת, שהיא בניגוד לחוק, ואני שואלת אותך, אדוני השר, הכול היה הצגה?

אורית סטרוק: הכול היה בשביל התקשורת?

אורית סטרוק: הכול היה בשביל עוד כמה כותרות שיראו שיש עתיד דואגת לזוגות החד-מיניים?

אורית סטרוק: תודה.

חמד עמאר: תודה רבה, חברת הכנסת אורית סטרוק.

חמד עמאר: בבקשה.

מיקי לוי: אני באמת מתפלא על השאלה, אבל אני מסתמך עוד פעם על פקודת מס הכנסה, שמגדירה בצורה הכי ברורה שרק אפשר, בצורה פשוטה לחלוטין: בן-זוג נחשב אדם נשוי – אדם, גברתי, לא male ולא female.

מיקי לוי: אדם.

מיקי לוי: לא אישה ולא גבר – אדם נשוי החי ומנהל משק בית משותף עם מי שהוא נשוי לו.

מיקי לוי: עם מי שהוא נשוי לו.

אורית סטרוק: אז כל זוג יכול להחליט עכשיו מי משניהם מקבל את ההטבה?

אורית סטרוק: זה אפשרי?

עדי קול: – – –

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: אנחנו נשמע את סגן השר.

חמד עמאר: בבקשה, סגן השר.

אורית סטרוק: סליחה, אבל מה אשם הגבר שנשוי לאישה – – –

עדי קול: – – –

חמד עמאר: תודה רבה, חברת הכנסת עדי קול.

חמד עמאר: אני מבקש, תנו לסגן השר לענות.

חמד עמאר: את מנסה לענות במקומו.

מיקי לוי: אני עניתי.

מיקי לוי: התא המשפחתי מוגדר – תא משפחתי: שני בני-זוג נשואים.

מיקי לוי: אינו מגדיר אישה ואינו מגדיר גבר, כלשון הפקודה.

מיקי לוי: נקודה.

מיקי לוי: אם מי מבאי הבית הזה חושב שצריך להכניס תיקוני חקיקה, הוא מוזמן לעשות זאת.

אורית סטרוק: כל זוג יכול מחר להחליט מי משניהם מקבל את ההטבות?

אורית סטרוק: זו בשורה גדולה.

מיקי לוי: לצורך העניין, שני בני-זוג מאותו מין, בחורה נשואה – – –

אורית סטרוק: למה שהגבר, רק כי הוא מסכן, הוא התחתן עם אישה – – –

עדי קול: אבא מאמץ, האב מקבל, האבא הביולוגי – – –

חמד עמאר: אדוני סגן השר, סיימת, בבקשה?

מיקי לוי: כן, אני סיימתי.

חמד עמאר: אם סיימת, תודה רבה.

חמד עמאר: [מס' כ/540; "דברי הכנסת", חוב' כ', עמ' 9041; נספחות.

חמד עמאר: ]

חמד עמאר: נעבור לנושא הבא: הצעת חוק למניעת אלימות במשפחה (תיקון מס' 15), התשע"ד–2014, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

חמד עמאר: תציג את הצעת החוק חברת הכנסת עדי קול, בשם יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט.

חמד עמאר: אין הסתייגויות לחוק, לכן נצביע אחרי הצגתו.

עדי קול: אני רק אנצל את המעמד ואגיד לאורית שחבל שהיא פוגעת במצביעים שלה ואולי אפילו באחד מילדיה לעתיד.

עדי קול: ועכשיו אני אתייחס לחוק.

אורית סטרוק: – – –

עדי קול: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, בשם ועדת החוקה, חוק ומשפט, אני מתכבדת להביא בפניכם את הצעת חוק למניעת אלימות במשפחה (תיקון מס' 15), התשע"ד–2014.

עדי קול: ההצעה הוגשה כהצעת חוק פרטית של חברי הכנסת דוד צור, פנינה תמנו-שטה, נחמן שי, קארין אלהרר, עדי קול, מרדכי יוגב, מרב מיכאלי, אלעזר שטרן ויצחק הרצוג.

עדי קול: על-פי החוק למניעת אלימות במשפחה, התשנ"א–1991, בית-המשפט רשאי לתת צו הגנה האוסר על אדם להיכנס או להימצא במרחק מסוים מדירה שבה מתגורר בן משפחתו הנפגע, להטריד את בני משפחתו בכל דרך, לפעול בכל דרך המונעת או מקשה את השימוש בנכס שמשמש כדין את בן משפחתו, או לתת כל הוראה אחרת הדרושה לדעת בית-המשפט להבטחת שלומו וביטחונו של בן המשפחה.

עדי קול: צו הגנה כאמור יינתן בהתקיים אחת מהעילות המנויות בסעיף 3 לחוק, שעניינן, בין היתר, ביצוע עבירות אלימות או עבירות מין כלפי בן המשפחה או כליאתו שלא כדין, התעללות נפשית מתמשכת, או קיומה של סכנה גופנית ממשית לבן המשפחה, או סכנה שיבוצעו בו עבירות מין בידי בן המשפחה הפוגע.

עדי קול: סעיף 5 לחוק קובע כי תוקפו של צו הגנה לא יעלה על שלושה חודשים, ובית-המשפט רשאי להאריך את תוקפו מעת לעת לתקופה כוללת שלא תעלה על שישה חודשים.

עדי קול: בית-המשפט רשאי להאריך את תוקפו של הצו לתקופה כוללת שלא תעלה על שנה, מנימוקים מיוחדים שיפורטו בהחלטתו.

עדי קול: צו הגנה ניתן לתקופת ממושכת של שנה במקרים שבהם רמת הסיכון לביטחונו או לשלומו של בן המשפחה היא גבוהה.

עדי קול: כפי שהוצג בפני הוועדה, דווקא במקרים אלו נדרש לעתים להמשיך ולהגן על אותו אדם באמצעות הצו גם מעבר לתקופה זו.

עדי קול: לפיכך, בהצעת החוק מוצע לקבוע כי בית-המשפט יהיה רשאי להאריך את תוקפו של צו הגנה לתקופה כוללת שלא תעלה על שנה אחת נוספת, כך שתקופת הצו המרבית תהיה שנתיים במקום שנה.

עדי קול: כך יהיה אפשר להמשיך ולתת הגנה לבן המשפחה הנפגע באמצעות הצו לתקופה נוספת בלי שיוטל עליו הצורך לפתוח הליך חדש של הוצאת צו.

עדי קול: להצעת החוק אין הסתייגויות.

עדי קול: אני מבקשת מחברי הכנסת לאשר את הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית בנוסח המוגש על-ידי הוועדה.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: אנחנו נעבור להצבעה.

חמד עמאר: לא הוגשו הסתייגויות לחוק.

חמד עמאר: אנחנו נצביע על החוק כמקשה אחת, לכן אני מבקש מחברי הכנסת לשבת.

חמד עמאר: אנחנו נצביע בקריאה שנייה על הצעת חוק למניעת אלימות במשפחה (תיקון מס' 15), התשע"ד–2014.

חמד עמאר: חברי הכנסת, נא להצביע.

חמד עמאר: הצבעה מס' 2 בעד סעיף 1 – 10 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

חמד עמאר: בעד – 10, אין נמנעים, אין מתנגדים.

קריאה: – – –

חמד עמאר: לפרוטוקול, בבקשה.

חמד עמאר: הצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

חמד עמאר: אנחנו נעבור להצבעה בקריאה שלישית.

חמד עמאר: נא להצביע.

חמד עמאר: הצבעה מס' 3 בעד החוק – 11 נגד – אין נמנעים – אין חוק למניעת אלימות במשפחה (תיקון מס' 15), התשע"ד–2014, נתקבל.

חמד עמאר: בעד – 11, אין נמנעים, אין מתנגדים.

חמד עמאר: הצעת חוק למניעת אלימות במשפחה (תיקון מס' 15), התשע"ד–2014, עברה בקריאה שלישית ותפורסם בספר החוקים של מדינת ישראל.

חמד עמאר: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/554).

חמד עמאר: ]

חמד עמאר: אנחנו עוברים לנושא הבא: הצעת חוק בתי-המשפט (תיקון מס' 76) (איסור פרסום פרטים מזהים בהליך שבו נחשף מידע רפואי), התשע"ד–2014, של חברת הכנסת עדי קול, קריאה ראשונה.

חמד עמאר: תציג את הצעת החוק חברת הכנסת עדי קול.

חמד עמאר: מכאן, בבקשה.

חמד עמאר: רק לקריאה טרומית מציגים משם.

עדי קול: הוא לא אמר תודה?

עדי קול: זו קריאה שנייה ושלישית.

עדי קול: אתה לא חייב.

חמד עמאר: הוא לא חייב, הוא היה צריך לבקש ממני.

חמד עמאר: אתה יכול מהצד, עד שהיא תגיע.

חמד עמאר: בבקשה.

דוד צור: קודם כול, אני רוצה להודות על אישור החוק – אני חושב שהוא חוק חשוב – ליושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת דודו רותם, שהיה מאוד יעיל וקואופרטיבי, לחותמים יחד אתי, לעדי, שהציגה את זה בצורה כל כך אינטליגנטית, וכאִמרת יפעת קריב, הייתי אמור להודות למשפחתי, אבל אני אשאיר את זה כאן.

דוד צור: תודה רבה לכל אלה שתמכו בחוק.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: בבקשה.

דוד צור: סליחה, ולמרכז רקמן, שריכזו את הנתונים.

עדי קול: וגם לדורית.

חמד עמאר: תודה, חבר הכנסת דוד צור.

חמד עמאר: בבקשה.

עדי קול: כיום מידע רפואי רגיש של מאות אלפי ישראלים המעורבים בתביעות נזקי גוף חשוף לעיני כול באינטרנט בפסקי-דין המתפרסמים אוטומטית במנועי החיפוש באמצעות המאגרים המשפטיים, ומכילים את שמותיהם המלאים של הנפגעים.

עדי קול: מדובר בפגיעה חמורה בפרטיות, והצעת החוק מבקשת לשים לה סוף.

עדי קול: נוסף על כך, חברות הביטוח עושות כיום שימוש לרעה ומפעילות לחץ בלתי ראוי ובלתי צודק על הנפגעים.

עדי קול: תוך איום בפרסום פרטיהם האישיים ותיקם הרפואי ברבים, מאלצות חברות הביטוח את התובעים לחתום על הסכם פשרה ובו פיצויים מופחתים בניגוד לרצונם, ובלבד שלא תיפגע פרטיותם.

עדי קול: אם כן, הצעת החוק מבקשת לתקן את העוול ולאסור את פרסום הפרטים המזהים של בעל דין בתובענות לפיצויים בגין נזקי גוף, תובענות שבהן על-פי רוב נחשף מידע רפואי רגיש.

עדי קול: ההצעה קובעת כי יהיה אסור לפרסם את השם ואת מספר הזהות של בעל הדין, אלא אם כן נתן את הסכמתו או שבית-המשפט התיר את הפרסום.

עדי קול: אני מבקשת מכם להצביע ולתמוך בהצעה.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: נרשמו כמה דוברים.

חמד עמאר: חברת הכנסת תמר זנדברג – אינה נוכחת; חבר הכנסת עיסאווי פריג' – אינו נוכח; חבר הכנסת ישראל אייכלר – אינו נוכח.

חמד עמאר: אנחנו נעבור להצבעה על הצעת החוק בקריאה ראשונה.

חמד עמאר: נא להצביע.

חמד עמאר: הצבעה מס' 4 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 9 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק בתי-המשפט (תיקון מס' 76) (איסור פרסום פרטים מזהים בהליך שבו נחשף מידע רפואי), התשע"ד–2014, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

חמד עמאר: בעד – 9, אין נמנעים, אין מתנגדים.

חמד עמאר: הצעת חוק בתי-המשפט (תיקון מס' 76) (איסור פרסום פרטים מזהים בהליך שבו נחשף מידע רפואי), התשע"ד–2014, עברה בקריאה ראשונה ותוחזר לוועדת החוקה, חוק ומשפט.

חמד עמאר: תם סדר-היום.

חמד עמאר: הישיבה הבאה תתקיים מחר, יום רביעי, כ"ז בסיוון התשע"ד, 25 ביוני 2014, בשעה 11:00.

חמד עמאר: ישיבה זו נעולה.