ישיבת מליאה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 79, 2013-11-18 00:00

יולי יואל אדלשטיין: אני מתכבד לפתוח ישיבה מיוחדת של הכנסת לכבוד נשיא הרפובליקה של צרפת, פרנסואה הולנד.

יולי יואל אדלשטיין: כבוד נשיא המדינה מר שמעון פרס; נשיא הרפובליקה של צרפת, הוד מעלתו פרנסואה הולנד והגברת ולרי טרירוויילר וכל חברי המשלחת האורחת הנכבדה מצרפת – שרים, סנטור, חברי האספה הלאומית, שגרירים, מנהיגי הקהילה היהודית, נציגים מהאקדמיה, מהתרבות ומהמדע ואנשי עסקים; כבוד ראש הממשלה חבר הכנסת בנימין נתניהו והגברת שרה נתניהו; שרי הממשלה; ראשת האופוזיציה, חברת הכנסת שלי יחימוביץ; שופטי בית-המשפט העליון; חברות וחברי הכנסת בהווה ובעבר, סגל א' של המדינה, ראשי הנציגויות הזרות בישראל, ראשי העדות הדתיות בישראל, משפחות שכולות, חיילים, שוטרים, סוהרים ותלמידים, משפחות החיילים הנעדרים, אורחים יקרים.

יולי יואל אדלשטיין: Monsieur le President de la République française, bienvenue à la Knesset.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני הנשיא, ברוך הבא.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו שמחים לארח אותך בבית הדמוקרטיה הישראלית, משכן הכנסת שבירושלים המאוחדת, בירת ישראל.

יולי יואל אדלשטיין: מכובדי, הבית הזה מייצג יותר מכול את אופייה של הדמוקרטיה הישראלית ואת הרוח המפעמת בה, רוח הנובעת מהקריאה לצדק של נביאי ישראל – נביאים לעמם ולאנושות כולה; רוח החיה את זיכרון הרדיפות וההשמדות ואת תקוות הדורות וחלום הגאולה; רוח המעלה על נס את מאבקו ההירואי של העם היהודי לקום מאפר המשרפות של אושוויץ וטרבלינקה ולחדש בארצו את הריבונות היהודית עתיקת היומין; רוח השואבת את עוצמתה המוסרית מעמדתם הנחרצת וממאבקם של עמים רבים לחיים של חירות, שוויון ואחווה.

יולי יואל אדלשטיין: בבית הזה אין משוא פנים; הוא שייך לתושבי ישראל כולם – יהודים, ערבים, דרוזים, חילונים ודתיים, אנשי שמאל ואנשי ימין, נציגי כל המחנות וכל המגזרים.

יולי יואל אדלשטיין: בבית הזה מתקיימים דיונים סוערים ומתוחים בנושאים הרי גורל, הנוגעים לא רק בחיי היום-יום או בשאלות תקציב, סביבה ורווחה, כי אם בעתידה של המדינה, בשלומנו ובביטחוננו.

יולי יואל אדלשטיין: לפי שנים מספר נפגשתי עם קולגה, חברת פרלמנט במדינה חשובה ושלווה.

יולי יואל אדלשטיין: בפגישתנו היא אמרה לי שלו הפרלמנט שלה היה מכריע בשאלות של חיים ומוות, היא לעולם לא הייתה בוחרת להיות חברת פרלמנט.

יולי יואל אדלשטיין: "אין לי האומץ", כך אמרה, "להכריע בשאלות של חיים ומוות".

יולי יואל אדלשטיין: הכנסת שלנו לא יכולה ליהנות מהנחת של הכרעות שגרתיות ויומיומיות.

יולי יואל אדלשטיין: אין לנו זכות הבחירה להחליט על הנושאים שבהם נדון.

יולי יואל אדלשטיין: נשלחנו על-ידי הציבור כדי להכריע בנושאים חברתיים וכלכליים, מדיניים וביטחוניים; נשלחנו להצביע, לא פעם בלב כבד וביד רועדת, בעד או נגד פעולות צבאיות מחד והסכמי שלום מאידך.

יולי יואל אדלשטיין: עבורנו, ההכרעות האלה הן אתגר גדול, וזכות גדולה עוד יותר; הזכות להיות שותפים פעילם בכינונה של ריבונות יהודית בארץ-ישראל.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני נשיא הרפובליקה, העם בישראל יודע להכיר תודה לעם הצרפתי על רגעים של חסד ושל שיתוף פעולה; על הפגנת אומץ לב וכנות אזרחית.

יולי יואל אדלשטיין: לעולם לא נשכח שצרפת הייתה המדינה האירופית הראשונה שהכירה ביהודי כשווה-ערך, כבן זכויות, כאזרח המדינה וכאדם.

יולי יואל אדלשטיין: בנאום המרשים שנשאת באירוע של הקרי"ף ואשר עסק באומץ לב בהתמודדות עם האנטישמיות ועם פיגועי הטרור נגד היהודים בצרפת, מנית שורה של אישים גדולים שקשרו את גורלם עם גורל הרפובליקה של צרפת; בין היתר הזכרת את רנה קאסן, לאון בלום, עמנואל לוינס ואדמונד פְלֶג.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו, מצדנו, לא נשכח את אמיל זולא, שיצא להגנתו של דרייפוס, וצרפתים רבים אחרים, כמו למשל הסופר הנודע מוריס בלאנשו, שלקחו אחריות, בשם ערכי השוויון והאחווה, והצילו יהודים ממוות ועינויים בימי מלחמת העולם השנייה, תחת משטר וישי והכיבוש הנאצי.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני נשיא הרפובליקה, ההיסטוריה היא לפעמים פרדוקסלית; פרשת דרייפוס, שערערה את תחושת הביטחון של יהודים רבים, הניעה יהודים רבים אחרים, כמו חוזה המדינה בנימין זאב הרצל, שתמונתו תלויה כאן על הקיר, ליזום תהליך לאומי בלתי הפיך שהוביל להקמתה של מדינת ישראל.

יולי יואל אדלשטיין: הקמתה של מדינת ישראל נעשתה בעמל וביזע, במסירות נפש ובהקרבה שלא תתואר.

יולי יואל אדלשטיין: ישראל היא מדינה קטנה, אך עוצמתה גדולה; מדינה שמספר האנשים בה לא רב, אך איכותם גבוהה.

יולי יואל אדלשטיין: סיפורה של מדינת ישראל הוא סיפור מופלא של ההכרח ליצור יש מאין, של היכולת להמשיך הלאה, על אף המכשולים הרבים, ולצלוח כל אתגר.

יולי יואל אדלשטיין: כיום, רק 65 שנים מיום הקמתה, מדינת ישראל היא פלא אזרחי ונס כלכלי.

יולי יואל אדלשטיין: מדינת ישראל נמצאת לא רק בלב המזרח התיכון.

יולי יואל אדלשטיין: ברגעים אלה, מדינת ישראל נמצאת בלב האדמות הצחיחות של מדבריות אפריקה; היא נמצאת בבתי-חולים במדינות המתפתחות; היא מושיטה את ידה בעזרה פעילה בפיליפינים ובכל מקום שבו עמים זקוקים לסיוע בעת אסון.

יולי יואל אדלשטיין: היא נמצאת בליבת מעבדי המחשבים ותעשיית ההיי-טק בעולם כולו והיא חברה של כבוד ברשימה היוקרתית של מדינות שאזרחיהן זכו בפרסי נובל ושעשייתם המדעית תרמה תרומה מכרעת לאנושות.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני נשיא הרפובליקה, כמקובל בין מדינות ריבוניות, יחסי צרפת וישראל ידעו עליות ומורדות, ואין דבר טבעי מכך.

יולי יואל אדלשטיין: לעתים האינטרסים עיממו את הידידות ולפעמים הם העצימו אותה.

יולי יואל אדלשטיין: אך הידידות והמחויבות המשותפת שרדו גם רגעים קשים של אי-הסכמה.

יולי יואל אדלשטיין: בשנים האחרונות שבה ומתחזקת תחושת האחריות ההדדית בין שתי המדינות; אחריות שבאה לידי ביטוי בשיתופי פעולה ביטחוניים, מדעיים, טכנולוגיים, חינוכיים ואחרים.

יולי יואל אדלשטיין: כולי תקווה ואמונה שהיחסים בינינו יתהדקו ויעמיקו תחת הנהגתך.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני הנשיא, אתה מגיע לכנסת לאחר ביקור ברשות הפלסטינית.

יולי יואל אדלשטיין: כולנו שותפים לתקווה שתהיה התקדמות בשיחות בין הצדדים ותיבנה מערכת של אמון הדדי.

יולי יואל אדלשטיין: אין זה סוד שיש חילוקי דעות בבית הזה לגבי כל מתווה של שלום עתידי.

יולי יואל אדלשטיין: אבל חילוקי הדעות הם לא על המהות, אלא על הדרך.

יולי יואל אדלשטיין: תקוות השלום משותפת לכולנו, אולם הדרך הראויה להגשמתו שנויה במחלוקת.

יולי יואל אדלשטיין: שלום-אמת לא יכול להיבנות כל עוד מתנהלת, גם בימים אלו, מערכת של הסתה ברשות הפלסטינית.

יולי יואל אדלשטיין: שלום-אמת לא ייכון כל עוד גופים שונים מנסים להשפיע על תוצאות המשא-ומתן תוך סחיטה מדינית ואיומים בחרם על ישראל.

יולי יואל אדלשטיין: רק הכרה כנה ועמוקה בזכותה של ישראל להתקיים כמדינה יהודית ודמוקרטית תוכל לשקם אמון שנסדק ותפתח פתח לשיתוף פעולה עתידי ולתקוות שלום.

יולי יואל אדלשטיין: מכובדי נשיא הרפובליקה, העולם החופשי ניצב היום אל מול ניסיונותיה של איראן להשיג נשק להשמדה המונית.

יולי יואל אדלשטיין: זוהי תופעה בלתי נסבלת.

יולי יואל אדלשטיין: 75 שנים אחרי מאורעות "ליל הבדולח" אנו נאלצים למצוא את עצמנו מתמודדים שוב על זכותנו הבסיסית לחיות כעם ריבוני, חופשי מאיומי השמדה ונאומי שטנה.

יולי יואל אדלשטיין: בעמדתך הבלתי-מתפשרת אל מול איראן, אדוני הנשיא, אתה מגלה מנהיגות אמיצה ומוסריות גבוהה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מאמין שאתה עושה זאת כיוון שאתה יודע בדיוק כמונו שאם איראן תתחמש בנשק להשמדה המונית, תהיה בכך סכנה לא רק לישראל, אלא לאנושות כולה.

יולי יואל אדלשטיין: אתה מבטא עמדה פרו-אנושית, עמדה מוסרית, עמדה שעולה בקנה אחד עם ערכיה של צרפת ועם האינטרסים שלה.

יולי יואל אדלשטיין: ברוח ערכי המהפכה הצרפתית, עמדתך מגינה על חיי אדם באשר הוא אדם.

יולי יואל אדלשטיין: ראש ממשלת צרפת לשעבר, לאון בלום, אמר: (נושא דברים בצרפתית) – פעמים רבות אני חושב שמוסריות מבוססת על האומץ לבחור.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני הנשיא, מדינת ישראל מעריכה את הבחירה האמיצה שעשית ואת עמידתך האיתנה לצד הצדק.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לך.

יולי יואל אדלשטיין: (מחיאות כפיים) אני מתכבד להזמין את ראש ממשלת ישראל, חבר הכנסת בנימין נתניהו, לשאת את דברו.

יולי יואל אדלשטיין: (מחיאות כפיים)

בנימין נתניהו: כבוד נשיא המדינה, אישי שמעון פרס, מכובדי יושב-ראש הכנסת יולי אדלשטיין, כבוד נשיא המדינה, המדינה של צרפת, ידידנו פרנסואה הולנד, ובת-זוגו ואלרי טרירוויילר, שרי ממשלת ישראל, שגריר צרפת בישראל וחברי משלחת הנשיא, חברי הכנסת, אורחים ואורחות יקרים, אדוני נשיא צרפת, ידידי פרנסואה הולנד, ברוך בואך לירושלים, ברוך בואך לבירת העם היהודי מזה 3,000 שנה.

בנימין נתניהו: מדינת ישראל כולה מלווה את הגעתך אלינו ברגשי אהדה, ברגשי ידידות כנים.

בנימין נתניהו: אמרת אתמול שאתה חבר אמיתי של ישראל, אני מסכים.

בנימין נתניהו: אנחנו מודים לך על תמיכתך האיתנה במאמצינו לבצר את ביטחון ישראל ולבסס שלום-אמת עם שכנינו.

בנימין נתניהו: אנו מוקירים את עמדתך, שנשק גרעיני בידי איראן יהווה סכנה לא רק לישראל, אלא לעולם כולו.

בנימין נתניהו: אדוני הנשיא, אתמול, בהגיעך לארץ, אמרתי שתרומתה של צרפת לתרבות האנושית היא כבירה, והיא אכן כזו.

בנימין נתניהו: פילוסופים כדקארט ומונטיין, אנשי מדע כלבואזיה ולפלס, אנציקלופדיסטים כדידרו וולטר – אני יכול להגיד לך שאני מכיר את זה באופן אישי כי אבי היה עורך האנציקלופדיה העברית והוא לא חדל לדבר על תרומתם – אנשי תורת המדינה, כמונטסקייה ודה טוקוויל, חוקרי רפואה כלואי פסטר ומארי קירי, סופרים כוויקטור הוגו ואמיל זולא, אמנים כמו רנואר ורודן, והרשימה נמשכת ונמשכת.

בנימין נתניהו: איזו תרומה לאנושות.

בנימין נתניהו: אבל מעטים יודעים את תרומתה הייחודית של צרפת לציונות.

בנימין נתניהו: כתבתי בזמנו על כך שהתמיכה בציונות מצד המדינות הראשיות בעולם, שהתחילה בתחילת המאה ה-20, הייתה מעוגנת בראייה חדשה של העם היהודי, שהתפתחה בעקבות תקופת ההשכלה והמהפכה הצרפתית.

בנימין נתניהו: אלה הבליטו את הזכויות הטבעיות ואת החירויות של כל בני האנוש.

בנימין נתניהו: ז'אן ז'אק רוסו, מגדולי החושבים והוגי הדעות של תנועת ההשכלה במאה ה-18 – רוסו הבחין היטב במצבו הייחודי של העם היהודי.

בנימין נתניהו: היהודים, הוא כתב, מציגים בפנינו מצב חריג; אתונה, ספרטה ורומא כלו ועברו מן העולם ועמיהן נעלמו מתחת פני השמש, אבל ציון לא איבדה את ילדיה.

בנימין נתניהו: ורוסו, שדגל בזכויות לכול, טרח אז להוסיף את המשפט הבא; הוא אמר:

בנימין נתניהו: לעולם לא אאמין שאני מאזין לטיעון רציני של היהודים כל עוד אין להם מדינה חופשית, בתי-ספר ואוניברסיטאות משלהם, שבהם יוכלו להתבטא ולהתווכח ללא חשש.

בנימין נתניהו: רק אז נוכל לדעת מה יש להם לומר.

בנימין נתניהו: בדברים האלה היה רוסו בין הראשונים שהתנו את החירות האישית בחירות הלאומית.

בנימין נתניהו: התפיסה הזאת הלכה והתגברה במאה ה-19 – שרק שיכונה של הלאומיות היהודית במולדת היהודית יביא לפתרון אמיתי לבעייתו של העם היהודי; הוא יחזיר את היהודים למצב נורמלי, לא רק כאומה, אלא גם כיחידים, בדיוק כפי שחשב רוסו.

בנימין נתניהו: גם נפוליאון, כך אומרים, היה שותף לרצון לראות את היהודים חוזרים לארצם; לפחות כך האמינו ראשי הציונות, שציטטו את האמירה המיוחסת לנפוליאון בשנת 1799, כשצבאו עמד במרחק 40 קילומטר מירושלים: עורו היהודים, הגיעה השעה לתבוע את קיומכם המדיני כאומה בין האומות.

בנימין נתניהו: הגישה הזאת התחזקה אחר כך על-ידי סופרים צרפתים, משוררים צרפתים, שביקרו בארץ, כמו המשורר הצרפתי הידוע למרטין, שכתב, בהתרגשות רבה, אני חייב להגיד: זוהי יהודה, זהו המקום של העם היהודי.

בנימין נתניהו: אדוני נשיא צרפת, יושב-ראש הכנסת הזכיר בצדק את ההשפעה של משפט דרייפוס והאנטישמיות הגואה בסוף המאה ה-19 כאחד מהגורמים שהניעו את הרצל לציונות המדינית, אבל לא פחות חשובה הייתה השפעתם של הגורמים החיוביים ליהודים, כמו אמיל זולא, שיצא בתוקף נגד האנטישמיות, ונשיא צרפת קלמנסו, שתמך בהתלהבות בהקמת בית לאומי ליהודים בארץ-ישראל בוועידת ורסאי ב-1919.

בנימין נתניהו: זו הייתה גם גישתו של העיתונאי הצרפתי המופלא אלבר לונדר.

בנימין נתניהו: לונדר ביקר בארץ ב-1929, אחרי שעבר בקהילות יהודיות הרבות באירופה, והוא ראה את הדלות של היהודים במזרח, והוא גם ראה את חוסר הביטחון שלהם במערב.

בנימין נתניהו: לונדר הגיע לארץ, והוא כתב:

בנימין נתניהו: מי שעוזב את בני אברהם בקרפטים, או על נהר הוויסלה, ו-15 יום אחר כך נוחת על חופו המזרחי של הים התיכון, מגלה שהם נעשו בניו של תיאודור הרצל.

בנימין נתניהו: הוא יודע טעמה של תדהמה.

בנימין נתניהו: היֹה היה יהודי שחלם חלום.

בנימין נתניהו: הוא ראה כיצד אחיו האומללים קורעים את שלשלותיהם, ממריאים, חוצים את הים ונחים בשינוי קלסתר על אדמת האבות.

בנימין נתניהו: הם היו עבדים, עתה יהיו בני-חורין.

בנימין נתניהו: בנפשם תתחלף הבושה בגאווה.

בנימין נתניהו: הביטחון יתפוס את מקום הפחד, וכל אחד מהם יוכל לצעוק מחלון ביתו: אני יהודי, זאת תהילתי.

בנימין נתניהו: לונדר, שהוא אולי גדול העיתונאים שהקימה צרפת בזמן החדש, בוודאי במאה ה-20, היה חד-עין, והוא זיהה גם בבירור, ב-1929, את עומק ההתנגדות הערבית ליישוב היהודי המתגבש בארץ-ישראל.

בנימין נתניהו: הוא מבקר בתל-אביב, משוטט ברחובות, מתפעל ממה שהוא רואה, והוא כותב:

בנימין נתניהו: ב-1908 לא היה פה אף בית.

בנימין נתניהו: ב-1929 כמעט 5,000.

בנימין נתניהו: "אבנך ונבנית", הוא כותב, נכתב על סמל העיר.

בנימין נתניהו: ואז הוא מוסיף: מיום הנחת האבן הראשונה ענה הערבי: אהרסך ונהרסת.

בנימין נתניהו: אני מזכיר לכם, ידידי, שלא היו אז, ב-1929, מה שמכנים היום התנחלויות.

בנימין נתניהו: רצונם האמיתי של אויבינו היה לסלק אותנו מתל-אביב, בעצם מכל מקום בארץ הזאת.

בנימין נתניהו: ובכן, הם לא הצליחו, לא לסלק אותנו מתל-אביב ולא להרוס אותה.

בנימין נתניהו: הם לא הצליחו למנוע את הקמתה של מדינת ישראל.

בנימין נתניהו: אך משהוקמה המדינה הם לא חדלו מלנסות להשיג את יעדם.

בנימין נתניהו: וכאן, אדוני הנשיא, נעזרנו בצרפת.

בנימין נתניהו: בתקופת המחתרות לפני קום המדינה, בשנים הגורליות הראשונות לחייה, צרפת עמדה לצדנו.

בנימין נתניהו: אני חושב שמי שיכול להעיד על כך טוב יותר מכל אדם היום זה נשיא המדינה שלנו, שמעון פרס, שהיה לו חלק מרכזי בטיפוח היחסים בין ישראל וצרפת.

בנימין נתניהו: מאז אותן שנים היו עליות ומורדות ביחסינו, אבל אני חייב להגיד שמעולם לא נתערער הקשר היסודי בין עם ישראל לצרפת.

בנימין נתניהו: אדוני נשיא צרפת, בבית הזה אמרתי כמה פעמים שאני מקבל את פתרון שתי המדינות לשני העמים, במסגרת שלום אמיתי וסיום הסכסוך, בצד הסדרי ביטחון איתנים לישראל.

בנימין נתניהו: לא כל חברי הכנסת בבית מסכימים לדברי אלה, אבל לגבי דבר אחד רובנו מאוחדים – כדי שהשלום יהיה אמיתי, עליו להיות דו-סטרי.

בנימין נתניהו: אי-אפשר לבקש מן היהודים להכיר במדינת לאום פלסטינית בלי לדרוש מהפלסטינים להכיר במדינת הלאום של העם היהודי.

בנימין נתניהו: אדוני נשיא צרפת, לפני שעות אחדות נפגשת עם ראש הרשות הפלסטינית, מחמוד עבאס.

בנימין נתניהו: אני קורא לו מכאן היום: בוא נשבור את הקיפאון.

בנימין נתניהו: בוא לכנסת ישראל, אני אבוא לרמאללה, עלה על הבמה הזאת והכר באמת ההיסטורית; ליהודים יש קשר קרוב ל-4,000 שנה לארץ-ישראל.

בנימין נתניהו: היהודים הם עם בעל זכות להגדרה עצמית.

בנימין נתניהו: בשלום-אמת יסתיימו כל התביעות של הפלסטינים כלפי מדינת ישראל, לרבות תביעות לאומיות על שטחה וריבונותה של המדינה.

בנימין נתניהו: אדוני הנשיא, שלום-אמת הוא שאיפתו של כל אחד ואחד בישראל, וזה כולל מאות אלפי דוברי צרפתית שעלו לארץ.

בנימין נתניהו: הם חלק אינטגרלי מהמדינה שלנו, מהחברה שלנו, מהכלכלה שלנו, מכל תחום; הקהילה הזאת תרמה תרומה עצומה לביסוסה של מדינת ישראל ולהבטחת עתידה.

בנימין נתניהו: בניה ובנותיה מקיימים קשר הדוק עם אחיהם ואחיותיהם בני הקהילה היהודית הגדולה בצרפת.

בנימין נתניהו: לצערנו, הקהילה הזאת, בצרפת, צריכה להתמודד היום עם התנכלויות אנטישמיות, ואני יודע, ידידי פרנסואה, שאתה פועל בנחישות ובהתמדה וללא לאות נגד התופעה הזאת.

בנימין נתניהו: אתמול ביקרנו יחד ב"יד ושם", ואני ראיתי את ההתעמקות שלך, וההתרגשות שלך, מול מצגי הזוועה.

בנימין נתניהו: אני זוכר גם את ביקורנו המשותף והמרגש בטולוז אחרי הטבח הנורא בבית-הספר היהודי שם.

בנימין נתניהו: אני רוצה לומר כאן שוב: שום ניסיון להפחיד אותנו, או להשמיד אותנו, או לעקור אותנו מכאן – שום ניסיון כזה לא יצלח.

בנימין נתניהו: מדינת ישראל חזקה, עם ישראל חי.

בנימין נתניהו: ידידי פרנסואה, ברוך תהיה בארצנו.

בנימין נתניהו: Bienvenue à la Knesset, bienvenue à Jerusalem.

בנימין נתניהו: (מחיאות כפיים)

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה מאוד לראש ממשלת ישראל חבר הכנסת בנימין נתניהו, ומתכבד להזמין את יושבת-ראש האופוזיציה חברת הכנסת שלי יחימוביץ לשאת את דברה.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, גברתי.

שלי יחימוביץ': נשיא המדינה שמעון פרס, Monsieur le President de la république Française, je suis très honorée et très heureuse de vous accueillir à Jérusalem, יושב-ראש הכנסת יולי אדלשטיין, ראש הממשלה בנימין נתניהו ורעייתו, שרי הממשלה, שופטי בית-המשפט העליון, חברי חברי הכנסת בהווה ובעבר, מכובדי סגל א' של המדינה, אני מבקשת להודות לך, אדוני הנשיא, על עמדתה של צרפת בנושא איראן גרעינית.

שלי יחימוביץ': אני אומנם עומדת כאן כראש אופוזיציה, אבל בבית הזה אין מחלוקת בין אופוזיציה ובין קואליציה על כך שאסור שלאיראן תהיה היכולת לייצר נשק גרעיני ברגע שאיראן תחליט על כך.

שלי יחימוביץ': אנו מכבדים את העמדה הנחושה והבהירה שלך בעניין זה.

שלי יחימוביץ': היו לי הכבוד והעונג להיפגש אתך יותר מפעם אחת ולשוחח על עניינים מדיניים וכלכליים, ובפעם הראשונה, לפני שנה וחצי, בארמון האליזה, הדגשתי באוזניך עד כמה חשובות והכרחיות העמקתן והחמרתן של הסנקציות על איראן דווקא כדי להימנע ממימושה של האופציה הצבאית.

שלי יחימוביץ': אבל אני מודה שלא העליתי אז על דעתי שהזמן ינקוף והעמדה שלך ושל ארצך בסוגיית החימוש האיראני תהיה כה צלולה וכה ברורה ובלי שום ספק תורמת ומועילה לביטחונו ולשלומו של האזור ולשלומו של העולם בכלל.

שלי יחימוביץ': כי יכולת גרעינית בידיו של משטר פונדמנטליסטי היא אף פעם לא בעיה של מדינה אחת, והיא מסכנת את שלום העולם.

שלי יחימוביץ': עמדתנו, עמדת מפלגת העבודה, היא שהדרך הדיפלומטית לעולם תהיה עדיפה על מלחמה, אם יש בכוחן של הדיפלומטיה ושל ההידברות להביא לפתרון.

שלי יחימוביץ': במציאות הדילמה היא לא או דיפלומטיה או מלחמה, ובין השתיים יש גם מה שנקרא "דיפלומטיה אפקטיבית"; בדיפלומטיה אפקטיבית כל האופציות מונחות על השולחן, וזאת לא קלישאה, כדי שהצד, שאת האיום שלו מנסים להסיר, ידע שטווח התמרון שלו מוגבל, ומי שנושא ונותן אתו מציב לו גבולות.

שלי יחימוביץ': הגבולות שאתה מציב, אדוני הנשיא, העמדה שאתם נוקטים, גם בסוגיית איראן, גם בסוגיית סוריה – העמדה הזאת היא מוסרית, מועילה, תורמת ואחראית, ואנחנו מודים לך על כך.

שלי יחימוביץ': העיתוי של הביקור שלך, אדוני הנשיא, הוא באמת מצוין, אבל לא רק בגלל סוגיית איראן; אתה מגיע למשכן הזה אחרי פגישה עם יושב-ראש הרשות הפלסטינית, מחמוד עבאס.

שלי יחימוביץ': מפלגת העבודה, כפי שאתה יודע, היא מפלגת שלום, ציונית, פרגמטית, שדוגלת בפתרון שתי מדינות לשני עמים מימים ימימה.

שלי יחימוביץ': אנחנו מנהיגים כעת את האופוזיציה, ואיננו חלק מהממשלה, בגלל הבדלים גדולים, אידיאולוגיים ומעשיים, בין הדרך שמוביל ראש הממשלה בנימין נתניהו ובין דרכנו.

שלי יחימוביץ': זו מחלוקת לגיטימית בדמוקרטיה, והיא אינה זרה גם לך, והיא משתרעת על פני סוגיות רבות, כלכליות, חברתיות, מדיניות.

שלי יחימוביץ': אני מציינת זאת משום שלמרות העובדה שבחרנו להנהיג את האופוזיציה ולא להיות חלק מן הממשלה, אנחנו חוזרים ומדגישים כל הזמן שאם תתרחש פריצת דרך לקראת הסדר עם הפלסטינים, אנו נשמש לראש הממשלה נתניהו רשת ביטחון פוליטית יציבה, למרות המחלוקות בינינו ואף שאנחנו אופוזיציה עיקשת, דעתנית, אפקטיבית.

שלי יחימוביץ': כאן לא נהיה אופוזיציה, כמובן אם יינקטו המהלכים שאנחנו מאמינים בהם.

שלי יחימוביץ': ואנחנו מאמינים שהסדר עם הפלסטינים – וסרטוט גבולות של קבע, ופתרון שתי המדינות באמת ובתמים, על אף המכשולים הרבים שיש בדרך – הוא אחד התנאים הבסיסיים להמשך קיומה של ישראל כמדינה שהיא גם יהודית וגם דמוקרטית, על-פי החזון הציוני.

שלי יחימוביץ': גם בשיחות שמתקיימות עכשיו בינינו ובין הפלסטינים, בליווי מאוד הדוק של ארצות-הברית, שיחות שאנחנו, במפלגת העבודה, לא שבעי רצון מהאופן ומהקצב שבו הן מתנהלות, המעורבות שלכם יכולה לתרום רבות בעיבוי המטרייה הבין-לאומית, שהיא חיונית בהגעה להסדר.

שלי יחימוביץ': נקודת המוצא שלכם חשובה לנו, ואנחנו יודעים להעריך את האיזון שלכם ואת העובדה שאתם רואים את התמונה כולה, ולעמדה הזאת שלכם יש הכוח שלה.

שלי יחימוביץ': מילה על היוזמה הסעודית: היוזמה הזאת היא אומנם בת יותר מעשור, אבל בשנה האחרונה היא תפסה תאוצה, וגם נוצר ציר מתון של מדינות ערביות שגם אתם מקיימים אתן יחסים הדוקים, וגם אנחנו – ואת זה לא אני, ראש האופוזיציה, אומרת, אלא ראש הממשלה בנימין נתניהו – מוצאים את עצמנו לעתים קרובות יותר ויותר בשילוב אינטרסים אתן, במיוחד מול הציר השיעי הקיצוני של איראן-סוריה-חיזבאללה.

שלי יחימוביץ': אבל מבחינתנו יש בזה יותר משילוב אינטרסים מול האיום האיראני, ויותר מפוטנציאל כלכלי; זה גם, ואולי בעיקר, פתח להזדמנות גדולה והיסטורית לפיוס של ישראל עם החלק המתון של העולם הערבי.

שלי יחימוביץ': לא שאנחנו חותמים על כל פרט ביוזמת הליגה הערבית, אבל אנחנו מתייחסים אליה בפתיחות ובקבלה, והיא מוזכרת במצע של מפלגת העבודה כבר שנים לא מעטות, וגם אותה, בעידוד שלכם, אפשר ורצוי לרתום לטובת הסדר מדיני.

שלי יחימוביץ': דבריך הנחרצים על האנטישמיות ראויים לציטוט.

שלי יחימוביץ': אמרת: האנטישמיות אינה סוג של השקפה, מדובר בתועבה.

שלי יחימוביץ': משום כך חשוב קודם כול להביט בה בפרצופה, יש לקרוא לה בשמה ולהכיר במה שהיא.

שלי יחימוביץ': בכל מקום שבו היא רוחשת, אנחנו נחשוף את פניה ונענישה.

שלי יחימוביץ': כל אידיאולוגיות ההדרה וכל הצורות של חוסר סבלנות, של פנאטיות, של שנאת זרים, ימצאו מולן את צרפת שתחסום את דרכן – ואין לי אלא להצדיע לך על הדברים האלה.

שלי יחימוביץ': הסובלנות הזאת והוקעתה של שנאת האחר באות לידי ביטוי במדיניות שלך, שאני עוקבת אחריה בעניין רב.

שלי יחימוביץ': בדיוק לפני חצי שנה, ביום הזה, בתאריך הזה, חתמת על החוק שמאפשר נישואים חד-מיניים, לרבות האפשרות של אימוץ ילדים.

שלי יחימוביץ': ומעבר לזכותו של כל אדם להינשא למי שהוא אוהב, בדרך שבה הוא בוחר, יש כאן גם אמירה הרבה יותר רחבה של קידמה, נאורות, של קבלת האחר, של שוויון.

שלי יחימוביץ': גם אנחנו מניחים השבוע חוק נישואים אזרחיים בישראל, שכולל את כולם, ואינו מדיר שום אדם, וכאן יש שיתוף פעולה יוצא דופן בין סיעות אופוזיציה וקואליציה.

שלי יחימוביץ': מדינות נאורות מכירות בחובה שיש לממשלה לדאוג באופן פעיל לצדק ולמוסר, ואתם נותנים לכך דוגמאות רבות, ואנחנו, כמפלגה סוציאל-דמוקרטית, מזדהים עם הדוגמאות האלה לעתים קרובות.

שלי יחימוביץ': הביקור שלך נועד במקור לחזק את היחסים הכלכליים בין ישראל וצרפת, ואני רואה כאן, ביציע הכבוד, גם את שר החוץ, לורן פביוס, וגם את שר האוצר בממשלתך, פייר מוסקוביסי, ועוד שרים בממשלתך שהייתה לי הזדמנות לפגוש בנסיבות שונות, ובאמת – החמימות הזאת שבה אתה מתקבל אצלנו היא הזדמנות מצוינת גם לחזק ולהדק את הקשרים בין צרפת וישראל בתחומי הסחר, המחקר, הפיתוח, התעשיות הביטחוניות, התרבות והאקדמיה.

שלי יחימוביץ': יש לכם הרבה מה לתרום לנו, וגם אנחנו גאים במה שיש לנו להציע.

שלי יחימוביץ': במגילת העצמאות שלנו נכתב כי מדינת ישראל תקיים שוויון זכויות חברתי ומדיני גמור לכל אזרחיה ללא הבדל גזע, דת ומין.

שלי יחימוביץ': שתי מאות קודם לכן, חרתה המהפכה הצרפתית על דגלה את עקרונות החירות, השוויון והאחווה, וזה מבטא בעיני באופן העמוק ביותר את השותפות בין צרפת וישראל.

שלי יחימוביץ': תודה רבה.

שלי יחימוביץ': (מחיאות כפיים)

יולי יואל אדלשטיין: תודה ליושבת-ראש האופוזיציה, חברת הכנסת שלי יחימוביץ.

יולי יואל אדלשטיין: אני מתכבד להזמין את נשיא צרפת פרנסואה הולנד.

יולי יואל אדלשטיין: (מחיאות כפיים)

פרנסואה הולנד: (נושא דברים בשפה הצרפתית; להלן תרגומם הסימולטני לעברית) כבוד נשיא מדינת ישראל שמעון פרס היקר, כבוד ראש הממשלה בנימין נתניהו היקר, כבוד יושב-ראש הכנסת, שכל כך רצה שאני אבוא לדבר באספה הפרלמנטרית – – (מחיאות כפיים) – – גברתי יושבת-ראש האופוזיציה, חברי וחברות כנסת, תודה רבה באמת, מכל הלב, על הכבוד שאתם עושים לי, הכבוד שאתם עושים לצרפת, כאשר אתם מאפשרים לי לשאת דברים כאן בכנסת, כאן בפרלמנט שלכם; הסמל והמשמעות של הדמוקרטיה הישראלית.

פרנסואה הולנד: כאן מתאחדות ומתאגדות כל המפלגות וכל הדעות; כאן מגוון הדעות הרחב שקיים במדינתכם.

פרנסואה הולנד: נוכחותי כאן מאפשרת לי לברך ולהצדיע למדינתכם.

פרנסואה הולנד: לברך את מדינת ישראל ביום הולדתה ה-65 – הצהרת העצמאות בת 65.

פרנסואה הולנד: ישראל נולדה מתוך כאב לא יתואר – כאבם של נשים וגברים שמתוך תהומות האפלה, למרות הרדיפות, למרות הפוגרומים, קיוו למצוא כאן סוף-סוף ביום מן הימים את האור.

פרנסואה הולנד: ישראל היא גם תוצר של רצון שאי-אפשר היה לעמוד בפניו, אותו רצון שביטא באופן נבואי ממש תיאודור הרצל כאשר אמר שהעולם כולו ישוחרר על-ידי שחרורכם, שהעולם יתעשר על-ידי עושרכם, שהעולם יגדל בגלל גדולתכם.

פרנסואה הולנד: וההיסטוריה הזו, אתם כתבתם אותה.

פרנסואה הולנד: ב-14 במאי 1948 אתם ייסדתם אומה ריבונית, שווה לכל האומות, אך שונה מכולן.

פרנסואה הולנד: כי אתם, אתם הפכתם את הטרגדיה שלכם למנוף על מנת לבנות את מדינתכם.

פרנסואה הולנד: אתם נאלצתם להילחם.

פרנסואה הולנד: נלחמתם כל כך הרבה, מזה 65 שנה, כדי להגן על מדינתכם.

פרנסואה הולנד: ואם ישראל קיימת ומתקיימת – אם ישראל מתקיימת, זה אך ורק בזכותכם שלכם.

פרנסואה הולנד: אם כן, אני רוצה להצדיע לעם היהודי כולו, שההיסטוריה שלו, שתולדותיו שזורות בהיסטוריה של האנושות כולה; העם היהודי שמפוזר במים העמוקים של הציוויליזציות האחרות, כפי שכתב ההיסטוריון פרנאן ברודל.

פרנסואה הולנד: היהודים התאימו עצמם לתנאים שנתנו להם, לעתים תנאים עוינים, ובכל זאת הם שרו וכתבו בכמה שפות, הם העשירו בכישרונותיהם, במחקרים שלהם, ביצירתיות שלהם את העולם.

פרנסואה הולנד: הם אפשרו לעולם להיות עולם טוב יותר, ובו בזמן אותם היהודים לא הפסיקו להפנות את מבטם לכיוון הארץ הזו, ארץ-ישראל.

פרנסואה הולנד: אך לאחר זוועת השואה העם היהודי מצא כאן סוף-סוף את מולדתו מחדש, ובנה כאן גג פוליטי, ומתחת לגג הזה חוסה דמוקרטיה שלא ויתרה ולא נפגעה בחיוניותה אף פעם.

פרנסואה הולנד: כאן העם הקים בית המאחד ברוחו ובלבו מיליוני גברים ונשים בעולם כולו, אותם נשים וגברים שמביטים לכיוון הארץ בגאווה ובהערכה, ורואים כיצד מדינת ישראל מקיימת את הבטחתה.

פרנסואה הולנד: כאן נוסדה חברה פתוחה המושתתת על שוויון זכויות של כל האזרחים ללא הבדלה של דת, מין או גזע, כפי שרצו זאת האבות המייסדים שלכם.

פרנסואה הולנד: אתם בניתם כלכלה חזקה, דינמית, משגשגת, על אדמה לא בדיוק פורייה, ועם משאבים מוגבלים כל כך.

פרנסואה הולנד: אתם שמרתם על רוח החלוציות, והיום בתחום של הטכנולוגיות המתקדמות אתם אפילו מתקדמים מול כולנו.

פרנסואה הולנד: ואני כאן כדי להשיג אתכם, כדי לשתף פעולה עם האוניברסיטאות שלכם, עם המעבדות – ביניהן המצליחות ביותר בעולם.

פרנסואה הולנד: אתם הצלחתם להפוך למרכז עולמי של חדשנות.

פרנסואה הולנד: אתם גם נתתם לעולם מדענים גדולים כמו דן שכטמן, ורבים-רבים אחרים שלא אזכיר כאן, שקיבלו פרסים חשובים ואותות מפוארים על עבודתם המדעית.

פרנסואה הולנד: היו לכם גם סופרים גדולים כמו ש"י עגנון, שקיבל פרס נובל בגלל אמנות הסיפורת שלו, שמאופיינת במוטיבים מחיי העם היהודי, וגם קולנוענים רבים מאוד שכבשו את לב הקהל בעולם כולו.

פרנסואה הולנד: ולא אזכיר כאן את כל אלה שהם לכבוד למדינה שלכם, שהם הכבוד של המדינה הזאת.

פרנסואה הולנד: אני רוצה לפנות לשמעון פרס, מכיוון שהוא בו-זמנית השחקן והעד של ההיסטוריה הזו, ההיסטוריה שלכם; הוא גם העד והשחקן של ההיסטוריה שלנו, של היחסים בין ישראל לבין צרפת.

פרנסואה הולנד: כאשר אני שואל את עצמי שאלה על היחסים שהיו בין ישראל למדינתי, אני פשוט מתקשר לשמעון פרס, מכיוון שהוא פגש את הגנרל דה-גול – – (מחיאות כפיים) – – ומכיוון שהוא היה חבר של פרנסואה מיטראן.

פרנסואה הולנד: רבים מאוד טוענים שהם היו ידידים שלו, אבל מעטים היו הידידים האמיתיים שלו, והוא היה אחד מהם, וזה לא מנע ממנו גם להיות ידיד של רבים אחרים.

פרנסואה הולנד: כן, צרפת הייתה תמיד לימינה של ישראל, וזאת מימיה הראשונים, כדי לתמוך בזכותה לקיום.

פרנסואה הולנד: ו-65 שנה מאוחר יותר אני בא לומר כאן, בישראל, בשם צרפת, כפי שעשו זאת פרנסואה מיטראן, ז'אק שיראק, ניקולא סרקוזי לפני – אני בא להביע את ידידותה של צרפת כלפי ישראל.

פרנסואה הולנד: צרפת לא הייתה מה שהיא אילו ב-1791 היא לא הייתה הראשונה – והזכרת זאת, כבוד יושב-ראש הכנסת – שהכירה ביהודים כאזרחים באופן מלא.

פרנסואה הולנד: צרפת לא הייתה מה שהיא, ממש, אילו בעומק מצפונה לא היו עולים קולות כאלה של אמיל זולא, ז'ורז' קלמנסו, ז'אן ז'ורס, כדי להגן על הכבוד הנרמס של קפטן אלפרד דרייפוס.

פרנסואה הולנד: ומשום שנשמעו כאלה קולות בצרפת, כדי להגן על דרייפוס, יהודים מאירופה באו לחיות בארצי, באמון מלא, מכיוון שהם סברו שאצלנו הם לא יהיו בסכנה.

פרנסואה הולנד: כן, ההיסטוריה שלנו היא גם זו שבה בין 1942 ל-1944 גורשו מצרפת 76,000 יהודים.

פרנסואה הולנד: הזכרתי, ב-16 ביולי 2012, אחרי שז'אק שיראק עשה זאת לפני, 70 שנה לאחר גירוש Vel d'Hiv, שפשע זה נעשה בצרפת, על-ידי צרפת, נגד צרפת, אבל גם הזכרתי שאם היו כאלה שהיו בושה וכלימה, רבים אחרים, רבים יותר, הגנו על יהודים, הצילו יהודים, עד כדי כך שהם התקבלו כחסידי אומות העולם, ובכך הם היו ערבים לכבודה של צרפת.

פרנסואה הולנד: כן, בנימין נתניהו הזכיר זאת, אתמול היינו יחדיו ב"יד ושם".

פרנסואה הולנד: היינו חנוקים מהתרגשות, מכאב, מזעזוע, ובו בזמן מודעים לחובה המוטלת על כתפינו, על כתפי כל המדינות שידעו את הטרגדיה הזאת, להיות נאמנים לחובה הזאת: לעולם לא יהיה פשע כזה נגד היהודים.

פרנסואה הולנד: לכן צרפת נלחמת בכל כוחותיה באנטישמיות בכל מקום שהיא צצה.

פרנסואה הולנד: בכל מקום שהיא מתפתחת, אנו רודפים את האנטישמיות ללא לאות, על אדמתנו, מכיוון שזוועה זו לא נעלמה, לצערי הרב; הזוועה הזאת באה מעומק ההיסטוריה, לובשת כל פעם פנים חדשות, צורות חדשות, מחפשת צידוקים אחרים, אבל אלה תמיד פני השנאה, הממשיכה לרצוח חפים מפשע.

פרנסואה הולנד: וב-19 במרס 2012 נרצחו בבית-הספר "אוצר התורה" בטולוז מרים מונסונגו, גבריאל סנדלר, אריה סנדלר, יהונתן סנדלר – נרצחו מפני שהם היו יהודים.

פרנסואה הולנד: כבר למחרת, למחרת הטרגדיה הזאת, אמרתי – ועדיין לא הייתי נשיא – אמרתי עד כמה פשע זה לא יוכל להיוותר ללא עונש, ובייחוד שעלינו להילחם בתופעה המחודשת של האנטישמיות.

פרנסואה הולנד: לפני שנה, יחד עם בנימין נתניהו, ביקרנו בטולוז אצל המשפחות האלה, ומחר בבוקר אבוא לבית-הקברות בגבעת-שאול, שם הם שוכבים במנוחת עולמים.

פרנסואה הולנד: הם אחיכם ואחיותיכם, אבל הם גם שלנו, ואני אומר כאן – ומבמה זו אני מאשר וחוזר על המחויבות של הרפובליקה הצרפתית לשמור בכל תנאי על ביטחונם של היהודים בצרפת.

פרנסואה הולנד: (מחיאות כפיים)     אני יודע מהי הקהילה הצרפתית היהודית בצרפת.

פרנסואה הולנד: זו הקהילה הגדולה ביותר באירופה, הראשונה, והיום, כתמול שלשום, היא תורמת לגדולתה של מדינתי.

פרנסואה הולנד: היא תורמת, הקהילה, דמויות מדהימות בתחום המדיני, המדעי, התרבותי, הכלכלי, וזו קהילה צרפתית לגמרי, אך היא גם חשה אחווה של ממש עם ישראל, וכמה נציגים שלה מלווים אותי כאן.

פרנסואה הולנד: הם גם היו יחד אתי בפלסטין, ואני מודה להם על כך, כי זוהי הוכחה שהשלום הוא מטרה משותפת.

פרנסואה הולנד: אני גם יודע שיותר מ-100,000, אולי 120,000, אולי אפילו יותר, צרפתים חיים בישראל, וחיים את הנאמנות הכפולה הזאת, שהם תורמים לחיים במדינה שלכם ובו בזמן הם תורמים להכרת צרפת כאן, בישראל.

פרנסואה הולנד: הזכרת, כבוד היושב-ראש, ש-10% מהאוכלוסייה הישראלית דוברים צרפתית.

פרנסואה הולנד: אתם אפילו הוכחה לכך, כולכם כאן.

פרנסואה הולנד: אפילו תהיתי, בשביל מה היה צריך תרגום לנאומים שלכם, ולמה עדיין מתרגמים את שלי, אבל שתי השפות שלנו קשורות בהיסטוריה שלהן; יש אגדה המספרת שמייסד העברית המודרנית, אליעזר בן-יהודה, סיפר שברחוב פריזאי, בקפה בבולבר מונמרטר, הוא החל לדבר עברית בפעם הראשונה.

פרנסואה הולנד: הוא ודאי לא דיבר בלי לדעת, אבל בפריז הוא פתאום קלט והבין שצריך לדבר עברית ולכתוב את המילון העברי המודרני הראשון.

פרנסואה הולנד: מדוע?

פרנסואה הולנד: משום שהשפה הצרפתית היא שפה שרוצה לשתף; כי השפה הצרפתית היא שפה שנמסרת לאחרים, וגם העברית יש לה מין ייעוד אוניברסלי שכזה, ולכן אני מייחל לכך שהתרבות והשפות שלנו תוכלנה להיות נחלה משותפת, וזה חלק מהיחסים בינינו.

פרנסואה הולנד: התרבות, הערכים, העקרונות, מה שמעורר בנו גאווה – להיות עמים שסבורים שיש להם מסר להעביר לעולם.

פרנסואה הולנד: לפיכך אנחנו, ראש הממשלה ואנוכי, חתמנו על הצהרה, כדי שיהיה שלב נוסף בשיתוף הפעולה הבילטרלי שלנו.

פרנסואה הולנד: אתם יודעים, הצהרות – אנחנו חותמים על כל כך הרבה הצהרות, אנחנו מצהירים כל כך הרבה דברים וכותבים כל כך הרבה דברים, ולעתים אני שואל את עצמי מה נעשה ברגע שהדיו תתייבש; אך הפעם אנחנו רצינו שיהיה כוח מחודש לידידות שלנו.

פרנסואה הולנד: במגזר הכלכלי, החברות הצרפתיות נוכחות בישראל בתחומים משמעותיים כמו האנרגיה, התחבורה, הטכנולוגיות החדשות.

פרנסואה הולנד: היו הסכמים – ואני שמח על כך – בין חברות צרפתיות וישראליות כדי לבנות תשתיות, במיוחד בתחום הרכבות, או בתחום אנרגיית השמש, הפוטו-וולטאית, אבל אין מספיק חברות צרפתיות – ויש להכיר בכך – בישראל.

פרנסואה הולנד: אין מספיק חילופים כלכליים בין שתי המדינות, ואנחנו צריכים לעשות יותר, להתאמץ יותר.

פרנסואה הולנד: אנחנו בחרנו בחדשנות ובטכנולוגיות החדשות, לשים אותן בלב שיתוף הפעולה בינינו.

פרנסואה הולנד: אומרים שאתם אלופי העולם בסטרט-אפים, והאמת היא שמדינת ישראל היא סטרט-אפ.

פרנסואה הולנד: ואם כן, אנחנו צריכים לגרום לכך שכל אותן החברות שמייצרות, ממציאות בתחום הטכנולוגיה – לא הטכנולוגיה של מחר אלא של מחרתיים – שהצרפתים והישראלים יוכלו יחדיו ליצור שיתופי פעולה חדשים למצוינות מחוזקת, מכיוון שגם לנו יש שאיפה מדעית שכזו.

פרנסואה הולנד: צרפת היא מדינה מאוד מאוד חדשנית בתחום המחקר.

פרנסואה הולנד: אנחנו משקיעים פחות מכם.

פרנסואה הולנד: אתם המדינה שמוציאה הכי הרבה כסף, כלומר הכי טובה בתחום החדשנות והמדע.

פרנסואה הולנד: אם כן, אנחנו החלטנו שניתן תנופה מחודשת למועצה העליונה הצרפתית-ישראלית למדע ולטכנולוגיה.

פרנסואה הולנד: אני גם רוצה שיהיו יותר סטודנטים ישראלים בצרפת וצרפתים בישראל; ששיתוף הפעולה בין בית-הספר הפוליטכני לטכניון יהיו נקודות ציון או דוגמה עבור כל האוניברסיטאות.

פרנסואה הולנד: ואני דיברתי על תרבות?

פרנסואה הולנד: אני מציע שאנחנו נארגן עונה משולבת בין צרפת לבין ישראל ב-2018 – ליום העצמאות ה-70 של מדינת ישראל.

פרנסואה הולנד: אלה דברים שעלינו לעשות ביחד, כמדינות ידידות.

פרנסואה הולנד: (מחיאות כפיים)     בנוסף, אנחנו צריכים לדבר על מה שמונח על כף המאזניים ומכריע עבור העולם כולו, ומה שמונח על כף המאזניים ראשון במעלה זה השלום והביטחון.

פרנסואה הולנד: צרפת מכירה היטב את המזרח התיכון בגלל ההיסטוריה, בגלל האחריות שהייתה לה, בגלל הייעוד שלה בחברותה הקבועה במועצת הביטחון, וצרפת רוצה להמשיך להיות מחויבת ומגויסת.

פרנסואה הולנד: זוהי חובתנו.

פרנסואה הולנד: העקרונות שלנו עבור האזור הזה, אתם מכירים אותם, ואותם העקרונות לא השתנו מאז שהוקמה מדינתכם.

פרנסואה הולנד: אנחנו תמיד חשבנו וחושבים שישראל יש לה זכות וחובה להגן על ביטחונה, להבטיח את ביטחון אזרחיה.

פרנסואה הולנד: אני יודע שאתם סומכים על כוחותיכם-שלכם כדי להגיע לכך, אבל דעו שצרפת נמצאת כאן ואנחנו הידידים שלכם.

פרנסואה הולנד: אבל אנחנו צריכים להרחיק לכת ולהוכיח ולהראות זאת, קודם כול בנושא הפצת הנשק להשמדה המונית.

פרנסואה הולנד: צרפת לא תתיר לאיראן להגיע לנשק גרעיני.

פרנסואה הולנד: (מחיאות כפיים)     אין לנו שום דבר נגד איראן.

פרנסואה הולנד: זוהי ארץ שהיא עצמה תוצר של היסטוריה ארוכת ימים, היסטוריה מפוארת.

פרנסואה הולנד: אין לנו שום דבר נגד העם האיראני.

פרנסואה הולנד: מגיע לעם הזה לקבל אנרגיה, כולל אנרגיה גרעינית אזרחית.

פרנסואה הולנד: אבל אנחנו לא נוכל לקבל ולא מקבלים שתהיה להם אפשרות להגיע לנשק גרעיני, כי זה יהווה איום, כמובן על ישראל ועל מדינות נוספות באזור, וכולם הבינו זאת היטב.

פרנסואה הולנד: אבל זה יהווה גם סכנה לעולם.

פרנסואה הולנד: אם כן, יש לעשות הכול כדי לפתור את המשבר הזה.

פרנסואה הולנד: כיצד?

פרנסואה הולנד: בדרך הדיפלומטיה, המשא-ומתן.

פרנסואה הולנד: נכון, זאת תמיד הדרך שיש לנקוט, תמיד יש ללכת בה.

פרנסואה הולנד: זאת הדרך המאפשרת להגיע להסכם.

פרנסואה הולנד: ויש לבדוק אותו מבלי שתהיה סכנה של הצתת קונפליקט.

פרנסואה הולנד: כן, משא-ומתן.

פרנסואה הולנד: בסדר.

פרנסואה הולנד: חמש פלוס אחת – אותן מדינות הציעו בימים האחרונים הצעות רציניות ואמינות, לאחר שהמשא-ומתן היה בעצם תקוע שנים רבות ונראה היה ששום דבר לא יזוז.

פרנסואה הולנד: צרפת עשתה כך באמצעות שר החוץ שלה, שדאג לכך שכל הדרישות יובאו בחשבון ושכל הערבויות יתוכננו.

פרנסואה הולנד: עכשיו איראן צריכה לענות.

פרנסואה הולנד: לא במילים פשוטות.

פרנסואה הולנד: לא, לא, לא באיזה הבטחות סרק.

פרנסואה הולנד: לא. במעשים שאפשר למדוד אותם הלכה למעשה.

פרנסואה הולנד: אם כן, אני אומר כאן באופן ברור שאנחנו נשמור על הסנקציות כל עוד לא נהיה סמוכים ובטוחים שיש ויתור חד-משמעי ובלתי הפיך של איראן על התוכנית הגרעינית הצבאית.

פרנסואה הולנד: (מחיאות כפיים)     עכשיו בנושא אחר.

פרנסואה הולנד: עוד משהו מונח על כף המאזניים – הטרור.

פרנסואה הולנד: צרפת הוכיחה שהיא גם מוכנה ליטול על עצמה אחריות.

פרנסואה הולנד: הטרור – אתם יודעים מה זה.

פרנסואה הולנד: הסבל הזה, האין-סופי, שסובלים ממנו חפים מפשע.

פרנסואה הולנד: וחווינו יחדיו את הדרמה של חטיפת גלעד שליט.

פרנסואה הולנד: אכן, אנחנו יודעים מה זה יכול להיות בני ערובה.

פרנסואה הולנד: צרפת בהחלט מבינה ומכירה את זה.

פרנסואה הולנד: אנחנו גם נפגעים על-ידי הטרור כאשר עיתונאים נרצחים בגלל שהם עיתונאים וגם בגלל שהם צרפתים.

פרנסואה הולנד: לכן כאשר מדינה מאוימת על-ידי הטרור, לא רק מפעולות טרור אלא מאוימת על-ידי פלישה של הטרור, מכיוון שהיום הטרור הוא לא רק בקבוצות אלא מין כוח של ממש המסוגל להשתלט על שטחים שלמים, צרפת נענית לבקשה שמוגשת, כפי שהיה במאלי, וצרפת נטלה על עצמה את האחריות, החליטה שמול הטרור יש לפעול מהר, חזק ועל-פי החוק הבין-לאומי.

פרנסואה הולנד: (מחיאות כפיים)     הדבר השני הוא המצב במזרח התיכון.

פרנסואה הולנד: המזרח התיכון ידע בחודשים האחרונים שינויים אדירים, הפיכות, ואנחנו צריכים היום לגרום לכך שהמדינות המרכיבות את האזור הזה תגענה שוב ליציבות ולחירות.

פרנסואה הולנד: אך איך לא נזכיר את הדרמה הסורית?

פרנסואה הולנד: שוב, צרפת מזה חודשים ארוכים קוראת לקהילייה הבין-לאומית; אין זו סתם מלחמת אזרחים שמתרחשת בסוריה כנגד דיקטטור, זהו דיכוי של עם שגורם בהכרח להגעת קבוצות שמנצלות את הייאוש ואת הכעס של העם הזה ומנסות בעצם להטות את כל משמעות ההתקוממות.

פרנסואה הולנד: בעצם, כאשר ראינו שיש שימוש בנשק כימי בסוריה, כי היה שימוש בנשק כימי, אנחנו רצינו שיהיה לחץ והפעלנו לחץ צבאי-פוליטי כפי שהיה צריך.

פרנסואה הולנד: ואם לא היינו מפעילים את אותו לחץ צבאי – ולפעמים היו כאלה שערערו על זכותנו להפעיל לחץ צבאי – אם לא היה לחץ צבאי עכשיו היה נשק כימי בשימוש בסוריה.

פרנסואה הולנד: יש להשמיד את הנשק הזה.

פרנסואה הולנד: הנשק הזה יושמד, אבל בכך לא יסתיים העניין אם לא יהיה פתרון פוליטי בסוריה.

פרנסואה הולנד: אם לא יהיה שינוי, יהיו כל פעם יותר ויותר פליטים, ומדינות קרובות אליכם, מדינות שכנות, יציבותן תתערער; ירדן, לבנון, בין השאר.

פרנסואה הולנד: אנחנו, אם כן, חייבים למצוא פתרון, וצרפת לא תחסוך במאמצים כדי להגיע לפתרון.

פרנסואה הולנד: והדבר האחרון הוא עניין השלום והמשא-ומתן עם הפלסטינים.

פרנסואה הולנד: לא באתי לכאן להטיף מוסר או ללמד אתכם לקח; באתי כדי לדבר אתכם ביושרה ובכבוד מוחלט ומושלם לגבי ההחלטות שאתם צריכים לקבל, כי אתם היחידים שתקבלו החלטות.

פרנסואה הולנד: אך אתם לא מחליטים אך ורק בשביל עצמכם, אלא אתם מחליטים עבור העולם כולו ועבור האזור כולו.

פרנסואה הולנד: וזאת האחריות שלכם.

פרנסואה הולנד: אני זוכר את המילים של דויד גרוסמן: יש להגן על חיינו אך גם להתעקש לגונן על נפשנו מההרעלה של הלב, שהיא הקללה הגדולה של אלה שחיים באזור הטרגדיה.

פרנסואה הולנד: הוא דיבר אל בנו אורי שנפל במלחמה ב-2006.

פרנסואה הולנד: המילים האלה הן המילים של אומץ הלב האין-סופי של ישראל, שצריכה לנהל משא-ומתן וללכת לשלום.

פרנסואה הולנד: לפני 20 שנה התחלתם דרך ארוכה מאוד; פתרונות שבזמנו נשמעו בלתי אפשריים, מילים שלא היה אפשר לומר, הפכו לנחלת הכלל, לדבר של מה בכך.

פרנסואה הולנד: נתחיל בנושא של הצורך במדינה פלסטינית, מה שהזכיר פרנסואה מיטראן על בימה זו ממש לפני יותר מ-30 שנה.

פרנסואה הולנד: היום יש דחיפות בהתקדמות, ויש להתקדם עוד, כדי להגיע להסכם קבע לשלום.

פרנסואה הולנד: הסטטוס-קוו אינו בר-קיימא.

פרנסואה הולנד: הוא תמיד יוביל לכעס, לשנאה, לטרוניה.

פרנסואה הולנד: אני כמובן מבין שיש מחסומים, שיש בעיות שיש להתגבר עליהן.

פרנסואה הולנד: יש ההתחייבות של ראש הממשלה בנימין נתניהו, שעשה דברים הלכה למעשה כדי שהמשא-ומתן יתחיל מחדש, וזה היה חשוב.

פרנסואה הולנד: יש צורך בעוד מחוות, אני יודע ואני מבין כמה קשה לשחרר אסירים.

פרנסואה הולנד: מהצד הפלסטיני – דיברתי עם הנשיא עבאס, ובאותה רוח של דברים, כי אני אינני מדבר בשתי שפות שונות, אחת כאן ואחת בפלסטין.

פרנסואה הולנד: אמרתי שיש צורך במאמצים, שצריך להיות ריאליסט ולמצוא פתרון, ולהיות ריאליסט ומציאותי בכל הנושאים, וזה בדיוק הנושא למשא-ומתן ולדיונים שאתם מנהלים.

פרנסואה הולנד: עמדתה של צרפת ידועה; יש למצוא פתרון של משא-ומתן כדי שמדינת ישראל ומדינת פלסטין, עם ירושלים כבירה משותפת, יוכלו להתקיים יחד זו לצד זו, שתי מדינות לשני עמים, בשלום ובביטחון.

פרנסואה הולנד: זה המסר התמידי כדי להגיע לפתרון סופי, לפתרון קבע, כדי לסיים את כל הדרישות ההדדיות; זה בעצם להגיע לפתרון קבע, כדי שלא תהיינה עוד דרישות לאחר מכן.

פרנסואה הולנד: זה בעצם סוף-סוף לסיים את הקונפליקט, לגמור עם הסכסוך.

פרנסואה הולנד: ולהסכם הזה תהיה משמעות אך ורק אם לביטחון ישראל יהיה עוד חיזוק ואם לא יהיה איום חדש.

פרנסואה הולנד: לגבי מדינה פלסטינית – היא תצטרך להיבנות על בסיס איתן וחזק.

פרנסואה הולנד: זו צריכה להיות מדינה בת-קיימא.

פרנסואה הולנד: לכן ההתנחלויות צריכות להיפסק, מפני שזה לא מאפשר בניית שתי מדינות.

פרנסואה הולנד: זה מונע בניית שתי מדינות.

פרנסואה הולנד: (מחיאות כפיים)     צריך לאפשר הקלות כלכליות לפלסטינים, שתהיה כלכלה פלסטינית.

פרנסואה הולנד: צריך לאפשר לפלסטין להתפתח, לצמוח, כדי שיהיו חיים טובים יותר לאזרחים, וכולם יחשבו שהשלום הוא זה שמאפשר סוף-סוף להגיע לשגשוג, להכרה ולצמיחה של כל הכישורים והכישרונות.

פרנסואה הולנד: צרפת מוכנה ללוות אתכם.

פרנסואה הולנד: נכון שלצרפת יש יחסים טובים עם מדינות ערב, וזה קיים מזמן, ואנחנו בהחלט מוכנים לנצל – ולהשתמש באמון הזה שניתן לצרפת מצד מדינות ערב כדי לומר להן: גם אתן צריכות לדחוף למשא-ומתן.

פרנסואה הולנד: תגרמו לכך, לא רק בכך שתיטלו יוזמה; זה חשוב, יוזמה, אבל יש ללכת עד תומה, כדי שכל הצדדים ישוכנעו וילכו לכיוון של הסכם.

פרנסואה הולנד: זה מה שבאתי לומר לכם.

פרנסואה הולנד: לגבי היחסים שלנו, החברות שלנו, הידידות שלנו, האמון ההדדי שלנו, התקוות שלנו – לפני הקמתה של מדינת ישראל חלם צרפתי גדול, לאון בלום – ואתם הזכרתם אותו – חלום; הוא היה בסוף חייו, גם הוא ידע דברים קשים.

פרנסואה הולנד: אינני מדבר על העבודה הפוליטית שלו, שזה בהחלט דבר קשה בפני עצמו.

פרנסואה הולנד: לא, אני מדבר על הגירוש.

פרנסואה הולנד: הוא חזר עייף, הוא הזדקן, הוא ידע שמותו קרב, ואז הוא כתב ספר, כדי שדבריו יועברו לדורות הבאים, כדי שיועבר מסר.

פרנסואה הולנד: והמסר הזה הוא הדבר הבא: מה שהופך את האדם לאציל הוא העובדה שהוא יודע לתכנן, לקוות, לחשוב מראש, לעבוד על יצירה שהוא לא יראה במו עיניו, יצירה שלא תסתיים בחייו ושהוא לא ייהנה ממנה לעולם.

פרנסואה הולנד: הזמן חלף, חלק מחלומו של לאון בלום התגשם.

פרנסואה הולנד: גם הוא הביט בכיוון ישראל, אך היצירה עדיין לא נסתיימה.

פרנסואה הולנד: אותה יצירה היא השלום.

פרנסואה הולנד: השלום דורש אומץ לב, אולי אפילו יותר מאשר המלחמה.

פרנסואה הולנד: לא חסר לכם אומץ לב.

פרנסואה הולנד: השלום דורש כוח רצון, רצון להתגבר על הפצעים של עצמך, להתגבר על השכול, להתגבר על הפחד.

פרנסואה הולנד: אתם הוכחתם שאתם מסוגלים לכך.

פרנסואה הולנד: השלום דורש אמון.

פרנסואה הולנד: זה הדבר הקשה ביותר – לסמוך על האחר, לסמוך על השותף, להאמין בעתיד, להאמין בעצמך, להאמין בידידים.

פרנסואה הולנד: חשוב מאוד להאמין; בהתחלה זה קשה, אבל אחר כך אתה מרוויח מזה.

פרנסואה הולנד: אתה מחפש את האמון ואתה מוצא אותו, ובעצם השלום הוא היצירה היפה ביותר של האנושות.

פרנסואה הולנד: השלום יהיה הניצחון הגדול ביותר שלכם.

פרנסואה הולנד: (מחיאות כפיים)     ואני אסיים במילים שאני מקווה שיבוטאו נכון: חיים ארוכים ושלום לעם ישראל.

פרנסואה הולנד: (מחיאות כפיים)

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אנחנו מודים מאוד לנשיא צרפת מר פרנסואה הולנד.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, תם סדר-היום של הישיבה המיוחדת לכבוד נשיא צרפת.

יולי יואל אדלשטיין: הישיבה הבאה תתקיים בט"ז בכסלו התשע"ד, 19 בנובמבר 2013, בשעה 16:00.

יולי יואל אדלשטיין: ישיבה זו נעולה.

ירדנה מלר-הורוביץ: אבקש מחברי הכנסת והקהל לקום.

ירדנה מלר-הורוביץ: כבוד הנשיאים! (תרועת חצוצרות) (חברי הכנסת מכבדים בקימה את צאת נשיא צרפת ונשיא מדינת ישראל מאולם המליאה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ) (מחיאות כפיים)