ישיבת מליאה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 216, 2011-02-15 00:00

ראובן ריבלין: חברי הכנסת, בהיעדר שר, היום יום שלישי, י"א באדר א' תשע"א, 15 בחודש פברואר 2011 למניינם.

ראובן ריבלין: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת.

ראובן ריבלין: באין הודעה למזכירת הכנסת, אנחנו נפתח בסעיף הראשון, שביום שלישי הוא נאומים בני דקה.

ראובן ריבלין: ראשון הדוברים יהיה אורי אורבך, כל השאר יצביעו ונקבע בהתאם לסדר.

ראובן ריבלין: נא להצביע – מי שרוצה כמובן להשתתף.

ראובן ריבלין: ראשון הדוברים – אורי אורבך.

ראובן ריבלין: רבותי, חברים, בבקשה.

אורי אורבך: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, נתפרסמה לאחרונה הסכמה של הרב דב ליאור לאיזה ספר "תורת מלך".

אורי אורבך: זה עורר מהומה.

אורי אורבך: אנשי רוח, סופרים ונספחיהם קראו להדיחו, לפטרו, לחקור אותו, כמובן הוצא לו גם צו מעצר על עצם ההסכמה, והתעוררה מהומה רבתי.

אורי אורבך: והנה, אתמול התקיים פה דיון אחר סוער על זכויותיו של חבר הכנסת לשעבר, עזמי בשארה.

אורי אורבך: ופה, חלק מאותם אנשים שכעסו כל כך על הרב דב ליאור וקראו לפטר אותו ולהדיח אותו, התייצבו כאריות נגד הפגיעה בזכויותיו המוקנות של חבר כנסת לשעבר וקראו לשמור על זכויותיו, ולא נחה דעתם עד שאמרו שזו פגיעה בדמוקרטיה והתנכלות למיעוט הערבי.

אורי אורבך: אז אני שואל – אפילו לא רוצה להשתמש שוב במלה "צביעות" או לא צביעות – אני רוצה לנוד לאוטומטיות של התגובה של אנשים רבים שבמום שהם מטילים באחר, הם פוסלים בעצם במומם שלהם.

אורי אורבך: מה שהם קוראים לו "גזענות" ומה שהם קוראים לו "אוטומטיות" – בחנו נא את עצמכם ותראו איך כשרב אמר את דעתו – אני, אגב, אנוכי הקטון מתנגד לה ולא חושב שצריך לתת הסכמה לכל ספר, אבל מי שואל אותי – איך אותו הם תוקפים ישר וקוראים לשלול את כל זכויותיו, ואילו חבר כנסת שחשוד בחשדות הגרועים ביותר שיש בחשדות, עליו הם קופצים ישר להגן.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אני רק רוצה להפנות את תשומת לבך, חבר הכנסת אורבך, שאם המשטרה היתה עוצרת את חבר הכנסת בשארה – כל החוק מאוד מסודר בעניין זה, לא צריך שום תיקונים, אם היתה עוצרת.

ראובן ריבלין: רק היא בחרה לא לעצור אותו.

ראובן ריבלין: היא בחרה לא לחקור אותו ולא להכריז עליו אפילו כעבריין נמלט.

ראובן ריבלין: דרך אגב, אני מכיר את יושב-ראש – – –

אורי אורבך: הוא בחר לא לחזור.

ראובן ריבלין: הוא לא נתבקש לחקירה.

ראובן ריבלין: הרי אנחנו – – –

אורי אורבך: הוא סתם, בהתנדבות, לא חוזר?

ראובן ריבלין: הוא לא רוצה לחזור.

ראובן ריבלין: שיכריזו עליו עבריין נמלט.

יריב לוין: אדוני, הוא התבקש לחקירה – – –

ראובן ריבלין: הוא התבקש?

ראובן ריבלין: יש לך?

יריב לוין: – – – יש מכתב.

ראובן ריבלין: על כל פנים, בזמן שהפניתי את תשומת לבם של השלטונות – –

יריב לוין: – – – הוא מחייב גם להגיע.

ראובן ריבלין: – – אמרו לי מה שאמרו לי – –

יריב לוין: אני אומר לך שהמכתב כתוב.

ראובן ריבלין: – – אני אומר לך.

ראובן ריבלין: אם – דרך אגב, מי שהוא עבריין נמלט, או שהוא נידון, אני לא בטוח שצריך לפגוע לו בפנסיה, אבל צריך להכניס אותו לבית-הסוהר.

אורי אורבך: אבל לפטר רב על זה שהוא כתב מכתב, זה כן אפשר.

ראובן ריבלין: לא על זה.

ראובן ריבלין: יש – – –

אורי אורבך: זאת גם פגיעה בזכויות.

ראובן ריבלין: יש דוגמאות אחרות של אנשים במסגדים, אנשי דת במסגדים שאומרים דבר.

ראובן ריבלין: האם זה חופש דיבור או שזאת הסתה?

ראובן ריבלין: גם זאת שאלה, אתה מבין?

ראובן ריבלין: לפעמים מה שרואים מפה לא רואים מפה ולא רואים מפה.

אורי אורבך: גם אותם לא צריך – – –

ראובן ריבלין: אני רק אומר לך, אפילו חבר כנסת שבעט במדינת ישראל, לא צריך לאפשר לו לפגוע באמונות שלנו.

ראובן ריבלין: רק אני אומר, אם יושב-ראש ועדת הכנסת אומר שהוא קיבל, שהוא נקרא לחקירה, ולא בא, מקובלת עלי דעתו, זה בהחלט דבר.

ראובן ריבלין: רק אני לא בטוח שאין לזה פתרונות – – –

אורי אורבך: אולי הרב דב ליאור היה צריך לברוח לחוץ-לארץ, ואז ממילא לא היו – – –

ראובן ריבלין: אלה הם דברים – לא יכול אדם לירוק לפרצופה של המדינה, ואחר כך לבקש עוד שאנחנו נזליף עליו כל מיני בשמים.

ראובן ריבלין: רבותי, חבר הכנסת הראשון, אורי אורבך, היה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת בילסקי, בבקשה, ואחריו – חבר הכנסת סעיד נפאע.

זאב בילסקי: כבוד היושב-ראש, אני רוצה לומר מלה אחת על תאגידי המים, ואני מקווה שמחר כל חברי הכנסת בבית הזה יתמכו בהצעת החוק שלי כדי שיִפטרו את אותן רשויות שלא צריך להקים בהן תאגידי מים והקימו תאגידים ומבזבזים כספי ציבור.

זאב בילסקי: הייתי רוצה לשאול, אולי יש פה מישהו שיכול להחכים אותי:

זאב בילסקי: תוך כדי הקמת תאגידי המים הכניסו בפנים עוד 16%, שהם מע"מ על המים.

זאב בילסקי: לפני כן לא היה מע"מ על מים, ופתאום עולים מחירי המים ב-16%.

זאב בילסקי: אני לא זוכר שום דיון שמישהו נתן את דעתו על כך שמחירי המים עולים ב-16%.

זאב בילסקי: אני זוכר את הדיון על פירות וירקות.

זאב בילסקי: היו פה קרבות ובסוף זה ירד.

זאב בילסקי: על יהלומים אין מע"מ.

זאב בילסקי: להטיל מע"מ על מצרך בסיסי כמו מים, 16%?

זאב בילסקי: לכן אני מקווה, אדוני היושב-ראש, שמחר חברי הכנסת ילכו יחד אתי, נצביע ונתחיל להזיז את העניין הזה של תאגידי מים – להעביר אותם מן העולם – ונחזיר את המים להיות מוצר בסיסי ויסודי במדינת ישראל.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחבר הכנסת בילסקי.

ראובן ריבלין: סעיד נפאע, ואחריו – חבר הכנסת לוין.

סעיד נפאע: תודה.

סעיד נפאע: כבוד היושב-ראש, למדנו בשבועות האחרונים שה"פייסבוק" התחיל להוריד משטרים, אבל קשה היה להגיע עד כדי כך שמפטרים עובדים על-ידי ה"פייסבוק", חבר הכנסת עמיר פרץ.

סעיד נפאע: לכן ראיתי לנכון לקרוא את המכתב שנשלח אלינו, חברי ועדת העבודה והרווחה.

סעיד נפאע: כמה משפטים: ברצוני להביא לידיעת

סעיד נפאע: כם נושא הקשור לחוקי העבודה בעניין אופן ביצוע הליך פיטורים של עובד.

סעיד נפאע: לצערי חוויתי באפריל 2010 פיטורים משפילים וחסרי תקדים בארצנו, פיטורים באמצעות הרשת החברתית, "פייסבוק".

סעיד נפאע: חשוב לי שנושא זה יועלה בדיונכם, או לפחות שכל חברי הוועדה ייחשפו לסיפור זה, סוגיית הפיטורים ב"פייסבוק".

סעיד נפאע: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחבר הכנסת – – –

סעיד נפאע: – – – זה מבקר, נדמה לי.

ראובן ריבלין: תודה רבה, חבר הכנסת סעיד נפאע.

ראובן ריבלין: עכשיו אנחנו מעבירים את רשות הדיבור לחבר הכנסת יריב לוין, ואחריו – לחבר הכנסת מג'אדלה.

ראובן ריבלין: נא לפתוח מיקרופון.

יריב לוין: תודה.

יריב לוין: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, חברות וחברי הכנסת, התבשרנו כי ממשלת ישראל קיבלה סוף-סוף החלטה לתקצב ולקדם פרויקט מיוחד של חיזוק הרשויות הדרוזיות והקצבה של מאות מיליוני שקלים לטובת הרשויות האלה.

יריב לוין: אני רוצה לברך את הממשלה: סוף כל סוף צעד נכון בכיוון הנכון של חיזוק אלה שתורמים למדינה ואלה שנאמנים למדינה, ולא של התרפסות בפני אלה שכל הזמן פועלים כנגד המדינה ואינם תורמים לה.

יריב לוין: אני רוצה להזכיר שכאן, על הדוכן, תקפתי בשעתו את אותה תוכנית שהזרימה מאות מיליוני שקלים דווקא לכיסיהן של רשויות שבראשן עומדים ראשי רשויות שמזוהים עם התנועה האסלאמית.

יריב לוין: אמרתי אז שזו היתה שגיאה גדולה, ושראוי לתת ולתגמל את הציבור הדרוזי על תרומתו העצומה למדינה, ואני שמח שכך נעשה.

יריב לוין: אני חושב שגם הצעד הזה מצטרף לשורה חשובה של צעדים שעושה הממשלה, שעשתה הכנסת, כולל אתמול, שמחזירים את המדינה למקום שבו מי שנותן למדינה – מקבל ממנה, ומי שפוגע בה – בא על עונשו.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחבר הכנסת יריב לוין.

גאלב מג'אדלה: יריב, עוד לא נעשה כלום.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת מג'אדלה, תורך.

גאלב מג'אדלה: זה עוד על הנייר – – –

ראובן ריבלין: חבר הכנסת מג'אדלה, תורך לדבר.

ראובן ריבלין: אתה מוזמן לדבר – הנה, אתה רואה, אתה לא צריך לקרוא לו קריאת ביניים.

ראובן ריבלין: אחריו – חבר הכנסת אריה אלדד.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת יריב לוין, אנחנו היינו במהדורה קודמת.

גאלב מג'אדלה: זה היומן של הסרט: לערבים 800 מיליון לחמש שנים.

גאלב מג'אדלה: אומרים 800 מיליון, רק שכחו להגיד "חמש שנים".

גאלב מג'אדלה: זה הבדל קטן, אתה מבין?

גאלב מג'אדלה: וזה בינתיים על הנייר.

גאלב מג'אדלה: בינתיים חמד יכול להסתובב עם זה בשפרעם, שמח, צוהל, אבל זה בינתיים על הנייר.

גאלב מג'אדלה: כשיראו את הכסף, את הגרוש הראשון, תגיד לי.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, אני רציתי ליידע את כנסת ישראל ואת כבודו שיש יישוב שנקרא ברטעה, זה שרצו לחלק אותו.

גאלב מג'אדלה: החלק המערבי שלנו – 4,322 איש.

גאלב מג'אדלה: אין בו דואר של ישראל.

גאלב מג'אדלה: צריך לנסוע 6 ו-5 קילומטר בשביל לשלוח דואר.

גאלב מג'אדלה: ומביאים להם דואר בחבילה, ומישהו מחלק את זה לפי מצב רוחו.

גאלב מג'אדלה: בא לו לחלק, לא בא לו לחלק.

גאלב מג'אדלה: יש צו ממס הכנסה – – –

אתה מספר מה שהיה לפני 40, 50 שנה.

גאלב מג'אדלה: לא, אני מספר מאתמול – –

הבוקר, הבוקר.

גאלב מג'אדלה: – – בערב.

גאלב מג'אדלה: מאתמול בערב, מכוס קפה ששתיתי שם אתמול בערב, הוזמנתי לשם.

גאלב מג'אדלה: 4,322 או 4,323 תושבים בלי דואר; וזה אחרי שהפריטו את הדואר, אחרי שראש הממשלה, שר האוצר בעבר, הפריט לנו את הדואר והביא לנו דואר טוב, יעיל, מצוין, זמין בכל מקום בישראל.

גאלב מג'אדלה: אתה מעלה בדעתך קיבוץ, 340 תושבים, שאין להם דואר?

גאלב מג'אדלה: או איזה מושב?

גאלב מג'אדלה: בלי שום קשר שעכשיו, גם המושבים יש להם שר וגם הקיבוצים יש להם שר.

הדואר חייב בשירות אוניברסלי.

הוא חייב, מחויב לפי החוק, בשירות אוניברסלי.

גאלב מג'אדלה: הנה, אדוני היושב-ראש – – –

אין נקודה בארץ שבה יש אזרח ישראלי ולא יגיע דואר.

גאלב מג'אדלה: הנה אני מחדש לך, אדוני היושב-ראש.

תשלח לשר התקשורת מכתב.

גאלב מג'אדלה: אמרתי להם: להערכתי, רק הכנסת תעזור לכם.

מאה אחוז.

גאלב מג'אדלה: לא הממשלה ולא המשרד.

אני מזמין אותך לשאילתא מיוחדת לשר בעניין זה.

אני רוצה לראות – –

גאלב מג'אדלה: תודה.

– – במקום שבו אין שירות אוניברסלי.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: ואני מחזיר לך בהזמנה לבקר בכפר הזה.

גאלב מג'אדלה: על דעת ראש המועצה.

כשאני אגמור את כל התחייבויותי האחרות, אני גם אגיע לשם.

חבר הכנסת אריה אלדד, ואחריו – הורוביץ.

ניצן הורוביץ אחריו.

אריה אלדד: אדוני היושב-ראש, תודה, השר, חברי חברי הכנסת, לפני כמה חודשים היה בחיפה פסטיבל קירוב לבבות.

אריה אלדד: הגיע זמר, זמר ראפ ערבי, שר באנגלית שיר לאמור: אני ערבי גאה, אני מחבל מתאבד, אני ארצח את אמא שלך ואני ארצח את אחותך.

אריה אלדד: הייתי סבור שהדברים עולים כדי הסתה.

אריה אלדד: פניתי בעניין הזה ליועץ המשפטי לממשלה.

אריה אלדד: עברו כמה חודשים, קיבלתי תשובה: חשבנו הרבה, לא מצאנו מקום לפתוח בחקירה נגד המארגנים.

אריה אלדד: גם אני לא חשבתי שצריך לפתוח בחקירה נגד המארגנים.

אריה אלדד: מעשה שטן: באותו שבוע איזה פרובוקטור מטעם עצמו או מטעם אחרים העלה ל-YouTube סרטון שבו הוא ממליץ להרוג את שי ניצן, מבכירי הפרקליטות.

אריה אלדד: כתבתי להם: תראו, פה עצרתם מייד, הכנסתם מייד, הגשתם כתב-אישום מייד, אבל נגד זמר – לא נגד המארגנים, נגד הזמר שכך אמר, לא תעשו?

אריה אלדד: תקשיבו טוב.

אריה אלדד: קיבלתי שלשום מכתב שאומר: חשבנו עוד פעם, התייעצנו עם שי ניצן והחלטנו לחקור.

אריה אלדד: מה זה מלמד אותנו?

אריה אלדד: לפעמים שווה להתעקש.

אריה אלדד: תודה רבה.

תודה לחבר הכנסת.

אתה התעקשת גם בעניין משרד הביטחון, ואני מודיע לך שהתעקשותך זוכה למענה הראוי.

אני מודיע לך.

טוב להתעקש.

כן.

ברגע שזה נכון, טוב להתעקש.

חבר הכנסת ניצן הורוביץ, ואחריו – חבר הכנסת אייכלר.

ניצן הורוביץ: אתה עושה כאן, ככה – זה מוסיף לעניין.

חבר הכנסת פרץ, האם הוא לא חבר ברביעייה, מג'אדלה?

עמיר פרץ: – – –

נו, אם ביטלתם, אז אני מייד נותן לך.

בסדר.

עמיר פרץ: – – –

חבר הכנסת הורוביץ.

אני נותן.

אני מחלק.

כן.

ניצן הורוביץ: אדוני היושב-ראש, תודה רבה, אני רוצה לברך על מהפך מחשבתי שמתחולל בימים האלה לנגד עינינו, והוא תוצאה של הרבה עבודה במשך שנים, והוא מהפך בתחום התחבורה.

ניצן הורוביץ: הוא מכוון לפתרונות של אוטובוסים רבי-קיבולת, אוטובוסי-מטרו, כתחליף לרכבת הקלה, שהיא הדבר הכי כבד בעולם.

ניצן הורוביץ: לאחר שנים שבהן מדינת ישראל – הן בירושלים והן בתכנון הקו היחיד, "הקו האדום", בתל-אביב – שקעה לתוך תהומות של הוצאות כספיות אדירות וקשיי ביצוע פשוט בלתי אפשריים, מסתמנת החלטה על אוטובוסים, מה שנקרא:

ניצן הורוביץ: BRT – Bus Rapid Transit , אוטובוסים מערכתיים רבי-קיבולת, אוטובוסי-מטרו, שיש להם אותם ביצועים כמו לרכבת קלה או לרכבת תחתית, רק הם עולים אחוז קטן ממה שעולה רכבת קלה והם מהירים מאוד לביצוע.

ניצן הורוביץ: היום ראיתי – ואני מכיר את התוכניות האלה – שמשרד התחבורה הולך לקדם כמה קווי BRT באזור גוש-דן.

ניצן הורוביץ: אני חושב שזה דבר נכון, זה מתאים לתנאי הארץ, וזה ניתן לביצוע בצורה מהירה ונותן פתרון תחבורתי אמיתי וטוב, וטוב שכך אנחנו עושים.

ניצן הורוביץ: כאמור, כבר שנים אנחנו מדברים, אולי זה סוף סוף יקרה.

תודה רבה לחבר הכנסת ניצן הורוביץ.

חבר הכנסת אייכלר, ואחריו – חברת הכנסת אבסדזה.

ישראל אייכלר: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, שוב היתה היום כמעט תאונה בירושלים עקב הרכבת הקלה; דווח שאשה כמעט נדרסה.

ישראל אייכלר: רק לפני שבוע, במסגרת הזאת, ביקשתי כאן שיחליטו על הקמת גדר יפה לאורך תוואי הרכבת הקלה, לפחות לשנתיים הראשונות להפעלתה.

ישראל אייכלר: ואין קול ואין קשב.

ישראל אייכלר: האם אני צריך להגיש הצעת חוק-יסוד לעניין הזה?

ישראל אייכלר: הצעת חוק רגילה?

ישראל אייכלר: ואולי לכתוב חוקה, שתחייב הצלת נפש אחת מישראל – וכבר יש לנו חוקה, וחז"ל אומרים שם: כל המציל נפש אחת מישראל, כאילו קיים עולם מלא.

ישראל אייכלר: אני פונה מכאן – – –

סנהדרין.

ישראל אייכלר: במסכת סנהדרין.

ישראל אייכלר: אני פונה מכאן לשר התחבורה ולראש עיריית ירושלים לדרוש חד-משמעית, לפני הפעלת הרכבת החדשה להקים גדר הצלה לאורך תוואי הרכבת, ולשנן באוזני חברת "סיטיפס": כל המציל נפש אחת, כאילו הציל רכבת שלמה.

ישראל אייכלר: תודה רבה.

תודה רבה לחבר הכנסת אייכלר.

האם אני כבר הכרזתי על הבא אחריו?

– עוד רגע.

חנין, אתה לא נרשמת בכלל.

חבר הכנסת עפו אגבאריה, בבקשה.

ג'מאל זחאלקה: לא, לא.

ג'מאל זחאלקה: הכרזת על מישהי.

אה.

כבר הודעתי על חברת הכנסת אבסדזה.

אני אומר מי יהיה אחרי אבסדזה: חבר הכנסת עפו אגבאריה אחרי אבסדזה.

אחרי זה נחזור לישראל ביתנו.

נינו אבסדזה: אדוני היושב-ראש, הנושא שאני רוצה להעלות בשניות האלה הוא נורא רגשי מבחינתי, אבל הוא עדיין בעל חשיבות רבה גם מבחינה מדינית, אז אני ארשה לעצמי לדבר על זה.

נינו אבסדזה: הוא רגשי בשבילי, מכיוון שאני קמה כל בוקר, ולפני שאני עושה את הדרך לפה, דבר ראשון שאני רואה זו תמונה ענקית של גיא חבר.

נינו אבסדזה: אני גרה באותו יישוב.

נינו אבסדזה: אני רואה כל בוקר תמונה של חייל צה"ל שנעדר מאז 1997, וכתוב שם: עד מתי?

נינו אבסדזה: היום התחדשו החיפושים אחרי גיא חבר, ואני עומדת כאן כדי לבקש: לפני כמה דקות דיברתי עם אמא שלו.

נינו אבסדזה: וכמובן, זה טוב שאנחנו מחפשים למחרת היום שיש לנו בו רמטכ"ל חדש; צה"ל נכנס ומחפש תמיד, כל השנים האלה.

נינו אבסדזה: אבל בקשה – מכולכם, מכולנו, מהממשלה שלנו – לעשות גם משהו במישור המדיני.

נינו אבסדזה: לחפש את גיא שנעלם, נעדר – כל ילד בבית-הספר שלנו שחוזר הביתה, ומדברים יום אחד על גיא, יום אחד בשנה, הוא בוכה.

נינו אבסדזה: אז אם ילדים בוכים, גם אנחנו, הגדולים, יכולים להתייחס ועוד יותר לבכות ולחפש אותו.

נינו אבסדזה: וכמובן, לא רק את גיא.

נינו אבסדזה: כמובן, את כל הנעדרים של צה"ל.

נינו אבסדזה: וזה המקום להגיד, כמובן – להחזיר את גלעד שליט.

נינו אבסדזה: אני לא מזכירה את המלה "מחיר", כי לדעתי זה לא מוסרי.

נינו אבסדזה: אי-אפשר לדבר על מחירים כשיש חייל ישראלי שהוא לא בבית.

נינו אבסדזה: תודה רבה.

תודה רבה.

אותו דין על מג'די חלבי, גם כן, שגם הוא נעלם בתוך שטחי ישראל ולא יודעים את מקום הימצאו.

חבר הכנסת עפו אגבאריה, ואחריו – חבר הכנסת חמד עמאר.

בבקשה.

ואחריו – עמיר פרץ.

עפו אגבאריה: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, לפני כעשר שנים נפתח בית-ספר בכפר-קרע.

עפו אגבאריה: וזה היה בדיוק אחרי האינתיפאדה.

עפו אגבאריה: בית-הספר, קראו לו "יד ביד – גשר על הוואדי".

עפו אגבאריה: בבית-הספר הזה למדו כ-150 תלמידים, כמחציתם יהודים וכמחציתם ערבים.

עפו אגבאריה: זה היה באמת פרויקט מעולה ומצוין, וזה כמובן נוגד חלק מהעמדות שעכשיו נאמרו פה.

עפו אגבאריה: אבל לצערי הרב, אם ניקח בחשבון שזה היה אחרי האינתיפאדה השנייה, וזה היה כל כך מוצלח – המעמד של בית-הספר הזה הולך ומתכרסם בזמן האחרון.

עפו אגבאריה: לצערי הרב היום מספר התלמידים היהודים עומד על 23, והשאר הם ילדים ערבים.

עפו אגבאריה: אני חושב, מה היה יכול לגרום לזה שהילדים האלה יעזבו, כאשר הם באו מרצונם במצב הרבה יותר קשה.

עפו אגבאריה: המחשבה הראשונה היא הממשלה הימנית הגזענית, שמחוקקת את החוקים הגזעניים שנותנים את האפשרות לרחוב לחשוב אחרת.

עפו אגבאריה: הדבר השני – אולי גם האלימות, שהרבה דיברנו עליה, שהולכת ומתגברת.

עפו אגבאריה: הדבר השלישי זה מה שעושה משרד הפנים, שרוצה להכניס עיר כמו חריש, וזה נתן את האותות של הגזענות באזור הזה.

עפו אגבאריה: תודה.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחבר הכנסת עפו אגבאריה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת חמד עמאר.

ראובן ריבלין: אחריו – חבר הכנסת עמיר פרץ, ואחריו – חבר הכנסת טיבייב.

חמד עמאר: אדוני היושב-ראש, היום מתקיים טקס יום העבודה בקו הגז שעבר באדמות ג'למי ומנסורה, בנוכחות ראש הממשלה.

חמד עמאר: מצד שני, מתקיימת שביתה בשני היישובים עוספיא ודאליה, שהם בעלי הקרקעות שם.

חמד עמאר: השביתה היא כי עד עכשיו לא הצליחו להגיע להסדר עם בעלי הקרקעות.

חמד עמאר: למרות כל ההחלטות שהיו ודיברו על הסכם עם בעלי הקרקעות, עד עכשיו אין שום החלטה ואין שום הסכם שבוצע.

חמד עמאר: לכן, אני קורא למשרדי הממשלה ולראש הממשלה שנמצא היום בטקס לגמור עם בעלי הקרקעות – לבוא ולסכם אתם ולתת את מה שמגיע להם.

חמד עמאר: בסך הכול הם מבקשים דונם תמורת דונם אדמה, חקלאי, באותו אזור, באותו מחיר.

חמד עמאר: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחבר הכנסת חמד עמאר.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת עמיר פרץ.

ראובן ריבלין: אחריו – חבר הכנסת טיבייב.

ראובן ריבלין: קודם שאתה תדבר, אני אקבל בברכה את האורח שלנו.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת עמיר פרץ, בבקשה.

עמיר פרץ: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, הייתי רוצה לנסות ולהעלות למודעות – שקיימת מאוד בקרב חברי הכנסת – את התמודדות העובדים הסוציאליים היום במדינת ישראל.

עמיר פרץ: מדובר באוכלוסייה שבאמת נמצאת בחזית החברתית הכי חשובה מבחינתנו.

עמיר פרץ: למעשה, הם אלה שסופגים עבורנו את כל מה שעשינו ואת כל מה שלא עשינו.

עמיר פרץ: אם חוקקנו חוק – הם צריכים ליישם את זה, ואם לא חוקקנו – הם צריכים לספוג.

עמיר פרץ: למעשה, הם השליחים הכי חשובים שלנו.

עמיר פרץ: אינני בקי בנבכי המשא-ומתן.

עמיר פרץ: אני אינני יודע לומר פרט זה או פרט אחר.

עמיר פרץ: אני רק יכול לומר לכם שאין מחזה עצוב יותר מזה שעובד סוציאלי יכול לומר לך: לפעמים אני לא יודע מי צריך לטפל במי – האם אני מטפל באותו מקרה סוציאלי שמגיע אלי, או שעוד מעט אני הופך למקרה סוציאלי בעצמי.

עמיר פרץ: האנשים האלה צריכים לשמור על ארשת פנים של אנשים חזקים כדי לשדר לפונה אליהם שהם באמת מסוגלים לסייע לו.

עמיר פרץ: אני חושב שהזעקה הזאת של העובדים הסוציאליים צריכה לצאת מכאן בקריאה חד-משמעית של תמיכה באותה קבוצה, שבאמת עושה עבודת קודש.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אני רוצה לציין שהנשיאות החליטה להעלות על סדר-היום, כלומר לאפשר הצעות לסדר-יום בנושא זה שהוגשו על-ידי כמה חברים ותישמענה מחר, וכמובן שגם שר הרווחה או שר האוצר ישיבו בהתאם להחלטת הממשלה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת טיבייב.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, אני רוצה להפנות את תשומת לבכם לכך שביציע האזרחים נמצא מאסטר באמנות לחימה שהוא שגריר כבוד של יפן בישראל, וגם מועמד לפרסים בין-לאומיים.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת טיבייב, בבקשה, נאום בן דקה.

רוברט טיבייב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, שוב אנחנו עדים לקטל ולעבירות חמורות בכבישים.

רוברט טיבייב: האם ידעתם שבמהלך סוף השבוע נעצרו יותר מ-60 נהגים שנהגו בזמן שהיו שיכורים?

רוברט טיבייב: יום שלישי – הרוג אחד בן 24 ושישה פצועים; יום חמישי – הולך רגל בן 50 נפצע קשה; ביום שישי נהרג קשיש בן 70, ובן 40 נפצע קשה; ביום שבת ילד בן שבע נפצע קשה; ביום ראשון הולך רגל בן 60 נפצע קשה; ביום שני נהרג גבר בן 30; ביום שלישי – הרוג בן 25 וחמישה פצועים, הולך רגל בן 75 בתאונה אחרת, והולך רגל בן 79 נפצע בעוד תאונה.

רוברט טיבייב: מקום המדינה נהרגו 30,957 אזרחי מדינת ישראל.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחבר הכנסת טיבייב.

ראובן ריבלין: הלוואי שזה ייפסק.

ראובן ריבלין: אני עוד לא הכרזתי, נכון?

ראובן ריבלין: נציג רע"ם-תע"ל, מסעוד, אתה ממליץ על חבר הכנסת , כי אתה רשום לפניו?

מסעוד גנאים: בסדר.

ראובן ריבלין: אחמד טיבי, בבקשה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת טיבי, אצל היהודים יש seniority.

קריאה: לפי הגיל.

קריאה: ועוד איך.

ראובן ריבלין: אצל היהודים יש seniority.

ראובן ריבלין: בבקשה.

ראובן ריבלין: זה לא דבר רע.

ראובן ריבלין: seniority זה לא דבר רע.

אחמד טיבי: אני מפרגן למסעוד גנאים תמיד.

אחמד טיבי: ל"לפרגן" אין תרגום מדויק בערבית, אבל יש מלה הכי קרובה שהיא: יַע'בֵּט.

אחמד טיבי: זה הכי קרוב.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, לפני כמה ימים, באירוע פלילי, נהרג, נרצח, בחור מירושלים המזרחית בשם חוסאם רוויידי, כשיצא בשעות לילה יחד עם חברו, באחד מרחובותיה של ירושלים.

אחמד טיבי: הוא נדקר על-ידי אנשים שהיו שתויים.

אחמד טיבי: הם נעצרו על-ידי המשטרה.

אחמד טיבי: מאז, כבר שישה ימים, המשפחה מבקשת דבר אחד – את הגופה, כדי לקבור אותו בשכונה במזרח-ירושלים, בירושלים המזרחית.

אחמד טיבי: לא תאמינו, חלק מכם יאמין: המשטרה מסרבת.

אחמד טיבי: עד לרגע זה הגופה לא נמסרה למשפחה, כי המשטרה אומרת: תפנו לבית-משפט.

אחמד טיבי: מוזר, תמוה.

אחמד טיבי: תאר לעצמך שזה מצב הפוך.

אחמד טיבי: כל מזלו הרע של הבחור הזה הוא שהיה במקרה במקום לא נכון שבו היו אנשים שתויים ודקרו אותו ודקרו את החבר שלו והוא נהרג ומת.

אחמד טיבי: לקבור אותו – זה מה שמבקשת משפחתו של חוסאם רוויידי, והמשטרה הפקיעה את הגופה, אדוני היושב-ראש.

ראובן ריבלין: החוק מחייב צו בית-משפט?

ראובן ריבלין: חבר הכנסת חנין, אני – – –

ג'מאל זחאלקה: המשטרה רוצה לקבוע איך יקברו אותו.

ג'מאל זחאלקה: היא רוצה לקבוע למשפחה איפה לקבור את הבן שלה.

אריה אלדד: – – –

ראובן ריבלין: נתיחה?

ראובן ריבלין: נתיחה יכולה לבקש המשטרה, לא צריכה משפחה.

ראובן ריבלין: אפשר – את הסכמת המשפחה.

אריה אלדד: משטרה או צו בית-משפט.

ראובן ריבלין: ברור.

אריה אלדד: אז – – –

ראובן ריבלין: מעניין.

ראובן ריבלין: צריך לשאול את – תכתוב מכתב.

אחמד טיבי: המשטרה לא רוצה שהוא ייקבר במקום x בתוך ירושלים המזרחית.

ראובן ריבלין: זה עניין אחר.

אחמד טיבי: מה זה עניין של המשטרה?

ראובן ריבלין: לא.

ראובן ריבלין: זה לא עניינה של המשטרה איפה הוא ייקבר או לא ייקבר.

ראובן ריבלין: בזה אני לא מתערב.

ראובן ריבלין: אתה אמרת שעד היום לא נתנו.

ראובן ריבלין: מה הסיבה?

ראובן ריבלין: אני לא יודע – – –

ג'מאל זחאלקה: זו הסיבה, זו הסיבה.

ג'מאל זחאלקה: אומרים להם – – –

ראובן ריבלין: המשפחה יכולה לקבור את מתה – – –

ג'מאל זחאלקה: – – –

ראובן ריבלין: נדמה לי שבמדינתנו המשפחה יכולה לקבור את מתה בכל מקום שהיא תבחר, ובלבד שהוא מקום חוקי.

ראובן ריבלין: לא באים וקוברים במקום – – –

אחמד טיבי: יכול להיות שבאזורים שנכבשו ב-67' זה לא ככה, אדוני?

ראובן ריבלין: היו הרבה כיבושים במשך כל תולדות ההיסטוריה.

ראובן ריבלין: אני לא – – –

אחמד טיבי: – – – 67'.

ראובן ריבלין: אני לא יודע.

ראובן ריבלין: אני לא בקי בפרטים, אז אני לא יכול לענות לך.

ראובן ריבלין: אני לא השר המשיב לעניין זה.

ראובן ריבלין: זו שאלה מעניינת מאוד.

ראובן ריבלין: אתה סתמת יותר ממה שגילית.

ראובן ריבלין: זאת אומרת, מה שאתה טענת בנאום שלך הוא שהוא נרצח, ואין ויכוח, וגם הם נמצאים במעצר, ואני מתאר לעצמי שברצח הם יהיו עד תום ההליכים, ושהמשטרה לא נותנת את הגופה לשם קבורה.

ראובן ריבלין: לא אמרת מה הסיבה.

ראובן ריבלין: אני לא יודע.

ראובן ריבלין: יכול להיות שהסיבה נכונה, ויכול להיות שהיא לא נכונה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת כצל'ה – בבקשה, אדוני.

ראובן ריבלין: אחריו – חבר הכנסת בן-סימון, ואחריו – חבר הכנסת נחמן שי, אם יהיה פה.

ראובן ריבלין: זוארץ לא נרשמה – – –

קריאה: – – –

ראובן ריבלין: בסדר.

קריאה: – – –

ראובן ריבלין: חבר הכנסת , הלוא הוא כצל'ה, בבקשה.

יעקב כץ: אדוני היושב-ראש, מכובדי השר שאיננו – – –

ראובן ריבלין: השר נמצא פה.

ראובן ריבלין: השר מיסז'ניקוב.

יעקב כץ: כן – – –

ראובן ריבלין: אם אתה לא יודע – מבכירי הפוליטיקאים בארץ.

יעקב כץ: בעזרת השם.

ראובן ריבלין: לפי המפה הפוליטית הוא מבכירי הפוליטיקאים בארץ.

קריאה: סיכול – – –

ראובן ריבלין: סיכול – – –?

ראובן ריבלין: לא, אני רק גיליתי את האמת.

ראובן ריבלין: לא אמרתי.

ראובן ריבלין: בבקשה.

יעקב כץ: ראשית, מחאה, לצערנו הרב שבועית, על מעשיו של שר הביטחון, שגם השבוע, גם היום, הרס והחריב שכונה ברמת-מגרון.

יעקב כץ: כדרכו בקודש מדי שבוע, בנושא הזה הוא מצטיין, ואני מוחה על כך.

יעקב כץ: בעזרת השם, יבואו ימים שנבנה ונקים בכל המקומות האלה ערים גדולות ובצורות.

יעקב כץ: רציתי להגיד ליושב-ראש שאתמול, כשדיברה פה חברת הכנסת רוחמה אברהם והזכירה את העיתונאי תומס פרידמן, אני רציתי רק לומר שכבוד היושב-ראש מקפיד לומר, וחוזר ואומר, שאנחנו מדינה יהודית ודמוקרטית.

יעקב כץ: לפני שנתיים התקיימו בחירות במדינת ישראל, נבחרה פה ממשלה באופן דמוקרטי, כאשר הנושא המרכזי שהצביעו עליו האנשים, ציפי או ביבי, היה בדיוק על הנקודה: מדינה אחת לשני עמים או שתי מדינות לשני עמים.

יעקב כץ: ועל זה ראש הממשלה נבחר וקיבל רוב דמוקרטי, ואתה, כבוד היושב-ראש, ואני, הצבענו למפלגות דומות, אחיות, על המצע הזה.

יעקב כץ: והלך ראש הממשלה והכריז: שתי מדינות לשני עמים.

יעקב כץ: אומר תומס פרידמן בעיתון שלו – וכל שבוע, בטורו, מכפיש את מדינת ישראל – שהיא צריכה להתקפל לפי הרעיונות של תומס פרידמן.

יעקב כץ: אבל יש פה דמוקרטיה, יש פה שלטון הציבור.

יעקב כץ: ראשי הממשלה ונציגי הציבור צריכים לכבד את הרצון של הבוחרים שלהם.

יעקב כץ: ואם הבוחרים החליטו שהם לא רוצים שתי מדינות לשני עמים, צריך לכבד את הדמוקרטיה הישראלית.

יעקב כץ: ומי שלא מכובד, אסור שיכבדו אותו.

ראובן ריבלין: למיטב ידיעתי, תומס פרידמן לא הצביע לכנסת.

ראובן ריבלין: בארצות-הברית מותר לו לומר את דעתו, אנחנו לא חייבים לקבל אותה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת כץ, אני רוצה לומר לך, פעמים אני נותן עצות לאמריקנים, הם חייבים לשמוע אותן?

ראובן ריבלין: נותן להם עצות.

אורית זוארץ: זה רק משקף מה חושבים עלינו בתפוצות; מינורי, לא חשוב.

אורית זוארץ: ..

ראובן ריבלין: חבר הכנסת כץ רצה לומר מה שהוא רוצה, לא מה שאת רוצה.

ראובן ריבלין: תאמיני לי שהוא הבין את זה היטב.

ראובן ריבלין: רבותי, האם קראתי כבר לבא אחריו?

ראובן ריבלין: חבר הכנסת דניאל בן-סימון, בבקשה.

ראובן ריבלין: אחריו – חבר הכנסת זחאלקה.

דניאל בן-סימון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני רוצה להכות על חטא על אי-הבנה אחת.

דניאל בן-סימון: כשמונה שר החוץ בזמנו לשרת כשר החוץ, חשבתי שזה מינוי פיקטיבי.

דניאל בן-סימון: אי-אפשר למנות אדם שהמלה "שלום" לא שגורה בפיו לאיש שממונה על הדיפלומטיה הישראלית.

דניאל בן-סימון: אמרתי, לראש הממשלה יש הומור, מקאברי אומנם, אבל יש הומור.

דניאל בן-סימון: והיום מתברר לי שזה מינוי עוד יותר גאוני ממה שחשבתי, שהדמות הפיקטיבית האמיתית היא בעצם ראש הממשלה; שבעצם לא הבנו שראש הממשלה, בבואו למנות, הוא מינה בעצם את הבוס שלו.

דניאל בן-סימון: והבדיחה שמתהלכת בימים האלה מול פני עולם: יש רשות מחוקקת שאתה עומד בראשה, יש רשות שופטת שהגברת בייניש עומדת בראשה, מי עומד בראש המדינה?

דניאל בן-סימון: לכן אני מכה על חטא, כי נטיתי לזלזל במינוי הפיקטיבי הזה, עד שגיליתי שהפיקציה האמיתית היא ראש הממשלה.

דניאל בן-סימון: ולכן אני אומר, במקום כצל'ה למשל: אם נרצה לעשות שלום, איך הוא יעמוד על הנכסים של מדינת ישראל?

דניאל בן-סימון: הרי בחולשתו הוא ייתן את הכול.

דניאל בן-סימון: ואם הוא לא ירצה לעשות שלום, איך אפשר לסמוך עליו בגלל חולשתו?

דניאל בן-סימון: זאת אומרת, חולשתו הזאת צריכה להדאיג את כולנו.

דניאל בן-סימון: ועכשיו שאנחנו יודעים מי זה בעל הבית האמיתי, לא שאני מאושר מזה, אני רוצה לאחל בהצלחה לישראל ביתנו.

דניאל בן-סימון: מעכשיו אני אתייחס אליכם כמי שבעצם מנהלים את המדינה הזאת, אף שלא קיבלתם מנדט.

דניאל בן-סימון: גם חבר הכנסת טיבי צריך – – –

ראובן ריבלין: תודה רבה.

אחמד טיבי: מה עם ברק?

דניאל בן-סימון: עם ברק, כמובן.

דניאל בן-סימון: – – – לדבר עליו.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

דניאל בן-סימון: אדוני יושב-ראש הכנסת, זו תופעה שדורשת תיקון קונסטיטוציוני, ששר החוץ הוא בעצם ראש המדינה.

ראובן ריבלין: אף-על-פי שנגעת במפלגה חשובה, אתה לא יכול לדבר יותר מדקה וחצי.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אבל השר רמז לי שאתה יכול להמשיך לדבר, אז לא היסיתי אותך.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת זחאלקה – בבקשה, אדוני.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב-ראש, זו שערורייה שלא נותנים את הגופה של אותו צעיר שנרצח, ואין חולקים על כך – – –

ראובן ריבלין: מה המחלוקת עם המשטרה?

ג'מאל זחאלקה: המחלוקת היא שהמשטרה רוצה לקבוע למשפחה היכן לקבור אותו.

ג'מאל זחאלקה: הם לא רוצים שהוא ייקבר בבית-קברות מסוים בירושלים המזרחית.

ג'מאל זחאלקה: אומרים: אתם לא תקברו אותו שם, אתם תקברו איפה שהמשטרה תחליט.

ג'מאל זחאלקה: זה העניין.

ג'מאל זחאלקה: לא מוצא חן בעיניכם, תפנו לבית-משפט – זה מה שאומרים להם.

ג'מאל זחאלקה: זו התעללות.

ג'מאל זחאלקה: הם עושים את זה בחשכה, חושבים שאפשר לעשות הכול, שזה לא יעלה.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שזה לא רק עניין של חברי הכנסת הערבים, אני חושב שכל חבר כנסת – אני לא רוצה לדבר על אנטיגונה, על אותו צדק קדמון, לא צדק של מדינה, שהאחיות של הנרצח רצו לקבור אותו אף-על-פי שהמלך החליט לא לקבור אותו.

ג'מאל זחאלקה: זה דבר שאפילו לא נוגע לחוק.

ג'מאל זחאלקה: ומה גם שבאסלאם צריך למהר.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב-ראש, באסלאם אסור לעכב גופה.

ראובן ריבלין: גם בירושלים יהודים לא מלינים גופה.

ג'מאל זחאלקה: גם מוסלמים.

ג'מאל זחאלקה: זה דבר חשוב מאוד.

ג'מאל זחאלקה: לכן אני קורא לכל חברי הכנסת להפעיל לחץ על המשטרה כדי לפתור את הבושה הזאת.

ראובן ריבלין: מחר, אם יהיו שאילתות בעל-פה לשר לביטחון פנים, אאפשר לך שאלה נוספת.

ראובן ריבלין: אנחנו גם נכין אותו לעניין זה.

ראובן ריבלין: בעיני זה נשמע קצת מוזר.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת נחמן שי, בבקשה.

ראובן ריבלין: אחריו – חברת הכנסת שלי יחימוביץ.

נחמן שי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני פונה לבית הזה להפסיק את ההתעללות בשירות החוץ של מדינת ישראל.

נחמן שי: לא רק שתנאי השירות, כפי שרק לאחרונה הודגש, הם גרועים ואינם מפצים נכונה את הקבוצה הזאת של האנשים שעומדים היום בקו הראשון של הלחימה בדה-לגיטימציה ומקיימים ומקדמים את ענייני החוץ של ישראל, אלא שעכשיו מתנהל דיון פומבי ומביש על איוש שניים מהתפקידים הבכירים בשירות החוץ, השגריר באו"ם והשגריר בלונדון.

נחמן שי: במקום שראש הממשלה ושר החוץ יתכנסו בחדר ויסכמו ביניהם ויגידו את מה שהם רוצים על המועמדים, כפי שנהוג לומר כשעומדים לבחור אותם – במקום זה, זה מתנהל בראש חוצות ובכותרות ראשיות של העיתונים.

נחמן שי: זה מעליב ופוגע באנשים שלא לצורך.

נחמן שי: ורק לאחרונה עברנו מרחץ פומבי כזה, דומה, גם על המועמד לרמטכ"לות, שיכול להיות שהוא כן היה צריך להיות ויכול להיות שלא, אבל אפשר היה לחסוך ממנו את כל הבושה הגדולה הזאת.

נחמן שי: וכך גם לגבי תפקידים ציבוריים אחרים.

נחמן שי: אז גם במערכת הזאת יש כמה כללים ויש כמה עקרונות ובסוף יש גם כבוד האדם.

נחמן שי: אנשים מתאימים או לא מתאימים, אבל צריך לשמור את כבודם בסוף התהליך הזה.

נחמן שי: תודה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת שלי יחימוביץ, ואחריה – חבר הכנסת פלסנר, ואחריו – חבר הכנסת מסעוד גנאים.

שלי יחימוביץ': אדוני היושב-ראש, אני מבקשת שתוקם ועדת חקירה לאלתר, לבדוק איך קרה שמונה לתפקיד הרמטכ"ל אדם טוב, בר לבב, שיודע את תפקידו, לא הלך רכיל, בנפול יריביו לא שמח, לא דבק בו רבב, לא פלש לאדמות, גם לוחם ואיש צבא משובח.

שלי יחימוביץ': והנה, מינוי טוב של הממשלה הזאת.

שלי יחימוביץ': איך הדבר הזה קרה?

שלי יחימוביץ': אין זו אלא שרצף של החלטות כושלות ושגויות וחמורות, עם ליקוי מאורות חמור, הביאו לתאונה הזאת, שמונה אדם טוב בסופו של יום.

שלי יחימוביץ': יכול להיות שהגענו לאותו מצב כאוטי של שיבוש כל כך טוטלי של מינהל תקין, של ערכים, של האופן שבו ממנים אנשים, עד שמתוך הכאוס נולדה לפתע תקווה חדשה, שהנה עלינו על דרך טובה.

שלי יחימוביץ': תודה רבה.

ראובן ריבלין: זו דרכה של סאטירה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת מסעוד גנאים.

ראובן ריבלין: סליחה, אמרתי קודם לחבר הכנסת פלסנר, בבקשה.

ראובן ריבלין: אחריו – אורלי אבקסיס.

יוחנן פלסנר: תודה רבה.

יוחנן פלסנר: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, אני חושב שהיום הכנסת, משום מה – המירוץ הזה כלפי מטה בכל מה שנוגע לפגיעה, גם בזכויות אזרח, גם בחירויות הדמוקרטיות, גם בדימוי שלנו כדמוקרטיה – ודווקא עכשיו, לאור מה שקורה באזור, אנחנו יודעים שזה אולי הנכס – גם המהותי אבל גם ההסברתי וגם המדיני – אולי החשוב ביותר שלנו: היותנו מדינה דמוקרטית, עם דמוקרטיה חיונית, עם חברה אזרחית תוססת.

יוחנן פלסנר: במקום לחזק את הנכס הזה, לדעת להכיל את הוויכוחים בתוכנו, מביאים עכשיו חוק, עבר בוועדת החוקה, שהמשמעות שלו היא שכל אזרח ישראלי ששם ב"פייסבוק" איזושהי הודעה: אני קורא למחאה כזאת או אחרת, זה יכול להתפרש כאילו סייע במקביל או בעקיפין לקריאות של חרם כנגד מדינת ישראל.

יוחנן פלסנר: אפשר לצאת נגד, להחרים אותו ולקנוס אותו, וזו אפילו עבירה פלילית.

יוחנן פלסנר: חברים, ביישוב דעת, בואו נפסיק עם המירוץ הזה, בואו נפסיק עם המירוץ הזה בין שתי מפלגות הימין מי יותר קיצוני, מי יותר הזוי, מי מצליח לקושש קולות ימניים יותר בהצלחה.

יוחנן פלסנר: ובואו נדאג קצת לדמוקרטיה הישראלית.

יוחנן פלסנר: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת פלסנר, פעם, בילדותי, היינו משחקים ג'ולים, אברה-קדברה, היינו הולכים לסרטים, היינו קוראים ספרים.

ראובן ריבלין: היום, אני לא יודע איך אנשים עובדים ואיך ילדים הולכים לבית-ספר עם ה"פייסבוק".

ראובן ריבלין: כולם ב"פייסבוק".

ראובן ריבלין: אני לא מסוגל להגיע אליו מבחינת ידיעותי הטכניות, אבל כולם ב"פייסבוק".

ראובן ריבלין: השבוע הייתי בגימנסיה "הרצלייה", באמת תלמידים שיודעים מה הולך בארצם, מה בחברתם, ומאוד ערניים, אבל רוב הזמן אני שומע: "ראיתי בפייסבוק".

ראובן ריבלין: מתי – – –

יוחנן פלסנר: אדוני היושב-ראש, זה כלי, זה לא מהות.

יוחנן פלסנר: זה כלי שיכול לאפשר לך לראות מה הנכדים שלך עשו ביום שבת.

ראובן ריבלין: אין ספק שזה כלי – – –

יוחנן פלסנר: זה כלי שמאפשר יותר תקשורת, ואפשר לנצל אותו לכאן ואפשר לנצל אותו לכאן, אבל בטוח שאסור להשתעבד לו.

ראובן ריבלין: יש אנשים שמפחדים שהם מפסידים משהו כאשר הם לא משתמשים בכלי, ואז זה הופך למהות.

יוחנן פלסנר: אבל בוא לא נהפוך את ה"פייסבוק" לכלי שיכול להביא אותך לכלא בגלל איזה מירוץ שנועד לצרכים פוליטיים ופוגע באינטרסים של מדינת ישראל.

ראובן ריבלין: מאה אחוז.

ראובן ריבלין: חשוב מאוד הדבר שאמרת.

ראובן ריבלין: "פייסבוק" צריך לשמש ככלי ולא כמהות ולא כמטרה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת, אני נותן לך חופשי לדבר, כי אתה קופחת על-ידי.

מסעוד גנאים: תודה, אדוני היושב-ראש – – –

ראובן ריבלין: היית הראשון שהגיע ואתה מדבר כמעט אחרון.

מסעוד גנאים: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, תחילה, אדוני היושב-ראש, באווירה הזאת, אני מבקש לממש את זכות השיבה שלי למקום הראשון שהיה, כי בפריסה החדשה של חברי הכנסת, העבירו אותי אחורה.

ראובן ריבלין: אם חבריך מהגוש – – –

מסעוד גנאים: אז אם אפשר לממש את זכות השיבה הזאת, אולי בסוף יהיה איזה פתרון צודק לזכות השיבה.

ראובן ריבלין: בתור יושב-ראש הכנסת, זו זכות השיבה היחידה שאני מסכים לה.

מסעוד גנאים: היחידה.

מסעוד גנאים: אני מקווה שזאת תהיה הקדמה.

ראובן ריבלין: אני מודיע לך.

ראובן ריבלין: גברתי מזכירת הכנסת, על דעת אברהים צרצור, ועל דעת מוחמד ברכה, ועל דעת זחאלקה, אפשר להעביר את חבר הכנסת מסעוד גנאים לשבת על-יד טלב אלסאנע, במקום שהוא ריק.

עפו אגבאריה: אני מתנגד – – –

ראובן ריבלין: אתה מתנגד?

ראובן ריבלין: הוא לא עובר.

ראובן ריבלין: אתה רוצה שהוא ישב על-ידך.

ראובן ריבלין: אם אחד מתנגד, לא יהיה.

מסעוד גנאים: בסדר, נתייעץ עם החברים.

ראובן ריבלין: אם תביא לי את הסכמת החברים, אין לי בעיה.

מסעוד גנאים: אדוני היושב-ראש, האמת היא שהעיתונאי תומס פרידמן העז לכתוב מאמר ביקורת על מדינת ישראל, על ממשלת ישראל ועל העמדה שלה על כל המהפכה במצרים, ואמר שהבית הלבן נגעל מהעמדה הזאת.

מסעוד גנאים: חברנו יעקב כץ, כצל'ה – שאתמול הודה בגילוי לב שהוא אוהב אותי, אני לא יודע למה, אולי בגלל ה"ולנטיין", או יום האהבה; זה טוב, אני מעריך את זה – כתב מאמר קצר נגד תומס פרידמן.

מסעוד גנאים: למה?

מסעוד גנאים: הוא אומר לו: יהודי גלותי, בגטו, לא רוצה שהדרך הזאת מהגטו לגלות תתממש, וכל הדברים האלה.

מסעוד גנאים: בגלל שתומס פרידמן העז לכתוב ביקורת על ממשלת ישראל.

מסעוד גנאים: אז אני אומר ככה: תחילה, גלות, גטו, זו לא גיאוגרפיה, זה לא דבר חיצוני, זה דבר שבנפש, זו מנטליות.

מסעוד גנאים: אפילו אם אתה חושב גיאוגרפית שאתה בגאולה, אתה יכול להיות גם בגטו.

מסעוד גנאים: ואם בגטו לתומס פרידמן לא כל כך טוב, מעניין למה רוב העם היהודי בחר להישאר בגטו הזה מחוץ לארץ הגאולה?

מסעוד גנאים: והעיקר, לא תמיד הדרך היא מגטו לגאולה.

מסעוד גנאים: לפעמים, והרבה פעמים – מהגטו לגטו.

מסעוד גנאים: תודה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת מסעוד גנאים, אני אבקש לשמור את הנאום שלך הזה.

ראובן ריבלין: בהזדמנות אחרת, כשיביע תומס פרידמן את דעתו, אני רוצה לשמוע את דעתך.

ראובן ריבלין: בהזדמנות אחרת, שלא יאמר את הדברים שאמר.

ראובן ריבלין: אתה יודע, תבוא היום לחוג התנ"ך על המלאכים העולים ויורדים, תשמע מה זה אומה שהיא אוניברסלית ואין לה קרקע.

יריב לוין: אני מציע דווקא למנות את חבר הכנסת גנאים לשליח עלייה.

יריב לוין: אני חושב – – –

ראובן ריבלין: אולי אתם לא יודעים, הוא אזרח ישראל שנבחר לכנסת.

ראובן ריבלין: הוא יכול להביע את דעתו פה בצורה חופשית לגמרי.

ראובן ריבלין: רבותי, נותרו לנו שלושה חברים אשר הצטרפו לרשימת הדוברים.

ראובן ריבלין: הראשונה היא אורלי אבקסיס לוי, כמובן; חבר הכנסת מיכאלי – יש לנו ארבעה – חבר הכנסת מיכאלי, חברת הכנסת זוארץ וחבר הכנסת בן-ארי.

ראובן ריבלין: אה, גם אתם?

ראובן ריבלין: לא ראיתי אתכם.

ראובן ריבלין: רבותי, אנחנו כבר ב-16:45 והשר ממתין פה, אבל אנחנו נשמע את כולכם.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת חנין וחבר הכנסת אלסאנע.

אורלי לוי אבקסיס: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני חוזרת כעת מכנס באר-שבע לשלום הילד, עניין שבמסורת משנה לשנה.

אורלי לוי אבקסיס: גם השנה, שוב, אנחנו נחשפים לתמונה, לפעמים מאוד עגומה, של מצב הנוער.

אורלי לוי אבקסיס: אומנם בדיון שערכנו היום במסגרת הוועדה לזכויות הילד על התאבדויות בקרב ילדים ובני-נוער שמענו לפחות על ירידה כלשהי בשנים האחרונות, אולם שוב נכנסנו לאיזו לקונה שאנחנו לא מתמודדים אתה כראוי, וזה שומר הסף במסגרות הפורמליות.

אורלי לוי אבקסיס: בבתי-הספר – ואני חושבת שזו לא הפעם הראשונה שאני אומרת את זה, אבל זה צף היום בדיון בצורה כזאת שאי-אפשר להתעלם ממנה, וזה המחסור ביועצות חינוכיות ובאחיות בית-ספר, שהן לפעמים הכתובת הנכונה לזהות את המצוקות של הילד בנקודה הקריטית, האמיתית, בחיים האמיתיים, תוך הדינמיקה מול הילדים האחרים.

אורלי לוי אבקסיס: זו העין שיודעת לסמן ולגלות את האותות בטרם יש היפגעות.

אורלי לוי אבקסיס: עכשיו עלינו להחזיר לתוך המערכת את האחיות ואת היועצות.

אורלי לוי אבקסיס: תודה.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחברת הכנסת אורלי אבקסיס לוי.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת מיכאלי – בבקשה, אדוני.

ראובן ריבלין: אחריו – חברת הכנסת זוארץ.

אברהם מיכאלי: תודה.

אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, אני מעלה היום כאן את חברינו בניצן.

אברהם מיכאלי: בעקבות הכתבה שקראתי היום, לבי אתם על כך שהכלא הזה שנקרא "כלא ניצן", שעדיין המגורשים מגוש-קטיף חיים שם, והם סובלים, אדוני היושב-ראש, בצורה שקשה לנו, כאזרחים רגילים במדינה, שכל אחד מאתנו חי במקום אחר – כמה שהתושבים האלה לא רק סבלו במשך שנים, הם כנראה ממשיכים לסבול.

אברהם מיכאלי: המעברה הזאת שהתפתחה שם בניצן, אדוני היושב-ראש, הביאה אתמול או שלשום לכך שזוג נכנס לאיזו קרווילה ואיים אפילו בהתאבדות.

אברהם מיכאלי: עד כדי כך.

אברהם מיכאלי: המצוקות שלהם הן מצוקות מתמשכות.

אברהם מיכאלי: לא רק המבוגרים סובלים שם, אדוני היושב-ראש, גם בני-הנוער.

אברהם מיכאלי: לצערנו כבר שמענו את התלונות האלה כמה וכמה פעמים בוועדת כנסת, שחברי אורי אריאל מוביל אותה כרגע.

אברהם מיכאלי: בעצם התלונות האלה נמשכות, אדוני היושב-ראש, והמדינה, הממשלה, צריכה להתגייס כדי למצוא כבר את הפתרון המזורז, כדי לפנות את האנשים האלה משם.

אברהם מיכאלי: אסור שהמעברה הזאת תישאר שם, כי המעברה הזאת היתה זמנית, ולצערנו כבר הפכה כמעט לקבע.

אברהם מיכאלי: תודה.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחבר הכנסת מיכאלי.

ראובן ריבלין: כן, צריך להביא סוף לפרשה הזאת.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת זוארץ, ואחריה – דב חנין.

אורית זוארץ: כבוד היושב-ראש, חברי וחברותי חברי הכנסת, הבוקר שמעתי ריאיון ברדיו שבו חבר ליכוד קורא להלאים את היישוב נווה-אטי"ב, להחזיר אותו למדינה ולאפשר לרשות הגנים להפעיל אותו.

אורית זוארץ: היו שם האשמות קשות על 35 משפחות חלוציות, שחיות בנווה-אטי"ב וקיבלו על עצמן להפעיל את האתר הזה.

אורית זוארץ: לא שמעתי שם פנייה לביקורת על הסכומים שנגבים בכניסה, אלא האשמות קשות על גזל והתעשרות על חשבון האזרחים שמגיעים להר החרמון.

אורית זוארץ: אני מתביישת.

אורית זוארץ: אני חושבת שאנחנו חייבים לאזרחי רמת-הגולן בכלל ונווה-אטי"ב בפרט הרבה מאוד על הזכות שניתנת לנו להיות כאן בבית הזה ולחיות במרכז הארץ בשלום.

אורית זוארץ: אין ספק שתפקידם שם הוא מעבר להפעלת האתר, הוא חשוב מאוד – הציונות – –

אורלי לוי אבקסיס: גם קריית-שמונה – – –

אורית זוארץ: – – ולכן הרגשתי מבוישת שחבר כנסת מהליכוד, שטוען שמטרתו לשמור על ארץ-ישראל, פועל בצורה מחפירה כזאת כלפי 35 משפחות.

ראובן ריבלין: תודה רבה, דברייך ברורים לחלוטין.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת חנין, בבקשה, ואחריו – חבר הכנסת טלב אלסאנע.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, תודה רבה, אני רוצה להתייחס, אדוני היושב-ראש, לאירוע קשה שהתרחש היום בוועדת החוקה.

דב חנין: ועדת החוקה כונסה היום בצהריים לדון בהכנה לקריאה ראשונה של חוק החרם – חוק מורכב ועקרוני, מעלה שורה ארוכה של בעיות עקרוניות ומשפטיות.

דב חנין: יש לחוק הזה השלכות מרחיקות לכת על חירויות היסוד, ואנחנו שמענו בדיון הסתייגויות קשות של נציגי משרד המשפטים, של נציגי משרד החוץ, של נציגי משרד התעשייה, המסחר והתיירות, של נציגי התעשיינים – כל אלה הצביעו בפני יוזמי החוק על הנזקים הצפויים מהחוק הזה לאינטרסים שונים של מדינת ישראל.

דב חנין: היועצת המשפטית של הוועדה הביעה את דעתה שבסוגיה של חוק כל כך מורכב וכל כך עקרוני, ראוי לקיים דיון מקיף ורציני לפני הקריאה הראשונה.

דב חנין: יושב-ראש הוועדה היה נחוש להצביע ולהעביר את החוק, לסיים את הדיון בוועדה ולהצביע עליו כדי שהוא יועבר למליאה.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני מיציתי את זכותי כחבר הכנסת והתחלתי להציע הצעות, אכן רבות, מגוונות וחלופיות, לנוסח.

דב חנין: זו זכותי כחבר הכנסת.

דב חנין: היושב-ראש חשש שאנחנו נגיע לשעה 16:00 ולא נוכל לקיים את ההצבעה, ולכן – ממש לכן – הוא שלל ממני את זכות הדיבור בעת ההכנה לקריאה הראשונה.

דב חנין: חברי האופוזיציה כמובן לא יכלו להשלים עם המצב הזה ולכן כולנו קמנו ויצאנו מהישיבה.

דב חנין: הדבר הזה, אדוני היושב-ראש, הוא שבירה של כללי משחק.

דב חנין: אפשר להעביר חוקים ואפשר לנצל רוב, אבל צריך לפחות לשמור על מתכונת של דיון שבו לפחות אפשר להביע את דעתך.

דב חנין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: הפררוגטיבה של יושבי-הראש כמובן תמיד כפופה לתקנון.

ראובן ריבלין: גם, הוא יכול למנוע פיליבסטר.

ראובן ריבלין: אבל אם הדברים הם דברים לגופו של עניין עומדות בפניך כל האפשרויות הקבועות בתקנון הכנסת.

ראובן ריבלין: נדמה לי שיושב-ראש ועדת הכנסת הוא האינסטנציה שבפניה אפשר להביא את הנושא הזה ולברר אותו.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת חנין, האינסטנציה היא לא יושב-ראש הכנסת אלא יושב-ראש ועדת הכנסת.

ראובן ריבלין: כמדומני, אני לא בטוח, אני לא בטוח – – –

דב חנין: נדמה לי, אדוני, שאין אינסטנציה.

דב חנין: לי נדמה שאין אינסטנציה.

ראובן ריבלין: יושב-ראש ועדת הכנסת.

ראובן ריבלין: אני לא טעיתי.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת טלב אלסאנע, בבקשה.

טלב אלסאנע: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני שואל את עצמי, שואל אתכם, איך יכול להיות שדווקא מכל מדינות העולם, מדינת ישראל היא אשר מביעה אכזבה על השינוי שמתחולל בעולם הערבי, ולא מברכת ולא תומכת בשינויים שהעמים מובילים, כאשר הדבר הבסיסי הוא שצריך דווקא לעודד את התופעה שהעמים ישמיעו את קולם והם ייתנו את המנדט למי שישלוט בהם.

טלב אלסאנע: ואנו רואים את זה בעין שלילית, וכאילו זה לא טוב, וכאילו העמדות שלנו נגזרות מהאינטרסים שלנו.

טלב אלסאנע: זו ההערה הראשונה.

טלב אלסאנע: ההערה השנייה, כבוד היושב-ראש: לאחרונה, בבורסה של מצרים חשבו שתהיה קריסה של המניות, אז סגרו את הבורסה.

טלב אלסאנע: והמניות של הכנסת – – –

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אורון, אתה מפריע לאלסאנע.

טלב אלסאנע: – – – והמניות של הכנסת לדעתי בשבועות האחרונים הן בירידה תלולה, כאשר יש חקיקה סדרתית שמטרתה לכרסם בעקרונות יסוד דמוקרטיים, מדי שבוע – אתמול היה חוק של בשארה, חוק אינדיבידואלי לאדם אחד; לא חל על כל האזרחים, תפרו אותו תפירה מכל הבחינות, רק נשאר להגיד: זה השם שלו, אבל כולנו יודעים ואומרים כאילו זה בשם שלטון החוק.

טלב אלסאנע: וזה רטרואקטיבי וזה בניגוד לחזקה של – – –

ראובן ריבלין: אתה מציע, כשהמניות בירידה, לסגור.

טלב אלסאנע: אני חושב שני דברים: או לשלוט בעניינים – כי מה שקורה בוועדת החוקה, בלתי נסבל.

טלב אלסאנע: היום היה דיון, אז יושב-ראש ועדת החוקה אומר: מה אתם רוצים דיון עכשיו, אנחנו נקיים דיון – –

ראובן ריבלין: תודה.

טלב אלסאנע: – – בקריאה שנייה, לקראת קריאה שנייה ושלישית.

טלב אלסאנע: האם אין משמעות לקריאה הראשונה?

ראובן ריבלין: זה לא הצעה לסדר-היום.

טלב אלסאנע: האם לא צריך לקיים דיון ענייני בקריאה ראשונה?

ראובן ריבלין: תודה רבה.

טלב אלסאנע: או לבטל קריאה ראשונה בכלל.

ראובן ריבלין: ברגע שדיברת ואמרת את הדברים, הם היו ברורים.

ראובן ריבלין: דרך אגב, אני לא ראיתי עמדה רשמית של מדינת ישראל שאומרת שדבר העם אינו חשוב.

ראובן ריבלין: להיפך, נדמה לי שרוב אזרחי ישראל, וממשלתה, חושבים שדמוקרטיה זה דבר טוב.

עפו אגבאריה: לא, ממשלתה לא חשבה ככה.

ראובן ריבלין: אני אומר לך שכך חושבים – אני מכיר את השרים בממשלת ישראל, כך הם חושבים.

טלב אלסאנע: ככה אתה חושב.

טלב אלסאנע: אתה חושב ככה – –

ראובן ריבלין: גם הם חושבים ככה.

טלב אלסאנע: – – לא הממשלה.

ראובן ריבלין: גם הם חושבים ככה.

ראובן ריבלין: הם מפחדים שהתוצאה לא תהיה דמוקרטיה, זה מה שהם אומרים.

ראובן ריבלין: אבל אני מברך כל עם שחושב שהוא צריך דמוקרטיה, אני חושב שזה דבר חשוב ביותר.

טלב אלסאנע: הם לא מנסים – – –

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אנחנו לא דנים.

ראובן ריבלין: פה זה נאומים בני דקה, זה לא הצעות לסדר-היום.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת בן-ארי, אחרון הדוברים.

מיכאל בן-ארי: אדוני היושב-ראש, תודה, חברי חברי הכנסת, פרשת השבוע שלנו, פרשת כי תשא, ובמרכזה חטא העגל, החטא הקשה, של עודה בבית חמיה.

מיכאל בן-ארי: עם ישראל נמצאים בזמן של מתן תורה, ובוגדים והולכים, אומרים "אלה אלהיך ישראל" אל פסל מזהב, על עגל מזהב, והתוצאה היא שהקדוש-ברוך-הוא אומר למשה רבנו, הוא אומר לו: "לך נחה את העם אל אשר דברתי לך הנה מלאכי ילך לפניך וביום פקדי ופקדתי עליהם חטאתם".

מיכאל בן-ארי: הוא אומר למשה, אחרי שמשה מנסה להתרצות ולהתפייס: אתה יודע מה, תמשיכו בדרך לארץ-ישראל, אתה תנחה אותם.

מיכאל בן-ארי: משה לא מקבל את הדבר הזה והוא אומר לקדוש-ברוך-הוא, אחרי שהקדוש-ברוך-הוא אומר לו שוב: "פני ילכו והנִחֹתי לך" – אני לא יכול אתכם, אתם בגדתם – אומר משה לקדוש-ברוך-הוא: אם אין פניך הולכים עמנו אל תעלנו מזה.

מיכאל בן-ארי: אם הקדוש-ברוך-הוא לא אתי, אני לא רוצה ללכת לשום מקום, כי ההבדל בינינו לבין אומות עולם: "ונפלינו" – ונפלינו, ונבדלנו – "אני ועמך מכל העם אשר על פני האדמה", בלכתך עמנו.

מיכאל בן-ארי: יהודי תמיד אמר: "גם כי אלך בגיא צלמות" – –

ראובן ריבלין: "לא אירא רע".

מיכאל בן-ארי: – – "לא אירא רע כי אתה עמדי".

מיכאל בן-ארי: ידע שתמיד הקדוש-ברוך-הוא אתו, גם בצלמוות.

מיכאל בן-ארי: ואמר אחד מגדולי האדמו"רים בפסוק הזה: גם כי אלך בגיא צלמוות לא אירא – אבל הרבה פעמים רע כי אתה עמדי, שמשפילים את היהודים – אם זה היה בגטאות, אם זה היה באינקוויזיציה – רע, כי כשמשפילים את היהודים משפילים את הקדוש-ברוך-הוא, ששפלותם של ישראל חילול שמו היא.

מיכאל בן-ארי: ואנחנו מתפללים שההבטחה הזאת של הקדוש-ברוך-הוא למשה רבנו – שהולך אתנו – תמשיך ללכת אתנו לא בגיא צלמוות אלא בדרכים טובות.

מיכאל בן-ארי: תודה רבה.

ראובן ריבלין: בפרשה זאת החלו תולדות החטא.

ראובן ריבלין: כתוב: וישכימו בבוקר.

ראובן ריבלין: כשאומרים וישכם אברהם בבוקר – זה לעשות מצוות; ויעלו עולות, שכל העולה עולה לקדוש-ברוך-הוא; ויזבחו זבחים, זה כבר חצי-חצי, חצי אוכלים, חצי – ויחלו לשחק.

ראובן ריבלין: כן, זה גם "ווארט".

ראובן ריבלין: תודה רבה לכל המשתתפים.

ראובן ריבלין: יש לי הכבוד להזמין את שר התיירות לעלות לבמה על מנת להשיב לשעת שאלות, שהן לא מעטות, מצד חברי כנסת לא מעטים, וראשון השואלים הוא חבר הכנסת אריה אלדד, שאני מזכיר לו שהערב יש חוג התנ"ך.

ראובן ריבלין: בבקשה.

אריה אלדד: אני זוכר, אבל היום אני סוגר איזה מעגל והולך לדבר ב"בית האזרח" ברמת-גן, מקום שאבא שלי היה מדבר בו שנים רבות.

ראובן ריבלין: יפה מאוד.

אריה אלדד: אז היום תרשום לי חיסור בחוג התנ"ך.

ראובן ריבלין: בבקשה.

ראובן ריבלין: אוקיי.

אריה אלדד: אדוני שר התיירות, מה תוכניות המשרד להצלת מלונות ים-המלח ומה יהיו מקורות המימון לתוכנית?

אריה אלדד: ושאלה שנייה: האם משרדך מפרסם בחוץ-לארץ גם אתרי מורשת ביהודה ובשומרון?

אריה אלדד: תודה רבה.

ראובן ריבלין: "השומרוני הטוב".

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, אני אתחיל מהשאלה הראשונה, פרויקט הגנות ים-המלח.

סטס מיסז'ניקוב: בהתאם להחלטות הממשלה, פועל משרד התיירות – באמצעות החברה הממשלתית להגנות ים-המלח – להלן: חל"י – לביצוע פתרון להגנות הביניים הנדרשות וביצוע בחינה של חלופות שונות לפתרון ארוך טווח לעליית מפלס בריכה מס' 5, הנגרמת כתוצאה מפעילות מפעלי ים-המלח.

סטס מיסז'ניקוב: פרויקט הגנות ים-המלח הינו אחד הפרויקטים ההנדסיים והתכנוניים המורכבים ביותר בארץ כיום, המבוצע באזור שהוא מהרגישים, המיוחדים והייחודיים בעולם.

סטס מיסז'ניקוב: הפרויקט כולל עשרות רבות של מרכיבים, שיקולים, נתונים רלוונטיים בנושאים רב-תחומיים, ובכללם מרכיבים רבים ומשמעותיים המאופיינים באי-ודאות.

סטס מיסז'ניקוב: לצורך קידום פתרון קבע ארוך-טווח בראייה לאומית רחבה, חובה לקיים תהליך של בחינה ולימוד מקצועי ושיטתי, שיתייחס וייתן מענה ראוי לכל מאפייני הפרויקט והאזור הייחודיים, ובכלל זה שיקולי סביבה ונוף, לוחות זמנים, היבטים כלכליים, גיאולוגיים, וצורכי הגורמים הפועלים באזור.

סטס מיסז'ניקוב: המשרד נמצא עתה בשלבים הסופיים של בחינת החלופות השונות, כאשר על הפרק שלוש חלופות: קציר מלח מלא, לגונה ושינוי אזורי – התחדשות אזורית.

סטס מיסז'ניקוב: בקרוב יגיש המשרד את המלצתו לממשלה.

סטס מיסז'ניקוב: נושא מקורות המימון הינו באחריות משרד האוצר, שכן גם הפרויקט הזול ביותר מבין הפרויקטים האלה הינו בהיקף כספי של חמש פעמים תקציבו הכולל של משרדי.

סטס מיסז'ניקוב: אני רק רוצה להוסיף לגבי השאלה הראשונה, חבר הכנסת אלדד, שבסיום תשובותי לשאילתות עומד לזכותי לדבר על כמה נושאים שאני בוחר.

סטס מיסז'ניקוב: אני הייתי רוצה קצת להרחיב ולחלוק את מחשבותי על הנושא של הגנת ים-המלח, אז אם תמתין לסוף דברי, אולי נשלים גם את הסיפור הזה.

סטס מיסז'ניקוב: לגבי פרסום בחו"ל של אתרי מורשת ביו"ש – הפרסום בחו"ל הינו לרוב כללי ו/או תדמיתי, ועושה שימוש בעוגנים המוכרים העיקריים, ובעיקר בירושלים, שזה עוגן תיירותי מספר אחת של מדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: על-פי רוב המשרד לא מפרסם ולא מתייחס לאתרים ספציפיים אלא לחבלי ארץ ועיר, אבל אוסיף ואומר שבאזור הזה שאתה מתייחס אליו מושקעים כספים לא מעטים ממשרד התיירות.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו עשינו את זה גם בעת ההקפאה, אנחנו נמשיך לעשות את זה גם עכשיו, כשאין הקפאה, ואותם אתרים, שאנחנו משקיעים בהם כספים רבים – אני חושב שהם מאוד מאוד חשובים לקהילות רבות וחשובות כמו האוונגליסטים, כמו קהילות יהודיות, וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

ראובן ריבלין: בבקשה, חבר הכנסת אריה אלדד.

ראובן ריבלין: בוודאי אתה תשאל אותו את אותם דברים שהוא רוצה להרחיב עליהם מאוחר יותר.

אריה אלדד: השאלה ביחס למלונות ים-המלח היתה – אני חשבתי שכבר גיבשתם אחת מתוך שלוש החלופות שהוצגו כבר לפני כשנה, אבל גם אם עוד לא הגעתם לתשובה אילו מהן, האם אינכם סבורים שעל מפעלי ים-המלח עצמם, ששותפים ביצירת הבעיה, בעצם העלאת מפלס-המלח על-ידי אידוי המים בבריכות האידוי הללו – האם לא צריך להשית גם עליהם את העלויות הנדרשות כדי לפתור את הבעיה של הצפת המלונות?

אריה אלדד: ובאשר לאתרי התיירות ביהודה ושומרון, האם פרסום של אתרים שיש בהם יכולת משיכה גדולה של תיירות – והזכרת אותם, אתרי צליינות דתיים כמו אתר הטבילה בירדן, או אתרים שיש להם חשיבות ארכיאולוגית – – –

ראובן ריבלין: "השומרוני הטוב" היום, ששופץ על-ידי השר מיסז'ניקוב – –

אריה אלדד: "השומרוני הטוב" הוא מוזיאון פסיפסים, לא ראיתי כמותו בעולם, ויש פה בתי-כנסת וכנסיות, ודברים שיכולים – האם להצביע על אותם אתרים כדי למשוך תיירים שאולי אינם מודעים להם לא יכול להרבות במידה רבה את מספר התיירים שמגיעים לארץ?

סטס מיסז'ניקוב: אני אחזור על התשובה על השאלה השנייה: אני לא מפרסם ספציפית אתרים מסוימים מתוך מכלול של אתרים שקיימים בארץ.

סטס מיסז'ניקוב: יש לנו ברוך השם מוצר תיירותי מגוון ועשיר, ולקח קצת זמן גם לי להכיר אותו, אגב, וללמד את אותם tour operators ברחבי העולם – משווקים שמשווקים את מדינת ישראל – כדי שהם לא יטעו וידעו את המוצר התיירותי.

סטס מיסז'ניקוב: אני חושב, מהניסיון שצברתי בשנתיים שאני מנהל את המשרד ועומד בראש משרד התיירות, שפרסום ספציפי של האתרים האלה לא תורם.

סטס מיסז'ניקוב: הרבה יותר חשוב זה להשקיע בהם.

סטס מיסז'ניקוב: אתה ציינת פה, אדוני היושב-ראש, את ירדנית.

סטס מיסז'ניקוב: אני יכול להזכיר את קאסר אל-יהוד, אני יכול להזכיר את הרודיון, אני יכול להזכיר משהו שיכול להיות שמעטים מחברי הכנסת יודעים, אבל מתחת לשכונת מגורים באריאל יש מערת נטיפים מהמדהימות שראיתי ברחבי העולם, וגם בה אנחנו משקיעים.

סטס מיסז'ניקוב: יש הרבה מאוד מוצרים תיירותיים ברחבי יהודה ושומרון שמשרד התיירות משקיע בהם.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו לא הקפאנו את ההשקעה בהם גם בעת ההקפאה, ואני אומר לך, חבר הכנסת אלדד: הכי טוב מה שנקרא לא לעורר את המתים בחו"ל אבל להמשיך ולשווק את המוצרים שלנו בארץ לאלה שמגיעים אלינו, בגלל המוצר התיירותי הכי חשוב לנו, שזה ירושלים, בירת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: לגבי ים-המלח, כיוון שאני באמת רוצה להרחיב על הנושא הזה, אחרי שאני אענה על כל השאילתות אני אתייחס לזה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אלדד, יש עוד שאלה, או שאדוני מסתפק בזה?

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אני מזמין את חבר הכנסת שיח' אברהים צרצור לשאול את שאלותיו.

ראובן ריבלין: בבקשה, אדוני.

אברהים צרצור: כבוד היושב-ראש, כבוד השר, יש לי שלוש שאלות.

אברהים צרצור: שאלה אחת:

אברהים צרצור: מה הוא חלקו של המגזר הערבי בתקציב המשרד בשנת 2011, ומה הם עיקר הפרויקטים שמתכוון המשרד לבצע באותו מגזר?

אברהים צרצור: שאלה שנייה: בתשובה על שאילתא רגילה שהפניתי לכבוד השר לפני כשנה, הבטחת להקצות כספים לשיפוץ מקומות קדושים למוסלמים שנחשבים בין היתר גם לאטרקציה תיירותית, כמו המסגדים בטבריה.

אברהים צרצור: לצערי הרב, בבדיקה שעשיתי התברר שלא נעשה דבר בנושא.

אברהים צרצור: ברצוני לשאול – למה?

אברהים צרצור: שאלה שלישית: מהו מספר הפקידים הערבים במשרד התיירות, והאם יש בכוונת השר והמשרד לבצע תוכנית לאפליה מתקנת בנושא?

אברהים צרצור: תודה.

ראובן ריבלין: בבקשה, כבוד השר.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת צרצור, קודם כול, תודה על השאלות.

סטס מיסז'ניקוב: פעילות משרד התיירות במגזר הערבי – במסגרת תוכניות משרד התיירות בשנת 2011 במגזר הערבי – תשתיות תיירותיות ציבוריות – מבוצעים בימים אלה: א.

סטס מיסז'ניקוב: המשך הפיתוח בעיר נצרת, כאשר המשרד מסיים בימים אלה פרויקט בהיקף של כ-7 מיליון שקל באזור סובב-קזנובה, שזה אזור פיתוח תיירותי בלב העיר נצרת.

סטס מיסז'ניקוב: כמו כן בכוונת המשרד להמשיך בשנת 2011 את הפיתוח במרכז העיר, לעודד יזמים לפתיחת עסקים תיירותיים על-ידי הכשרה מקצועית, ייעוץ כלכלי ומתן מענקים; ב.

סטס מיסז'ניקוב: קידום תשתיות תיירותיות ציבוריות בעיר עכו בהיקף כ-10 מיליון שקל, בכלל זה חאן א-שווארדה, השוק הלבן, השוק הטורקי, תאורה, שילוט ועוד; ג.

סטס מיסז'ניקוב: כפר-כנא – שיקום ופיתוח מתחם הכנסיות בגובה של 2.5 מיליון שקל; ד.

סטס מיסז'ניקוב: שפרעם – בשנת 2011 בכוונת המשרד להתחיל להשקיע בפיתוח תשתיות בגרעין הכפר שפרעם באמצעות איגום תקציב מכמה משרדי ממשלה.

סטס מיסז'ניקוב: היקף הפרויקט המתוכנן – 8 מיליון שקל; ה.

סטס מיסז'ניקוב: גוש-חלב – הסדרת הכניסה לכפר ולמסלולים נבחרים בגובה של 1.8 מיליון שקל; ו.

סטס מיסז'ניקוב: מעיליא – טיפול בכיכר ליד הכנסייה בגובה של 1.75 מיליון שקל; ז.

סטס מיסז'ניקוב: המשרד משקיע ב-2010–2011 כ-2 מיליון שקל לפיתוח דרך-הבשורה, אשר מתחילה בהר הקפיצה ומסתיימת בצפון הכינרת; ח.

סטס מיסז'ניקוב: שבילי אופניים – המשרד משקיע כ-1.5 מיליון שקל בשבילי אופניים בסביבת היישובים נעורה–תמרה–טייבה.

סטס מיסז'ניקוב: ממשלת ישראל השקיעה תקציבים ניכרים לקראת ביקור האפיפיור – זה היה במאי 2009 – ובפיתוח נצרת בכלל והר הקפיצה בפרט.

סטס מיסז'ניקוב: כמו כן הושקעו תקציבים ניכרים ביותר בעיר לקראת שנת 2000, בהיקף של מאות מיליונים, כאשר חלקו של משרד התיירות היה 115 מיליון שקל.

סטס מיסז'ניקוב: בנוסף פועל המשרד בתחום של הכשרות מקצועיות לתיירנים ויזמים במגזר הערבי, וכן בהיבט השיווקי במסגרת שיווק מרחבים אזוריים, הכוללים בתוכם גם את המגזר הערבי – שיווק לתיירות פנים – ושימוש בעיר נצרת כעוגן שיווקי, שזה שיווק לתיירות הנכנסת.

סטס מיסז'ניקוב: המשרד תומך בעסקים קטנים במסגרת מערך הייעוץ של חממות תיירות, ולשם כך אף הוקמה לאחרונה חממת תיירות בעיר נצרת, אשר מקבלת תמיכה מהמשרד.

סטס מיסז'ניקוב: אני גם רוצה להוסיף שני פרויקטים, שבהחלטת ממשלה משרד התיירות הוא אחד המובילים במימון הפרויקטים האלה: הפרויקט של עידוד ותגבור של משרד המיעוטים בגובה של 800 מיליון שקל, שכמובן ידוע לך – המשרד שלי שם שם סכום כסף לא מבוטל.

סטס מיסז'ניקוב: ופרויקט נוסף שרק עכשיו, ביום ראשון האחרון, התקבל על-ידי הממשלה, לתגבור ועידוד המגזרים הדרוזי והצ'רקסי – בגובה של 360 מיליון שקל.

סטס מיסז'ניקוב: אני חייב להגיד שאני כנראה קלעתי לדעת טובים וחכמים ממני, כי אני, יחד עם חבר הכנסת חמד עמאר שיושב פה, התחלתי להוביל את הפרויקט לעידוד המגזר הדרוזי עוד לפני החלטת הממשלה, וראיתי שיש שאלה של חבר הכנסת חמד עמאר, ואני ארחיב על זה.

סטס מיסז'ניקוב: לגבי השאלה השנייה – אני חושב שעניתי לך גם בשנה שעברה, שהנושא של המקומות הקדושים במגזר המוסלמי או אצל המוסלמים, שזה נושא המקומות של העדות הלא-יהודיות, הוא בתחום טיפולו השוטף של משרד הפנים.

סטס מיסז'ניקוב: הוא לא נמצא בתחום טיפולו של משרד התיירות.

סטס מיסז'ניקוב: קיים תקציב ייעודי במשרד הפנים – ואנחנו בדקנו את זה – לטיפול בנושאים האלה.

סטס מיסז'ניקוב: לגבי השאלה השלישית – בהתאם להחלטות הממשלה והנחיות הנציבות, משרד התיירות קולט עובדים ממגזרי המיעוטים בהתאם לתנאים הייעודיים להם.

סטס מיסז'ניקוב: משרד התיירות הגיע למלוא מכסת העובדים מהמגזרים בהתאם להחלטת הממשלה והנציבות.

סטס מיסז'ניקוב: סך הכול במשרד התיירות מועסקים 195 עובדים, מתוכם 13 עובדים מהמגזר הלא-יהודי, ושני עובדים נוספים מהמגזר הלא-יהודי אמורים להתווסף במהלך החודשים הקרובים.

סטס מיסז'ניקוב: שיעור בני המיעוטים יעמוד על 7%.

סטס מיסז'ניקוב: בנוסף, המשרד מעסיק שישה סטודנטים מהמגזר הלא-יהודי.

סטס מיסז'ניקוב: ראוי לציין כי לא די בכך, אלא שאני נותן עדיפות לעובדי משרד מקרב אוכלוסיית המיעוטים ולאחרונה אף מונו שני דירקטורים בחברות ותאגידים מטעם המשרד: מדאח חסאן, שהוא גם אחד מ-12 הצוערים החדשים של משרד התיירות, וואאל כיוף.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

אברהים צרצור: מסתפק.

אחמד טיבי: מסתפק, אדוני.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חברת הכנסת אורית זוארץ.

אחמד טיבי: גברתי הנכבדה, בבקשה.

אורית זוארץ: כבוד היושב-ראש, כבוד השר, חברי וחברותי חברי הכנסת, כבוד השר, שאלתי מתייחסת למאבק שלנו בסחר בנשים.

אורית זוארץ: כיושבת-ראש ועדת המשנה למאבק בסחר בנשים סיירנו עם הוועדה לפני כמה חודשים בעיר אילת.

אורית זוארץ: בביקור נחשפנו לתעשיית מין פעילה, כאשר בתי-המלון משכירים חדרים ולמעשה משמשים כבתי-בושת לכל דבר.

אורית זוארץ: המצב הקיים הופך את בתי-המלון לשותפים פעילים לתעשיית הזנות והסחר בנשים.

אורית זוארץ: מתברר כי התופעה רווחת בבתי-מלון ברחבי הארץ.

אורית זוארץ: ברצוני לשאול, ברמת האכיפה, מה עושה משרדך על מנת לטפל בתופעה?

אורית זוארץ: מה נעשה במסגרת משרדך לשינוי המצב הקיים ולמיגור התופעה ברמה של מניעה?

אורית זוארץ: וכיצד מפקח משרדך, או יפקח בעתיד, ודואג לשמירה על ייעוד בתי-המלון בכלל ובעיר אילת בפרט?

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה, חברת הכנסת זוארץ.

סטס מיסז'ניקוב: משרד התיירות פנה בעבר לבתי-מלון על מנת שיהיו מודעים לבעיה.

סטס מיסז'ניקוב: המשרד מתואם עם משרדי הממשלה האחרים לטיפול במיגור הבעיה, ואולם לא ניתן למנוע שירותי בתי-מלון לכל דורש, וזאת בהתאם לחוק איסור אפליה במוצרים ושירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים, התשס"א–2000.

סטס מיסז'ניקוב: נושא זה, של איסור אפליה מהווה עיקרון חשוב בחברה חופשית, והמשרד עושה כל שיכול למיגור התופעה של סחר בנשים מצד אחד, וזאת מבלי לפגוע ולהפלות, ולפקח על מתן השירותים.

סטס מיסז'ניקוב: תודה.

אחמד טיבי: בבקשה, שאלה נוספת, חברת הכנסת זוארץ.

אורית זוארץ: כבוד השר, כשאתה אומר:

אורית זוארץ: פנה לבתי-המלון – אודה אם תרחיב.

אורית זוארץ: מה זאת אומרת "פנה"?

אורית זוארץ: הוצאתם מכתב למנכ"לים, למנהלי בתי-המלון, לקב"טים?

אורית זוארץ: מדובר פה בתופעה שחוזרת על עצמה, ובתופעה של נשים שהן ידועות כנערות ליווי, נשים שנותנות שירותי מין, שמגיעות באופן קבוע לאותם בתי-מלון.

אורית זוארץ: כלומר, זו לא אורחת מזדמנת אלא מישהי קבועה שהצוות במלון כבר מכיר אותה, והם יודעים בדיוק למה היא מגיעה לשם, כשהסרסור שמביא אותה עומד בלובי ומחכה.

אורית זוארץ: קודם כול, כשאתה אומר "פנה" למה אתה מתכוון?

אורית זוארץ: אנחנו מדברים על תופעות של ניצול קבוע של נשים לזנות בבתי-מלון מסוימים.

סטס מיסז'ניקוב: "פנה" זה אומר בדיוק מה שאת ציינת בדוגמאות שלך: אנחנו גם כתבנו מכתבים, אנחנו גם דיברנו באופן אישי עם קב"טים של בתי-מלון.

סטס מיסז'ניקוב: הסבנו תשומת לב לתופעה, והכול נתמך בעדויות שקיימות אצלנו במשרד.

סטס מיסז'ניקוב: יותר מזה אנחנו לא יכולים לעשות.

סטס מיסז'ניקוב: אני גם לא מסכים עם הקביעה שלך שכל מי שנכנס לבית-מלון כבר מוכר כאילו הוא עוסק במקצוע כזה או אחר או בא לשם לצורך כזה או אחר.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא מכיר אחד שרק על סמך ראייה או על סמך ההרגשה הפנימית שלו יכול להבחין בתופעות כאלה ואחרות.

סטס מיסז'ניקוב: אתן לך דוגמה טרייה.

סטס מיסז'ניקוב: בשבוע שעבר השתתפתי בביטול ויזות באוקראינה, והרבה מאוד מגורמי הממשל התנגדו למהלך הזה כיוון שחשבו שזה יביא תופעות שליליות לארץ.

סטס מיסז'ניקוב: והנה, אני מגיע במוצאי-שבת ואני טס לארץ, חוזר, ובמושב לפני יושבת אשה בגיל ה-20, יפהפייה מדהימה, שאני בטוח שמישהו מאותם המתנגדים היה אומר לי שבדיוק עכשיו נפרץ המחסום והאשה הזאת באה בגלל אותן תופעות שהם ציינו, ואני חושב שהיא באה כתיירת.

סטס מיסז'ניקוב: מה לעשות?

סטס מיסז'ניקוב: נראית טוב.

סטס מיסז'ניקוב: זה מה שנקרא: הראייה שלי סובייקטיבית, כמו הראייה הסובייקטיבית של אותם גורמי ממשל.

סטס מיסז'ניקוב: אי-אפשר להוכיח, בדיוק כמו שאי-אפשר להוכיח בשביל מה באה פרסונה כזאת או אחרת לעסוק בבית-מלון או להתארח בבית-מלון או לשבת ולשתות קפה בבית-מלון.

סטס מיסז'ניקוב: אבל התרענו.

סטס מיסז'ניקוב: אמרנו: אנחנו ערים לתופעה הזאת ואנחנו גם עוקבים אחרי התופעה הזאת.

אחמד טיבי: אדוני חבר הכנסת מיכאלי, בבקשה.

אברהם מיכאלי: אדוני היושב בראש, תודה, אדוני השר, לפני יותר משנה התקיים בלשכתך דיון מקיף, עם כל ראשי הסיעות החרדיות בכנסת, בעניין תיירות פנים לסקטור החרדי-דתי.

אברהם מיכאלי: אבקש לשאול את כבוד השר: האם חלה התקדמות בעניין?

אברהם מיכאלי: מהן הפעולות שנוקט משרדך על מנת לפתח את תשתיות תיירות הפנים לסקטור החרדי?

אברהם מיכאלי: מתי, להערכתך, נוכל לבשר לציבור החרדי-דתי על הכשרת אזורי תיירות ההולמים את ההווי החרדי-דתי?

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה, חבר הכנסת מיכאלי.

סטס מיסז'ניקוב: אתה היית עד לכך שאותה ישיבה במשרד שלי היתה מאוד מעניינת, כי כמו שהגדירו כמה מחברי הכנסת והשרים שהשתתפו באותה ישיבה, זה היה המקום היחידי והנושא היחידי שאיחד את כל הזרמים והפלגים במגזר הדתי.

סטס מיסז'ניקוב: זה מה שנקרא, לכבוד הוא לי.

סטס מיסז'ניקוב: לעצם השאלה שלך.

סטס מיסז'ניקוב: בעקבות הפגישה, שנערכה ביוזמתי, ביצע המשרד שורה של פגישות וסקרים להבנת צורכי השוק הזה, וכתוצאה מכך המשרד מבצע מאז מהלכים בתחומים הבאים: א.

סטס מיסז'ניקוב: נכתבה חוברת המבהירה ומפרטת את צרכיו של התייר החרדי בישראל מבחינת מוצר, מסלול ושירותים מיוחדים.

סטס מיסז'ניקוב: החוברת מוכנה, מצויה בשלב הדפוס ותישלח לתיירנים באזורים הרלוונטיים; ב.

סטס מיסז'ניקוב: הכשרת תיירנים בתחום המגזר החרדי: התקיים קורס לתיירנים בצפון שבו שולב נושא צורכי התייר החרדי, ואנחנו משלבים נושא זה בקורסים לתיירנים בכל הקונטקסטים המתאימים; ג.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מצויים במגעים עם גורמים במגזר לפתיחת קורס למורים ומורות דרך חרדים – קורסים בנפרד, כמובן, למורי הדרך ולמורות הדרך.

סטס מיסז'ניקוב: בנוסף, במסגרת תוכנית העבודה של האגף לעידוד תיירות פנים הוקצה לראשונה תקציב מיוחד לשיווק תיירות פנים בקרב המגזר החרדי בישראל, לטובת פרסום בערוצי מדיה המיועדים לקהל זה.

סטס מיסז'ניקוב: תקציב זה יכלול את הפעילות הבאה: א.

סטס מיסז'ניקוב: קמפיין פרסומי נרחב בתוכנית רדיו ואתרי אינטרנט הפונים למגזר החרדי, שהתחיל ביוני 2010; ב.

סטס מיסז'ניקוב: הופקו חמישה מוספי תיירות בעיתונים המובילים במגזר החרדי, ובהם מסלולי טיול, מידע על אטרקציות תיירותיות, פארקים לאומיים ומידע שימושי לטיולים בארץ, בשילוב תכנים מתאימים לקהל הקוראים הייחודי לכל עיתון, לדוגמה: בעקבות מסעו של הרב קוק.

סטס מיסז'ניקוב: דוגמה אחרת: טיולים על-פי נחלות שבטי ישראל ועוד.

סטס מיסז'ניקוב: המוספים הופקו על-ידי העיתונים המובילים במגזר החרדי: "יום ליום", "יתד נאמן", "משפחה", "המודיע" ו"המבשר".

סטס מיסז'ניקוב: העתק מוספי תיירות הועברו ללשכתך בחודש יולי 2010, חבר הכנסת מיכאלי; ג.

סטס מיסז'ניקוב: בנוסף, הרחיב משרד התיירות את פעילותו לעידוד תיירות פנים בערוץ התיירות של אתר האינטרנט החרדי המוביל, "בחדרי חרדים", המהווה עמוד הבית של 85% מכלל גולשי האינטרנט החרדים.

סטס מיסז'ניקוב: המדור הציג כתבות וסרטוני וידיאו בנושאי טיולים ונופש והמלצות לפעילויות פנאי ותרבות, לצד מידע משלים כגון כשרות האתרים, סוגי פעילויות, הפעלות למשפחות ועוד; ד.

סטס מיסז'ניקוב: ברדיו "קול חי" החרדי עלתה לשידור פינת תיירות שבועית שבה מיודעים המאזינים באירועים, אטרקציות והצעות למסלולי טיול, בשילוב ראיונות עם מורי דרך ותיירנים מכל הארץ.

סטס מיסז'ניקוב: הפינה משודרת פעמיים בשבוע במשך 26 שבועות רצופים; ה.

סטס מיסז'ניקוב: בנוסף, הופקה פינת תיירות שבועית נוספת ברדיו "קול ברמה", הפונה לקהל חרדי, אשר תשודר פעם בשבוע במשך 30 שבועות; ו.

סטס מיסז'ניקוב: פורסמו "סטריפים" בעלוני השבת "מצב הרוח" ו"גילוי הדעת"; ז.

סטס מיסז'ניקוב: כמו כן, אנחנו מסייעים במימון פרסום לקהל זה במסגרת שיתופי פעולה שלנו עם עמותות תיירות אזוריות, המפרסמות במהלך כל השנה גם במדיה המיועדת למגזר החרדי.

סטס מיסז'ניקוב: בכוונתנו לצאת בגל נוסף של פרסום במתכונת דומה, כמו שיצאנו בשנת 2010.

סטס מיסז'ניקוב: פעילות בתחום תשתיות תיירות – משרד התיירות השקיע מתקציבי תשתיות לטובת תיירות במגזר החרדי כמפורט להלן: א.

סטס מיסז'ניקוב: ביצוע דרך המילוט במתחם קבר הרשב"י במסגרת היערכות לאירועי ל"ג בעומר; ב.

סטס מיסז'ניקוב: תכנון של ביצוע כפר תיירות ביישוב האור-הגנוז, וכשיושלם התכנון יחל גם הביצוע; ג.

סטס מיסז'ניקוב: ביצוע עבודות במערת אליהו; ד.

סטס מיסז'ניקוב: שבילים ב"נתיבי צדיקים", וביצוע שבילים ביערות קק"ל בשיתוף קק"ל באזורים שבהם קיימים קברי צדיקים; ה.

סטס מיסז'ניקוב: משרד התיירות כלל לראשונה את הר-מירון במסגרת האזורים אשר יזכו לעדיפות במסגרת מענקים אשר נותן המשרד לבניית בתי-מלון, ואנו ממתינים במשרד ליזמים.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת מיכאלי, נשלח אליך, כמו שאמרתי, גם בחודש נובמבר 2010 דוח שמסכם את פעילות המרכז הארצי לפיתוח המקומות הקדושים, שמסונף למשרד התיירות – דוח פעילות שיפוץ ושדרוג 2010.

סטס מיסז'ניקוב: דוח זה מסכם וממצה את הדגשים שנתתי על שיפוץ ושדרוג מסיבי של האתרים הקדושים שנמצאים בכל רחבי הארץ, והוא מפרט כל אתר ואתר וכל פעילות שנתבצעה.

סטס מיסז'ניקוב: לסיום, אני סבור שמעולם משרד התיירות לא היה נכון ופתוח יותר, ומעולם לא בוצעו פעילויות בהיקפים רחבים כל כך לעידוד ולפיתוח תחום התיירות החרדית, והמשרד בראשותי ימשיך לבצע פעילויות אלה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת מיכאלי, שאלה נוספת.

אברהם מיכאלי: תודה, אדוני השר, באמת, לא רק על תשובתך המפורטת.

אברהם מיכאלי: אני חושב – צריך לברך אותך על היוזמות הברוכות שיזמת במשרד מאז שנכנסת לתפקיד, וביצעת באמת כמה פרויקטים שאולי משרד התיירות עד עכשיו לא חשב שיש להתייחס אליהם.

אברהם מיכאלי: באמת, אותם פרויקטים שאתה הזכרת כאן וכתבתם בחוברות שהוצאתם – אין ספק שמדובר פה, אדוני השר, בציבור שמגביל את עצמו מלהסתובב בכל מקום.

אברהם מיכאלי: ולכן אותם ימי חופשה, או אותם חגים שבהם הם יוצאים לטייל – הם רוצים למצוא את עצמם בסביבה שהיא מתאימה להם.

אברהם מיכאלי: לכן, כשאלה או כהבהרה למה שאדוני השר אמר, האם באמת את אותם אתרים שמוקמים, שהם באמת אתרים תיירותיים – אני מתאר לעצמי גם מבחינת הציבור הכללי – האם האתרים האלה אכן יוכשרו לכך שאותו ציבור לא ירגיש לא נוח להיות באותו אתר יחד עם הילדים הקטנים שגם הם מופיעים שם?

סטס מיסז'ניקוב: לא כל אתר תיירותי יכול להיות מותאם לכל האוכלוסיות – לפי טעמים או נהגים של אותן אוכלוסיות.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא יכול להבטיח שכל מלון בישראל יהיה "גלאט כשר".

סטס מיסז'ניקוב: מה שאני יכול להבטיח, שכמו שזה נהוג היום, כל מלון יהיה כשר.

סטס מיסז'ניקוב: מצד שני, כמו שאין פרסום אחיד בטלוויזיה, ברדיו ובעיתונות לכל המגזרים ולכל האוכלוסיות, ובשביל להגיע למגזר החרדי יש פרסומים ייעודיים וייחודיים במדיה שפונה למגזר החרדי – ואני מתמקצע בזה; כמו שידוע לך, הייתי מנהל שיווק, בין היתר, של המגזר החרדי ב"שייאות כללית" לא מעט שנים – אז ככה גם אותם מוצרים תיירותיים שאנחנו מפתחים לכלל המגזר, אנחנו משתדלים לפתח במקביל בשביל להתאים אותם למגזרים, א.

סטס מיסז'ניקוב: שנמצאים בארץ, אני מתכוון לחרדים; ב.

סטס מיסז'ניקוב: לאלה שאנחנו חפצים להביא מחוץ-לארץ.

סטס מיסז'ניקוב: ואם אנחנו באמת מפתחים תשתיות במערות צדיקים, במקומות שמיועדים לצדיקים, או שאנחנו פותחים מלון, או מכשירים מלון "גלאט כשר" בצפת או במקומות אחרים, אנחנו גם עושים שיווק ממוקד לאותן אוכלוסיות שגרות בברוקלין, באנטוורפן, בגרמניה וכך הלאה, על מנת שיגיעו לארץ וייהנו מאותו מוצר משובח וייעודי, ושהם יוכלו ליהנות ממנו בלי להרגיש שמפלים אותם לרעה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת ניצן הורוביץ, בבקשה.

ניצן הורוביץ: תודה, אדוני היושב-ראש.

ניצן הורוביץ: כבוד השר, קודם כול, אני מברך אותך על ביטול הוויזות מאוקראינה.

ניצן הורוביץ: אני חושב שזה דבר חשוב.

ניצן הורוביץ: גם הצעד שהיה עם רוסיה – בוודאי שגם זה.

ניצן הורוביץ: אנשים לא מבינים, אבל זה צעד נכון לעשות דווקא מבחינת סחר בנשים.

ניצן הורוביץ: ואני גם מברך אותך על כך שאתה עונה בכזאת רצינות וחשיבות על שאלות כאן בכנסת.

ניצן הורוביץ: יש לי כמה שאלות.

ניצן הורוביץ: השאלה הראשונה היא לגבי חבל עדולם ופצלי השמן.

ניצן הורוביץ: בימים אלה מקודם השלב הראשון של הפרויקט להפקת דלקים מפצלי שמן בחבל עדולם.

ניצן הורוביץ: לצורך הקמת המיזם מתוכננים שינויים מרחיקי לכת באופי האזור, והם עלולים כמובן להשפיע לרעה גם על התיירות בחבל עדולם.

ניצן הורוביץ: החבל הזה בחלקו הגדול מועמד להיות מוכרז כ"מרחב ביוספרי" וכאתר מורשת עולמית של אונסק"ו, דבר שמעיד על חשיבותו הרבה מבחינה סביבתית, היסטורית.

ניצן הורוביץ: זאת, בנוסף על היותו מוקד למטיילים ורוכבי אופניים, בשל המרחבים הפתוחים ואתרי מורשת חשובים שיש בו.

ניצן הורוביץ: האם, אדוני השר, נבחנו ההשלכות האפשריות של הפרויקט הזה, הן בשלב הפיילוט והן בשלב ההפקה המסחרית, על התיירות בשפלת יהודה בכלל ובחבל עדולם בפרט?

ניצן הורוביץ: כיצד נערך משרד התיירות להתמודד עם הפגיעה הצפויה בתיירות המפותחת באזור?

ניצן הורוביץ: האם משרד התיירות שותף לתהליך קידום ההכרזה על חבל עדולם כאתר מורשת עולמית?

ניצן הורוביץ: אם כן – איך זה מתיישב עם הפרויקט הזה?

ניצן הורוביץ: האם לנוכח הפגיעה הצפויה בתיירות מתכוון משרד התיירות לדרוש כי המיזם יחויב בהכנת תוכנית מפורטת ותסקיר השפעה על הסביבה כבר בשלב הפיילוט?

ניצן הורוביץ: תודה.

ניצן הורוביץ: יש לי עוד כמה שאלות – אחת-אחת, אחר כך.

סטס מיסז'ניקוב: תודה, חבר הכנסת הורוביץ.

סטס מיסז'ניקוב: על-פי זה שכשאני עומד על הדוכן אני עונה לך על שאילתות באופן קבוע, אני מבין שאתה מתעניין בתיירות, ותבורך על כך.

סטס מיסז'ניקוב: אתה גם מוביל בהצלחה רבה את השדולה להגנות ים-המלח ולטיפול בכל האזור הזה, וגם שם אתה עושה עבודה יפה מאוד.

סטס מיסז'ניקוב: לפני שאני אתחיל להקריא לך את התשובה שלי על השאלה הראשונה, אני חייב להגיד לך: כל גילוי או כל ניסיון לגלות משאב טבע במדינת ישראל – אני כאזרח מברך עליו.

סטס מיסז'ניקוב: זה כמובן עוד לפני שאנחנו צריכים לדבר על הנושא הסביבתי וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: קודם כול, מדינת ישראל לא משופעת, לצערי, במשאבי טבע, וכל גילוי כזה מנתק, או מנסה לנתק, את התלות שלנו במשאבי טבע של מדינות האחרות, חלקן מדינות שכנות, שאנחנו מאז ומעולם תלויים בהן.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו ראינו איך גילוי גז יכול לפתור את הבעיה שלנו לשנים הבאות, איך ניתוק קו הגז הראה לנו עד כמה הגילוי הזה חשוב, ועד כמה ישנם גורמים שמנסים כבר להילחם על אותו עור הדוב שעוד לא ניצוד, והמבין יבין.

סטס מיסז'ניקוב: עכשיו לעצם השאלה שלך.

סטס מיסז'ניקוב: הסוגיה שבנדון הוצגה לי, בפני המשרד, לראשונה לפני כשנה.

סטס מיסז'ניקוב: במסגרת הבדיקות שערכנו המשרד העריך כי היקף הפעילות במסגרת שלב הפיילוט לא יצדיק התערבות של המשרד.

סטס מיסז'ניקוב: עם זאת, עמדת המשרד היתה שיש לדון באופן ביצוע הפיילוט, ובאילו תנאים יינתנו ליזם זכויות ההפקה אם הפיילוט יתקדם לשלב מסחרי.

סטס מיסז'ניקוב: לאחרונה נודע לנו כי בעקבות דיונים שונים שהתקיימו הועלתה אפשרות שהפרויקט יתקדם באופן אוטומטי לשלב המסחרי, ואף ללא צורך בתוכנית סטטוטורית.

סטס מיסז'ניקוב: במקרה זה המשמעות היא שלא יהיה תסקיר השפעה על הסביבה, ולא ניתן יהיה להבטיח את האינטרס התיירותי במרחב.

סטס מיסז'ניקוב: ברור כי אם תהיה תגלית מסחרית, היקף הפעילות צפוי לגדול באופן משמעותי, ואכן להיות בעל השלכות שונות, לרבות השפעות על התיירות.

סטס מיסז'ניקוב: משרד התיירות בעמדה שהשלב המסחרי של הפרויקט חייב מבחינה מהותית בהכנת תוכנית ובאישורה על-ידי מוסדות התכנון.

סטס מיסז'ניקוב: יתירה מכך, הנושא מחייב תסקיר השפעה על הסביבה אשר יבחן, בין היתר, את ההשלכות של הפרויקט על התיירות.

סטס מיסז'ניקוב: תסקיר ההשפעה על הסביבה יהיה ממצה מבחינת משרד התיירות אם יענה להנחיות המשרד ביחס לבדיקות שיש לבצע בהקשר זה.

סטס מיסז'ניקוב: רק לאחר קבלת תסקיר כזה יוכל המשרד להעריך את היקף ההשפעות על התיירות במרחב ולהיערך אליהן.

סטס מיסז'ניקוב: אם יוחלט לקדם את המיזם ללא צורך בתוכנית, משרד התיירות יתנגד לפרויקט, לרבות בשלב הפיילוט שלו, בכל פורום אפשרי.

סטס מיסז'ניקוב: אבקש לציין כי משרד התיירות הוזמן רק לחלק מהישיבות בעניין זה אשר התקיימו בכנסת, ונודע לו באופן מקרי כי דיונים בנושא נמשכו בלי שזומן אליהם.

סטס מיסז'ניקוב: חבל עדולם עצמו אינו מועמד להכרה כאתר מורשת עולמית.

סטס מיסז'ניקוב: התיק שהוגש לאונסק"ו לצורך הכרה כאתר מורשת עולמית הוא בנושא "ארץ המערות", הכולל בעיקר את אזור בית-גוברין ומקבצי מערות מסביב.

סטס מיסז'ניקוב: הגבול הצפוני של אזור ההכרה הוא באזור גבעת-ישעיהו.

סטס מיסז'ניקוב: למיטב ידיעתי, זה גובל בחבל עדולם מדרום.

אחמד טיבי: חבר הכנסת הורוביץ, שאלה נוספת.

ניצן הורוביץ: תודה, אדוני.

ניצן הורוביץ: עכשיו באמת לנושא העיקרי, ואני יודע, אדוני, שאתה עוסק בזה וברצינות, וזה באמת נושא קשה, והתייחס חברי חבר הכנסת אריה אלדד לעניין, וזה סיפור ים-המלח.

ניצן הורוביץ: בישיבת הוועדה לביקורת המדינה מתאריך 23 בינואר, לפני חודש, הצהיר מנכ"ל משרדך כי משרד התיירות ביקש מוועדת השרים לענייני חברה וכלכלה להעביר למשרד אחר את האחריות שניתנה לו למעקב ולמציאת פתרונות בסוגיות הקשורות במרחב ים-המלח, בראש ובראשונה ירידת המפלס, בעיית הבולענים וכו'.

ניצן הורוביץ: אדוני, האם הדבר נכון?

ניצן הורוביץ: האם זו גם העמדה שלך?

ניצן הורוביץ: מה הם הנימוקים?

ניצן הורוביץ: ומיהו המשרד הממשלתי שלדעתך צריך להיות אחראי לטיפול במכלול התופעות הסביבתיות ותוצאותיהן במרחב ים-המלח?

ניצן הורוביץ: אמרת שאתה מתכוון להרחיב בנושא, אז זאת באמת השאלה, איך פותרים את הסוגיה הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: בתאריך 3 בינואר 2011 קיבל הקבינט החברתי-כלכלי החלטה באשר להמשך ביצוע מחקר בנושא אי-יציבות הקרקע על-ידי מכון גיאולוגי אשר במשרד התשתיות.

סטס מיסז'ניקוב: עוד קבעה ההחלטה כי ועדת העורכים של צוות תמ"א 13 תלווה את עבודתו של המכון, וכך עבר ליווי עבודת המחקר בלבד ממשרד התיירות לאחריות משרד התשתיות ומינהל התכנון במשרד הפנים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מדגיש: רק עבודת המחקר.

סטס מיסז'ניקוב: החשיבה מאחורי המהלך הזה היא שהכתובת לנושאים האלה היא של מינהל התכנון כגורם תכנוני, שמן הראוי שיהיה אמון על נושא אישורי בנייה.

סטס מיסז'ניקוב: סוגיה נוספת היא קביעת תקני בנייה בסוגיית הבולענים.

סטס מיסז'ניקוב: למשרד התיירות אין יכולת מתאימה להתמודדות עם השאלות האלה.

סטס מיסז'ניקוב: פרקטית, החלטת ממשלה זו רוקנה מתוכן את אחריות המשרד לתופעה, הנובעת בעיקרה מירידת המפלס של ים-המלח בגלל הקטנת הזרמת המים לירדן הדרומי – נושא שבתחום אחריות של משרד התשתיות והמשרד לשיתוף פעולה אזורי, כאחראי על קידום תעלת הימים.

סטס מיסז'ניקוב: עמדת משרד התיירות היא כי סוגיית הבולענים אינה סוגיה שבתחום היתרון היחסי של המשרד, שכן אין לו השפעה לא על ירידת המפלס, לא על החלטות לגבי בנייה באזורי בולענים ולא על תקני בנייה באזורי בולענים.

סטס מיסז'ניקוב: משרד התיירות אינו אחראי יותר על שום היבט שנוגע לנושא הבולענים.

סטס מיסז'ניקוב: אני חושב, כפי שאמרתי, שהנושא צריך לעבור למשרד התשתיות ולמשרד הפנים, אבל בגיבוי ובליווי מלמעלה של משרד ראש הממשלה.

סטס מיסז'ניקוב: בכל זאת, אני יודע שמה שמעניין זה המחשבות לגבי ירידת המפלס בחוף הדרומי, ואני מציע שאחרי שאסיים את חלק ג' של השאילתא שלך, ועוד שאילתא של חבר כנסת, אני אתחלק אתכם במחשבות שלי.

אחמד טיבי: עוד שאלה של חבר הכנסת הורוביץ.

ניצן הורוביץ: תודה, אדוני השר.

ניצן הורוביץ: סוגיית קציר המלח זו השאלה שהכי מטרידה אותנו.

ניצן הורוביץ: ברשותך, אדוני, אעבור לשאלה האחרונה, כי זה ממש עניין אקטואלי של הימים האחרונים: פורסם שהחברה לפיתוח מזרח-ירושלים, שמשרד התיירות מחזיק בה ברוב השליטה, ביטלה ברגע האחרון פסטיבל מוזיקלי שתוכנן להתקיים בבתי-כנסת ובכנסיות בעיר העתיקה בירושלים.

ניצן הורוביץ: עוד דווח, שהסיבה לביטול היא לחץ של גורמים חרדיים, שמבקשים למנוע כניסה של יהודים לכנסיות.

ניצן הורוביץ: האם הדבר מתיישב עם עמדת משרדך ועם הכוונות לעידוד התיירות בעיר העתיקה, והאם תפעל לשנות את ההחלטה ולמנוע הישנות של מקרים כאלה בעתיד?

סטס מיסז'ניקוב: אני מצטער שהתשובה שלי תהיה קצרה הפעם, אבל אין מה לעשות, תבין מעצם התשובה: העיר ירושלים היא אורגן תיירות של מדינת ישראל, ובלבה העיר העתיקה.

סטס מיסז'ניקוב: משרד התיירות מקדם את התיירות לירושלים בהיקפי תקציב של מאות מיליוני שקלים לאורך השנים, בכל היבטי הפעילות של המשרד: פיתוח תשתיות תיירות ציבוריות, השקעות בבניית בתי-מלון ובהרחבתם, שיווק, אירועים ועוד.

סטס מיסז'ניקוב: מבירור שערכנו – האירוע שאליו אתה מתייחס אינו קשור לחברה לפיתוח מזרח-ירושלים, שהיא זרוע ביצוע של משרד התיירות, אלא קשור לרשות לפיתוח ירושלים, הרל"י, לכן מומלץ לפנות בנושא הזה אליהם.

סטס מיסז'ניקוב: תודה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת מיכאל בן-ארי.

מיכאל בן-ארי: שאילתא לאדוני השר: סמוך לאזור התעשייה של העיר אריאל מצוי אתר ארכיאולוגי בשם חורבת-כורכוש.

מיכאל בן-ארי: מדובר במערכת קברים מעוטרת ומפוארת מימי הבית השני, מהיפות שבשמורות שיש בארץ.

מיכאל בן-ארי: היות שהאתר סמוך לאזור התעשייה של ברקן, אם איני טועה, ניתן להסדיר אליו גישה בקלות יחסית.

מיכאל בן-ארי: מדוע לא נכלל האתר באתרי התיירות הרשמיים של המשרד – והכשרתו כאתר?

מיכאל בן-ארי: תודה רבה.

סטס מיסז'ניקוב: תודה, חבר הכנסת בן-ארי.

סטס מיסז'ניקוב: ראשית, לא קיימת במשרד התיירות הגדרה של אתר תיירות רשמי ואין בידי המשרד רשימה של אתרי תיירות רשמיים.

סטס מיסז'ניקוב: משרד התיירות מפתח תשתיות תיירות ציבוריות בהתאם לקריטריונים ברורים של בחינת פרויקטים ייעודיים לפיתוח, וכמובן, מגדיר את המוצר התיירותי.

סטס מיסז'ניקוב: המשרד בוחן אפשרות להשקעה בתשתית תיירות ציבורית כאשר זו מוגשת אליו בצורה מסודרת למטרה זו על-ידי גורם האחראי על האתר, וכאשר ישנו גורם שניתן להעביר לתחזוקתו את התשתיות שפותחו.

סטס מיסז'ניקוב: האתר חורבת-כורכוש אינו מוכר במשרד התיירות.

סטס מיסז'ניקוב: אם תוגש למשרד בקשה מסודרת על-ידי אותו גורם שאחר כך יהיה אמון על התחזוקה של אותו אתר, כמובן נבחן את ההצעה הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: תודה.

אחמד טיבי: עוד שאלה.

מיכאל בן-ארי: אדוני השר, קודם כול, תודה על הנכונות.

מיכאל בן-ארי: עד כמה שאני יודע, העיר אריאל ביקשה, אבל אשמח לבדוק את זה, ושהם יהיו אתך בקשר בהתאם להצהרה שהצהרת כאן.

מיכאל בן-ארי: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת בן-ארי, אגיד לך יותר מזה:

סטס מיסז'ניקוב: ערכתי סיור תיירותי באריאל בהשתתפות ראש העיר וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: ציינתי את זה – פשוט כנראה לא היית באולם – ציינתי שגיליתי שם מערת נטיפים מהמדהימות ביותר בעולם שראיתי פעם.

סטס מיסז'ניקוב: אני מכיר את המוצר התיירותי של אריאל.

סטס מיסז'ניקוב: אף אחד לא חשף אותי בפני המוצר הזה.

סטס מיסז'ניקוב: לכן אני פונה אליך שתפנה אולי לראש עיריית אריאל, שיפנה אלי להכיר באתר הזה ולעשות שם משהו.

אחמד טיבי: חבר הכנסת חמד עמאר.

חמד עמאר: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, אילו פרויקטים ייחודיים נמצאים על הפרק במשרד התיירות לפיתוח ענף התיירות במגזר הדרוזי?

חמד עמאר: שאלה שנייה: איך רואה שר התיירות את עתידה וחשיבותה של התיירות במגזר הדרוזי?

סטס מיסז'ניקוב: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת חמד עמאר, נגעת בסוגיה שעומדת כאחת מסוגיות הליבה של משרד התיירות לשנת 2011, ושמגובשות יחד אתך בימים אלה.

סטס מיסז'ניקוב: ענף התיירות במגזר הדרוזי: האגף לתיירות כפרית במשרד התיירות מסייע בהקמת יחידות אירוח כפרי, וזאת על-פי תוכנית רב-שנתית, 2007–2010, המבוססת על החלטת ממשלה מס' 412 בדבר פיתוח היישובים הדרוזיים והצ'רקסיים.

סטס מיסז'ניקוב: כמו כן, האגף מסייע בליווי מקצועי תיירותי ליזמים המעוניינים להקים עסקים קטנים ובינוניים בתיירות.

סטס מיסז'ניקוב: סיוע במסגרת מענקים מינהליים: בתוכנית הסיוע עד שנת 2010 הוקמו כ-2,077 יחידות אירוח על-ידי 57 יזמים.

סטס מיסז'ניקוב: במסגרת הסיוע הנ"ל הוגשו מאות בקשות, הן נבחנו ונבדקו על-ידי מהנדסים שהועסקו למטרה זו, והמשרד אישר פרויקטים ומענקים בהיקף של כ-7 מיליון שקל.

סטס מיסז'ניקוב: סיוע נוסף יביא בשנים הבאות לתוספת של כ-60 יחידות אירוח כל שנה, ולקראת שנת 2014 מספר היחידות החדשות יעמדו על כ-500 יחידות אירוח.

סטס מיסז'ניקוב: במסגרת חממות תיירות המופעלות על-ידי אגף תיירות כפרית ובשיתוף המט"ים הוקצו 4,445 שעות ייעוץ ל-118 יזמים דרוזים וצ'רקסים במסגרת תוכנית הסיוע הנ"ל.

סטס מיסז'ניקוב: פיתוח תשתיות תיירותיות ביישובים: כאמור, משרד התיירות עורר גידול בביקוש למוצר התיירותי הדרוזי, ולפיכך נוצר צורך לא רק בהגדלת היקף המענקים להקמת צימרים אלא בפיתוח תשתיות תיירותיות ציבוריות במסגרת היישובים.

סטס מיסז'ניקוב: ההיערכות המיידית נוגעת לשיפור התשתיות ליישובים, ובכלל זה הקמת מערך שילוט ליישובים, דבר שיגרום להצלחת העסקים התיירותיים ביישובים הללו.

סטס מיסז'ניקוב: בשנים 2007–2010 הושקעו בתשתיות תיירותיות במגזר הדרוזי כ-20 מיליון שקל.

סטס מיסז'ניקוב: במהלך השנים האחרונות פעל משרד התיירות לפיתוח תשתיות תיירותיות ציבוריות במגזר הדרוזי, ולהלן דוגמאות: עין-אל-אסד – הסדרת מרכז היישוב; ריחנייה – הסדרת מרכז היישוב; דאלית-אל-כרמל – פיתוח מרכז הכפר והמעיין העתיק; עוספיא – פיתוח מרכז הכפר והמעיין; בית-ג'ן – פיתוח המשטח למצנחי רחיפה, פיתוח מרכז הכפר, טיילת לאורך המצוק; פקיעין – פיתוח גרעין הכפר, שיקום בית-הבד – לא חב"ד, אלא בית-הבד; קבר יתרו – פיתוח המתחם.

סטס מיסז'ניקוב: מקומות קדושים – נבי איליה; חורפיש – תכנון מבואות לכפר, תכנון בית המורשת הדרוזית, תכנון פרויקטים במגזר הדרוזי ושילוט.

סטס מיסז'ניקוב: פעילות המשרד במסגרת שיווק פנים: הקמת ועדת היגוי למיתוג התיירות הדרוזית והצ'רקסית, במטרה לקדם את התיירות בכפרים הדרוזיים והצ'רקסיים בישראל ולהופכם למותג מוביל למשיכת תיירות פנים ונכנסת לגליל; קיום כמה סיורים לימודיים למאות מחליטנים ליישובים הדרוזיים והצ'רקסיים בכרמל ובגליל; חשיפת המוצר הדרוזי בעמוד הבית של אתר האינטרנט השיווקי של משרד התיירות; הפקה של כתבות מערכתיות בנושא הדרוזי, שתורגמו לעברית והועלו לאתר האינטרנט של המשרד; עריכת קמפיין תדמיתי ארצי לעידוד תיירות לכפרים הדרוזיים, בהתמקדות על פרסום בטלוויזיה.

סטס מיסז'ניקוב: היו שני גלי פרסום במהלך 2010, בסך כולל של למעלה מחצי מיליון שקל ובגיבוי פרסומי באתרי אינטרנט מובילים ובעיתונות ארצית; הקמת ביתן מיוחד לדרוזים וצ'רקסים במסגרת יריד תיירות בין-לאומי בתל-אביב, ה-IMTM, שהתקיים בשבוע שעבר; הפקת חומרים בעברית ובאנגלית לשימוש בכנסים ובירידים בחוץ-לארץ; קידום פרויקט "הבתים הפתוחים" כמוצר מוביל של המיתוג; הפקת חוברת כללית של כל היישובים הדרוזיים והצ'רקסיים; הפקת מפות לכל יישוב ויישוב.

סטס מיסז'ניקוב: בשנה הנוכחית ולשנים הבאות הנחיתי את המשרד להוסיף ולהגביר את חשיפת המוצר התיירותי הדרוזי, כך שיתחיל לפעול גם למול התיירות הנכנסת, כלומר תיירים מחוץ-לארץ.

סטס מיסז'ניקוב: לפיכך, יש צורך לעשות פעולות התאמה נרחבות הן ברמה התשתיתית, הן ברמה השיווקית והן בתחום הכשרת כוח-אדם.

סטס מיסז'ניקוב: עוד מתוכנן השנה שדרוג אתר האינטרנט.

סטס מיסז'ניקוב: עוד אושר לאחרונה קמפיין פרסום בטלוויזיה ובאינטרנט באמצעות הלשכה לפרסום הממשלתית, בסך הכול – מיליון שקל.

סטס מיסז'ניקוב: תרגום אתר האינטרנט לאנגלית, ליווי של חברת יחסי ציבור לכל הפעילות המתוכננת בסיוע ובליווי של נציגי משרד התיירות, פעילות לקידום מכירות – תוכנית לסיוע ומימון חלקי בהפקת אירועים בכפרים דרוזיים וצ'רקסיים במהלך השנה.

סטס מיסז'ניקוב: פעילות בתחום הכשרה מקצועית – הכשרת כוח-אדם מהווה בסיס להצלחת מוצר תיירותי, על כן יש צורך בהקמת תשתית אנושית במגוון מקצועות תיירותיים.

סטס מיסז'ניקוב: המשרד פועל להכשרת כוח-אדם באזורי המגזר – בימים אלה סיימו 25 דרוזים וצ'רקסים קורס ייחודי למורי דרך המתמחים בהצגת המוצר הדרוזי, והם מצויים בשלבי בחינת הרישוי.

סטס מיסז'ניקוב: כן אנחנו עורכים פעילויות השתלמויות לתיירנים וליזמים במגזר.

סטס מיסז'ניקוב: התקיים קורס ליזמים, צימריסטים בעיקר – לבעלי צימרים ולמי שמעוניין לבנות צימר באזור הצפון.

סטס מיסז'ניקוב: הקורס התקיים במלון במעלות.

סטס מיסז'ניקוב: כן הפעלנו קורס "נשים עושות תיירות" בבית-ג'ן, שבו נשים דרוזיות למדו לעשות תיירות ממלאכת ידן, שבה הן מומחיות, ולמכור אותה לתיירים ולמבקרים.

סטס מיסז'ניקוב: הקורס נחל הצלחה.

סטס מיסז'ניקוב: דרך אגב, אני ראיתי במו עיני את הנשים מבית-ג'ן באותו יריד בין-לאומי תיירותי שציינתי, שהתקיים בתל-אביב בשבוע שעבר, אפילו הצטלמתי אתן.

סטס מיסז'ניקוב: הן עושות שם דברים מדהימים בידיהן.

סטס מיסז'ניקוב: ידנו נטויה ככל שניתן יהיה לארגן ולהפעיל קורסים ליזמים ולתיירנים באזורים אלה.

סטס מיסז'ניקוב: בימים אלה נמצא בהכנה קורס לתיירנים בבית-ג'ן וקורס נוסף בחורפיש.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: עוד שאלה, חבר הכנסת חמד עמאר?

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: האמת היא שהשם של עמיתך לסיעה הוא חמד עמאר, לא חמד עאמֶר.

אחמד טיבי: מ"ם לפני אל"ף.

יוחנן פלסנר: "שַׁדֶה".

אחמד טיבי: "שַׁדֶה".

אחמד טיבי: עם "שַׁדֶה".

אחמד טיבי: אוקיי.

אחמד טיבי: חבר הכנסת פלָסנר.

סטס מיסז'ניקוב: פלֶסנר.

אחמד טיבי: פלֶסנר, כן.

סטס מיסז'ניקוב: אמרת פלָסנר.

יוחנן פלסנר: צודק.

סטס מיסז'ניקוב: גם לי מותר לתקן, אדוני היושב-ראש.

אחמד טיבי: תיקו.

אחמד טיבי: אמרתי תיקו.

אחמד טיבי: לגיטימי לחלוטין.

אחמד טיבי: אבל הוא לא מהסיעה שלי, אדוני, זה ההבדל.

סטס מיסז'ניקוב: נכון.

סטס מיסז'ניקוב: גם לא משלי.

יוחנן פלסנר: עמאר.

יוחנן פלסנר: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, אדוני השר, כמובן תודה על ההתייחסויות הרציניות, ואני שמח שהדיון הזה מתקיים.

יוחנן פלסנר: ממשלת ישראל עתידה להחליט בקרוב מהו הפתרון הרצוי לבעיית עליית המפלס וסכנת הצפת המלונות בים-המלח.

יוחנן פלסנר: אחת החלופות היא הריסת המלונות במיקומם הנוכחי והעתקתם למקום חלופי.

יוחנן פלסנר: בחירה בחלופה זו עתידה לפגוע קשות בתיירות באזור, בסביבה ובעובדי התיירות מערד ודימונה וכמובן מיישובים נוספים.

יוחנן פלסנר: האם משרדך גיבש פתרון וחלופה לסוגיית הצפת המלונות בים-המלח?

יוחנן פלסנר: מדוע פתרון קציר המלח לא מוצג בממשלה ונבחן ברצינות כהצעה אלטרנטיבית?

יוחנן פלסנר: הזזת המלונות יכולה להימשך זמן רב ותפגע קשות בענף התיירות.

יוחנן פלסנר: כיצד מתיישבת חלופה זו עם מועמדותו של ים-המלח לאחד משבעת פלאי תבל והיותו מוקד מרכזי לתיירות?

יוחנן פלסנר: ואני מוסיף כאן שסוגיית קציר המלח תחזור ותעסיק אותנו בעתיד אם לא נפתור אותה כעת.

יוחנן פלסנר: תודה רבה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מציע, אדוני היושב-ראש, שאני לא אקריא את התשובה המלומדת של המשרד שלי לחבר הכנסת פלסנר.

סטס מיסז'ניקוב: אני יכול להציג לו הרבה מאוד נתונים, על-פי המסמך שמשתרע שם על שלושה עמודים, מה החברה להגנות ים-המלח, חל"י, עשתה במהלך שש השנים האחרונות, מה היא בדקה, באיזה כלים היא השתמשה.

סטס מיסז'ניקוב: היא התייחסה ברצינות רבה לכל האופציות, ולמעשה האופציות האלה נולדו בעקבות העבודה הרצינית שעשתה החברה להגנות ים-המלח.

סטס מיסז'ניקוב: אני שם את זה בצד, ואני מנצל, אדוני היושב-ראש, את הזכות שלי להעלות כמה סוגיות כרצוני.

אחמד טיבי: בהחלט.

סטס מיסז'ניקוב: הסוגיה מספר אחת זו סוגיית ירידת מפלס ים-המלח בחלק הדרומי ואותן אופציות או אותה אופציה שאני צריך להעלות בהקדם לממשלת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: ואני, חברי, כבר אומר שאני לא מחווה כאן שום דעה; לא נותן לכם שום דעה שלי, כי היא עדיין לא גובשה במאת האחוזים, אלא רק מתחלק אתכם באותן מחשבות שלי ובאותם רעיונות שגם גלגלתי עם כל הגורמים שנמצאים באזור, וכמובן יש להם אינטרס לכאן או לכאן.

סטס מיסז'ניקוב: אתה צודק, חבר הכנסת פלסנר, שיש פה איזו דילמה מאוד מאוד קשה.

סטס מיסז'ניקוב: מצד אחד, מדובר באזור שנמצא עכשיו בתחרות שבעת פלאי עולם.

סטס מיסז'ניקוב: דרך אגב, הכנסנו אותו לשם יחד עם הפלסטינים והירדנים; נדרשו שלוש חתימות והשגנו את זה במשא-ומתן לא פשוט, והיום יש לנו סיכוי להתמודד על הכללתו בשבעת פלאי עולם, בתחרות שתסתיים ב-11 בנובמבר 2011.

סטס מיסז'ניקוב: אם אנחנו נהיה בין שבעת האחרונים, רבותי, בלשון העם, שיחקנו אותה.

סטס מיסז'ניקוב: ראינו מה עשתה תחרות שבעת פלאי עולם – לאיך זה נקרא?

סעיד נפאע: פטרה.

סטס מיסז'ניקוב: לפטרה, סליחה.

סטס מיסז'ניקוב: לפטרה.

סטס מיסז'ניקוב: עקבה מעסיקה אותי בירדן ולא פטרה, אבל מה שזה עשה לפטרה.

סטס מיסז'ניקוב: ראינו מה זה עשה לגלפגוס, ראינו מה זה עשה לעוד מקומות שזכו להיות בשבעת פלאי עולם, איך התיירות, מה שנקרא צמחה שם.

סטס מיסז'ניקוב: אני מזכיר לכם שבמסגרת התחרות אנחנו נחשפים למיליארד איש שרואים אותנו; הם רואים לא רק את ים-המלח, הם רואים את כל מדינת ישראל, וזה כלי מצוין לשפר גם את התדמית של מדינת ישראל, שהיא לא מהמשופרות ביותר ברחבי העולם.

יוחנן פלסנר: אם נזכה, אולי יישנו באוהלים, או משהו כזה.

סטס מיסז'ניקוב: שמה?

יוחנן פלסנר: אולי יישנו באוהלים, אם לא יהיו המלונות, אם נזכה – – –

סטס מיסז'ניקוב: מאה אחוז.

סטס מיסז'ניקוב: זה המקום הכי נמוך בעולם, ואני משווק אותו בתור אחד מפלאי עולם כבר עכשיו, עוד לפני שהוא זכה בתחרות.

סטס מיסז'ניקוב: כשאני מדבר, בכל הסיורים שלי ברחבי העולם, אני מציין את המקום הזה כמקום מדהים, כמקום של פלא עולמי, המקום הכי נמוך, מקום עם תכונות רפואיות וכך הלאה וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: איך זה מתיישב עם כך שהמקום הזה שומם, לא מתחדש כבר עשרות שנים, שהמקום, כמו שהוא נראה היום, בעיקר החלק הדרומי שלו, זו פשוט בושה וחרפה, לא רק לתיירות של מדינת ישראל – בסך הכול התיירות לא שייכת לסבתא שלי ולא שייכת למשפחה שלי, זה שייך לכולנו, זה שייך לעם הזה; זה פשוט מביש איך המקום הזה, שאנחנו משווקים אותו כאחד משבעת פלאי עולם, נראה.

סטס מיסז'ניקוב: עכשיו אני אומר לכם: אם אתם עושים עכשיו סיור, ואתם רואים שהמלונות בים-המלח מלאים, אתם מגבשים רושם מוטעה, שזה בגלל – א.

סטס מיסז'ניקוב: שהם ברמה טובה; ב.

סטס מיסז'ניקוב: כי המקום הזה מושך אנשים.

סטס מיסז'ניקוב: לא ולא.

סטס מיסז'ניקוב: שנת 2010 היתה שנת שיא מבחינה תיירותית – הגיעו כ-3.5 מיליון איש.

סטס מיסז'ניקוב: יש היום מחסור אדיר בבתי-מלון – גם על זה התכוונתי לדבר, לא יודע אם יהיה לי זמן – ולכן אנשים שרצו ללון בירושלים, בתל-אביב וכך הלאה, הופנו על-ידינו גם לאשקלון וגם לאזור ים-המלח.

סטס מיסז'ניקוב: חוץ מזה, תודה רבה לעופר עיני, שבמקום להסיע את ועדי העובדים לבולגריה, לטורקיה וכך הלאה, מעדיף מוצר כחול-לבן ומסיע אותם לים-המלח.

סטס מיסז'ניקוב: אני אומר את זה בלי צחוק.

סטס מיסז'ניקוב: ועדי עובדים ממלאים היום את מלונות ים-המלח.

סטס מיסז'ניקוב: זו תיירות פנים, אבל גם זה חשוב.

סטס מיסז'ניקוב: אין מה לעשות בים-המלח לתיירות הנכנסת בצורה ייעודית, אלא אם כן אתה רוצה קצת ספא, קצת מרפא וכך הלאה וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: אין שם שום אטרקציות.

סטס מיסז'ניקוב: "מקדונלד'ס", שזו האטרקציה העיקרית שם בעין-בוקק, נסגר ב-22:00, וגם "ארומה".

סטס מיסז'ניקוב: אני בעצמי צוחק, אבל אני גם בוכה, כי אלה האטרקציות היחידות.

סטס מיסז'ניקוב: מה לעשות?

סטס מיסז'ניקוב: אני כל הזמן נזכר שבמערכת הבחירות – וכולכם השתתפתם בה – בשנת 2009, לנו עם כמה מבכירי המפלגה שלנו במלון "קרלטון" שם, בים-המלח.

סטס מיסז'ניקוב: ב-22:00 אני שם על עצמי בגד יפה ואני הולך.

סטס מיסז'ניקוב: שואלים אותי: לאן בדיוק אתה הולך, ולאן בדיוק אתה רוצה לצאת באזור הזה?

סטס מיסז'ניקוב: ואז הבנתי שאין לאן לצאת.

סטס מיסז'ניקוב: אז חזרתי לחדר, או, אני לא יודע, למסעדה שם, בים-המלח.

סטס מיסז'ניקוב: חבר'ה, יש לנו – ואני עוד פעם אומר לכם: אני חולק עכשיו אתכם את רגשות שלי והמחשבות שלי, ולא נותן לכם פתרון.

סטס מיסז'ניקוב: יש היום הזדמנות יוצאת דופן לחדש את האזור הזה, פשוט הזדמנות בלתי חוזרת.

סטס מיסז'ניקוב: אני, דרך אגב, עשיתי ניסיון.

סטס מיסז'ניקוב: ניסיתי למשוך כמה מהיזמים לפתוח שם רשת מסעדות, כמו שיש בתל-אביב, כמו שיש בירושלים, ומאוד פופולריות פה.

סטס מיסז'ניקוב: אף אחד לא הסכים.

סטס מיסז'ניקוב: אף אחד לא הסכים.

סטס מיסז'ניקוב: משהו צריך לפרוץ את מעגל הקסמים הזה.

סטס מיסז'ניקוב: אגב, עוד דבר, עוד נדבך חשוב: בפעם האחרונה שהוקמו שם בתי-מלון – אני כבר לא זוכר, לדעתי זה היה לפני 25 שנה – אז, נתנו ליזמים תמריצים בגובה של 38%.

סטס מיסז'ניקוב: כל יזם שרצה להשקיע בבית-מלון בים-המלח קיבל 38% מימון ממשלתי.

סטס מיסז'ניקוב: אתם יודעים כמה מקבל היום יזם שרוצה להקים מלון בים-המלח?

סטס מיסז'ניקוב: תנו ניחוש.

סטס מיסז'ניקוב: אפס.

סטס מיסז'ניקוב: למה?

סטס מיסז'ניקוב: כי האזור הזה הפסיק להיות מוגדר כאזור עדיפות לאומית – על-ידי משרד האוצר, אגב; על-ידי משרד האוצר.

סטס מיסז'ניקוב: יש לי דיונים סוערים עם משרד האוצר להכליל גם את אזור ים-המלח וגם את אילת, שלבושתנו לא מוגדרים כאזורי עדיפות לאומית, ואני לא יכול לתת תמריץ ליזמים להקים שם בתי-מלון, וגם אטרקציות.

יוחנן פלסנר: אם תפתח את האזור, אולי לא תצטרך לתת תמריץ.

סטס מיסז'ניקוב: הו, עכשיו אני אומר:

סטס מיסז'ניקוב: לנו יש עכשיו הזדמנות שלא תחזור בדור הזה, גם לא תחזור בדור הבא, בכסף ציבורי – וגם בכסף של "מפעלי ים-המלח" – לחדש את האזור הזה.

סטס מיסז'ניקוב: מה זה אומר לחדש?

סטס מיסז'ניקוב: לבנות בתי-מלון חדישים יותר, מרווחים יותר, מותאמים לסטנדרטים בין-לאומיים; למשוך אולי מותגים בין-לאומיים, שאנחנו כמעט לגמרי לא מושכים בארץ; לפתח שם מסחר, לפתח שם קניונים, לפתח שם אטרקציות.

סטס מיסז'ניקוב: פשוט לפרוץ את מעגל הקסמים הזה.

סטס מיסז'ניקוב: יש כמה כלים.

סטס מיסז'ניקוב: נכון שאף אחד מאתנו לא מאמין שמאפס מענק שאני יכול לתת ליזמים אני יכול מייד להגיע ל-38%.

סטס מיסז'ניקוב: דיינו אם נצליח להכניס את זה לאזור עדיפות לאומית, ואני אוכל לתת מה שאני נותן היום בירושלים, בצפון ובדרום, בגובה של 20%.

סטס מיסז'ניקוב: דיינו.

סטס מיסז'ניקוב: אבל איכשהו צריך לתת תקווה לאזור הזה ולהתחיל לפתח את זה.

סטס מיסז'ניקוב: עכשיו, נגיד שאני עושה מעשה שכולם מצפים ממני לעשות, ומכריז על קציר מלא של מלח.

סטס מיסז'ניקוב: אני כבר אומר לכם: אני יוצא גיבור של כל האנשים – לא גיבור, כי זה מה שכאילו מצופה ממני לעשות.

סטס מיסז'ניקוב: אני אגיד לכם יותר מזה: "מפעלי ים-המלח" יממנו, אני אומר, את חלק הארי של הקציר המלא, ויכול להיות שאפילו 100%, אם האוצר יהיה מספיק אגרסיבי ומספיק תקיף כדי לדרוש מהם לעשות פעילות.

סטס מיסז'ניקוב: בסופו של דבר, בגלל העלייה של המפלס הזה – הם אחראים.

סטס מיסז'ניקוב: הם אחראים לזה.

סטס מיסז'ניקוב: מצד שני, אני גם לא יכול להפסיק את העבודה שלהם, כי הם נותנים פרנסה להמון המון אנשים שמועסקים שם ומתפרנסים מזה.

סטס מיסז'ניקוב: הם גם קיבלו זיכיון כחוק, והם עובדים כחוק.

סטס מיסז'ניקוב: אבל הם ישלמו על הקציר המלא.

סטס מיסז'ניקוב: מי ירוויח מזה?

סטס מיסז'ניקוב: יכול להיות שהאזור – מה שנקרא המפלס ירד.

סטס מיסז'ניקוב: לא מייד.

סטס מיסז'ניקוב: אחרי שבע–תשע שנים.

סטס מיסז'ניקוב: שבע–תשע שנים – רק אז קציר מלא של מלח יהיה אפקטיבי.

סטס מיסז'ניקוב: בינתיים, האזור הזה – ינועו שם משאיות ומסועים, וכל מיני דברים שיצטרכו להוציא כמות אדירה של מלח.

סטס מיסז'ניקוב: כמות אדירה של מלח.

סטס מיסז'ניקוב: בכל מקרה, התיירות תיפגע שם.

סטס מיסז'ניקוב: והכי חשוב – לא יהיה שום חידוש, לא בבתי-מלון, לא במסחר, לא בתיירות, לא בשום דבר.

סטס מיסז'ניקוב: כי הקציר המלא ימומן על-ידי "מפעלי ים-המלח", והאוצר יגיד: גמרנו, בחרתם אופציה.

סטס מיסז'ניקוב: לא שמים יותר גרוש על ההתחדשות האזורית.

סטס מיסז'ניקוב: מצד שני, אם אני מחליט על האופציה של התחדשות אזורית, על העתקת בתי-מלון – אני קורא לזה התחדשות אזורית.

סטס מיסז'ניקוב: יש כאלה שכל הזמן מנסים להכניס אותי – שזה הרס בתי-מלון, וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה להיות ברור: לא יהיה הרס בתי-מלון לפני שאנחנו בונים בתי-מלון חדשים בקו השני של החוף.

סטס מיסז'ניקוב: לא יהיה, להיפך.

סטס מיסז'ניקוב: ברגע שייבנו בתי-מלון בקו השני של החוף – שישה בתי-מלון – ונספק הגנות – גם באותו פרק זמן שהם ייבנו – נספק גם פתרון לקו הראשון של החוף, גם שם ייבנו בתי-מלון, וננסה למשוך לשם מותגים בין-לאומיים, כי כבר יהיו הגנות וכבר יהיה מספיק ביטחון שהאזור הזה יהיה מוגן בפני עליית המפלס.

סטס מיסז'ניקוב: שאותם "מפעלי ים-המלח" ימשיכו – – –

אחמד טיבי: אדוני השר, בקטע הזה של ים המלח יש רצועה שבשטח C, על-פי ההסכמים, והפלסטינים – – –

סטס מיסז'ניקוב: זה אזור צפון.

אחמד טיבי: כן.

אחמד טיבי: והפלסטינים מבקשים להקים שם בתי-מלון ורצועה תיירותית.

אחמד טיבי: מה עמדתך בנושא זה?

אחמד טיבי: אני יודע מה עמדת ראש הממשלה, אבל מה עמדתך?

סטס מיסז'ניקוב: אני בעד.

סטס מיסז'ניקוב: אני בעד כל שיתוף עם הרשות הפלסטינית בתחום התיירותי-כלכלי, וגם בתחומים אחרים.

סטס מיסז'ניקוב: אני גם חושב – ואני הכרזתי על זה בכנס ה-OECD שהיה בירושלים – שאם יש משהו שסביבו אנחנו יכולים לבנות אמון בסיסי עם הרשות הפלסטינית, זה נושאים תיירותיים וכלכליים.

סטס מיסז'ניקוב: אם אני, אדוני היושב-ראש, מביא לפה מחר עוד שלושה תיירים, ושניים מהם מבקרים ברשות הפלסטינית.

סטס מיסז'ניקוב: זה win-win.

אחמד טיבי: לצערי הרב, הממשלה שבה אתה חבר, כבר שנה מסרבת לאשר לרשות הפלסטינית להקים שם אזור תיירותי.

סטס מיסז'ניקוב: לא.

סטס מיסז'ניקוב: השאלה היא אם אתה מדבר על פרויקט ייחודי של הרשות הפלסטינית, או שזה בסופו של דבר יהיה יזם משותף שלנו.

אחמד טיבי: לא, פרויקט ייחודי של הרשות הפלסטינית.

סטס מיסז'ניקוב: תראה, ברגע שאתה נותן לרשות הפלסטינית להקים שם פרויקט ייחודי שלהם, זה כאילו שאתה מכריז שזה שטח שלהם.

סטס מיסז'ניקוב: בסופו של דבר יש מחלוקת למי שייך השטח הזה; ואל תגרור אותי פה לנושאים פוליטיים, אני פה רק בנושאים כלכליים.

סטס מיסז'ניקוב: אבל כל פרויקט משותף עם הרשות הפלסטינית – כמו שיש לנו פרויקט משותף של מעבר חופשי ובטוח של צליינים מירושלים לבית-לחם, שאני מבצע – אז דיינו.

סטס מיסז'ניקוב: אני מברך על זה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מגיע שוב לסיפור של האזור הדרומי, שהוא לא במחלוקת.

סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שברגע שאנחנו משחררים את האוצר – שיושב על הכסף – מחובה לדאוג לאזור הזה כך או כך, ולשים שם סכומים לא מבוטלים, אנחנו נחטא לאמת המוסרית שלנו ולאמת המקצועית שלנו.

סטס מיסז'ניקוב: לא יהיה יותר סיכוי, לא בדור הזה ולא בדורות הבאים, לקחת כסף ציבורי שמקצה משרד האוצר ולעשות שם משהו.

סטס מיסז'ניקוב: ולכן אני מחפש, חבר הכנסת הורוביץ – ואתה עוסק הרבה בעניין הזה – אני מחפש פתרון ביניים.

סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שאפשר למצוא אלטרנטיבה מספיק טובה גם כדי לעשות קציר מלח מהיר יותר מאשר יתרחש אם אני אבחר באופציה של העתקת בתי-מלון – כי אז אני מסכים אתך, שהקציר בכל מקרה יתרחש, אבל הוא יתרחש סביב שנת 2030, כשהם יקבלו זיכיון נוסף או חידוש זיכיון – אז אפשר, אולי, לעשות קציר הרבה יותר מהיר, במימון של "מפעלי ים-המלח", שהם אחראים לסיפור הזה של עליית המפלס, אבל מצד שני ליצור קרן ממשלתית לחידוש אזורי, שיהיה שם מספיק כסף כדי שנוכל לטפל באזור הזה, להעתיק בתי-מלון וגם לבנות בתי-מלון חדשים.

אחמד טיבי: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: איך עושים זאת?

סטס מיסז'ניקוב: יש לנו כלים.

סטס מיסז'ניקוב: אני אציע דברים.

סטס מיסז'ניקוב: אני שוב אומר: אני לא נותן פה דעה שלי על הסוגיה המאוד מאוד כבדה.

סטס מיסז'ניקוב: אני ממשיך בדיונים פרטניים עם הגופים הסביבתיים, עם הגופים המלונאיים, עם הגופים הפיננסיים, כולל "מפעלי ים-המלח".

סטס מיסז'ניקוב: הדיונים האלה קדחתניים ומרתוניים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מאוד מקווה שתוך פרק זמן מאוד מאוד קצר – אני גם לא רוצה למרוח את זה, אני גם לא רוצה להצטייר כאילו אני לא החלטי, ואני לא צריך להקים פה ועדות כאלה ואחרות כדי לדחות דברים.

סטס מיסז'ניקוב: אני כן אקבל החלטה, אבל תנו לי עוד קצת זמן כדי שאנחנו נהיה מספיק מקצועיים ומספיק יסודיים.

אחמד טיבי: אדוני השר, אני מודה לך על שהואלת לענות בצורה מעמיקה לשאלות חברי הכנסת.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

אחמד טיבי: אני מאחל לך בהצלחה.

אחמד טיבי: [מס' כ/366; "דברי הכנסת", חוב' י"ח, עמ' 16982; נספחות.

אחמד טיבי: ]

אחמד טיבי: אנחנו עוברים להצעת חוק הכנסת (תיקון מס' 30), התשע"א–2011, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

אחמד טיבי: יציג את החוק יושב-ראש ועדת הכנסת חבר הכנסת יריב לוין.

): אדוני היושב-ראש, כבוד השר, חברות וחברי הכנסת, אדוני, הפעם הצעה טכנית לגמרי, שלא תוכל למנות אותה ברשימת הישגי כמו שעשית אתמול – –

אחמד טיבי: אתמול מניתי, כן.

): – – אבל במסגרת תפקידי כיו"ר אני חושב שגם את החובות האלה צריך לקיים כדי שהדברים יהיו מסודרים.

): אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת חוק הכנסת (תיקון מס' 30), התשע"א–2011, לקריאה השנייה והשלישית.

): הצעת החוק כוללת תיקונים טכניים, שמטרתם התאמת חוק הכנסת להוראות חוק-יסוד: הכנסת.

): חוק-יסוד: הכנסת תוקן בשנת 2001, ונקבע בו כי חבר הכנסת שהורשע בפסק-דין סופי בעבירה שיש עמה קלון, תופסק כהונתו בכנסת.

): תיקון זה השמיט את הדרישה לעונש מאסר בפועל כתנאי מצטבר לצורך הפסקת הכהונה של חבר הכנסת.

): אלא שכאשר עשו אז את התיקון, לא תיקנו את סעיף 7 לחוק הכנסת, שנשאר בנוסחו הקודם, וכתוצאה מכך הוא איננו מתיישב עם הוראות חוק-היסוד, משום שהוא קובע כי הכנסת רשאית להעביר מכהונתו את יושב-ראש הכנסת או סגן ליושב-ראש אם הורשע בפסק-דין סופי בעבירה שיש עמה קלון – מצב, כאמור, שלא יכול כבר לקרות, משום שכאשר חבר כנסת, לרבות יושב-ראש או סגנו, שנקלע למצב הזה, אוטומטית כהונתו מסתיימת, ולכן אין צורך בהליך נפרד ביחס לכהונתו בנשיאות.

): משכך המצב מוצע, כמובן, למחוק את ההוראה הזאת ולבצע כמה התאמות ניסוחיות שנדרשו בהקשר הזה, ובכך להבטיח את העובדה שבחוק הכנסת לא תהיה הוראה שעל פניה איננה מתיישבת עם ההסדר שקבוע בחוק-יסוד: הכנסת.

): מטבע הדברים גם לא הוגשו הסתייגויות להצעה הזאת, ואני מבקש מהכנסת לאשר אותה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

): תודה.

אחמד טיבי: אין דוברים.

אחמד טיבי: אנחנו עוברים להצבעה, כי אין הסתייגויות, בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

אחמד טיבי: אנחנו, כמובן, מצביעים על הצעת חוק הכנסת (תיקון מס' 30), התשע"א–2011.

אחמד טיבי: נא להצביע בקריאה שנייה, כהצעת הוועדה, יעני .

אחמד טיבי: הצבעה מס' 2 בעד סעיפים 1–2 – 3 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–2 נתקבלו.

אחמד טיבי: ההצעה התקבלה פה אחד.

אחמד טיבי: שלושה תמכו, אין מתנגדים ואין נמנעים.

אחמד טיבי: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית על הצעת החוק.

אחמד טיבי: הצבעה מס' 3 בעד החוק – 3 נגד – אין נמנעים – אין חוק הכנסת (תיקון מס' 30), התשע"א–2011, נתקבל.

סעיד נפאע: ברוב ערבי.

אחמד טיבי: בִּאל צַ'בְּט.

אחמד טיבי: זה בניגוד להשקפת העולם של חבר הכנסת לוין.

): יש הצעות שלא צריך לעשות להן גיוס.

): זה, אין לי בעיות.

אחמד טיבי: עכשיו יש פיפטי-פיפטי.

רוברט אילטוב: לא הספקתי.

אחמד טיבי: אילטוב, זה עבר ברוב יהודי – סליחה, ברוב ערבי.

אחמד טיבי: זה עבר ברוב ערבי.

): אגב, זה לא עבר ברוב ערבי, כי הוא דרוזי.

): אתה יודע שיש – – –

אחמד טיבי: לא.

אחמד טיבי: הוא ערבי.

אחמד טיבי: תשאל אותו.

אחמד טיבי: הוא ערבי.

): יש מחלוקת גם בזה.

רוברט אילטוב: שלא תגיד – – –

אחמד טיבי: אלה הם מהמקור של הערבים.

אחמד טיבי: מקור.

): – – –

רוברט אילטוב: כבוד היושב-ראש, שלא תגיד שאין פה שוויון הזדמנויות.

אחמד טיבי: בעד – 3, אין מתנגדים ואין נמנעים.

אחמד טיבי: שוב, עברה ההצעה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית כהצעת הוועדה.

אחמד טיבי: תודה רבה לחבר הכנסת יריב לוין.

אחמד טיבי: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/364).

אחמד טיבי: ]

אחמד טיבי: אנחנו עוברים להצעת חוק הגנה על הציבור מפני עברייני מין (תיקון מס' 2), קריאה ראשונה.

אחמד טיבי: ההצעה היא של חבר הכנסת יריב לוין.

אחמד טיבי: יציג אותה יריב לוין.

אחמד טיבי: תפאדל, יריב לוין.

איתן כבל: זה היום של יריב לוין.

אחמד טיבי: עד שהוא מביא הצעה נורמלית.

אחמד טיבי: ..

איתן כבל: לך תדע.

איתן כבל: לא קראת את האותיות הקטנות.

אחמד טיבי: חכה, נראה איפה כתוב הסעיף "למעט בני מיעוטים".

אחמד טיבי: כן.

יריב לוין: חבר הכנסת טיבי, אתה עושה ממני מה שאני לא אהיה ולא יכול להיות.

אחמד טיבי: אבל, איתן, בשונה ממך – וזה היתרון שלו – הוא אוהד "הפועל", ואתה אוהד "מכבי".

יריב לוין: זה נכון.

איתן כבל: תראה איך ככה – טוב.

יריב לוין: זה נכון.

יריב לוין: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אני מתכבד להביא בפניכם לקריאה הראשונה את הצעת חוק הגנה על הציבור מפני עברייני מין (תיקון מס' 2) (עבירות של פרסום והצגת תועבה ושל התעללות מינית בקטין או בחסר ישע), התשע"א–2011, הצעת חוק שהיא פרי יוזמה משותפת שלי ושל חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס.

יריב לוין: הצעת החוק נועדה להרחיב את ההגנה הניתנת לציבור מפני עברייני מין על-ידי החלת החוק גם על מי שהורשע בביצוע עבירות של פרסום והצגת תועבה ובה דמותו של קטין, או שנעברו בקטין, ושל התעללות מינית בקטין או בחסר ישע.

יריב לוין: צריך להבין שבמציאות של מדרג עבירות המין ישנן עבירות מסוימות, הקלות יותר, שאינן מחייבות במציאות של היום את הכנסתו של מי שהורשע בהן לתוך המסגרת של המעקב שקבועה בחוק ההגנה.

יריב לוין: אנחנו למדים שהרבה פעמים העבירות האלה, אם אפשר לכנות זאת כך, הן המבוא לעבירות החמורות יותר, ובהחלט יכול להיות שאם אנחנו נעשה כאן את השינוי ונרחיב את הסל של המקרים שנכנסים תחת ההוראות של חוק ההגנה, נוכל לייצר את אותה מניעה שתמנע אחר כך את ההידרדרות במורד העבירות למקום שבו תגענה העבירות החמורות, ונוכל לעצור ולטפל באותם עבריינים כבר בשלב המקדמי, כאשר הם ביצעו עבירות שהן עבירות קלות יותר מאלה שהם עלולים לבצע בהמשך.

יריב לוין: על כן, מוצע כי במסגרת הערכת המסוכנות שנערכת לפי החוק למי שהורשע בביצוע עבירת מין, לא תיבחן רק רמת הסיכון הנשקפת ממנו לביצוע עבירת מין נוספת של החזקת חומר תועבה – זאת, מאחר שהסכנה הנשקפת מביצוע העבירה הזאת היא נמוכה – אלא ההתייחסות תהיה, כמובן, לסיכון שהעבירה הזאת תהיה מבוא להידרדרות לעבירות חמורות יותר.

יריב לוין: לכן, אני חושב שהדבר הזה, בהחלט, מבחינה מניעתית, הוא בעל חשיבות.

יריב לוין: מעבר לכך, מוצע להוסיף להגדרת "עבירת מין" בחוק את העבירה של התעללות מינית בקטין או בחסר ישע, שוב, מתוך אותו היגיון שגם הרשעה בעבירה כזו מצביעה על הסיכון הנשקף מאותו עבריין לבצע עבירות מין נוספות.

יריב לוין: על כן, שוב, כפי שדובר בנושא של פרסומים והצגת פרסומי תועבה, נכון יהיה להכניס אותו לתוך מסגרת הפיקוח והמגבלות, ובדרך הזאת, כך אנחנו מקווים, למנוע את הידרדרותו לביצוע עבירות חמורות יותר.

יריב לוין: אני, כמובן, מבקש להודות לחברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס על העבודה המשותפת שלה עמי בהצעת החוק הזאת, ולהודות למר יצחק קדמן, שהביא בפנינו את הנושא ודחף וסייע בקידום ההצעה הזאת, וכמובן ליושב-ראש , חוק ומשפט של הכנסת, חבר הכנסת דוד רותם.

יריב לוין: אני מקווה שיעלה בידנו לאשר היום את ההצעה הזאת בקריאה הראשונה, וכפועל יוצא – להמשיך ולסיים את החקיקה הזו, בתקווה שהיא אכן תגביר את ביטחון הציבור בכלל ותמנע את הסיכון הגדול שבהידרדרות של מי שכבר הורשע בעבירת מין מן הסוגים שפירטתי כאן לביצוען של עבירות חמורות ונוספות.

יריב לוין: תודה.

אחמד טיבי: אני מאוד מודה לך, חבר הכנסת יריב לוין.

אחמד טיבי: חבר הכנסת אורי אריאל – לא נמצא.

אחמד טיבי: חבר הכנסת מיכאל בן-ארי, בבקשה.

אחמד טיבי: הרשימה נעולה, סגורה הרמטית.

מיכאל בן-ארי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, סיפר לי חבר, שהוא היה נוכח באיזה שיחה, ואיש אחד שאל איזו נערה: את רואה "האח הגדול"?

מיכאל בן-ארי: היא ענתה לו: לא, הוא כל הזמן בישיבה.

מיכאל בן-ארי: זה אולי פתיחה לשינוי תרבותי שנמצא בחלקים מסוימים בקרב הציבור, אבל אנחנו שומעים שהתוכנית – ותיכף אני ארחיב עליה קצת – שנקראת "האח הגדול", יש לה טירוף רייטינג שאין כדוגמתו.

מיכאל בן-ארי: השבוע נחשפנו לעורך של התוכנית.

מיכאל בן-ארי: העורך זה הרציונל, זה המוביל, זה המוציא והמביא.

מיכאל בן-ארי: ולימדו אותנו חכמינו, שאדם ניכר בכיסו, כוסו וכעסו; לא איפה שהוא מתכנן, לא איפה שהוא מחושב, אלא איפה שמחליק לו.

מיכאל בן-ארי: והאיש, נפתח לו המיקרופון, והוא התבטא בצורה שמציירת את הציור כולו ונותנת את התמונה המלאה.

מיכאל בן-ארי: הצעת חוק הגנה על הציבור מפני עברייני מין.

מיכאל בן-ארי: המתחסדים של אותו ערוץ שלחו אותו לכמה ימי חופשה.

מיכאל בן-ארי: איפה כל הארגונים, קודם כול ארגוני הנשים?

מיכאל בן-ארי: לא ראיתי את ההפגנות מול הערוץ השני, לסגור את התוכנית הנאלחה הזאת.

מיכאל בן-ארי: אני לא רואה את כל המגינים מפני העבריינים.

מיכאל בן-ארי: איפה אתם?

מיכאל בן-ארי: עבריין הוא לא רק זה שפוגע ספציפית, אלא זה שמנחה נורמות של אשה כחפץ, בעליבות, בגסות, בנאלחות.

מיכאל בן-ארי: וכל זה – הורים יקרים שרואים אותי עכשיו, יש לכם מכשיר בבית, יש לכם מכשיר כזה שקוראים לו טלוויזיה, ויש בו עברייני מין.

מיכאל בן-ארי: יש שם עברייני מין שפוגעים בילדים שלכם עכשיו או בשעה אחרת.

מיכאל בן-ארי: ולכן אני מציע, יכולה להיות חקיקה רבה, אבל, הורים יקרים, שדואגים לשלום ילדם – קחו את הטלוויזיה שאתם רואים בה עכשיו אותי, תסתכלו החוצה דרך החלון שאין אף אחד למטה, תזרקו אותה החוצה.

מיכאל בן-ארי: אני מבטיח לכם איכות חיים שאין כדוגמתה.

מיכאל בן-ארי: לנו בבית מעולם לא היתה טלוויזיה ולא היינו זקוקים לה לבייביסיטר – ואני מגדל כמה ילדים בבית.

אורי אריאל: כמה?

מיכאל בן-ארי: חסדי השם יתברך, שמונה.

אורי אריאל: התחלה טובה.

מיכאל בן-ארי: בן פורת יוסף.

מיכאל בן-ארי: ברכת השם בבריאות ובנחת.

מיכאל בן-ארי: מה שאני רוצה לומר, כשאנחנו מדברים על חקיקה, הורים יקרים – ואני מדבר פה מעל במת הכנסת: קחו אחריות מפני עברייני המין האלה, שמנצלים את הסף הנמוך, והטלוויזיה המתחסדת שולחת אותו רק לכמה ימי חופשה במקום לסגור את התוכנית ולתבוע אותו על הפשע הזה שלו, על כל התוכנית הזאת.

מיכאל בן-ארי: כדי להציל את ילדינו עלינו לעשות את תפקידנו.

מיכאל בן-ארי: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס, מציעת החוק, יחד עם חבר הכנסת יריב לוין, כמובן.

אורלי לוי אבקסיס: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, ושותפי להצעת החוק הזאת חבר הכנסת יריב לוין, יחד הצענו לתקן ולסתום איזו לקונה בחוק שלא לוקחת בחשבון את העניין של עברייני מין כרשימה סגורה, שעד היום לא נכלל בה מי שביצע עבירה של פרסום והצגת תועבה שבה מופיע קטין, מי שפרסם פרסום ובו דמותו של קטין, מי שהשתמש בגופו של קטין לעשיית פרסום תועבה, וכן התעללות מינית בקטין.

אורלי לוי אבקסיס: אלה עבירות שאינן כלולות בחוק היום.

אורלי לוי אבקסיס: יכול להיות שדווקא היום, כאשר הפדופיליה ברשת הפכה להיות תופעה שיש למגרה, יש בידינו הזדמנות וכלים שיסייעו לסגור את הפרצה המסוכנת הזאת, תוך הרחבת ההגדרה של עבריין מין באופן שיכלול גם את מי שפרסם פרסומי תועבה שבהם קטינים.

אורלי לוי אבקסיס: אני רוצה להזכיר לכולם את המקרה של האחים קורידו.

אורלי לוי אבקסיס: אחד מהם הורשע בעבר בצילום ילדים עירומים על חוף הים והשתמש בתמונות האלה לסיפוק איזשהו צורך סטייתי שלו.

אורלי לוי אבקסיס: אבל כמה שנראה הכי טבעי שבעולם שתהיה לו הערכת מסוכנות כאשר הוא מסיים לרצות עונשו, ויהיה איזה פיקוח כאשר הוא חוזר לקהילה, היום בחוק זה לא מופיע.

אורלי לוי אבקסיס: אני באמת גם רוצה להגיד תודה לדודו רותם, יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, שעזר בהכנת החוק הזה – – –

אחמד טיבי: את לא חייבת.

אחמד טיבי: אני לא חייבת, אני רוצה.

אחמד טיבי: אם היא רוצה, בבקשה.

אחמד טיבי: רוצה אני לציין, מאחר שבוועדה הבינו את החשיבות של הרחבת הגדרתם של אותם עבריינים כדי למנוע הישנות – הרי זה לא חדש.

אחמד טיבי: בעלי סוג עבריינות שכזה, הם עבריינים שחוזרים על אותה עבירה בדרך כזאת או אחרת.

אחמד טיבי: אתה יודע, אדוני היושב-ראש?

אחמד טיבי: גם אצלנו בהלכה הנושאים האלה עלו, ולא פעם אחת.

אחמד טיבי: גם המסורת היהודית מצביעה על כך שמי שעבר עבירה פעם אחת, גדל הסיכון שיחטא פעם נוספת.

אחמד טיבי: מצווה גוררת מצווה ועבירה גוררת עבירה – מדרש תהילים מזמור א'.

אחמד טיבי: הרמב"ן, מגדולי חכמי ספרד במאה ה-13, הדגיש את החשש מהישנות הפשיעה והחמרתה בכל פעם שעבריין שב ועובר עליה.

אחמד טיבי: וגדולה במיוחד העבירה שקשורה במין.

אחמד טיבי: וכאשר אנחנו מחברים בין מין לילדים, זו סכנה חברתית שאחריות מוטלת עלינו למגר אותה.

אחמד טיבי: וכאן אנחנו לא רק נמגר – אנחנו נוכל לפקח על אותם עבריינים שחוזרים, גם אם כאילו שילמו את חובם לחברה.

אחמד טיבי: אמצעי הפיקוח צריכים שיהיו ראויים כדי למנוע פגיעה נוספת על כל נזקיה והשלכותיה.

אחמד טיבי: אני מקווה, אדוני דודו רותם, יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, שהחוק הזה יגיע מהר גם לקריאה שנייה ושלישית.

אחמד טיבי: אני רק רוצה לציין שהיוזמה הזאת היא לא רק יוזמה שלי ושל חבר הכנסת יריב לוין אלא גם של המועצה לשלום הילד, שהיום גם מקיימת את כנס באר-שבע לשלום הילד.

אחמד טיבי: אין ראוי מכך שביום זה אנחנו נאשר את הצעת החוק.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת סעיד נפאע.

סעיד נפאע: אדוני היושב-ראש, אני מבקש לייחד דקה מהזמן המוקצב לי – שמעתי אותך היום, חבר הכנסת לוין, שבירכת על החלטת הממשלה מאתמול.

סעיד נפאע: אני רוצה להזכיר לך שהחלטה כזאת קיבלה ממשלה בראשות הליכוד ב-1987, מספרה היה 373, ועצם העובדה שאנחנו צריכים לקבל עוד החלטה היום, אחרי 25 שנים, אומרת דורשני.

סעיד נפאע: הממשלה הקודמת קיבלה החלטה של הקצבת 470 מיליון שקלים רק לפני שנים מעטות, ואני תקווה שהחלטה זו יהיה גורלה שונה משל ההחלטות הקודמות.

סעיד נפאע: לעניין החוק – בשבוע שעבר או לפני שבועיים התקיים כאן דיון – נכח כאן גם חבר הכנסת רותם – בשאילתא לשר החינוך, לגבי אי-אכיפת הנהלים של העסקת עברייני מין במוסדות החינוך או במוסדות שמאכלסים אנשים עם מוגבלויות.

סעיד נפאע: עלתה השאלה האם אכן הנהלים האלה חלים גם במקרים אחרים או מוחלים במקרים אחרים, או האיסור מוחל גם על אחרים.

סעיד נפאע: מבדיקה שעשיתי התברר שלמעשה ישנה לקונה רצינית בנושא הזה, כי הגנה על קורבנות התעללויות מיניות – יש אחדות דעים שהיא חשובה מאוד.

סעיד נפאע: אני לא הצלחתי להבין למה באיסור העסקה של עברייני מין, אסור להעסיק עבריין מין שהוא בן 18 ויום, אבל למעשה מותר, על-פי חוק, להעסיק עבריין מין שהוא בן 18 פחות יום.

סעיד נפאע: הגשתי הצעת חוק בנושא הזה, ואני תקווה שתתמכו בהצעת החוק, כי בדרך כלל – את יודעת, הצעות חוק שאנחנו מגישים, גם בנושאים שכאלה, משום מה אוטומטית מסומן ה"וי" אנטי בוועדה לענייני חקיקה.

סעיד נפאע: אני באמת תקווה שאכן תתמכו בבוא הזמן.

סעיד נפאע: אני מוכן גם להראות לכם את זה קודם לכן.

סעיד נפאע: היום הכנתי אותה להגשה, ואני מוכן לעכב את זה כדי שתצטרפו להצעה הזאת, כדי לכסות על הלקונה הקיימת בחוק הזה.

סעיד נפאע: בזה, חבר הכנסת רותם, נדמה לי שנוכל פחות או יותר להשלים את רשת ההגנה על קורבנות עבירות המין.

סעיד נפאע: תודה רבה.

אחמד טיבי: אני מודה לך, חבר הכנסת נפאע.

אחמד טיבי: חברת הכנסת שלי יחימוביץ, בבקשה.

שלי יחימוביץ': אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מבקשת לברך את יוזמי החוק, חברת הכנסת אורלי לוי וחבר הכנסת יריב לוין, וגם את מנכ"ל המועצה לשלום הילד, ד"ר יצחק קדמן, הבלתי-נלאה לטובה, יש לציין.

שלי יחימוביץ': החוק שלכם מאוד חשוב, כיוון שהוא נכנס לאזור שאין נוגעים בו, לכאורה אזור שהוא רחוק מהעין, והוא לא מתייחס למעשה עבירת המין בקטין עצמו, אלא לפורנוגרפיה שמופקת מאותה עבירת מין.

שלי יחימוביץ': יש לנו נטייה, בעולם המערבי, הגלובלי, להפריד בין שתי העבירות האלה ולראות בפורנוגרפיה משהו ערטילאי שלא נוגע אלינו ישירות, והוא בכלל נעשה במקום רחוק ואחר, ולכן לא מדובר בכלל בעבירת מין, אלא בסוג של עוד תוכן אינטרנטי.

שלי יחימוביץ': השיבוש התודעתי הזה מגיע לידי כך שיש המדברים על פורנוגרפיה במסגרת חופש הביטוי או זכותו של הציבור לצרוך ערוצי פורנוגרפיה כאלה או אחרים, וזה שיבוש מוחלט, כי מאחורי כל פרסום פורנוגרפי יש קטין שנפגע בעבירת מין, קטין אמיתי שנפגע על-ידי מבוגר באופן אמיתי, והוא קורבן נוראי גם של הפגיעה, ואחר כך פגיעתו גם מופצת ברבים.

שלי יחימוביץ': ההפצה הפומבית הזאת, הפיכת הפגיעה בילד עצמו לפורנוגרפיה שמופצת ברבים, הופכת את העבירה הנוראה – אולי באמת הנוראה מכול, שהיא אולי לא הורגת, אבל היא הורגת את נפשו של הילד – הופכת את העבירה הזאת ללגיטימית, לחומר שמותר לצרוך לכאורה במסגרת חופש הביטוי.

שלי יחימוביץ': יש איזה כשל מוסרי במחשבה שאסור לנו להתערב בעניינים האלה, כי כל אדם יכול לצרוך מה שהוא רוצה לפי בחירתו.

שלי יחימוביץ': לא.

שלי יחימוביץ': ההפרדה הזאת היא מלאכותית, והיא הפרדה שבמידה רבה נובעת מהתפיסה שלנו את עצמנו כצרכנים בלבד, ולא כאזרחים מוסריים, עם אחריות מוסרית לאחרים.

שלי יחימוביץ': כאן אנחנו לא צרכנים; כאן הפורנוגרפיה כמוה כמעשה האלימות המינית עצמו.

שלי יחימוביץ': החוק שלכם מתייחס לסוגיה המורכבת הזאת ומצעיד אותנו צעד אחד קדימה לקראת מיגור התופעה הזאת, ואני מברכת את שניכם על כך.

שלי יחימוביץ': תודה רבה.

אחמד טיבי: אני מברך גם אותך.

אחמד טיבי: אנחנו עוברים להצבעה, רבותי, בקריאה ראשונה – עבירות של פרסום והצגת תועבה ושל התעללות מינית בקטין או בחסר ישע.

אחמד טיבי: נא להצביע.

אחמד טיבי: הצבעה מס' 4 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 10 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הגנה על הציבור מפני עברייני מין (תיקון מס' 2) (עבירות של פרסום והצגת תועבה ושל התעללות מינית בקטין או בחסר ישע), התשע"א–2011, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

אחמד טיבי: ובכן, בעד – 10, אין נמנעים, אין מתנגדים.

אחמד טיבי: הוחלט להעביר את ההצעה להמשך דיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט.

אחמד טיבי: תודה רבה לכם, רבותי.

אחמד טיבי: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/368).

אחמד טיבי: ]

אחמד טיבי: אנחנו עוברים להצעה הבאה על סדר-היום, והיא הצעת חוק הפיקדון על מכלי משקה (תיקון מס' 4) (תיקון) (דחיית תחילה לעניין מכל משקה אלכוהולי), של חבר הכנסת יצחק וקנין – קריאה ראשונה.

אחמד טיבי: בבקשה, אדוני.

יצחק וקנין: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, מדובר פה – כבר אמרתי את זה בקריאה הטרומית – בתיקון טכני בלבד.

יצחק וקנין: לפני כשנה, בדיון על התוספת של 5 אגורות ל-25 האגורות שלוקחים כפיקדון על מכלי משקה, הוגדל הסכום מ-25 אגורות ל-30 אגורות.

יצחק וקנין: מאחר שהוועדה אז לא נתנה את דעתה על פרק הזמן הרצוי דווקא למשקה אלכוהול, החליטה הוועדה לתת פרק זמן של שנה.

יצחק וקנין: מאחר שמדובר במכלי משקה שהתפוגה שלהם עד כשלוש שנים, היה צורך להאריך בעוד כחצי שנה.

יצחק וקנין: באותה תקופה פנה אלי שר החקלאות וביקש ממני את הגשת הצעת החוק, מאחר שהתוקף של הצעת החוק הוא ב-8 בפברואר.

יצחק וקנין: זאת אומרת, אם לא היינו מעבירים את החוק הזה, החוק היה נכנס לתוקף, ואז על המדפים היו נשארים מכלי משקה, בקבוקים, עם תווית של 25 אגורות.

יצחק וקנין: הדבר הזה נותן עוד חצי שנה בלבד, וכבר אמרנו בקריאה הטרומית שלא תהיה הארכה נוספת עד לתאריך שיינקב בחוק – שישה חודשים נוספים, ואז אוטומטית תתבטל ההוראה הזאת וכל היצרנים וכל הספקים יהיו חייבים להטביע את ה-30 אגורות.

יצחק וקנין: בפועל, כבר היום משלמים 30 אגורות, רק שעל התווית שיש על הבקבוק עדיין כתוב 25 אגורות.

יצחק וקנין: כדי לא להוסיף עלויות על היצרנים ועל המשווקים, הוחלט להאריך את זה בעוד חצי שנה.

יצחק וקנין: לכן אני מבקש מחברי הכנסת לאשר את הצעת החוק.

יצחק וקנין: מדובר בחצי שנה נוספת, ואני אודה לחברי הכנסת על האישור.

יצחק וקנין: תודה.

אחמד טיבי: אני מודה לך, חבר הכנסת וקנין.

אחמד טיבי: חבר הכנסת יעקב כץ – לא נמצא.

אחמד טיבי: חבר הכנסת בן-ארי – מוותר.

אחמד טיבי: חבר הכנסת אריאל – מוותר.

אחמד טיבי: אנחנו עוברים להצבעה, רבותי.

אחמד טיבי: ההצבעה החלה.

אחמד טיבי: הצבעה מס' 5 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 8 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הפיקדון על מכלי משקה (תיקון מס' 4) (תיקון) (דחיית תחילה לעניין מכל משקה אלכוהולי), התשע"א–2011, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

אחמד טיבי: בעד – 8, אין מתנגדים ואין נמנעים.

אחמד טיבי: הוחלט להעביר את ההצעה להמשך דיון בוועדת הכלכלה, לרבות תמיכתו הנחרצת של חבר הכנסת אורי מקלב בהצעת חוק זו.

אחמד טיבי: חבר הכנסת יריב לוין, הודעה של יושב-ראש ועדת הכנסת.

): תודה רבה.

): אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אני מודיע בזאת על חילופי אישים מטעם סיעת יהדות התורה – בוועדה המשותפת לוועדת הכלכלה ולוועדת הכנסת להצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 100) (רשיון מפעיל וכרטיס חכם), התשע"א–2010, מ/541: מטעם ועדת הכלכלה – במקום חבר הכנסת מנחם אליעזר מוזס, שהתמנה לסגן שר, יכהן חבר הכנסת ישראל אייכלר.

): תודה.

אחמד טיבי: אני מודה לך, חבר הכנסת לוין.

אחמד טיבי: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/369).

אחמד טיבי: ]

אחמד טיבי: אנחנו עוברים לסעיף האחרון: הצעת חוק הרבנות הראשית לישראל (תיקון מס' 4) (חברות הרב הצבאי הראשי במועצה), של חבר הכנסת אורי אריאל וקבוצת חברי הכנסת – קריאה ראשונה.

אחמד טיבי: בבקשה, אדוני.

אורי אריאל: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, מכובדי השרים – אין פה, היושב-ראש?

אחמד טיבי: הם ביקשו רשות לצאת לחמש דקות ואישרתי להם.

אחמד טיבי: בבקשה, אדוני.

אורי אריאל: הצעת חוק הרבנות הראשית לישראל (תיקון מס' 4) (חברות הרב הצבאי הראשי במועצה) באה לשדרג, לשנות את מעמדו של הרבצ"ר – הרב הראשי הצבאי – ממעמד של משקיף במועצת הרבנות הראשית למעמד של חבר ברבנות הראשית.

אורי אריאל: הרב הצבאי הראשי עומד בראש הרבנות הצבאית, האחראית לשירותי הדת בצה"ל.

אורי אריאל: יש לו השפעה רבה על מאות אלפי חיילים.

אורי אריאל: היות שמדובר גם על הסדיר וגם על המילואים, בזמן חירום זה יכול להגיע עד כדי מיליון ויותר אנשים.

אורי אריאל: בשל גודלה של המערכת הזאת ותפקידיה המגוונים של הרבנות הצבאית, בין היתר היא עוסקת בפעילות בנושא הגיור – שחבר הכנסת רותם עוסק בזה השכם והערב, לא נח לרגע – ובנושא השגחת הכשרות ודברים רבים נוספים; נוכח המציאות הזאת וכדי לשפר את התיאום ואת האינטגרציה ואת האחדות הנדרשים בין הרבנות הצבאית הראשית לבין הרבנות הראשית לישראל, מוצע לקבוע כי הרב הצבאי הראשי יהיה חבר מועצת הרבנות הראשית לישראל, נוסף על מה שהוא כבר נמצא בו – הוא נמצא בגוף הבוחר של הרבנים הראשיים.

אורי אריאל: זהו גוף של כ-150 אנשים, שמורכב מראשי ערים, רבנים ואחרים, נציגי ציבור, והוא חבר בגוף הבוחר.

אורי אריאל: החוק הזה כמובן מוצע על דעתם של הרבנים הראשיים, קרי הרבנות הראשית.

אורי אריאל: לא הייתי מעז להתחיל בחקיקה כזאת בלי אישורם, וכמובן התייעצתי גם עם הרב הצבאי הראשי בצה"ל, כדי לקבל את עמדתם.

אורי אריאל: כולם, ללא הסתייגות, הסכימו ותמכו בהצעת החוק הזאת.

אורי אריאל: העלה את זה לדיון אזרח.

אורי אריאל: אני מבקש לומר מלה על התופעה, ואני פונה מכאן לאזרחי ישראל בכלל.

אורי אריאל: רבים מהחוקים העולים פה בכנסת ומגיעים גם עד גמר הדיון וקריאה שלישית, קרי מקבלים מעמד של חוק בישראל, הם פרי המצאתם, פרי חזונם של אזרחים מהשורה ולא מהשורה, כאלה ואחרים, שמעבירים לנו, לכלל חברי הבית – במקרה הזה עורך-דין ברק ממושב חמד, שהרעיון עלה בראשו והוא זה שהעביר לי את ההצעה.

אורי אריאל: ואני רוצה לשבח אותו, ושאזרחים אחרים יראו בזה דוגמה ויעבירו לחברי הכנסת, לא חשוב עכשיו מאיזו מפלגה, הצעות חוק בכל התחומים.

אורי אריאל: כל הכתובות של כל חברי הכנסת נמצאות באתר הכנסת, ומי שלא יודע את זה, ישלח פשוט לכנסת, ירושלים, וזה מגיע.

אורי אריאל: אני אישית נעזר באזרחים רבים וזו הזדמנות להודות להם על הפעולה הזאת.

אחמד טיבי: אגב, חבר הכנסת אורי אריאל, יש אתר באינטרנט שקוראים לו "כנסת שנייה", נדמה לי.

אורי אריאל: שמציעים שם.

אחמד טיבי: שמציעים שם.

אחמד טיבי: כל האזרחים מציעים הצעות חוק.

אחמד טיבי: אני אחד מחברי הכנסת החברים באתר הזה.

דוד רותם: גם אני.

אחמד טיבי: גם אתה.

אחמד טיבי: יש – – –

אורי אריאל: תודה.

דוד רותם: אפשר לשאול שאלה, חבר הכנסת אריאל?

אורי אריאל: ברשות היושב-ראש.

אחמד טיבי: אני מרשה.

דוד רותם: השאלה שלי היא כזאת:

דוד רותם: אם החוק הזה יתקבל, האם גם הגיור הצבאי יהיה מקובל עליך?

דוד רותם: והדבר השני, האם כל הרבנים שהם חברים במועצת הרבנות הראשית צריכים אישור בכתב מאת המועצה שהם רבנים בישראל?

אורי אריאל: השאלה השנייה, אני לא יודע.

אורי אריאל: על השאלה הראשונה – – –

דוד רותם: למה אתה מפלה את הרב הצבאי הראשי לרעה?

דוד רותם: אתה דורש ממנו אישור שאתה לא דורש מאחרים.

אורי אריאל: אני יכול, ברשותך, לענות לך.

אורי אריאל: ראשית, על עניין הגיורים – אני חושב שהגיורים שנעשים בצה"ל הם גיורים – לא הייתי אומר את זה פה מעל הבמה אבל נוכח שאלתך – בביתי מתארחים מעת לעת, קרי בשבתות מסוימות, שני חיילים בוגרי תוכנית נעל"ה, נוער עולה ללא הורים, מברית-המועצות, שאינם יהודים בהגדרה, והם נמצאים בקורס גיור של צה"ל.

אורי אריאל: ואני שמח ומודה לאשתי היקרה שהסכימה – לא הסכימה, רצתה להיות שותפה בדבר הזה – כי העול מוטל בעיקר עליה.

אורי אריאל: גם עלי.

אורי אריאל: זה עול חיובי, אני עושה זאת בשמחה.

אורי אריאל: זו הזדמנות להגיד גם לחברים אחרים, אזרחים בכלל, גם חברי כנסת, להיות שותפים במפעל הזה.

אורי אריאל: אני רואה בו בהחלט ברכה.

אורי אריאל: אבל אני לא רב, אני לא אומר את זה כסמכות רבנית.

אורי אריאל: מבחינתי הגיורים שנעשים בצה"ל הם גיורים.

אורי אריאל: ככה אמרו לי רבנינו, ככה אמרו לי אחרים, ואני מקבל את זה כפשוטו, אני לא פוסק הלכה בעניין.

אורי אריאל: אני רוצה עוד פעם להזכיר את הרב יצחק לוי, לשעבר – – –

דוד רותם: – – – לא רוצה שתפלה אותו לרעה.

דוד רותם: תמחק את זה שיש בידו אישור, תכתוב: בידו אישור כמו לכל חבר אחר.

אורי אריאל: טוב.

אורי אריאל: דודו, מי כמוך יודע שהקריאה הזו היא קריאה ראשונה.

אורי אריאל: החוק יחזור לוועדה, וכבודו מוזמן להציע את כל ההערות הטובות שיש לו, כמו גם חברי הכנסת האחרים, כמובן – – –

אחמד טיבי: בוועדת הפנים.

אורי אריאל: בוועדת הפנים, להשתתף בדיון.

אורי אריאל: אני פתוח להערות.

אורי אריאל: אין פה שום דבר סגור, נעול, שאני לא יכול לשמוע.

אורי אריאל: אדרבה, בואו נטייב את החוק הזה, נביא אותו לדבר יותר טוב.

אורי אריאל: אני אשמע אותך כמו את כל אחד אחר בקשב רב.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אורי אריאל: אני מסיים בזה, אדוני.

אורי אריאל: היה תיקון, דרך אגב, שהעלה אותו בפני השר נהרי, וגם הרב הראשי, הרב עמאר, שאמר: רגע, מי ממנה את הרב הצבאי הראשי לצה"ל?

אורי אריאל: אמרתי לו: הרמטכ"ל, מה השאלה, ברור.

אורי אריאל: הוא אומר: רגע, הוא יכול למנות גם מישהו שאיננו רב?

אורי אריאל: אמרתי לו: שמע, זו שאלה טובה, אבל באמת לא כתוב בשום מקום שלא.

אורי אריאל: הוא יכול לקחת מישהו, פלוני-אלמוני, להגיד לו: אתה נושא בתואר הרב הצבאי הראשי.

אורי אריאל: לכן, ובזה אני מסיים, הכנסנו תיקון שאומר: הרב הצבאי הראשי, ובלבד שבידו אישור בכתב מאת המועצה – מועצה זה המועצה של הרבנות הראשית – שהוא רב בישראל, ועל-ידי כך לפחות נתרחק מכך שיהיה מצב שממונה מישהו שהוא לא רב, או שהוא מה שקרוי רב רפורמי או כל מיני שמות אחרים, ובמקום להרבות אחדות ניצור פירוד.

אורי אריאל: זו לא כוונתנו.

אורי אריאל: אני מודה לכם ומבקש את הצבעת

אורי אריאל: כם בקריאה הראשונה – לקראת הכנה לקריאה שנייה ושלישית בוועדת הפנים.

אורי אריאל: תודה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת יעקב כץ – לא נמצא.

אחמד טיבי: חבר הכנסת מיכאל בן-ארי.

נסים זאב: "ארי עלה מבבל" – – –

מיכאל בן-ארי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, מועצה, כלשונה, אמורה להיות קבוצה של אנשים שבה מתייעצים זה עם זה, המזינה מידע, חוות-דעת, רגשות, וגם מקבלת.

מיכאל בן-ארי: ואני חושב שהחוק הזה שהעלה ידידי, מכובדי חבר הכנסת אורי אריאל, עמיתי לסיעה, הוא חוק נדרש, הוא מתבקש, במיוחד כשיש הסכמה של כל הצדדים, ואני מברך על כך.

מיכאל בן-ארי: אבל אני רוצה בהזדמנות – – –

דוד רותם: אתה אומר "כל הצדדים", למי אתה מתכוון?

מיכאל בן-ארי: גם של צה"ל וגם של הרבנות, הכול נעשה בהסכמה ומתוך הבנה, ורואים בזה דבר מבורך, אז אנחנו – – –

דוד רותם: הסכמה בין מי למי?

דוד רותם: מי זה הצדדים פה, אני לא מבין.

דוד רותם: הרבנות הראשית היא שלי, לא של אלה שיושבים בה.

מיכאל בן-ארי: סליחה.

מיכאל בן-ארי: סליחה.

מיכאל בן-ארי: ובכל זאת, יש שם קבוצה של אנשים שיש להם דעה מסוימת והתייעצו אתם.

מיכאל בן-ארי: אבל אני באמת רוצה לדבר בעניין נוסף, לא פחות חשוב, שעולה מן השטח.

מיכאל בן-ארי: השבוע שמענו על הוזלת מחירי הדלק.

מיכאל בן-ארי: משום מה, כשעשו הוזלה של מחירי הדלק כללו אך ורק את הבנזין; הסולר מחוץ לתמונה.

מיכאל בן-ארי: ואני אספר לכם, אני חושב שאני פה, כמו המשפחה שלי, כמו משפחות רבות – אנחנו מייצגים משפחה שאצלה הרכב המשפחתי זה לא רכב עם חמישה מקומות.

מיכאל בן-ארי: אני לא אומר שרכב משפחתי עם חמישה מקומות זה לא רכב משפחתי, אבל בשבילי רכב של חמישה מקומות או רכב שנותנים פה בכנסת – רכבים גדולים של שבעה מקומות – הם קומץ שלא משביע לדוגמה את משפחת בן-ארי.

מיכאל בן-ארי: מחזיקים רכב גדול, בדרך כלל גם מיושן, כי למי יש כסף לקנות רכב מסחרי חדש?

מיכאל בן-ארי: וצריכת הדלק היא צריכה של סולר.

מיכאל בן-ארי: ואני אומר לכם, אני יודע, לפני תשע שנים ליטר סולר עלה שקל אחד, ומלפני פחות מתשע שנים ועד היום הוא עלה ב-700%.

מיכאל בן-ארי: מי נפגע מזה?

מיכאל בן-ארי: זה לא משפחות עניות אלא משפחות שנושאות בנטל של משפחות גדולות.

מיכאל בן-ארי: יש לו יותר פעמים לקחת את הילד לבית-הספר, יותר פעמים לקחת את הילד לרופא שיניים, ואם הוא מרשה לעצמו לקחת לחוגים, הוא צריך לקחת לחוגים.

מיכאל בן-ארי: לא מדובר במותרות.

מיכאל בן-ארי: וכאן – התעלמות מוחלטת דווקא מהציבור שנזקק להנחה.

מיכאל בן-ארי: משום מה הקול הקורא שלי פה כרגע הוא לשום מקום, לשולחן הממשלה, אבל היה ראוי להתחשב במי שנזקק לזה באמת ולא להגדיל את הגזירות על המשפחות שנושאות בנטל של פרנסה של משפחה גדולה, אלא גם בהן להתחשב ולתת להן את ההקלה הראויה.

מיכאל בן-ארי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת עתניאל שנלר.

עתניאל שנלר: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, ראשית אני רוצה לברך את חבר הכנסת אורי אריאל על הצעת החוק הראויה והחשובה מאוד, ואני שמח שבעתיים שאני חלק מהיוזמים שלה.

עתניאל שנלר: בעיני מעמד של חבר במועצת הרבנות, מעמדו של הרב הראשי כחבר במועצת הרבנות, זה חלק מהניסיון להחזיר את מועצת הרבנות לתפיסה הממלכתית – שהם שייכים לכולם ולא רק לחלק מהציבור.

עתניאל שנלר: היכולת לקחת את המכנה המשותף של כולם, את צבא-הגנה לישראל ואת הסמכות הרוחנית העליונה, היהודית הרוחנית העליונה בו, לשים במועצת הרבנות הראשית – זה חלק מהתפיסה הממלכתית, הממלכתיות של מועצת הרבנות, ועל כך אסור לוותר, גם אם יש לנו ביקורת כזו או אחרת על התנהלות מועצת הרבנות, חלקים ממנה או אחרים, בתוכה.

דוד רותם: אם מועצת הרבנות הראשית לא תרצה לתת לאדם מסוים – – –

אחמד טיבי: חבר הכנסת רותם, יכולת לבקש לדבר.

אחמד טיבי: חבר הכנסת רותם, אל תנצל את רוחב לבי.

דוד רותם: אני תמיד עושה את זה.

עתניאל שנלר: אני מודה לך, אדוני היושב-ראש.

עתניאל שנלר: הערה שנייה – אני רוצה להבהיר מה תפקידו של הרב הצבאי; גם כן, 50 שניות.

עתניאל שנלר: תפקיד הרב הצבאי הראשי איננו לפסוק הלכות.

עתניאל שנלר: איננו רק לפסוק הלכות.

עתניאל שנלר: הוא לא מי שצריך לפסוק, או רק לפסוק, בנושא שבת או התנהלות בזמן מלחמה וכו'.

עתניאל שנלר: תפקידו גם בתחום החיזוק הרוחני, החינוכי, הדוגמה האישית – יוצאים לקרב, בא הכוהן ומדבר: כל אשר מפחד, רך לבבו – הוא צריך לחזק את הציבור, הוא צריך לחזק את החיילים – – –

גאלב מג'אדלה: למתן את הגזענות.

עתניאל שנלר: אה, עזוב, עזוב, למה פוליטיקה?

עתניאל שנלר: אני לא מדבר על הקאדים, אני מדבר על הרב הצבאי הראשי.

עתניאל שנלר: אני מדבר עכשיו על הרב הצבאי הראשי ואתה מפריע לי במעט הזמן שיש לי לומר את דברי.

גאלב מג'אדלה: כבוד הרב – – – הוא דמות יחידה – – –

עתניאל שנלר: ואני רוצה לומר שהדמויות למופת שהיו בעת האחרונה, גם הרב אבי רונצקי וגם הרב הנוכחי הרב רפי פרץ, הן דמויות מוסריות ממעלה ראשונה.

עתניאל שנלר: ממעלה ראשונה.

גאלב מג'אדלה: נכון, ולכן צריך – – – את הקטע הזה – – –

קריאות: – – –

עתניאל שנלר: ולכן צריך הרב הצבאי הראשי להיות במועצת הרבנות.

עתניאל שנלר: והערה שלישית ואחרונה, לשאלה של חבר הכנסת רותם באשר לגיור: לא יהיו שני גיורים במדינת ישראל – אורי, אתה מפריע לי.

עתניאל שנלר: לא יכול להיות גיור של חיילים שהוא פחות טוב לכאורה, וגיור של אחרים, שהוא יותר טוב.

עתניאל שנלר: לא.

עתניאל שנלר: מי שהוא יהודי, הוא יהודי.

עתניאל שנלר: ואני קורא כאן, מעל הבמה הזו, לכל הציבור, לכל הבית הזה, להתאחד כנגד ניסיונות שייעשו השבוע בהפגנות רחוב לעשות הפרדה בין חיילים מתגיירים לבין כל השאר.

עתניאל שנלר: כל הבית הזה צריך לעמוד מאחורי הקביעה של הרב עובדיה יוסף והראשון לציון הרב עמאר באשר לפסיקת ההלכה שלהם שהגיורים בצבא הם גיורים לכל דבר ועניין.

עתניאל שנלר: וכל הבית חייב להתאחד מאחורי הפסיקה הזו, ואי-אפשר לנסות ולומר – לא, יש יהודים יותר ויהודים פחות.

עתניאל שנלר: לכן הרב הצבאי הראשי צריך להיות חבר מועצת הרבנות הראשית.

עתניאל שנלר: תודה לך, חבר הכנסת אורי אריאל, חוק חשוב וראוי.

אחמד טיבי: חבר הכנסת איתן כבל.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת שנלר, הרב הראשי הוא גם דוגמה לחיקוי.

גאלב מג'אדלה: הוא גם דוגמה לחיקוי ודוגמה למוסריות, ולכן הוא צריך להשמיע את קולו כשיש גזענות.

גאלב מג'אדלה: הוא צריך למתן בחברה את האלימות, את הגזענות, כמו שאני תובע את זה מהשיח'.

גאלב מג'אדלה: גם מהשיח'.

עתניאל שנלר: מה שהוא יגיד צריך להיות מאוד זהיר.

עתניאל שנלר: הוא לא יכול להגיד כל דבר.

איתן כבל: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת – – –

קריאות: – – –

איתן כבל: חבר הכנסת גאלב מג'אדלה.

מיכאל בן-ארי: הוא מדבר על גזענות?

מיכאל בן-ארי: – – –

גאלב מג'אדלה: יש אנשים שאני לא מתייחס אליהם, מתחת לכבודי.

אחמד טיבי: – – – חבר הכנסת מג'אדלה, תודה רבה.

איתן כבל: חבר הכנסת אריאל, אני חושב שהחוק הוא ראוי, הוא חוק טוב, הוא חוק נכון.

איתן כבל: העלה חבר הכנסת דוד רותם איזו שאלה שצריך לבחון אותה ולבדוק אותה, אבל בפירוש כן, אני יכול לומר שהחוק נכון – האמת שזה די מפתיע שעד היום זה לא עלה.

איתן כבל: בכל זאת, צאן מרעיתו – – –

אורי אריאל: זה עלה ונדחה – – –

איתן כבל: בסופו של עניין, הרבנות הראשית, שאמורה לספק בעיקר שירותי דת לכל הציבור במדינת ישראל – אני רוצה להזכיר: הרב הצבאי הראשי נותן שירות לקהל הגדול ביותר והמרוכז ביותר שקיים.

איתן כבל: ולכן אני עליתי כאן רק כדי לומר לך יישר כוח על ההצעה.

איתן כבל: כפי שגם סיכמתי עם חבר הכנסת דודו רותם, אנחנו נבחן את העניין, ואם זה נדרש ויש צורך להביא תיקון אז נתקן את העניין הזה, כי באמת, שלא נמצא את עצמנו מתכוונים לטוב ומייצרים בעיה אחרת.

איתן כבל: תודה.

אחמד טיבי: אני מודה לך, חבר הכנסת איתן כבל.

אחמד טיבי: יחתום באופן מפתיע את רשימת הדוברים חבר הכנסת נסים זאב.

אחמד טיבי: בבקשה.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הצעת חוק הרבנות הראשית בישראל בעצם מכניסה לאותה מועצה את הרב הצבאי הראשי, שזה תקדים – זה לא היה עד כה.

נסים זאב: גם כשהיה הרב הצבאי הראשי מופיע מדי פעם במועצת הרבנות הראשית לישראל, הוא היה מופיע בתור משקיף אבל לא בתור אחד מאלה שהיו נמנים ויש להם זכות הצבעה או זכות להציע רעיונות שעליהם המועצה היתה דנה.

נסים זאב: המועצה היא לא פוליטית, דוד רותם, ידידי חבר הכנסת; המועצה מורכבת מגדולי ישראל, מרבנים ראשיים.

נסים זאב: אם ניקח את הרב יהודה דרעי, שהוא רב ראשי של באר-שבע – – –

דוד רותם: המושג "גדולי ישראל", מה זה גדולי ישראל?

נסים זאב: בראשות המועצה יושבים שני הרבנים הראשיים בישראל, כן, ידוע לך או לא? יושבים הרב עמאר והרב מצגר.

נסים זאב: זה ידוע לך.

נסים זאב: יושבים רבנים ראשיים בישראל.

נסים זאב: רבני ערים – – –

דוד רותם: גדולי ישראל – – –

אורי אריאל: נסים, אתה יכול להסכים, אנחנו יכולים להסכים שאחד מגדולי ישראל הוא זה שיושב לשמאלי.

נסים זאב: אין ספק, אבל הוא פוליטיקאי, ולצערי הרב החיבור ביניהם זה בדיוק מה שעושה את הקצר, מה לעשות.

נסים זאב: אז צריך להיזהר שלא יתחשמל מהחיבור הזה.

נסים זאב: דוד, דוד רותם, ידידי, אני אומר לך: אתה בעצם בא ואומר: מדוע יהיה צורך, זה עדיין לא חוקק – ואני אומר לך, חבר הכנסת אריאל, שלא יהיה לך ספק שבלי אותו תנאי שאותו רב ראשי צבאי ראשי תהיה לו כשירות להיות רב ראשי לעיר ומוסמך מטעם הרבנות הראשית לישראל כרב עיר, החוק הזה לא יכול לעבור; שלא יהיה ספק.

נסים זאב: ואם עד היום זה לא היה, אז אני רוצה לומר לך שעד היום בחוק לא היה מצב שבית-המשפט חייב להביא בחקיקה את הסמכות של בתי-הדין הרבניים הצבאיים – עד היום לא היה דבר כזה בחקיקה.

נסים זאב: זה היה דבר שהתנהל כאילו בתיאום עם הרבנות הראשית לישראל, בהסכמת הרבנות הראשית לישראל.

נסים זאב: אבל ברגע שאתה נותן אוטונומיה לרבנות הראשית הצבאית, אתה חייב במקביל שזה יהיה במעמד רבני שמחייב שאותו שעומד בראש הפירמידה, תהיה לו לפחות כשירות לרב ראשי של עיר.

דוד רותם: בתנאי שלכל הרבנים האחרים תהיה אותה כשירות.

נסים זאב: אין ספק.

נסים זאב: אני מסכים אתך ואני מודיע לך: גם מי שלא רב בפועל, רב עיר, הרי שיש לו סמכות לרב עיר, ויושבים שם תלמידי חכמים גדולים, ולכן אני חושב שזה מצד אחד כבוד גדול לרב צבאי ראשי להיות באותה מועצה, ומאידך גיסא, כמה שיהיה בתיאום – – –

דוד רותם: לא, זה כבוד גדול למועצת הרבנות – – –

אחמד טיבי: חבר הכנסת רותם, אני לא קורא אותך לסדר.

נסים זאב: אתה חושש מהשתלטות של הרבנות הראשית על הרבנות הצבאית.

נסים זאב: אני אומר לך, לא זה העניין.

נסים זאב: מכיוון שאנחנו לא עוסקים בדיני כשרות, באיסור והיתר, אנחנו מדברים בעניינים שקשורים לבתי-הדין, אני חושב שככל שיהיה תיאום ביניהם ככה כל הנושא של הגיור יהיה פחות שנוי במחלוקת.

נסים זאב: תודה.

אחמד טיבי: אני מודה לך, חבר הכנסת נסים זאב.

נסים זאב: אני מודה לך באופן אישי על כך – תראו איזה ג'נטלמן יש לנו פה, היושב-ראש שלנו.

נסים זאב: למרות שאתמול אמרתי עליו מה שאמרתי, וחשבתי שהוא ירחיק אותי מהכנסת, לפחות כמה ימים לא ייתן לי לדבר, הוא לא ניצל את זה – – –

גאלב מג'אדלה: תתנצל.

אחמד טיבי: תשמע מה שמג'אדלה – – –

נסים זאב: הוא לא ניצל את זה, אני מודיע לכם.

נסים זאב: ובכל זאת, למרות שלא נרשמתי, הוא נתן לי את הזכות לדבר.

נסים זאב: תודה רבה לך, אדוני.

אחמד טיבי: תשמע מה שאומר מג'אדלה.

גאלב מג'אדלה: תתנצל.

גאלב מג'אדלה: אם טעית תתנצל.

נסים זאב: אני לא טעיתי.

גאלב מג'אדלה: טעית, טעית.

נסים זאב: כשהוא יחזור בו, אני אחזור בי.

נסים זאב: הוא קילל את הרב כהנא, ולכן אני חושב שמה שאמרתי לו זה דברים לעניין.

נסים זאב: הוא קילל גם את הבן שלו, שגם נרצח.

נסים זאב: על זה היה הכעס שלי.

נסים זאב: לא יכול להיות דבר כזה, שמעל במת הכנסת יעמוד חבר כנסת ויקלל אדם שנרצח, יהודי ששירת את הפרלמנט הזה, לא משנה דעותיו.

גאלב מג'אדלה: כבוד הרב, אחד הוצא מחוץ לחוק ואחד מכהן על-פי חוק.

גאלב מג'אדלה: זה ההבדל העצום.

אחמד טיבי: טוב.

אחמד טיבי: מה שאמרתי היה דעתי הפוליטית על האיש.

נסים זאב: אם אתה רוצה שאשיב לו, אני מוכן.

אחמד טיבי: לא, לא, אל תשיב לו.

גאלב מג'אדלה: לא ביקשתי תשובה.

עתניאל שנלר: נעלה את זה למועצת הרבנות?

גאלב מג'אדלה: ביקשתי שתהיה אמיץ, תאזור כוח ותתנצל ותגיד: טעיתי.

נסים זאב: כשאחמד טיבי נותן לי לדבר אני תמיד מדבר.

נסים זאב: אני לא מוגבל.

גאלב מג'אדלה: לא שאלתי אותך אם הוא נותן לך או לא נותן לך.

גאלב מג'אדלה: איש ציבור צריך לדעת להתנצל אם הוא טועה.

גאלב מג'אדלה: זה הבעיה שלך.

אחמד טיבי: ובכן, היתה לך הזדמנות אבל פספסת – – –

גאלב מג'אדלה: פספסת אותה.

אחמד טיבי: אוקיי.

אחמד טיבי: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה ראשונה.

אחמד טיבי: הצבעה מס' 6 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 11 נגד – אין נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק הרבנות הראשית לישראל (תיקון מס' 4) (חברות הרב הצבאי הראשי במועצה), התשע"א–2011, לוועדת הפנים והגנת הסביבה נתקבלה.

אחמד טיבי: בעד – 11, אין מתנגדים, נמנע אחד.

אחמד טיבי: הוחלט להעביר את ההצעה להמשך דיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: תם סדר-היום.

אחמד טיבי: הישיבה הבאה תתקיים ביום רביעי, מחר, י"ב באדר א' התשע"א, 16 בפברואר 2011, בשעה 11:00.

אחמד טיבי: ישיבה זו נעולה.