ישיבת מליאה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 103, 2014-01-14 00:00

יולי יואל אדלשטיין: נא לשבת.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, היום י"ג בשבט תשע"ד, 14 בינואר 2014.

יולי יואל אדלשטיין: אני מתכבד לפתוח ישיבה מיוחדת של הכנסת לציון 65 שנה לכינון הכנסת בט"ו בשבט.

יולי יואל אדלשטיין: כבוד נשיא המדינה מר שמעון פרס, כבוד ראש ממשלת ישראל חבר הכנסת בנימין נתניהו, ראש האופוזיציה חבר הכנסת יצחק הרצוג, נשיא בית-המשפט העליון השופט אשר גרוניס, שרי הממשלה בהווה ובעבר, מבקר המדינה השופט יוסף שפירא, חברי הכנסת – גם הם בהווה ובעבר, ראשי הנציגויות הזרות, ראשי העדות הדתיות בישראל, מזכירת הכנסת גברת ירדנה מלר-הורוביץ, מנכ"ל הכנסת רונן פלוט, היועץ המשפטי לכנסת עורך-דין איל ינון, משפחות שכולות, חיילים, שוטרים, תלמידים, בני-נוער, אורחים נכבדים.

יולי יואל אדלשטיין: לפני 65 שנים ניטע הנטע, נשתל השתיל והונחו היסודות לבניין הדמוקרטיה הפרלמנטרית הישראלית.

יולי יואל אדלשטיין: מאז ועד היום צמח העץ והיה לאילן רב פֹּארוֹת, שורשיו העמיקו אחיזה בקרקע – בקרקע המציאות והחברה הישראלית – ונופו הפך לנופה של החברה כולה.

יולי יואל אדלשטיין: כיום, כאשר הדמוקרטיה הישראלית מושרשת עמוק בדימוי העצמי שלנו ובתפיסת עולמנו, אנו מבינים כי לא ניתן לחשוב על החברה הישראלית ללא הדמוקרטיה הישראלית, ובמרכזה משכן הכנסת, הפרלמנט, בית-המחוקקים.

יולי יואל אדלשטיין: אויביה של החברה הפתוחה, אויביה של הדמוקרטיה הפרלמנטרית, ידעו תמיד למצוא את נקודות התורפה שלה ולהצביע עליהן.

יולי יואל אדלשטיין: תמיד היה מי שידע להסביר מדוע דמוקרטיה, ובמיוחד דמוקרטיה פרלמנטרית, איננה שיטת המשטר היעילה ביותר.

יולי יואל אדלשטיין: הם זיהו נכון את הקושי לקבל או לבצע החלטות, את הטרחה שיש בצורך לקבל כל פעם מחדש את אמון הציבור, כמו גם את הפופוליזם ואת סכנותיו.

יולי יואל אדלשטיין: אלא שמה שנתפס כחולשותיה של החברה הפתוחה, כנקודות התורפה שלה, מתגלה היום כנקודות המשען שלה, כיתרונותיה המובהקים.

יולי יואל אדלשטיין: יש קשר ברור בין חברה פתוחה, חברה דמוקרטית, לתרומה מדעית, לפיתוחים טכנולוגיים, לזכייה בפרסי נובל ובפרסים חשובים אחרים.

יולי יואל אדלשטיין: החוכמה פורחת בצלו של החופש.

יולי יואל אדלשטיין: רק רוח שאיננה כלואה מטפחת סקרנות.

יולי יואל אדלשטיין: יצירה ושגשוג הם בעלי-ברית של החירות.

יולי יואל אדלשטיין: יש קשר הדוק בין מעבדי המחשב מתוצרת ישראל, הנמצאים בליבת הטכנולוגיה העילית ברחבי העולם, לבין יכולתנו כאן להתבטא באופן חופשי, להביע את אשר על לבנו, לאמץ דעות ואמונות ולהיאבק למענן.

יולי יואל אדלשטיין: נטע החופש, שתיל החירות שניטע כאן בט"ו בשבט שנת תש"ט, כבר נושא פירותיו.

יולי יואל אדלשטיין: הבחירה בדמוקרטיה התגלתה לא רק כצודקת אלא כחכמה לא פחות.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני הנשיא, מכובדי כולם, דמוקרטיה איננה מורכבת רק מחופש וחירות.

יולי יואל אדלשטיין: דמוקרטיה, אחרי הכול, היא משטר, היא האופן שבו החברה מוסדרת, קובעת את חוקיה, מטילה סנקציות ומנחה את גבולות האסור והמותר.

יולי יואל אדלשטיין: איננו חיים באנרכיה ולא ניתן לאנרכיה להכתיב את דרכנו.

יולי יואל אדלשטיין: הבית הזה, בית העם, מרכז אליו את הוויכוחים המרים ביותר והקשים ביותר.

יולי יואל אדלשטיין: בתוכו מתחרות עמדות ותפיסות עולם, אמונות ותקוות, ויש מקום לכולם.

יולי יואל אדלשטיין: אבל הבית הזה הוא גם מקום ההכרעה, ומרגע ההכרעה אנו מחויבים לה, גם אם איננו מסכימים על תוכנה.

יולי יואל אדלשטיין: כחברי הכנסת, כל אחת ואחד מאתנו מחויב להמשכיותו של הוויכוח והדיון ולשמירת מעמדו וכבודו של הבית הזה.

יולי יואל אדלשטיין: אמון הציבור בכנסת ותדמיתו של בית-המחוקקים מהותיים ליכולתנו להמשיך ולתפקד כדמוקרטיה משגשגת.

יולי יואל אדלשטיין: הכנסת יקרה לי מפז.

יולי יואל אדלשטיין: אני גאה בבית הזה שיש לי הזכות לעמוד בראשו; אני גאה בשונות, בייחודיות ובפרופיל המגוון של חברי הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: יש בנו גיוון מגדרי, אתני, דתי, תרבותי ולאומי, וזה היופי שבנו – הפסיפס הצבעוני שאנו מרכיבים.

יולי יואל אדלשטיין: אני גאה בבית הזה הן כמוסד והן כארגון.

יולי יואל אדלשטיין: זה אולי גם המקום לעשות דבר שאנחנו בדרך כלל לא עושים מעל במת הכנסת ולהודות לכל צוות העובדים של הכנסת בראשות המנכ"ל על העבודה המאומצת שלהם בימים האחרונים, לרבות היום, אבל ודאי ביומיים שקדמו לו.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו לא נוהגים לעשות את זה במליאת הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שהנסיבות מחייבות לומר תודה לכל העובדים; חלק מהם, אני חושב, לא ראו את הבית מאז מוצאי שבת, מאז צאת השבת והיוודע דבר מותו של ראש הממשלה לשעבר.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה לכם.

יולי יואל אדלשטיין: הכנסת, דרך אגב, גם ביוזמתם ודחיפתם של עובדי הכנסת, הכריזה על הפרויקט השאפתני "כנסת ירוקה".

יולי יואל אדלשטיין: בט"ו בשבט הזה אנחנו יכולים להכריז בחיוך שלקראת ט"ו בשבט הבא אנו נתקדם ונהיה אולי הפרלמנט הירוק ביותר בעולם.

יולי יואל אדלשטיין: הכנסת תשלב אלמנטים אקולוגיים רבים ותשתלב בסביבתה הטבעית כחלק מן המרקם הירוק של גבעת-רם.

יולי יואל אדלשטיין: מציון תצא תורת האנרגיה הירוקה והמתחדשת.

יולי יואל אדלשטיין: כבר כיום פרלמנטים בעולם שולחים משלחות ללמוד מעובדי הכנסת כיצד פועלת דמוקרטיה במיטבה.

יולי יואל אדלשטיין: שמו הטוב של מוסד הכנסת יצא למרחקים, והוא מהווה כלי הסברה שמציג את מדינת ישראל ואת פניה האמיתיות.

יולי יואל אדלשטיין: הוריתי על שיתוף פעולה עם פרלמנטים נוספים.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו רוצים לשתף את העולם בידע שצברנו ולעזור לדמוקרטיות צעירות מאתנו להתפתח.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו, חברי הכנסת, עובדים בעבור העם.

יולי יואל אדלשטיין: במידה רבה אנחנו השיפוצניקים, מעצבי הפנים והאדריכלים של חיי החברה הישראלית.

יולי יואל אדלשטיין: לעתים אנחנו מתקנים לקונה, לפעמים אנחנו משנים סדרי עדיפויות ולעתים אנחנו קובעים החלטות אסטרטגיות ארוכות טווח.

יולי יואל אדלשטיין: יש חקיקה המביאה מזור לחלשים, יש חקיקה המתקנת עוול ויש חקיקה הרואה למרחק.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עושים דברים מופלאים, אבל אנחנו גם חשופים לביקורת ולהשפעה.

יולי יואל אדלשטיין: מיום כהונתי הראשון כיושב-ראש הבית חזרתי ואמרתי שהאירועים והמתיחות במסדרונות ובמליאת הכנסת יקרינו על החברה הישראלית ועל רחובותיה.

יולי יואל אדלשטיין: ברגעים קשים עלולים מעשים הנעשים כאן לגרור אפילו אלימות.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מודל לחיקוי, לטוב ולרע.

יולי יואל אדלשטיין: כשאנחנו מדברים על נושא מסוים, האזרחים צופים ומדברים עליו; כשאנחנו מתווכחים על סוגיה מורכבת, גם הם מתווכחים; כשאנחנו חוצים גבול הם, חס ושלום, עלולים לחצות את הגבול בעצמם.

יולי יואל אדלשטיין: שום יוזמה פרלמנטרית, מרחיקת לכת ככל שתהיה, לא תעזור לנו אם ניכשל בשמירת כבוד הכנסת ובהגברת אמון הציבור.

יולי יואל אדלשטיין: הסכנה המאיימת על החברה הפתוחה היא אובדן האמון במסגרת הדמוקרטית והתגברות האדישות.

יולי יואל אדלשטיין: ביום חגה של הכנסת אני רוצה להודות מעל הבמה הזאת לכם, חברי הכנסת, לעובדי הכנסת המסורים, המאפשרים לנו לבצע את שליחותנו, וגם לעוזרים הפרלמנטריים המלווים אותנו.

יולי יואל אדלשטיין: מסירות

יולי יואל אדלשטיין: כם ומחויבות

יולי יואל אדלשטיין: כם מחזיקות ומעצימות את האילן הזה, אילן הדמוקרטיה הישראלית.

יולי יואל אדלשטיין: ברכותי לעם בישראל ולחברי הכנסת לרגל ראש השנה לאילן.

יולי יואל אדלשטיין: שנה טובה, שנה ירוקה, ואל תשכחו: יש לנו לא רק כנסת ירוקה; יש לנו כנסת נהדרת.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני הנשיא, בבקשה.

שמעון פרס: תודה ליושב-ראש הכנסת יולי אדלשטיין.

שמעון פרס: אישי ראש הממשלה בנימין נתניהו, שרים, נשיא בית-המשפט העליון השופט אשר גרוניס, ראש האופוזיציה יצחק הרצוג, מבקר המדינה יוסף שפירא, חברי כנסת וחברי, שהם חברי הכנסת לשעבר, שגרירים, ראשי עדות, אנשי הביטחון, משפחות השכול, אתמול ליווינו למנוחת עולמים את ראש הממשלה אריק שרון, זיכרונו לברכה.

שמעון פרס: אריק כיהן בכנסת יותר מ-30 שנים.

שמעון פרס: הוא ידע ימים של הנהגה וידע ימים של אופוזיציה, אבל תמיד כיבד את הבית הזה וראה בו את לבה הפועם של הדמוקרטיה הישראלית.

שמעון פרס: יהי זכרו ברוך.

שמעון פרס: אדוני היושב-ראש, חברי כנסת נכבדים, אנו מציינים היום 65 שנים לכינונה של הכנסת.

שמעון פרס: סדר-יומנו עמוס בנושאים כבדי משקל ולפנינו הכרעות כבדות גורל.

שמעון פרס: זו כנסת – אתם כנסת צעירה, דינמית, בעלת טמפרמנט משלה, הרכב חדש ברובו ופרספקטיבה המוטה לעבר העתיד.

שמעון פרס: אתם מהווים אפוא מהדורה חדשה של הדמוקרטיה הישראלית.

שמעון פרס: תבורכו.

שמעון פרס: מורי ורבי דוד בן-גוריון אמר כאן, בבית הזה: אין העולם קופא על שמריו ואין ההיסטוריה קופאת על שמריה.

שמעון פרס: המחשבה תמיד עצלה והיא מניחה שמה שהיה הוא מה שיהיה.

שמעון פרס: אכן, זו שגיאה להיתלות במאורעות של עבר, כי הם מאחורינו.

שמעון פרס: התשובות שהיו מוסכמות שוב אינן עונות על השאלות שהתעוררו מחדש.

שמעון פרס: העולם עבר מהפכה מעולם שהיה חקלאי לעולם שנהיה מדעי.

שמעון פרס: ישראל של 2014 איננה ישראל של 1948.

שמעון פרס: לפני 66 שנים קיבלנו הכרעה היסטורית, כשבראשה עמד מנהיג דגול, דוד בן-גוריון.

שמעון פרס: ההכרעה הייתה א-סימטרית.

שמעון פרס: סכנותיה היו גדולות וממשיות וסיכוייה היו קלושים וחזוניים.

שמעון פרס: בן-גוריון הכריע באומרו כי עדיפה מדינה יהודית על חלק מהשטח מאשר השטח כולו ללא מדינה יהודית, והוסיף שמדינה יהודית מחייבת מציאות שיש בה רוב יהודי.

שמעון פרס: מפת האו"ם חילקה את הארץ ואיחדה את אויבינו – והם תקפו אותנו.

שמעון פרס: אם היינו דוחים את ההחלטה היינו נותרים ללא לגיטימציה בין-לאומית למדינה יהודית.

שמעון פרס: בן-גוריון ידע שאף-על-פי שהשטח שהוקצה לנו הוא קטן, אנחנו נותקף מכל עבר על-ידי צבאות ערב.

שמעון פרס: בידינו הייתה ההחלטה, בידיהם היו חרבות שלופות.

שמעון פרס: נותרנו עם לבדו ישכון, ללא אחים לדת, ללא אחיות לשפה, ללא שותפים להיסטוריה, ללא שכנים לשלום.

שמעון פרס: כברת הארץ שהאו"ם הקצה לנו הייתה צרה במותניה וקמצנית בפריונה: חולות בדרום, ביצות בצפון; המספרים היו לרעתנו: 600,000 יהודים, 40 מיליון ערבים; שבעה צבאות ערב חמושים כהלכה מול כוח ישראלי שלרשותו היה רק נשק קל – לא תותחים, לא טנקים, לא מטוסים.

שמעון פרס: מסביבנו לחשה הבדידות ושרקו הכדורים.

שמעון פרס: בן-גוריון עמד כסלע והוכיח שהבל-ייאמן מסוגל לגבור על הבלתי-אפשרי.

שמעון פרס: הוא צדק.

שמעון פרס: בניגוד לרואי השחורות, האוכלוסייה שלנו גדלה מאז פי-12 והכלכלה שלנו גדלה מאז פי-75.

שמעון פרס: בשבע המלחמות שפקדו אותנו היה מצבנו על התחתונה, ובמלחמות הייתה ידנו על העליונה.

שמעון פרס: צה"ל היה לאחד הטובים שבצבאות העולם.

שמעון פרס: גם בשעות מלחמה לא פסקנו מלקבץ את שבטי ישראל מגלותם למכורתם.

שמעון פרס: גברנו על איתני הטבע, הדפנו את עוינות השכנים.

שמעון פרס: יצרנו רמה מדעית שאפשר לקרוא לה בפסגה, והיא אפשרה לנו לפתח חקלאות מקורית וחדשנית שאין דומה לה בעולם.

שמעון פרס: ניצולי השואה באו והפכו מפליטים לבנאים.

שמעון פרס: מה שנקרא אז מקלט בטוח היה לאבן שואבת למחוזות מרקיעי שחקים.

שמעון פרס: חברי הכנסת, האי-איזון בינינו לבין שכנינו היה אז מבהיל, כמעט מייאש, אבל לא נבהלנו ולא אמרנו נואש.

שמעון פרס: מצבנו מאז השתנה מהקצה אל הקצה.

שמעון פרס: אז ידענו חזון, אבל חזינו שממה.

שמעון פרס: עתה לרשותנו עוצמה שלא ידענו כמוה בהיסטוריה שלנו.

שמעון פרס: גם היום עדיין קיימים סיכונים, אבל הפרופורציה השתנתה לחלוטין.

שמעון פרס: קלע דוד למד להתמודד עם שריונו של גוליית.

שמעון פרס: אז לחמנו להבטיח את קיומנו; היום אנחנו נאבקים להבטיח את זהותנו.

שמעון פרס: כאז כן היום התחוללו מהפכות באזור, אבל התהפוכות של היום מאפשרות לישראל ליטול יוזמה, ולא רק להדוף איומים.

שמעון פרס: היוזמה, שהייתה אז ברובה בידי זולתנו, היום נתונה גם בידינו.

שמעון פרס: הצד הערבי, שדגל אז בסרבנות, קיבל את פתרון שתי המדינות לשני עמים – מדינה יהודית ומדינה ערבית – כבסיס להסכם שלום.

שמעון פרס: מדינה דו-לאומית הייתה מסכנת את היותנו מדינה יהודית וארץ דמוקרטית.

שמעון פרס: ב-1948 זכינו ללגיטימציה כמדינה יהודית.

שמעון פרס: אובדן הרוב היהודי מאיים גם היום על הלגיטימציה הזאת.

שמעון פרס: היום עומדים לרשותנו יתרונות שלא עמדו אז, קודם לכן.

שמעון פרס: היום נוצרה הזדמנות ממשית לשלום עם הפלסטינים, ואפילו עם העולם הערבי, או לפחות עם חלקים ממנו.

שמעון פרס: ראש הממשלה בנימין נתניהו והממשלה כולה חידשו את המשא-ומתן לשלום עם הפלסטינים.

שמעון פרס: שני הצדדים יודעים שאין אלטרנטיבה טובה מכך.

שמעון פרס: השלום צריך לנוע על שתי רגליים: רגל מדינית ורגל ביטחונית.

שמעון פרס: על רגל אחת בלבד קשה להתקדם, ועל כן אין שלום ללא ביטחון ואין ביטחון ללא שלום.

שמעון פרס: יחסינו עם ארצות-הברית הם בעלי ערך אסטרטגי עליון למדינת ישראל.

שמעון פרס: אנו מודים לנשיא ארצות-הברית ברק אובמה על היענותו המלאה לצורכי הביטחון והמודיעין של ישראל.

שמעון פרס: אין ספק שרצונו הוא לראות מזרח תיכון החי בשלום.

שמעון פרס: הידידות העמוקה עם ארצות-הברית היא גם מרכיב מרכזי בביטחונה של ישראל וגם מנוף לשלום באזור.

שמעון פרס: נחישותו הבלתי-רגילה של מזכיר המדינה ג'ון קרי להשיג שלום משקפת ומשרתת את רצונה העמוק של ישראל בשלום, וגם מעניקה סיכוי להבנה הדדית.

שמעון פרס: העולם השתנה; גם העולם הערבי משתנה.

שמעון פרס: בעיותיו נובעות היום יותר מבפנים מאשר מבחוץ, ועליו למנוע היום את הטרור שבא ממנו לפרק את חישוקיו הלאומיים והמדיניים.

שמעון פרס: רבים משכנינו מבינים כיום שלא ישראל היא הגורם למצוקתם.

שמעון פרס: הטרור הוא המזעזע את שלומם ואת שלמותם, וה"חמאס" הוא המכשול הגדול לשלום, וגם לביטחונם.

שמעון פרס: הגיעה השעה שהאזור כולו יתארגן מול אלה המאיימים על שלומו.

שמעון פרס: שיתוף פעולה טכנולוגי ומודיעיני אזורי חשוב היום לא פחות מרצף טריטוריאלי.

שמעון פרס: הליגה הערבית, שבעבר נקטה עמדות סרבניות מאוד, כגון שלושת הלאווים של חרטום, ובנתה מפקדות צבאיות משותפות לתקוף אותנו, מציעה היום תוכניות שלום.

שמעון פרס: גם אם לא כל הסעיפים מקובלים עלינו, אין לזלזל בעצם הופעתן.

שמעון פרס: בנוסף, האיחוד האירופי מציע לנו ולפלסטינים לראשונה מעמד של Special Privileged Partnership – הידוק ושדרוג של היחסים הכלכליים, המדעיים והביטחוניים.

שמעון פרס: האיחוד האירופי הוא המרחב הכלכלי העיקרי שלנו, והידוק הקשרים עמו הוא בעל חשיבות רבה לכולנו.

שמעון פרס: מדינה יהודית – ישראל, מדינה ערבית לפלסטינים; זו המסקנה של החלטות כ"ט בנובמבר.

שמעון פרס: לא כל האיומים, ובראש ובראשונה האיום האיראני, חלפו.

שמעון פרס: האיום האיראני אינו איום בלעדי נגד ישראל; הוא איום על שלום העולם כולו.

שמעון פרס: חמש המעצמות פלוס אחת התחייבו למנוע איראן גרעינית.

שמעון פרס: כדי להבטיח זאת לא די בפיקוח על העשרת האורניום.

שמעון פרס: איראן חייבת להפסיק להיות מרכז הטרור הבין-לאומי; עליה לכבד בפועל את הכרזתו של מנהיגה העליון שהדת אוסרת על איראן ייצור של נשק גרעיני או שימוש בו.

שמעון פרס: לטילים בליסטיים נושאי ראש נפץ גרעיני אין שימוש ואין הצדקה אזרחית כלשהי, והם סותרים את ההכרזות שלו.

שמעון פרס: נכבדי, יש לסייע למדינות המאוימות בטרור לצאת מהעוני, מהאבטלה ומהייאוש.

שמעון פרס: עד עתה הסיוע נעשה באמצעות תרומות כספיות, אבל הן לא הניבו את התוצאות המקוות.

שמעון פרס: המדע והטכנולוגיה הם המסוגלים להביא לצמיחה אמיתית לעניים, ולא רק לעשירים.

שמעון פרס: רבים מהצעירים בעולם הערבי נפקחו עיניהם לראות את המצוקה שבה הם נתונים.

שמעון פרס: הם יצאו לכיכרות וסילקו דיקטטורים והביאו לבחירות, אבל הם לא היו מאורגנים והפסידו בבחירות.

שמעון פרס: אלה שזכו בהן היו מאורגנים, אבל הוכיחו שאין להם דרך לצאת מן העוני, וגם הם נפלו.

שמעון פרס: המחאה של הצעירים לדעתי לא תיפסק עד שחירותם ושחרורם מכבלי העבר יהיו לעובדה.

שמעון פרס: נכבדי, האתגר המדיני והביטחוני אינו צריך לפטור אותנו מלהתייחס לאתגר החברתי.

שמעון פרס: אם כתוצאה מחלוקת ההכנסה הלאומית הקיימת 800,000 ילדים נידונו לעוני, זה עוול חברתי משווע.

שמעון פרס: המורשת שלנו מחייבת אוזן קשובה ולב פתוח לעניים, לחלשים, לנזקקים.

שמעון פרס: אסור שהגירעון ייפול על שכם הילדים שלנו.

שמעון פרס: אנו מצווים בערבות הדדית של ממש.

שמעון פרס: צדק חברתי הוא אבן יסוד בקיומנו.

שמעון פרס: ישראל לא קמה כדי לשלוט; ישראל לא קמה כדי להתעלם מעניים.

שמעון פרס: מדינה דמוקרטית חייבת בשוויון הזדמנויות לצעירים כמבוגרים, לעניים כעשירים, לערבים כיהודים.

שמעון פרס: ישראל שוללת מן היסוד אפליות ופגיעות על רקע דתי או לאומי.

שמעון פרס: הרי כולנו נולדנו בצלם אלוקים, גם הגר החי בתוכנו.

שמעון פרס: לכל אדם הזכות להיות שווה, וגם הזכות השווה להיות שונה.

שמעון פרס: נכבדי, הכנסת מציינת היום 65 שנים להיווסדה.

שמעון פרס: הבית הזה ידע שעות של עימותים נוקבים, של תמימות דעים וגם של התעלות רבה.

שמעון פרס: נישאו פה נאומי שלום ונלמדו כאן לקחי מלחמה.

שמעון פרס: כאן במליאה ובוועדות השונות מוצבים יסודות החברה הישראלית, ובעזרתם קמים החוקים והתקנות הדרושות.

שמעון פרס: זכות נפלה בחלקכם לשרת את העם הנפלא שלנו ולהיטיב את המציאות שבה כולנו חיים.

שמעון פרס: בכוח הזכות הזאת מוטל עליכם, חברי הכנסת, לשאת במלאכה, לייצג את האזרחים, לשרתם באחריות, בהתמדה, בנחישות, ולשים דגש לפחות על שלושה יעדים: השגת שלום עם שכנינו, העלאת הרמה המדעית של ארצנו והרמה החינוכית של בנינו והנחלת צדק חברתי לכול.

שמעון פרס: בבית הזה משתקפים הגוונים השונים של העם בישראל.

שמעון פרס: הבדלי הדעות מבטאים את חוסנה של דמוקרטיה אמיתית.

שמעון פרס: אחדות המטרה שומרת על עוצמתה של המדינה.

שמעון פרס: עליכם, נבחרי הציבור, לפעול למען חקיקה צודקת ונאורה כדי לממש את המורשת ואת הפוטנציאל שיש לנו, פוטנציאל ומורשת שהם פרי חזון הנביאים בדבר צדק, אחווה ושלום.

שמעון פרס: היו ברוכים, ואני מאחל לכם דיונים פוריים.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לנשיא המדינה מר שמעון פרס.

יולי יואל אדלשטיין: אני מתכבד להזמין את ראש ממשלת ישראל, חבר הכנסת בנימין נתניהו, לשאת דברים.

בנימין נתניהו: מכובדי נשיא המדינה שמעון פרס, יושב-ראש הכנסת יולי אדלשטיין, שרי ממשלת ישראל – בשנה הבאה, אדוני, נדאג שכולם יהיו פה עד האחרון שבהם.

בנימין נתניהו: אני לא שולט בלוח הזמנים של הכנסת, אבל אם היית מאפשר לי הייתי עוצר את הישיבה וקורא לשרים, וגם לחברי הכנסת כולם, להיות ביום חגה של הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: לא נעצור את הישיבה, אבל השרים – כן, השרים יגיעו, אני מקווה.

בנימין נתניהו: בנטיעות.

קריאה: – – –

בנימין נתניהו: נשיא בית-המשפט העליון השופט אשר גרוניס, ראש האופוזיציה חבר הכנסת יצחק הרצוג, מבקר המדינה יוסף שפירא, חברי הכנסת בעבר ובהווה וגם משפחות החיילים – החיילים הנעדרים שאנו עושים כל מאמץ לברר מה עלה בגורלם, אזרחים נכבדים, הדמוקרטיה הישראלית התחילה כשתיל רך לפני שישה עשורים וחצי.

בנימין נתניהו: מאז ועד היום נוספו לגזע האילן הדמוקרטי שלנו טבעות רבות שמעניקות לו חוסן ויציבות, קומתו גבהה, פירותיו התרבו.

בנימין נתניהו: יש משמעות רבה לעובדה שהכנסת, סמל הריבונות שלנו, פתחה את שעריה בט"ו בשבט לפני 65 שנים, תשעה חודשים אחרי הקמת המדינה, ביום שכל-כולו נטיעות.

בנימין נתניהו: ילדי בית-הספר נטעו עצים כביטוי להשתרשות בקרקע המולדת; צירי האספה המכוננת שהפכה לכנסת הראשונה נטעו עצים לזכר חללינו במלחמת העצמאות ולכבוד פורצי הדרך לירושלים – אנחנו רואים את העצים הללו גם היום בנסיעתנו לבירה – הנשיא הראשון חיים ויצמן ויושב-ראש הכנסת הראשון יוסף שפרינצק התייחסו לחשיבות של האיחוד מחדש של העם עם אדמתו.

בנימין נתניהו: אבל מה שבאמת ייחד את אותו חג אילנות היסטורי הוא שלושה דברים שחשיבותם בולטת בפרספקטיבה של הזמן: ראשית, הכנסת ייצגה את הגשמת החלום של חידוש הריבונות היהודית אחרי כמעט אלפיים שנה שבהן היינו נעים ונדים בכל ארצות תבל, חסרי מדינה, חסרי יכולת כלשהי להשפיע על גורלנו הקולקטיבי; שנית, הכנסת קבעה את מקומה דווקא בירושלים.

בנימין נתניהו: ירושלים טרם הוכרזה אז כבירתה הרשמית של מדינת ישראל, ואומנם היו חודשים שבהם התקיימו ישיבות הכנסת בתל-אביב, אבל היה ברור לכול שבירת הנצח של העם היהודי היא המקום המתאים ביותר לבית-המחוקקים הציוני; והדבר השלישי, שלנו היום הוא נראה מובן מאליו, אבל זה לא היה מובן מאליו לפחות בראייה של עמים רבים – הדבר השלישי הוא שישראל בחרה לאמץ מראשיתה דפוסי משטר דמוקרטי.

בנימין נתניהו: אני מזכיר לכם שהימים היו ימי חירום ומלחמה, וגם שהרוב המכריע של העולים ארצה הגיעו ממדינות שהיו נעדרות מסורת דמוקרטית.

בנימין נתניהו: ולמרות כל הגורמים הללו לראשי האומה וגם לעם לא היה בכלל ספק שישראל היא דמוקרטיה, שהיא חייבת להיות דמוקרטיה ושהיא תישאר דמוקרטיה.

בנימין נתניהו: מדוע?

בנימין נתניהו: משום שלדמוקרטיה שלנו, של העם היהודי, שורשים עמוקים מאוד.

בנימין נתניהו: הם נעוצים במוסד הקהילה היהודית כפי שהתקיים לאורך מאות שנים, במסורת הדמוקרטית שהייתה נהוגה בתנועה הציונית וביישוב העברי טרם המדינה.

בנימין נתניהו: הם גם נעוצים בערכי היסוד של עמנו, שאמר שכל אדם נברא בצלם אלוהים – רעיון מהפכני כמובן בזמן העתיק.

בנימין נתניהו: ועל כן קמה הדמוקרטיה הישראלית, והיא מקבלת את ביטויה העליון, היומיומי, לעתים התוסס, לפעמים גם הנשגב – היא מקבלת את ביטויה בבית הזה.

בנימין נתניהו: אני רוצה להבהיר לא רק בפרספקטיבה של זמן אלא גם של מרחב עד כמה חריגה היא הדמוקרטיה הישראלית, ואת זה אפשר לראות אל מול הנופים סביבנו.

בנימין נתניהו: איפה עוד אפשר למצוא כנסת כזאת ודיון כזה?

בנימין נתניהו: איפה אפשר למצוא פרלמנט כזה – בתימן?

בנימין נתניהו: בלוב?

בנימין נתניהו: בסוריה?

בנימין נתניהו: לא רק פרלמנט כזה אלא גם דמוקרטיה כזאת.

בנימין נתניהו: הזכרתי כאן את נשיא בית-המשפט.

בנימין נתניהו: איפה יש בתי-משפט כאלה?

בנימין נתניהו: איפה יש איזון בין הרשויות?

בנימין נתניהו: והתשובה: במרחב גדול מאוד – רק בישראל.

בנימין נתניהו: והדמוקרטיה הזאת היא לא רק ערך בפני עצמו, היא גם נותנת תועלת גדולה, משום שהשגשוג הכביר שאתה התייחסת אליו, אדוני הנשיא, וההתפתחות האדירה, והיצירה והמדע, והטכנולוגיה והחקלאות, והצבא – כל אלה הם תוצאה ישירה של המשטר הדמוקרטי שלנו, שהוא חזק, ואיתן, ויציב, אבל גם משתנה, משום שהחוקים מתאימים את עצמם לחיים.

קריאה: – – –

בנימין נתניהו: אני חושב, דרך אגב, שהחוקים צריכים להתאים את עצמם לחיים, בסופו של דבר, ולא להפך, וכך זה גם נעשה.

בנימין נתניהו: אני חושב שלפעמים אנחנו רוצים יותר מדי חוקים.

בנימין נתניהו: ריבוי חוקים איננו דבר הכרחי או רצוי; רצוי שיהיו החוקים הדרושים.

בנימין נתניהו: אבל בכללותה העבודה של הכנסת היא מרשימה בכל קנה מידה בין-לאומי השוואתי, והעבודה הנעשית היא עבודה חשובה, גם בוועדות הכנסת, גם על-ידי חברי הכנסת לדורותיהם וגם על-ידי חברי הכנסת הנוכחיים.

בנימין נתניהו: אני מבקש לברך אתכם בשם העם.

בנימין נתניהו: הדמוקרטיה הזאת שלנו היא ביטוי של רעיונות שהתפתחו לא רק בעמנו אלא גם אצל עמים אחרים: בבריטניה, בצרפת, וכמובן בארצות-הברית.

בנימין נתניהו: הנשיא לינקולן אמר: ממשלת העם למען העם בידי העם.

בנימין נתניהו: אנחנו מנסים לממש זאת כאן.

בנימין נתניהו: אנחנו זוכרים שארצות-הברית היא בעלת בריתנו הגדולה.

בנימין נתניהו: הברית שלנו עמה מושתתת על ערכים עמוקים משותפים – –

אילן גילאון: – – –

בנימין נתניהו: – – בראש ובראשונה – דמוקרטיה וחופש האדם.

בנימין נתניהו: אנחנו שותפים גם למטרות ואינטרסים של יציבות אזורית, מלחמה בטרור, שגשוג, ביטחון ושלום.

בנימין נתניהו: גם כשיש לנו חילוקי דעות עם ארצות-הברית, הם תמיד לגופו של עניין, לא לגופו של אדם.

בנימין נתניהו: בשיתוף פעולה עם נשיא ארצות-הברית, עם סגן הנשיא שביקר כאן ועם שר החוץ שלה, אנחנו עושים מאמצים במטרה לקדם שלום וביטחון ויציבות באזור.

בנימין נתניהו: אנחנו עומדים על האינטרסים שלנו בצד טיפוח הקשר החשוב הזה בין העמים ובין המדינות.

בנימין נתניהו: אנחנו שואפים להגיע להסדר שלום אמיתי.

בנימין נתניהו: איננו רוצים מדינה דו-לאומית, אבל איננו רוצים גם מדינה בחסות איראן שתפעל לחיסולה של מדינת ישראל.

בנימין נתניהו: לכן, שלום אמת מושתת על הכרה במדינת הלאום של העם היהודי ומושתת על סידורי ביטחון שיבטיחו שהשטחים שבידי הפלסטינים לא יהפכו שוב לקני שיגור לטרוריסטים ולטרור.

בנימין נתניהו: אנחנו עומדים על הדברים האלה בצורה אמיתית, ישירה, וגם הגונה, לדעתי, אבל תוך כדי כיבוד הקשר החשוב שיש לנו עם ארצות-הברית, שגם הוא אחד מהנכסים החשובים של מדינת ישראל.

נסים זאב: מה לגבי ירושלים?

בנימין נתניהו: לא פירטתי את כל הדברים, וירושלים היא אחד מהם – ולא רק ירושלים, יש עוד נושאים רבים.

בנימין נתניהו: אנחנו עומדים על האינטרסים הלאומיים שלנו, ואחד האינטרסים הלאומיים האלה הוא המשך טיפוח הקשר עם בעלת בריתנו ארצות-הברית.

יחיאל חיליק בר: שר הביטחון יודע מזה?

בנימין נתניהו: אני אסיים במשפט של אחד מגדולי עמנו בעידן התחייה הלאומית, הרב קוק; הוא כתב: "חשק נטיעת אילנות נובע מחפץ הטבת הדורות הבאים".

בנימין נתניהו: ביום הזה, יום-ההולדת ה-65 של הכנסת, יום חג לדמוקרטיה בישראל, נוסיף לבנות וליצור, לנטוע ולעשות פרי למעננו ולמען הדורות הבאים אחרינו.

בנימין נתניהו: חג שמח לכנסת ישראל.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה לראש ממשלת ישראל, חבר הכנסת בנימין נתניהו.

יולי יואל אדלשטיין: אני מתכבד להזמין את יושב-ראש האופוזיציה חבר הכנסת יצחק בוז'י הרצוג לשאת דברים.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני.

יצחק הרצוג: אדוני יושב-ראש הכנסת חבר הכנסת יולי אדלשטיין, כבוד נשיא המדינה מכובדי ומורי מר שמעון פרס, מכובדי ראש הממשלה חבר הכנסת בנימין נתניהו, נשיא בית-המשפט העליון השופט אשר גרוניס, שרי הממשלה, מבקר המדינה מר יוסף שפירא, מזכירת הכנסת, היועץ המשפטי של הכנסת, קצין הכנסת, מנכ"ל הכנסת ועובדי הכנסת, נציגי הסגל הדיפלומטי, משפחות שכולות, אורחות ואורחים נכבדים, ובמיוחד חברי וחברותי חברי הכנסת, בפתח דברי, אדוני היושב-ראש, אבקש לברך אותך ואת כנסת ישראל כולה ביום החג הזה, המציין 65 שנים להיווסדה.

יצחק הרצוג: במיוחד אני מבקש להודות לכל מי שעשה במלאכה היפה של פתיחת המשכן היום לכל בית ישראל.

יצחק הרצוג: פחות משנה לאחר שדוד בן-גוריון, ראש ממשלתנו הראשון, הכריז בה' באייר תש"ח, בעת קוראו את מגילת העצמאות, כי מדינת ישראל תקים שלטונות נבחרים בתוך כמה חודשים, התייצב נשיאה הראשון של מדינת ישראל, הד"ר חיים ויצמן, בפני הכנסת ביום כינונה והכריז כי כעם "נכנסנו אל הטרקלין של המשטר הדמוקרטי המסודר והקבוע".

יצחק הרצוג: בארץ-ישראל קם העם היהודי ובכנסת ישראל כוננה הדמוקרטיה הישראלית.

יצחק הרצוג: כאן בהיכל הזה על משכניו השונים מתקיים כבר 65 שנים משא-ומתן על אופייה ודמותה של מדינת ישראל, משא-ומתן שבו שותפים כל הקבוצות והזרמים בחברה הישראלית.

יצחק הרצוג: זה המקום היחיד שבו יכול חברי חבר הכנסת ישראל אייכלר מיהדות התורה לעמוד ולהכריז בפנותו אל חברי הכנסת הערבים, כפי שעשה רק לפני חצי שנה:

יצחק הרצוג: נחנא מעכם בנדאלכם מן אג'ל א-דימקראטיה – אנחנו אתכם במאבק

יצחק הרצוג: כם למען הדמוקרטיה, במאבק המשותף נגד העלאת אחוז החסימה.

יצחק הרצוג: אני לא אומר זאת בציניות.

יצחק הרצוג: בחברה כל כך מורכבת, לעתים מפולגת ומסוכסכת, המקום הזה הוא המקום היחיד שבו קולן של הקבוצות השונות, קולו של המיעוט, נישא בגאון – במשכן הזה, במליאה ובחדרי הוועדות.

יצחק הרצוג: שנים ארוכות אני פוקד את הבית הזה, מקום עבודתנו, ועדיין בכל פעם שאני בא בשעריו אני חש תחושת קודש וחולין גם יחד: קודש על שום ההחלטות וההכרעות אשר אנו מקבלים כאן, לעתים הכרעות שסופן להכריע חיים שלמים; חול על היומיומיות שבה מתקיימת עבודת הכנסת, על הוויכוחים הקולניים והאמוציות.

יצחק הרצוג: אני מכיר מעט מאוד מקומות עבודה שכל כך הרבה רוצים להצטרף אליהם ואיש אינו שש לעזוב אותם.

יצחק הרצוג: אדוני היושב-ראש, רבים ממנהגי ט"ו בשבט, יום כינונה של הכנסת, מתקשרים למצוות התלויות בארץ, ולדעתי זה לא לחינם.

יצחק הרצוג: אלה אותן מצוות הנזכרות בספר הספרים הקשורות לעבודת הקרקע ודורשות מבעליהן גישה חברתית מובהקת, במיוחד כלפי אותן אוכלוסיות שזקוקות ליחס מיוחד.

יצחק הרצוג: אם דרשה תורה מאתנו להותיר בשדה אלומות שיבולים לטובת הגר, היתום והאלמנה, על המסר הזה של צדק חברתי לחלחל גם אל ימינו שלנו.

יצחק הרצוג: עומדים אנו בפתחה של שנת שמיטה, תפיסה המשקפת צדק חברתי במובן הרחב, שמחייב כל אחת ואחד מאתנו לחוש ברגישות מיוחדת הנובעת משליחותנו הציבורית.

יצחק הרצוג: יום ט"ו בשבט, חגה של הכנסת, הוא אפוא יום מיוחד בלוח השנה העברי.

יצחק הרצוג: מדובר ביום המחבר מסורת ארוכת השנים של חג חקלאי המצוין עוד במשנה ויום חג מודרני של תחיית הארץ והמדינה.

יצחק הרצוג: הקמת המשכן הזה גם היא מסמלת חיבור של עבר היסטורי רחוק והווה שבו אנו עוסקים מדי יום בעבודתנו הפרלמנטרית.

יצחק הרצוג: עלינו, נבחרי הציבור, מוטלת החובה להכיל דווקא את ההווה של הבית הזה, על המורכבות הטמונה בו ועל שלל המגזרים והקולות הדרים בו.

יצחק הרצוג: דווקא החיבור הזה מדגיש עד כמה אסור לנו כאן לפעול מתוך קהות חושים.

יצחק הרצוג: אתרוג עדין היא הכנסת, הלב הפועם של הדמוקרטיה, ועלינו להגן ולשמור עליה מכל משמר.

יצחק הרצוג: עלינו, המחוקקים, למנוע כל פגיעה בה.

יצחק הרצוג: אסור לנו לאבד את אותה הסכמה בסיסית יחידה שמאחדת את כולנו, שכל קול כאן ראוי וכל עמדה באולם הזה היא לגיטימית.

יצחק הרצוג: בכנסות האחרונות, ולצערי גם בכנסת הזאת, קמים חברים מתוך הבית הזה ומבקשים להגביל, להצר, להקשות ולסתום פיות של חברות וחברים אחרים; קמים מחוקקים שמפעילים ציד מכשפות ממש כנגד דעות אחרות.

יצחק הרצוג: אנו רואים יותר ויותר יוזמות חקיקה שאינן מכבדות את הבית הזה – לעתים חקיקה שכל מטרתה לתפוס את הכותרת של העיתון של מחר, לעתים כזאת שאנחנו יודעים שהמציעה או המציע עצמו תולה עיניו מעלה ומתפלל שחלילה לא תקודם.

יצחק הרצוג: אנו עדים לחקיקה שמטרתה לחסום את כל הביקורת, חקיקה שמטרתה לכבול את ידי האחר ולהצר את ידי המוחה והמפגין; אנו רואים צעדים שסוגרים את שעריו של הבית הזה במקום לפתוח אותם לרווחה.

יצחק הרצוג: אני עומד פה, אדוני היושב-ראש, ומתריע: עליך ועל כולנו החובה לחסום בכל דרך את הקולות הללו, את המגמה המסוכנת הזאת.

יצחק הרצוג: כראש האופוזיציה אני רואה את התהליך הזה בדאגה רבה, במיוחד משום שהוא לא סתמי – הוא מכוון.

יצחק הרצוג: הניסיון להביא להעלאה חדה מאוד של אחוז החסימה ולכבד זאת בכינוי "שיפור המשילות" הוא חלק ממהלך דורסני כולל שמסכן את הפלורליזם בבית הזה, את האופוזיציה, את נשמת אפה של הדמוקרטיה.

יצחק הרצוג: דווקא ראש הממשלה המנוח יצחק רבין, זכרו לברכה, עמד כאן שנתיים לפני הירצחו ואמר: "עדיפה עלי כנסת רועשת וצעקנית ומתחכמת על פני מוסדות ובתי-מחוקקים שרוח הדמוקרטיה וערכיה זרים להם, והם רחוקים מהם, וכל הקולות שם דומים וכל ההצבעות הן חלק מהצגה אחת גדולה".

יצחק הרצוג: חשוב שנזכיר ונזכור כאן את דבריו הנכוחים.

יצחק הרצוג: ואם בדבריו של יצחק רבין עסקינן, נזכור תמיד את הברית האיתנה שהוא דגל בה עם ארצות-הברית, ונזכור תמיד שהוא ידע לתת יחס של כבוד לחברים ולתומכים שלנו מעבר לים, לעולם לא לכנות אותם לא משיחיים ולא הזויים ולא אובססיביים וכינויי גנאי אחרים, ולראות בהושטת יד של חבר קרוב וותיק מעשה של חברות אצילית.

יצחק הרצוג: אדוני היושב-ראש, חברי וחברותי, כל סדק ברוח הדמוקרטית המפעמת במקום הזה עלול לגרום לשבר נורא וחסר תקנה.

יצחק הרצוג: מנחם בגין ז"ל, ראש האופוזיציה בשלושת העשורים הראשונים של המדינה, התייצב מול הכנסת ממש עם כינונה וקרא שוב ושוב להפרדת הרשויות, לעצמאות הכנסת, לעצמאות והגנה על האופוזיציה, ובמיוחד – לשמירה על הרשות השופטת ולמניעת התערבות גסה שמשפיעה עליה לרעה.

יצחק הרצוג: הוא שגרס עוד בתש"ח שיש לאפשר לבית-המשפט העליון את הסמכות לפסול חוקים, והוסיף "כי ממשלות באות והולכות אך מדינה לעולם קיימת.

יצחק הרצוג: משום כך הננו נלחמים להפרדת שלוש הרשויות במדינה – הרשות המחוקקת, הרשות המוציאה לפועל והמשפט, למען תהיה ביקורת מתמדת וקפדנית על השליטים, שצריכים להיות משרתי האומה והמדינה".

יצחק הרצוג: עלינו, חברי וחברותי, להיצמד לתפיסה הזאת מתוך הבנה עמוקה כיצד לשמור על השיח הדמוקרטי מכל משמר ולבצר את מעמד הכנסת.

יצחק הרצוג: וביום חג זה יורשה לי, אדוני היושב-ראש, להציע לכם, עמיתי המחוקקים היושבים כאן, כשברקע לחצים בלתי פוסקים מן הציבור השוחקים את מעמדה ועוצמתה של הכנסת: אנא, אל תזדרזו להתפרק מסמכויותיכם ומאחריותכם.

יצחק הרצוג: בית-הנבחרים בסופו של יום אמור לקבל את ההחלטות הרות הגורל.

יצחק הרצוג: זוהי תמציתה של הדמוקרטיה הפרלמנטרית.

יצחק הרצוג: זוהי תמצית הפסיפס המרתק והמרהיב של החברה הישראלית הנמצא כאן באולם.

יצחק הרצוג: חשוב שנדע יחדיו להצניע לכת, להיות קשובים לצורכי העם, לבטא את עמדותיו, ובסופו של דבר לקבל החלטות כאן במליאה הזאת ולהכריע.

יצחק הרצוג: אני מאחל אפוא לכולנו ביום החג הזה שלא נעסוק רק בשוטף, שהוא חשוב מאוד, אלא שנזכה עוד בכנסת הזאת לקבל כאן החלטות דמוקרטיות דרמטיות והיסטוריות למען עתיד העם והמדינה, והחשובה מכולן:

יצחק הרצוג: אישור הסכם שלום בינינו לבין שכנינו הפלסטינים ויישום חזון שתי המדינות החיות בביטחון ובשלום האחת עם רעותה.

מרדכי יוגב: – – –

יצחק הרצוג: חבר הכנסת יוגב – – –

מרדכי יוגב: – – –

יצחק הרצוג: אדוני חבר הכנסת יוגב, לא יעזור לך.

יצחק הרצוג: אני באמת מקווה שהמליאה הזאת תקבל החלטות אמיצות והיסטוריות, החלטות דרמטיות, אדוני היושב-ראש – –

מרדכי יוגב: – – –

יצחק הרצוג: – – לאישור הסכם שלום בינינו לבין שכנינו הפלסטינים וליישום חזון שתי המדינות החיות בביטחון ובשלום האחת עם רעותה.

יחיאל חיליק בר: תפסיקו להפיל את זה על השמאל.

מרדכי יוגב: אלפי הרוגים ופצועים.

מרדכי יוגב: אין בעיה.

יחיאל חיליק בר: – – –

יצחק הרצוג: אדוני היושב-ראש – –

מרדכי יוגב: – – –

יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שחבר הכנסת יוגב הבין לא נכון.

יולי יואל אדלשטיין: יצחק רבין ז"ל רצה כנסת רועשת וגועשת, אבל לא צעקנית.

יולי יואל אדלשטיין: כרגע מדבר יושב-ראש האופוזיציה.

יולי יואל אדלשטיין: תן לו לסיים את דבריו.

יצחק הרצוג: – – אני מאחל לכולנו שיגיע הרגע ונקבל כאן במליאה, בשם עם ישראל כולו, את ההחלטה הדרמטית הזאת.

יצחק הרצוג: ומי ייתן, חברי וחברותי חברי הכנסת, ומי ייתן, כבוד נשיא המדינה היקר ויושב-ראש הכנסת, מי ייתן שנשכיל לצלוח את הוויכוחים, העימותים והכאבים ברוח דמוקרטית של קבלת הכרעות כאן, בבית הזה, שעיני כל עם ישראל נשואות אליו.

יצחק הרצוג: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה ליושב-ראש האופוזיציה חבר הכנסת יצחק בוז'י הרצוג.

יולי יואל אדלשטיין: אכן חגיגת הדמוקרטיה, אבל אפשר לחגוג בצורה טיפה יותר קצרה מנאום ארוך, מן המקום.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, לפני שאנחנו ננעל את סדר-היום ונודה לדוברים ולאורחים הרבים ביציע, אני רוצה להודות לגברת תמי שמע, שמתרגמת אותנו לשפת הסימנים ומאפשרת לציבור של מאות-אלפים גם לקחת חלק בדיון הזה במליאה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני הנשיא – אדוני ראש הממשלה, חברי הכנסת, שרים, אני מבקש מחברי הכנסת להישאר שנייה במקום.

יולי יואל אדלשטיין: אתם מכירים כבר את הנוהל.

ירדנה מלר-הורוביץ: בבקשה לקום.

ירדנה מלר-הורוביץ: כבוד הנשיא! (חברי הכנסת מכבדים בקימה את צאת נשיא המדינה מאולם המליאה.

ירדנה מלר-הורוביץ: )

יולי יואל אדלשטיין: תם סדר-היום.

יולי יואל אדלשטיין: הישיבה הבאה תתקיים ביום רביעי, י"ד בשבט התשע"ד, 15 בינואר 2014, בשעה 11:00.

יולי יואל אדלשטיין: ישיבה זו נעולה.