ישיבת מליאה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 152, 2010-07-05 00:00

ראובן ריבלין: כבוד השר, שר התקשורת, חברותי וחברי חברי הכנסת, היום יום שני, כ"ג בתמוז התש"ע, 5 בחודש יולי 2010 למניינם.

ראובן ריבלין: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת.

ראובן ריבלין: היום לא תהיינה הצעות אי-אמון, שכן ראש הממשלה נמצא בדרכו לארצות-הברית, והאופוזיציה ממשיכה את הנוהג, מנהג שקנה שביתה בכנסת שקבעה שבזמן שראש ממשלה נמצא בשליחות המדינה בחוץ-לארץ לא מגישים הצעות אי-אמון, ואני מברך את האופוזיציה על כך.

ראובן ריבלין: הודעה למזכירת הכנסת – בבקשה, גברתי.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הכנסת, הנני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה: הצעת חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים) (תיקון מס' 8) (ערר שני ברשות והארכת מעצר או חידושו), התש”ע–2010; הצעת חוק עזרה משפטית בין מדינות (תיקון מס' 7) (פטור ממתן התחייבות), התש”ע–2010; הצעת חוק התעבורה (החלת הוראות פקודת התעבורה על רכבת מקומית – הוראת שעה) (תיקון), התש”ע–2010; הצעת חוק השאלת ספרי לימוד (תיקון מס' 5), התש”ע–2010.

ירדנה מלר-הורוביץ: לקריאה ראשונה, מטעם הכנסת:

ירדנה מלר-הורוביץ: הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 97) (ריכוז אלכוהול שונה לנהגים מסוימים בבדיקת שכרות), התש”ע–2010, של חברי הכנסת חמד עמאר, , אורלי לוי אבקסיס ופניה קירשנבאום; הצעת חוק החוזים (חלק כללי) (תיקון מס' 2) (כללי פרשנות חוזה), התש”ע–2010, של חבר הכנסת יריב לוין.

ירדנה מלר-הורוביץ: לדיון מוקדם: החל בהצעת חוק פ/2496/18 וכלה בהצעת חוק פ/2509/18 – הצעת חוק לתיקון פקודת המסחר עם האויב (ייבוא ספרים), התש”ע–2010, מאת חבר הכנסת גאלב מג'אדלה; הצעת חוק בודקי פוליגרף (רישוי ופיקוח), התש”ע–2010, מאת חברי הכנסת יריב לוין ו; הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון – זימון לוועדות הכנסת), מאת חברי הכנסת אריה אלדד, צחי הנגבי, זאב אלקין, נסים זאב, עינת וילף, ציפי חוטובלי, , מירי רגב, גדעון עזרא, משה מטלון, איתן כבל, -בלילא, ישראל חסון, מיכאל בן-ארי ודני דנון; הצעת חוק הגנה לתוצרת ישראל (תיקוני חקיקה), התש”ע–2010, מאת חבר הכנסת ; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – פטור מהיתר לסגירת חורף של בית-אוכל), התש"ע–2010, מאת חברת הכנסת -בלילא; הצעת חוק מתן הנחות בתעריפי מים וביוב לאוכלוסיות נזקקות (תיקוני חקיקה), התש”ע–2010, מאת חבר הכנסת ; הצעת חוק הפסקת תשלום שכר, גמלה ותשלומים אחרים לחבר הכנסת ולחבר הכנסת לשעבר בשל עבירה (תיקוני חקיקה), התש”ע–2010, מאת חברי הכנסת ישראל חסון, יריב לוין, זאב אלקין, משה מטלון, , אנסטסיה מיכאלי, מירי רגב ויוליה שמאלוב-ברקוביץ וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הקולנוע (תיקון – תמיכה בקבוצות מיעוט), התש”ע–2010, מאת חבר הכנסת אורי אורבך; הצעת חוק יום העלייה, התש"ע–2010, מאת חברי הכנסת , רוברט טיבייב, דני דנון וכרמל שאמה וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק איסור הטלת חרם, התש”ע–2010, מאת חברי הכנסת זאב אלקין, דליה איציק, אריה אלדד, אופיר אקוניס, צחי הנגבי, , , , , יריב לוין, חיים כץ, , ציפי חוטובלי, ליה שמטוב, , , מנחם אליעזר מוזס, , -בלילא, , כרמל שאמה, דני דנון, אלכס מילר, יצחק וקנין ואורי מקלב; הצעת חוק העונשין (תיקון – איסור שימוש ומסירת מידע סודי), התש”ע–2010, מאת חבר הכנסת עתניאל שנלר; הצעת חוק האפוטרופוס הכללי (תיקון – הקמת מאגר מידע לעניין כספים ללא דורש), התש”ע–2010, מאת חברי הכנסת כרמל שאמה, רוברט טיבייב, ושלי יחימוביץ; הצעת חוק הלוואות לדיור (תיקון – מענק לרוכשי דירה ראשונה),

ירדנה מלר-הורוביץ: התש”ע–2010, מאת חברי הכנסת מנחם אליעזר מוזס, , משה מטלון, , , אופיר אקוניס, יריב לוין, אורי אורבך, אורי מקלב, זאב אלקין, נסים זאב, ציון פיניאן, דני דנון, ואריה אלדד; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – מינוי ועדה ציבורית להרחבת סל שירותי הבריאות המפורט בתוספת השנייה), התש”ע–2010, מאת חברי הכנסת רחל אדטו, חיים כץ, , אמנון כהן ו וקבוצת חברי הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: מזכר הבנות בין ממשלת הרפובליקה של קוריאה לבין ממשלת מדינת ישראל בדבר שיתוף פעולה בתחום אספקת המים ומדיניות וטכנולוגיות לניהול מי שפכים; הסכם בדבר סחר ושיתוף פעולה כלכלי בין מדינת ישראל לבין מממשלת הרפובליקה של פנמה.

ירדנה מלר-הורוביץ: עוד אודיעכם, כי ביום כ' בסיוון התש"ע, 2 ביוני 2010, הונחה על שולחן הכנסת החלטת ועדת האתיקה בעניין קובלנתו של מר יריב אופנהיימר, מזכ"ל "שלום עכשיו", נגד חבר הכנסת מיכאל בן-ארי, וביום כ"ה בסיוון התש"ע, 7 ביוני 2010 – החלטת ועדת האתיקה בעניין קובלנתו של עורך-דין אוריאל לין נגד חבר הכנסת אילן גילאון.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

תודה למזכירת הכנסת ירדנה מלר הורוביץ.

[מס' כ/327; "דברי הכנסת", חוב' ל', עמ' 10412; נספחות.

]

אני מבקש להזמין את חברת הכנסת, יושבת-ראש הוועדה לקידום מעמד האשה, חברת הכנסת ציפי חוטובלי, לעלות לדוכן על מנת להציג לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק למניעת הטרדה מינית (תיקון מס' 6), התש”ע–2010.

בבקשה, גברתי.

ציפי חוטובלי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, בשם הוועדה לקיום מעמד האשה אני מתכבדת להביא בפניכם את הצעת החוק למניעת הטרדה מינית (תיקון מס' 6), התש”ע–2010, לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

ציפי חוטובלי: הצעת החוק היא של חברי הכנסת עתניאל שנלר ו, יושב-ראש ועדת החינוך.

ציפי חוטובלי: היו לוועדה שלי, הוועדה לקידום מעמד האשה, הזכות והעונג לעבוד עם שני חברי הכנסת החרוצים האלה בדרך לתקן תיקון מאוד חשוב ומשמעותי בחוק למניעת הטרדה מינית.

ציפי חוטובלי: אני אפרט גם את מצב החקיקה שהיה לפני כן – – –

ראובן ריבלין: הייתי מציע ליושבת-ראש הוועדה להקפיד ולומר – הטובים והחרוצים, שכן לפעמים אנחנו דואגים לחרוצים כשהם לא טובים.

ציפי חוטובלי: הם אכן חרוצים בדברים טובים.

ציפי חוטובלי: החוק למניעת הטרדה מינית, התשנ"ח–1998, נחקק בכנסת בשנת 1998.

ציפי חוטובלי: סעיף 3 בחוק מגדיר מהי הטרדה מינית.

ציפי חוטובלי: בסעיף מוגדרות בין היתר נסיבות שבהן הצעות חוזרות ונשנות בעלות אופי מיני או התייחסויות חוזרות המופנות לאדם העוסקות במיניותו ייחשבו להטרדה מינית, גם אם המוטרד לא הראה למטריד שהוא אינו מעוניין בהן.

ציפי חוטובלי: אלה המקרים שבהם החוק מחייב למעשה היפוך יוצרות של נטל הראיה, ודווקא אותו אדם שהוא בעל מרות, בעל סמכות, הוא זה שהצטרך להוכיח שלא נהג בהטרדה, ולא להיפך, לא המוטרד הוא זה שצריך להראות כי התנגד.

ציפי חוטובלי: הדוגמאות בחוק, אותן נסיבות המפרטות מצבים שבהם קיימים יחסי מרות או תלות בין המטריד לבין המוטרד -– הדוגמאות הן יחסי עובד–מעביד, יחסים בין מרצה לסטודנט, יחסים בין רופא למטופל, ועוד דוגמאות.

ציפי חוטובלי: מה שכרגע מחוקק בחוק הזה, החדש, הוא כשמדובר באדם שיש לו סמכות ומרות רוחנית, ותיכף נפרט גם את העניין הזה.

ציפי חוטובלי: המחוקק רואה בחומרה רבה מצבים של הטרדה מינית תוך ניצול יחסי תלות או מרות כאמור, מפני שבמצבים אלה המוטרד אינו יכול להתגונן או להתנגד למעשי הטרדה.

ציפי חוטובלי: כשנחקק החוק נקבעה בו שורה ארוכה של מערכות יחסים שבהן מתקיימים יחסי תלות או מרות, אך המציאות לימדה כי קיימות מערכות יחסים נוספות שבהן מתקיימים יחסים כאלה אשר לא נכללו בחוק.

ציפי חוטובלי: מטרת התיקון העומד להצבעה היא להרחיב את הנסיבות הנכללות בחוק כך שייתן מענה טוב יותר למציאות.

ציפי חוטובלי: התיקון הראשון עוסק בהרחבת ההגדרה של יחסי תלות בין מטפל למטופל, כך שטיפול יכלול לא רק טיפול נפשי ורפואי כפי שקובע החוק כיום, אלא גם טיפול בריאותי וטיפול פארה-רפואי.

ציפי חוטובלי: תוספת זו מרחיבה את ההוראה כך שייכללו בה גם טיפולים מסוגים שונים הנפוצים מאוד בימינו, ובהם ריפוי בעיסוק, פיזיותרפיה, טיפולים אלטרנטיביים למיניהם דוגמת דיקור סיני ורפלקסולוגיה.

ציפי חוטובלי: כמו כן מוצע בתיקון להרחיב את המשמעות של טיפול נפשי כך שייכנסו להוראה זו גם מסגרות אחרות הדומות במטרתן, באופיין ובמהותן למסגרת של טיפול נפשי, אף שהמטפל אינו איש מקצוע טיפולי, כגון מאמן אישי, קואוצ'ר כפי שמכנים זאת היום, ודומיו, זאת על-ידי הפניה מפורשת להגדרה של טיפול נפשי המופיעה כיום בחוק העונשין בסעיף שעניינו בעבירה אחרת של יחסי מין בין מטפל למטופל.

ציפי חוטובלי: לפי ההגדרה שבסעיף זה, טיפול נפשי הוא אבחון, הערכה, ייעוץ, טיפול, שיקום או ניהול שיחות שנעשו באופן מתמשך בדרך של מפגש פנים אל פנים כדי לסייע לאדם הסובל ממצוקה, הפרעה, מחלה או בעיה אחרת שמקורן רגשי או נפשי.

ציפי חוטובלי: זה התיקון הראשון.

ציפי חוטובלי: התיקון השני הוא תיקון לפסקת משנה (ה) העוסקת בהצעות או בהתייחסויות המופנות אל תלמיד או סטודנט הלומד במוסד המקנה השכלה עיונית או מקצועית לבוגרים.

ציפי חוטובלי: התיקון בא להבהיר ולהסיר ספק כי מדובר גם על תלמיד או סטודנט במוסד המקנה השכלה דתית לבוגרים כגון ישיבות או מוסדות חינוך דתיים אחרים.

ציפי חוטובלי: לצערנו, אנחנו נמצאים במציאות שבה גם רבנים אינם חפים מהנושא הזה של הטרדה מינית, והחוק בא להגן על אותם תלמידים שחוו הטרדה מינית מאדם שהוא איש חינוך במוסד ישיבתי.

ציפי חוטובלי: התיקון השלישי עוסק ביחסים שבין אדם שהוא בעל סמכות דתית או רוחנית לבין אדם שבא לקבל ייעוץ או הדרכה ממנו.

ציפי חוטובלי: כידוע לנו, רבנים היום אינם רק אנשים הפוסקים הלכות בענייני איסור והיתר, אלא גם אנשים שמשמשים כפסיכולוגים לעת מצוא.

ציפי חוטובלי: הצעת החוק הזאת באה לומר שיש מרות ויש סמכות גם אם לא מדובר בתלמיד ישיבה הלומד אצל אותה דמות רוחנית או סמכות רבנית.

ציפי חוטובלי: הנוסח שעבר בקריאה הראשונה היה מצומצם יותר, וחל על הטרדות מיניות על-ידי כוהן דת, או על-ידי מי שמתחזה להיות כוהן דת.

ציפי חוטובלי: המונח כוהן דת כולל רב, כומר, קאדי וכוהנים של דתות אחרות.

ציפי חוטובלי: הוועדה עשתה מאמץ למצוא נוסח שיתייחס גם להטרדה מינית על-ידי כל מיני אנשים שמתחזים לגורואים, אנשים בעלי סמכויות רוחניות למיניהם.

ציפי חוטובלי: נתקלנו בקושי גדול למצוא נוסח שמחד גיסא יכסה את התופעה הקיימת במציאות, ומאידך גיסא יהיה ברור ומפורש ככל הניתן, כפי שראוי כאשר מדובר בעבירה פלילית.

ציפי חוטובלי: בעניין זה אף הובאו בפני הוועדה דוגמאות של מקרים שבהם נשים הוטרדו מינית על-ידי "מנטורים" ובעלי יכולות רוחניות למיניהם – אותן דמויות שנתפסות בעיני הפונים אליהם כדמויות מוערכות במיוחדות, אפילו נערצות.

ציפי חוטובלי: לרוב מדובר באנשים כריזמטיים היודעים לנצל היטב את חולשות הפונים אליהם.

ציפי חוטובלי: באותם מקרים הנשים לא הביעו התנגדות להטרדות, מאחר שמדובר ביחסי תלות ומרות עמוקים.

ציפי חוטובלי: לעתים, בעקבות הלקונה בחוק, נחסמה דרכן לבית-המשפט ונפגעו סיכוייהן להכרה, לקבלת פיצוי ולהחלמה מהפגיעה הקשה שחוו.

ציפי חוטובלי: הנוסח המונח בפניכם בעניין זה קובע שבמקרים של הטרדה מינית של אדם במסגרת הדרכה או ייעוץ של כוהן דת, או של מי שמתחזה להיות כוהן דת, או של אדם הידוע או המציג את עצמו כבעל סגולות רוחניות מיוחדות, אין המוטרד נדרש להראות שאינו מעוניין בהצעות או בהתייחסויות המופנות אליו.

ציפי חוטובלי: ברצוני לציין שהנוסח הזה זכה לתמיכה גורפת מצד ארגוני הנשים, מאחר שהוא אכן רחב מספיק כדי להכניס למסגרת החוק את כל המקרים הקשים, כפי שציינתי, ויחד עם זאת זהו ניסוח בהיר, ברור ומדויק דיו על מנת שניתן יהיה להגדיר באמצעותו עבירה פלילית.

ציפי חוטובלי: בהצעות החוק שעברו בקריאה טרומית של חברי חברי הכנסת שנלר ואורלב, הוצע לתקן גם את סעיף 6 לחוק הקובע תקופת התיישנות מקוצרת בהגשת תביעה אזרחית לבית-המשפט בגין עוולה של הטרדה מינית.

ציפי חוטובלי: בעוד תקופת ההתיישנות האזרחית בכל תביעה עומדת על שבע שנים, הרי שבחוק זה ההתיישנות עומדת על שלוש שנים בלבד.

ציפי חוטובלי: נושא זה נדון בוועדה ונשמעו טיעונים רבים המצדיקים את שינוי המצב הקיים.

ציפי חוטובלי: עם זאת, לאור התנגדות הממשלה לקיצור תקופת ההתיישנות והתחייבות המציעים לקבל את החלטת הממשלה, החליטה הוועדה שלא לכלול תיקון בעניין זה בהצעת החוק הנוכחית.

ציפי חוטובלי: אני רוצה לציין שסוגיה זו תידון בוועדה בדיון נפרד ומעמיק בהצעת חוק שאני הנחתי בנושא הזה, שמדברת על הארכת תקופת ההתיישנות בעבירת הטרדה מינית בכלל.

ציפי חוטובלי: אני מבקשת מחברי הכנסת לאשר את הצעת החוק בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

ציפי חוטובלי: אך לפני כן, אולי הדבר החשוב מכול כאשר הצעת חוק מגיעה אל שלב הגמר, שלב התודות.

ציפי חוטובלי: חברי היקרים – –

משה כחלון: אחרי שזה יעבור.

משה כחלון: אם זה לא יעבור?

ציפי חוטובלי: – – אני אציין לטובה את מנהלת הוועדה שלי, דלית אזולאי, שבאמת עושה לילות כימים כדי שעבודת הוועדה תהיה משובחת ומוצלחת, ויד ימינה, מזכירת הוועדה אריאלה אהרון.

ציפי חוטובלי: אני רוצה לציין לטובה את היועצת המשפטית של הוועדה, עורכת-דין תמי סלע; משרד המשפטים, שנהג בשיתוף פעולה מלא והסכים לקבל את הנוסח המורחב; את הגברת אורלי לוטן-אלמגור ממחלקת המחקר של הכנסת, שסייעה לנו רבות במחקר מקדים לנושא הזה.

ציפי חוטובלי: העוזרים הפרלמנטריים היקרים שלי, דורון גיסינגר ודוד בן-גיגי, שעושים עבודה נפלאה בהכנת כל דבר חקיקה של הוועדה.

ציפי חוטובלי: וכמובן, אחרונים חביבים, שהם גם הראשונים לעניין חוק זה, חברי הכנסת מגישי הצעת החוק החשובה הזאת, חבר הכנסת עתניאל שנלר, חבר הכנסת זבולון אורלב – תודה רבה לכם בשם הוועדה, בשם כל אותם אנשים שמרגישים את הצורך החיוני של הצעת החוק הזאת.

ציפי חוטובלי: אני חושבת שספר החוקים של מדינת ישראל היום זוכה בהצעת חוק חשובה מאין כמותה, ואני מודה לכם על שיתוף הפעולה המבורך, יחד עם חברי הוועדה כולה, שתרמו כדי שנגיע ליום השמח הזה שבו הצעת חוק נוספת נכנסת לספר החוקים של מדינת ישראל.

ציפי חוטובלי: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תרשי לי, יושבת-ראש הוועדה, לברך אותך, שכוותיקה ורגילה את מציגה פה הצעת חוק לקריאה שנייה ושלישית, כאילו כל חייך היית בכנסת, וגם כששנותייך אינן עדיין שנות גיל שצריך לספור אותן, את באמת מובילה כאדם ותיק ורגיל, המביא את דברי המחוקקים בצורה רהוטה ובהירה, ועל כך אנחנו מודים לך.

ציפי חוטובלי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

ציפי חוטובלי: כן ירבו.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: זה לא יהיה בפעם הבאה, אז זה כבר יהיה דבר ברור.

ראובן ריבלין: אני כבר לא אתן.

ציפי חוטובלי: תודה רבה.

ראובן ריבלין: כמובן, להצעת חוק זאת קשה שיהיו מסתייגים, אבל יש מסתייגים המבקשים פשוט להביע את עמדתם בקשר לחוק, וזוהי הסתייגות דיבור.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת המבקש את ההסתייגות הוא חבר הכנסת , אחד מיוזמי החוק.

ראובן ריבלין: וחבר הכנסת עתניאל שנלר יבקש בוודאי בתום חקיקת החוק לברך, ובכך נצא ידי חובתנו.

עתניאל שנלר: יש לי הסתייגות דיבור.

ראובן ריבלין: זכיתם ששר החינוך נמצא באולם כרגע, לא ביושבו כשר החינוך אלא ביושבו כיושב-ראש הוועדה לקידום מעמד האשה בעבר.

עתניאל שנלר: רק לתקן את אדוני, אם מותר לי.

עתניאל שנלר: הסתייגות דיבור נרשמה גם בשמי.

ראובן ריבלין: זה נכון.

ראובן ריבלין: אני מתנצל.

זבולון אורלב: לא, אנחנו כבר מנצלים את זה גם לתודות.

ראובן ריבלין: לא, אני מתנצל.

ראובן ריבלין: יש לך זכות להסתייג חמש דקות רצופות.

ראובן ריבלין: אני לא מודד את הזמן, כי היום זמננו – ברגע שיגיע סוף חמש הדקות ואני אראה שאתה לא מתכוון לסיים, אני אתחיל להעיר לך.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, מכובדי שר החינוך, אני חושב שזהו חוק חשוב בעיקר מפני המסר שלו.

זבולון אורלב: המסר שאין חסינות – – –

ראובן ריבלין: אולי כדאי שאדוני ישב ליד שולחן הממשלה, כי רבים כבר מטלפנים האם עזבת את הממשלה, חלילה, והם מתחילים להיות מודאגים.

זבולון אורלב: לא, הוא סך הכול בא לדבר עם יושב-ראש ועדת החינוך, מה הבעיה?

זבולון אורלב: המסר הוא שבסוגיית ההטרדה המינית, בסוגיה של שמירת מעמדה של האשה, בסוגיה הזאת אין חסינות.

זבולון אורלב: גם אנשים שמחזיקים בידם כוח רב, סמכויות רבות, אין להם חסינות.

זבולון אורלב: להיפך, ככל שאדם רם יותר במעמדו, התביעות ממנו הן תביעות נחרצות יותר, והוא צריך לשמש דוגמה.

זבולון אורלב: עד עכשיו, למעשה, החוק הקפיד מאוד עם בעלי הסמכות הפורמלית – או שהוא מפקד בצבא, או שהוא מורה כלפי תלמידותיו, או שהוא ממונה בעבודה כלפי העובדים שלו.

זבולון אורלב: אלה היו בעיקר בעלי הסמכות שהחוק הקפיד מאוד אתם ודרש מהם דרישות יתירות, להקפיד בסוגיה של מניעת הטרדה מינית.

זבולון אורלב: החידוש של החוק הזה – שיש גם סמכות שהיא לא פורמלית, שהעוצמה שלה היא לפעמים יותר מאשר עוצמה של מישהו שהוא ממונה עליך פורמלית.

זבולון אורלב: לפעמים התלות של אדם באותו אדם שהוא בעל סמכות חברתית רוחנית – הקשר והתלות הם בעוצמה הרבה יותר גדולה מאשר של חיילת כלפי המפקד שלה, ולכן החוק הזה הוא חוק חשוב, הוא מסר חשוב.

זבולון אורלב: הדבר השני שאני רוצה לומר זה בסוגיה שגם הזכירה היושבת-ראש, הסוגיה של תקופת ההתיישנות.

זבולון אורלב: אנחנו העלינו את הנושא בכמה דיונים, בזכות היושבת-ראש ורגישותה הרבה מאוד לנושא הזה, וסהדי במרומים שגם חברי חבר הכנסת עתניאל שנלר, שיעלה לדבר – ואני מודה לך על שיתוף הפעולה בחוק הזה – וגם כל חברי הכנסת, עד רגע זה אין לנו הבנה עמוקה מדוע משרד המשפטים מתעקש שתקופת ההתיישנות על הטרדה מינית תהיה רק שלוש שנים ולא – – –

שלי יחימוביץ': זה כדי לחסוך עומס על המערכת, אתה מבין?

שלי יחימוביץ': זאת הסיבה.

זבולון אורלב: אני לא מאמין.

שלי יחימוביץ': כן, באמת.

זבולון אורלב: חברת הכנסת שלי יחימוביץ, כמה אפשר לדבר לשון הרע, במירכאות או לא במירכאות, על הפקידות של משרד המשפטים?

זבולון אורלב: אני לא מאמין.

שלי יחימוביץ': זה לשון הרע על – – –

זבולון אורלב: הרי נמצאים שם רק אנשים ישרים ותמימים וצדיקים ודורשים את טובת הכלל.

זבולון אורלב: אבל עכשיו אני מדבר ברצינות.

זבולון אורלב: זה דבר בלתי מובן, איך מטעמים של פלפולים משפטיים שהשכל לא תופס אותם, וכל אחד מבין, וגם אלה שעוסקים במקצוע הזה ומגיעה להם ברכה עצומה – מרכזי הטיפול בנשים הפגועות – כולם מעידים שלפעמים יש צורך בזמן רב יותר כדי שאותה אשה שנפגעה תתלונן, ויש עניין שהיא תתלונן, כי צריך לבער את הרע וצריך לטפל באנשים שפוגעים, וזה ממש בלתי אפשרי.

זבולון אורלב: התוצאה היא, אדוני היושב-ראש, שיש בתוכנו היום אנשים שמטרידים והם פוגעים והם בעלי סמכויות, והם מתהלכים חופשי, כי הנפגעות לא התלוננו בתוך שלוש השנים, וזאת בשעה שבתלונות אחרות אפשר להתלונן שבע שנים.

זבולון אורלב: לכן אני מודיע שאני אגיש הצעת חוק מחדש, נפרדת.

זבולון אורלב: אני יודע שהיושבת-ראש – – –

ציפי חוטובלי: תצטרף אלי.

זבולון אורלב: אמרתי, חברת הכנסת.

זבולון אורלב: תיכף יגיע חלקי לדבר בשבחך.

ציפי חוטובלי: לא, לא קשור.

זבולון אורלב: הואיל וזה על אודותייך אז זה במקצת, אבל גם אני, נוסף על כל ההצעות, גם אני אגיש הצעת חוק בסוגיה הזאת, ואני מקווה מאוד שגם חברי חבר הכנסת שנלר יגיש.

זבולון אורלב: אנחנו נציף את הכנסת הזאת בהצעות חוק באופן שצריכים לתקן.

זבולון אורלב: דבר אחרון, הצעת החוק הזאת, המקורית, היא של חברת הכנסת לשעבר גילה פינקלשטיין.

ראובן ריבלין: ובלבד שזה לא יפגע בעיקרון של להרחיק עדותך, אתה מבין?

ראובן ריבלין: כי לפעמים כאשר אתה הולך ואומר: אפשר לדחות את התלונה לתקופות כאלה שהן מעבר להיגיון הסביר – – –

זבולון אורלב: לא, בשורה ארוכה של עבירות זה שבע שנים.

ראובן ריבלין: ברור.

זבולון אורלב: בתביעות נזיקין זה שבע שנים.

ראובן ריבלין: בתביעת נזיקין לא מסתירים, אין אדם צריך להתגונן אלא מפני מערכת עובדות, כי חובת ההוכחה היא כמובן – – –

זבולון אורלב: גם פה.

ראובן ריבלין: לא, פה אתה יכול לבוא ולהתלונן, אז באים וחוקרים.

זבולון אורלב: אבל זה חוק פלילי.

זבולון אורלב: הרי אם לא השתכנע בית-המשפט שלמעלה מכל ספק סביר הוא עבר עבירה, הוא לא יכול להרשיע אותו.

ראובן ריבלין: בנזיקין פעולת הנזק היא העיקרית, בעוד שהטרדה – יש פה מערכת יחסים שככל שאתה מרחיק את הזמן אתה יכול להרחיק עדותך, ועל-ידי כך לנצל לרעה, כי – – –

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, לדעתי, הערך של חובת ההגנה על כבודה של אשה – –

ראובן ריבלין: אין ספק.

זבולון אורלב: – – לדעתי מבחינת מאזן האינטרסים, הוא קודם כול שלא יסתובבו בתוכנו אנשים שהטרידו, עברו עבירות קשות של הטרדה, ומסתובבים חופשי אך ורק מפני שתקופת ההתיישנות היא שלוש שנים, וזמן ההתאוששות של הנפגעת לפעמים לוקח יותר מאשר שלוש שנים.

זבולון אורלב: וגם אז היא צריכה תמיכה – –

ראובן ריבלין: אוקיי, אז בנסיבות.

זבולון אורלב: – – ויתברכו כל הארגונים שתומכים.

ראובן ריבלין: אז בנסיבות.

ראובן ריבלין: אז אולי כדאי שהחוק ייכתב בנסיבות.

זבולון אורלב: מאה אחוז.

זבולון אורלב: יכול להיות שאני לא אציע שבע שנים, קודם כול נציע ארבע שנים, נלך בגישה זוחלת, לפחות ארבע שנים.

זבולון אורלב: הדבר האחרון – ברצוני לומר שהצעת החוק הזאת היא הצעה שנוסחה לראשונה על-ידי חברת הכנסת לשעבר גילה פינקלשטיין, שהיתה מסיעת המפד"ל, בכנסת השש-עשרה.

זבולון אורלב: אני ביקשתי את רשותה והמשכתי את החוק הזה בכנסת השבע-עשרה.

זבולון אורלב: אז, לצערי, לא היתה נכונות של משרד המשפטים לקדם את הצעת החוק הזאת.

זבולון אורלב: ובכנסת השמונה-עשרה שמחתי שחבר הכנסת עתניאל שנלר, שמגלה רגישות חברתית רבה ופעיל מאוד ועושה דברים חשובים, גם הוא הגיש הצעת חוק, ויכולנו לחבור, עם הצעת החוק שלי והצעת החוק שלו, להצעת חוק משותפת.

זבולון אורלב: אבל הזכויות הראשוניות מגיעות לחברת הכנסת דאז גילה פינקלשטיין.

זבולון אורלב: גם אני רוצה להודות לחברת הכנסת ציפי חוטובלי.

זבולון אורלב: אני בדרך כלל מאוד ספקן לגבי חברי כנסת חדשים שמייד מתמנים ליושבי-ראש ועדות, מה עוד שגם אני, כשהייתי חבר כנסת חדש, ביום הראשון התמניתי ליושב-ראש ועדת החינוך והתרבות, אז יש לי חשדות כלפי יושבי-ראש כאלה.

זבולון אורלב: ואני מוכרח לומר שהופתעתי מאוד מאוד לטובה – מאוד מאוד לטובה – ואני ממש מברך אותך על דרך ניהול הוועדה.

זבולון אורלב: אני יכול לומר לשר החינוך, שניהל את הוועדה הזאת ביד רמה בקדנציה הקודמת – הצלחנו גם שם להעביר שניים או שלושה חוקים – שאפשר להתברך בירושה, ביושבת-ראש החדשה.

זבולון אורלב: אני גם רוצה להודות למנהלת הוועדה דלית אזולאי, שמרגישים שהיא בוגרת שלי בוועדת החינוך, וגם לאריאלה אהרון, וכמובן גם ליועצת המשפטית תמי סלע.

זבולון אורלב: יעמדו כולם על הברכה, ואני מקווה שהמסר העיקרי של החוק הזה יעבור בציבור ונוכל לדעת שהצלחנו למנוע הטרדות ופגיעות מיניות בנשים.

זבולון אורלב: תודה, אדוני.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחבר הכנסת , השר לשעבר, יושב-ראש ועדה לשעבר.

ראובן ריבלין: יש לך כבר "לשעברים" שאי-אפשר לפרוס אותם.

ראובן ריבלין: יעלה ויבוא חבר הכנסת עתניאל שנלר.

זבולון אורלב: גם היום.

ראובן ריבלין: גם היום, זה נכון.

ראובן ריבלין: כל מי שאני לא אמרתי, אני סומך עליך שתאמר בעצמך.

עתניאל שנלר: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, היא נכנסה אלי הביתה בערב, אשה נשואה, אם לכמה ילדים, והסבירה לי על התהליך שהיא עוברת עם יועץ, והתהליך הזה הוביל אותה לצורך להיפרד מאישה, מבעלה, וכמעט מילדיה.

עתניאל שנלר: בסוף הילדים אצלה.

עתניאל שנלר: שבר.

עתניאל שנלר: שבר שהחל בניצול התלות המוחלטת שלה בו, ביועץ.

עתניאל שנלר: ואכן גיליתי את אותו חוק מדהים שחברת הכנסת לשעבר גילה פינקלשטיין הציעה, ואחר כך חבר הכנסת אורלב הציע, וזכיתי לתהליך של חקיקה מאוד מאוד יפה עם חברי חבר הכנסת אורלב, בניצוחה של חברתי חברת הכנסת חוטובלי.

עתניאל שנלר: אני רוצה לומר שבשביל לחוקק חוק כזה אתה לא צריך רק לקרוא, אתה צריך להרגיש.

עתניאל שנלר: ואחת החוויות היותר חשובות בעיני היתה באותם ימים שביקרתי במרכזי הסיוע בתל-אביב, בירושלים, ובאותו מוסד שמאז ועד עתה אני מלווה אותו באופן קבוע, של נפגעות מינית – הטרדה, תקיפה וכו'.

עתניאל שנלר: ואתה שומע את הסיפור שמאחורי המלים, שאנחנו כמחוקקים כותבים אותן, אבל הם מרגישים אותן, שאנחנו דורשים מהם, אבל הם כולם מלאי – הרבה יותר מכעס.

עתניאל שנלר: בעיה קשה במיוחד.

עתניאל שנלר: אני רוצה להתחיל דווקא בתודה ולדבר מאוד בקצרה, ולומר תודה על שזכינו כולנו כצוות להוביל חוק מהסוג הזה.

עתניאל שנלר: כפי שאמרתי, אני בראש ובראשונה רוצה לומר תודה לזבולון, כי באמת על-יד מחוקק ותיק ורגיל ויושב-ראש ועדה ושר לשעבר, ואני אנה אני בא, אני בסך הכול קדנציה שנייה, זה בהחלט חוויה ודבר חשוב.

עתניאל שנלר: מעבר לזה, זכיתי גם לימיני מיכאל ומשמאלי גבריאל.

עתניאל שנלר: מימיני ציפי ומשמאלי ציפי.

עתניאל שנלר: יש לי – ציפי בוועדה וציפי במפלגה, וגם ציפי הצליחה להוביל אותנו עכשיו למחוז של גמר החקיקה, אני מקווה, בהקשר הזה.

עתניאל שנלר: אבל שניים-שלושה משפטים למהות העניין.

עתניאל שנלר: לא נתנו דגש על כך שהחוק מתיר שלא להוכיח שהתנגדתי להטרדה.

עתניאל שנלר: זה בעצם הדבר החשוב.

עתניאל שנלר: לא מטילים על המוטרד שום דבר בעצם.

עתניאל שנלר: צריך להיות common sense, היגיון, שאסור להטריד; לא דיני ראיות.

עתניאל שנלר: אסור להטריד, נקודה.

עתניאל שנלר: לא צריכים להוכיח שום דבר.

עתניאל שנלר: זה מהות החוק הזה, זה המהות שלו.

עתניאל שנלר: ולכן החוק הזה, מעבר לזה שהוא מוציא את חובת ההוכחה שרציתי, לא רציתי – לא, זה לא עניינך – הוא בעצם אומר: מי ששבוי, ילד, תינוק, שבוי בידי המטפלים; וגם אדם בוגר הוא שבוי – שבוי בידי החוק, אבל שבוי גם בידי המוסר היהודי, המוסר של מדינת ישראל.

עתניאל שנלר: זו הגדלות של החוק.

עתניאל שנלר: אני רוצה לומר ששום כיפה על הראש לא יכולה לחפות על שום הטרדה כזו או אחרת, ושום סמכות לא מעניקה שום זכויות ושום חיסיון, וסגולה רוחנית איננה סגולה להטרדה מינית, והחברה בישראל לא יכולה לגלות טיפה של סובלנות למי שעובר את הקווים.

עתניאל שנלר: ולכן בחוק החינוכי הזה, והוא חוק חינוכי, החשיבות שלו בקביעת אמות המידה.

עתניאל שנלר: אמת המידה – שיש דברים שהם אינם בני הוכחה או שיח, הם עובדה.

עתניאל שנלר: מותר, אסור.

עתניאל שנלר: זה אסור.

עתניאל שנלר: לכן אני רוצה להצטרף גם לאמרה של חברי לגבי ההתיישנות, ולהצטרף לשיטה של שלב אחרי שלב.

עתניאל שנלר: משרד המשפטים הודיע שבכוונתו לנסות לייצר איזון של הרבה מאוד חוקים על ארבע שנים.

עתניאל שנלר: הבה ונתחיל בארבע שנים.

עתניאל שנלר: כשנגיע לשם, אין לי ספק שכולם יבינו את המשמעות הרגשית, ומעבר לכך, של המוטרד כדי לתבוע.

עתניאל שנלר: וזה דורש יותר זמן מאותן ארבע שנים, אבל נתחיל בארבע שנים.

עתניאל שנלר: אם כן, נסיים.

עתניאל שנלר: אני רוצה להודות לכם, חברי, על התמיכה בחוק, ולאחל לכל עם ישראל שהעיקרון שאין שום לגיטימציה להטרדה מינית הוא עיקרון שיישמר מכאן כנורמה חברתית של החברה המודרנית של מדינה יהודית, ציונית ודמוקרטית.

עתניאל שנלר: תודה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: האם יושבת-ראש הוועדה רוצה להתייחס?

ראובן ריבלין: אני חייב לשאול, כי אלה הסתייגויות לכל דבר.

ציפי חוטובלי: להצביע.

ראובן ריבלין: האם אתם מבקשים להצביע על ההסתייגויות, חבר הכנסת אורלב?

זבולון אורלב: לא.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת עתניאל שנלר.

עתניאל שנלר: לא.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: לכן, אין הסתייגויות, שכן ההסתייגויות הוסרו, ולכן נצביע בקריאה שנייה על הצעת חוק למניעת הטרדה מינית (תיקון מס' 6), התש"ע–2010, כמקשה אחת.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, נא להצביע בקריאה שנייה.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 1 בעד סעיף 1 – 11 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

ראובן ריבלין: 11 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת חוק למניעת הטרדה מינית (תיקון מס' 6) עברה בקריאה שנייה.

ראובן ריבלין: גברתי יושבת-ראש הוועדה, האם את מבקשת שאני אצביע בקריאה שלישית?

ציפי חוטובלי: כן.

ראובן ריבלין: את מבקשת, תודה רבה.

ראובן ריבלין: היא מבקשת שאני אקרא בקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: הצעת חוק למניעת הטרדה מינית (תיקון מס' 6), קריאה שלישית, נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 2 בעד החוק – 12 נגד – אין נמנעים – אין חוק למניעת הטרדה מינית (תיקון מס' 6), התש"ע–2010, נתקבל.

ראובן ריבלין: 12 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שחוק למניעת הטרדה מינית (תיקון מס' 6), התש"ע–2010, שיוזמיו הם חברי הכנסת ועתניאל שנלר, עבר בקריאה שלישית וייכנס לספר החוקים של מדינת ישראל.

ראובן ריבלין: [מס' כ/330; "דברי הכנסת", חוב' ל"ב, עמ' 11046; נספחות.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, אני מזמין את ממלאת-מקום יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, חברת הכנסת רחל אדטו, לעלות לבימה על מנת להציג את הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 49), התש"ע–2010, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: להצעה הזאת יש הסתייגויות?

רחל אדטו: לא.

ראובן ריבלין: אין הסתייגויות, אזי מייד אחרי הצגתו אנחנו נצביע.

ראובן ריבלין: בבקשה, גברתי.

רחל אדטו: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבדת להביא בפניכם לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 49), התש"ע–2010, הצעת חוק פרטית שהציעו חברי הכנסת חיים אורון, אמנון כהן ואנוכי.

רחל אדטו: על-פי חוק ביטוח בריאות ממלכתי רשאיות קופות-החולים לגבות ממבוטחיהן תשלום עבור חלק משירותי הבריאות שהן מספקות, ובכלל זה דמי השתתפות עצמית עבור רכישת תרופות לפי מרשם.

רחל אדטו: כיום מבוטח קופת-חולים אשר רוכש תרופות מרשם נדרש לשלם השתתפות עצמית עבור כל אחת מהאריזות שהוא רוכש.

רחל אדטו: מצב זה עשוי להביא לכך שמנת התרופה תחולק לכמה אריזות קטנות, כדי להגדיל את דמי ההשתתפות העצמית.

רחל אדטו: הצעת החוק המונחת בפניכם נועדה להבטיח כי למבוטח של קופת-חולים הזקוק לתרופה לפי מרשם, תסופק האריזה שבה כמות התרופה הקרובה ביותר לכמות הרשומה במרשם.

רחל אדטו: כך יימנע מצב שבו התרופה מפוצלת לכמה אריזות שלא לצורך והמבוטח נדרש לשלם דמי השתתפות עצמית גבוהים יותר ממה שהיה משלם לו סופקה לו האריזה הקרובה ביותר בכמותה למופיע במרשם.

רחל אדטו: שלב זה הוא שלב התודות, כי זו ההצעה.

רחל אדטו: לכן – ברצוני להודות ליושב-ראש הוועדה חבר הכנסת חיים כץ, שעזר לקדם את ההצעה ולהביא אותה היום לקריאה שנייה ולקריאה שלישית; לצוות הלשכה המשפטית: ג'ודי, אלקנה, אייל, זיו ויעקבית; לצוות ועדת העבודה, הרווחה והבריאות: וילמה, מנהלת הוועדה, אתי ומעין, וכמובן, לעוזרי הפרלמנטריים הנאמנים, ליעד גילהר וגיתית, שעזרו ופעלו בקידום הצעת החוק.

רחל אדטו: אני פונה לחברי הכנסת לאשר בקריאה שנייה ובקריאה שלישית את הצעת החוק, המוגשת ללא הסתייגויות, בנוסח שהכינה הוועדה.

רחל אדטו: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה לחברת הכנסת רחל אדטו, אשר בשם הוועדה הציגה את הצעת החוק לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 49), התש"ע–2010, קריאה שנייה – מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 3 בעד סעיף 1 – 9 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

ראובן ריבלין: תשעה בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 49), התש"ע–2010, עברה בקריאה שנייה.

ראובן ריבלין: גברתי ממלאת-מקום יושב-ראש הוועדה, האם להצביע בקריאה שלישית?

רחל אדטו: אפשר.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: נתבקשתי לקרוא קריאה שלישית.

ראובן ריבלין: אני מפעיל את ההצבעה בהצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 49), התש"ע–2010.

ראובן ריבלין: נא להצביע בקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 4 בעד החוק – 9 נגד – אין נמנעים – אין חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 49), התש"ע–2010, נתקבל.

דוד רותם: אפשר לצרף את קולי להצבעה?

ראובן ריבלין: תשעה בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני שמעתי את בקשתו של יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, ובהקפידי על חוקה, חוק ומשפט אני שמעתי את בקשתו, היא נרשמה בפרוטוקול – אני לא מצרף את קולו להצבעה.

ראובן ריבלין: אלא אם כן היית על הבמה – בהחלט הייתי מאפשר, אבל במקרה הזה לא.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחברי הכנסת.

ראובן ריבלין: אני קובע שחוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 49), התש"ע–2010, עבר בקריאה שלישית וייכנס לספר החוקים של מדינת ישראל.

ראובן ריבלין: האם שר הבריאות נמצא פה?

ראובן ריבלין: אני חושב שהשר נמצא באכסדרה האחורית.

ראובן ריבלין: הוא לא שם?

ראובן ריבלין: טוב, אני לא מוריד את זה מסדר-היום.

ראובן ריבלין: האם יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה או מי מטעמו נמצא כאן?

ראובן ריבלין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/527).

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: אני מזמין את שר החינוך לבוא ולעלות להציג את הצעת החוק שלו, שהיא הצעת חוק השאלת ספרי לימוד, שכן אינני מתכוון לאבד את זמנם של חברי הכנסת בכך שהבאים בסדר עדיין לא נוכחים באולם.

ראובן ריבלין: להצעת החוק הזאת, בקריאה ראשונה, נרשמה עד עתה חברת הכנסת אנסטסיה מיכאלי.

ראובן ריבלין: מי שרוצה יכול להירשם גם הוא, אם החברים מבקשים לדבר בנושא.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מבקש ממליאת הכנסת לאשר הערב בקריאה ראשונה את הצעת חוק השאלת ספרי לימוד (תיקון מס' 5), שמטרתה להקל על ציבור ההורים במערכת החינוך ולנסות להפחית את הנטל הכלכלי הקשור לרכישת ספרי לימוד לילדים גילאי חוק לימוד חובה.

גדעון סער: השינויים העיקריים המוצעים בחוק הם כדלקמן: הקלת תנאי הכניסה של בתי-ספר לתוכנית על-ידי הקטנת שיעור ההורים שהסכמתם נדרשת לצורך כניסה לתוכנית מ-90% ל-60%; 2.

גדעון סער: מתן אפשרות לשר החינוך להקצות סכום סיוע לבית-הספר בעבור חידוש מלאי הספרים, נוסף על סכום הסיוע הראשוני שניתן בעת ההצטרפות לתוכנית; 3.

גדעון סער: הסרת מגבלת הזמן שקבועה כיום בחוק, שהיא שנת הלימודים תשע"ד, לצירוף בתי-ספר לתוכנית, כלומר מתן אפשרות לבתי-הספר להצטרף לתוכנית בכל שנת לימודים מעתה ואילך.

גדעון סער: יתרונות החוק, בהנחה שיאושר על-ידי הכנסת: 1.

גדעון סער: הורדת הנטל הכלכלי מההורים, רכישת ספרים בצורה מרוכזת, פיתוח יחס של כבוד לספר, הדגשת נושאים כמו חיסכון ואחריות לרכוש, סיוע באכיפת השימוש בספרים מאושרים, הקטנת תדירות החלפת הספרים ומניעת רכישת ספרים שאין בהם שימוש במהלך השנה; 2.

גדעון סער: פרויקט חברתי קהילתי שאפשר להפעיל בו גם תלמידים באיסוף הספרים וחלוקתם כחלק מפרויקט להעסקת תלמידים בחופשה; אפשר להפעיל סדנאות כריכה לכריכת הספרים המיועדים להשאלה ולחידוש ספרים ישנים, ועוד.

גדעון סער: בבתי-הספר המפעילים את הפרויקט נוצר הווי סביבו ומוטמעים באמצעותו ערכים של שוויון, שמירה על רכוש ותרומה לקהילה, וגורמים שונים בקהילה, אדוני היושב-ראש, שמחים לסייע לפרויקט.

גדעון סער: היחידה המקצועית הרלוונטית במשרדי מעריכה שיהיה אפשר לצרף לתוכנית את כל בתי-הספר שיבקשו זאת.

גדעון סער: אנחנו מצפים שבשנת הלימודים הקרובה יצטרפו כ-100 בתי-ספר חדשים לפרויקט.

גדעון סער: תלמיד שמשתתף בפרויקט משלם דמי שאילה שהם פחות ממחצית עלות ספרי לימוד חדשים.

גדעון סער: הסכום הזה הוא עד 280 ש"ח לשנה.

גדעון סער: הפרויקט מיועד לבתי-הספר המדורגים במדדי הטיפוח 3–10.

גדעון סער: משנת הלימודים הבאה הורחבה התוכנית גם למדד הטיפוח 2.

גדעון סער: נכון להיום כ-1,100 בתי-ספר משתתפים בתוכנית השאלת ספרי לימוד, שפועלת כבר משנת הלימודים תשנ"ד, דהיינו יותר מ-15 שנה.

גדעון סער: הנושא עצמו מוסדר גם באמצעות חוזר מנכ"ל.

גדעון סער: אני התערבתי להסדרת תקציב לנושא באופן קבוע.

גדעון סער: אנחנו מעוניינים – ולכן אנחנו הבאנו את זה, וועדת הכנסת גם אישרה היום פטור מחובת הנחה – לסיים את החקיקה של החוק עד סוף הכנס הזה, כדי שיחול בפתיחת שנת הלימודים הבאה, עוד פחות מחודשיים.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, אני חייב לומר, מעבר למאמצים שאנחנו עושים בדרכים שונות גם להעצים את הפרויקט הזה וגם להקל על ההורים, אנחנו פועלים ומתכוונים להעצים את הפעולה בכיוון של העלאת ספרי לימוד לרשת האינטרנט; בסופו של דבר זה פתרון העתיד.

גדעון סער: יש כמובן קשיים, יש נושא של זכויות יוצרים, יש נושאים אחרים, אבל חשוב לקדם את המסלול הזה.

גדעון סער: אני גם רוצה להודות לחברת הכנסת אנסטסיה מיכאלי שנמצאת כאן, שהעלתה את הנושא בפתיחת שנת הלימודים הנוכחית, ומאז נכנסנו לשורה של מהלכים בנושא הזה – ביניהם החוק הזה שאנחנו מביאים היום, אבל לא רק הוא – שתכליתם להקל על ציבור ההורים שבאמת נושא בנטל כבד בהקשר הזה שנים רבות, והשאיפה שלנו, ככל שהדבר אפשרי, להקל את הנטל הזה.

גדעון סער: אני מבקש מהמליאה לאשר את הצעת החוק בקריאה הראשונה ולהעבירה לדיון בוועדת החינוך והתרבות של הכנסת.

ראובן ריבלין: תודה לשר החינוך גדעון סער.

אחמד טיבי: – – –

ראובן ריבלין: אין ספק, אתם יכולים להביע את דעתכם.

ראובן ריבלין: לדיון זה נרשמו כמה חברי כנסת.

ראובן ריבלין: הראשונה, חברת הכנסת אנסטסיה מיכאלי – בבקשה, גברתי.

ראובן ריבלין: הואיל והשעה לא דוחקת בנו, אני לא מגביל אתכם בזמן, אבל כמובן אחרי ארבע דקות אני אתחיל לראות האם אתם מדברים לעניין.

אנסטסיה מיכאלי: שלום לכולם.

אנסטסיה מיכאלי: כבוד יושב-ראש הכנסת, אדוני השר, אני רוצה לברך על היוזמה שלך לקידום נושא חשוב כל כך לכל ההורים במדינת ישראל.

אנסטסיה מיכאלי: אני מבקשת מהמליאה לתמוך בהצעת החוק הזאת; זו הקריאה הראשונה ואני מקווה מאוד שנספיק להעבירה עד הסוף.

אנסטסיה מיכאלי: זה פרויקט חשוב מאוד.

אנסטסיה מיכאלי: יצא לי להגיע למקום שנקרא מט"ח, מקום שמייצר את רוב ספרי הלימוד לילדים.

אנסטסיה מיכאלי: בעידן המודרני, הפרויקט שהם עושים, הם מכניסים את כל ספרי הלימוד לאינטרנט.

אנסטסיה מיכאלי: כמעט שאין משפחה שאין לה מחשב.

אנסטסיה מיכאלי: בכל בית יש מחשב, ואנחנו כמדינה צריכים לקחת אחריות ולהתגייס יחד למשימה.

אנסטסיה מיכאלי: אנחנו צריכים להיות מספיק מודרניים ועכשוויים.

אנסטסיה מיכאלי: זה לא פשוט, זה לא זול, אבל אני חושבת שמשרד החינוך צריך לקחת כמה יוזמים ממשרדים שונים, לדבר עם השר להגנת הסביבה ולהתייעץ אתו, כי זה נושא שקשור אליו.

אנסטסיה מיכאלי: הרי מה עושים עם ספרים שזורקים?

אנסטסיה מיכאלי: אפילו כאשר נכנסים לפרויקט השאלת ספרי לימוד, יש כמה חוברות שנשארות.

אנסטסיה מיכאלי: זה לא רק נושא של ספרי לימוד, אפשר לדבר גם עם שר התקשורת, לדעתי גם הוא יכול לשתף פעולה בנושא הזה.

אנסטסיה מיכאלי: נקודה נוספת, עכשיו סוף שנה, התלמידים סיימו את שנת הלימודים.

אנסטסיה מיכאלי: בדקתי את כל הרשימות של כל הספרים שהילדים למדו במשך השנה, בדקתי את כל הספרים שלפני כמה שנים למדו מהם.

אנסטסיה מיכאלי: שמתי לב שספרי לימוד הפכו להיות חוברות.

אנסטסיה מיכאלי: אנחנו זורקים את החוברות.

אנסטסיה מיכאלי: מה עושים עם הפרויקט הזה?

אנסטסיה מיכאלי: בית-הספר של הילדים שלי נכנס לפרויקט השאלת ספרי לימוד, וזה לא אומר שאני לא משלמת, אני ממשיכה לשלם עבור חוברות ועבור ציוד נוסף.

ראובן ריבלין: שר התקשורת נמצא פה, מה שאמרת הוא דבר מאוד חשוב.

מיכאל בן-ארי: זו תעשייה שלמה.

אנסטסיה מיכאלי: זו תעשייה ושערורייה מצד אחד.

אנסטסיה מיכאלי: מצד שני, אנחנו נמשיך לפעול למען הפרויקט הזה.

אנסטסיה מיכאלי: אני חושבת שהפתרון הוא לא בפרויקט.

אנסטסיה מיכאלי: יש בעיה נוספת – צריך לבדוק את התכנים של ספרי הלימוד, באיזה ספרים ילמדו ילדים במדינת ישראל.

אנסטסיה מיכאלי: מי בודק את התכנים?

אנסטסיה מיכאלי: אני לא אכנס לדיון הפוליטי בנושא הזה, זה נושא נוסף שנבדוק אותו, כרגע הוא נבדק במרכז המחקר והמידע; תפקידו של משרד החינוך לבדוק את התוכן של אותו ספר ואותה חוברת ומה ההיסטוריה שלומדים בכל פינה במדינת ישראל, בכל עיר במדינת ישראל, בכל בית-ספר במדינת ישראל.

אנסטסיה מיכאלי: אני חושבת שהפרויקט הספציפי הזה הוא פתרון זמני להורים על מנת להקל על הנטל הכלכלי.

אנסטסיה מיכאלי: לא פשוט לגדל ילדים במדינה הזאת.

אנסטסיה מיכאלי: דווקא אתמול שודרה כתבה בערוץ-10.

אנסטסיה מיכאלי: הכתבה הציגה לנו שני הורים עובדים, מגדלים חמישה ילדים במדינת ישראל, והם הגיעו למצב שהם צריכים לקחת משכנתה לשם כך.

אנסטסיה מיכאלי: אדוני יושב-ראש הכנסת, אני מקווה שנגיע לתוצאות, שלפחות נוכל ללמוד בבית-ספר.

אנסטסיה מיכאלי: אני פונה אליך, אדוני שר התקשורת, מר כחלון, דיברנו עכשיו על פרויקט השאלת ספרי לימוד ועל כך שספרי לימוד יעברו ויהיו במחשבים, באינטרנט.

אנסטסיה מיכאלי: אני חושבת ששיתוף הפעולה של שלושת המשרדים הוא חשוב מאוד: משרד החינוך במובן של התוכן; המשרד להגנת הסביבה בנושא חשיבות החיסכון בנייר; וגם הנושא של האינטרנט; בעידן האינטרנט אנחנו חייבים להתקדם הלאה.

אנסטסיה מיכאלי: אנחנו מדינה קטנה ואנחנו צריכים להיות הכי טובים בנושא הזה.

אנסטסיה מיכאלי: אתה כשר אחראי, חשוב מאוד שתשתף פעולה עם כל ילדי מדינת ישראל.

אנסטסיה מיכאלי: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחברת הכנסת אנסטסיה מיכאלי.

ראובן ריבלין: הדובר הבא הוא חבר הכנסת מסעוד גנאים.

ראובן ריבלין: אחריו – חברי הכנסת , נסים זאב ומיכאל בן-ארי.

ראובן ריבלין: אם יש מישהו שעוד רוצה, נא להירשם, אם לא – אני סוגר את הרשימה.

מסעוד גנאים: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, חברי חברי הכנסת, תחילה, אני מברך על הצעת החוק, משום שהיא באמת חשובה ונחוצה.

מסעוד גנאים: חשוב יותר מזה, היא בעלת מסר חינוכי חשוב, כי עניין השאלת ספרי לימוד, אם בית-הספר לא עושה, יש כל מיני עמותות שעושות את זה; אני יודע את זה כמורה וכפעיל בתוך הקהילה.

מסעוד גנאים: זה – אחד.

מסעוד גנאים: שנית, אני עד גם לתורים של משפחות נזקקות או משפחות במצב חברתי-כלכלי קשה מאוד.

מסעוד גנאים: הרבה מהן באות לעמותות צדקה, בגלל הקושי, בגלל המחירים הגבוהים מאוד, בגלל הנטל הכלכלי הגבוה, בגלל המחירים הגבוהים מאוד של ספרי הלימוד.

מסעוד גנאים: אני חושב שלהצעת חוק כזאת יש שלושה מסרים חינוכיים חשובים במיוחד.

מסעוד גנאים: הראשון, חיזוק מעמדו של בית-הספר כמקום שיכול להוות מנוף לצדק חברתי, ואנחנו זקוקים לזה מאוד.

מסעוד גנאים: יש כאלה שחושבים שבית-הספר הוא בועה מנותקת מהחברה.

מסעוד גנאים: השליחות של בית-הספר, התפקיד של בית-הספר, הוא תחנת סוציאליזציה; הכוונה – הוא מכין את הילדים שלנו לחיי החברה, לחיי המדינה, לחיים המשותפים.

מסעוד גנאים: לכן, כאשר אנחנו מחזקים ומהדקים יותר את הקשר של בית-הספר עם הקהילה ועם החברה, אנחנו מחזקים את מעמדו של בית-הספר ואת השליחות שלו.

מסעוד גנאים: הדבר השני – העזרה למשפחות הזקוקות שהן מתקשות חברתית-כלכלית.

מסעוד גנאים: חוץ מזה, אני חושב שבית-הספר יכול לנצל פרויקט כזה כדי להחדיר ערכים של נתינה ושל תרומה בקרב התלמידים.

מסעוד גנאים: מי עוסק בהשאלת ספרי הלימוד?

מסעוד גנאים: אלה התלמידים, או דרך מועצת התלמידים או דרך רכז החינוך החברתי.

מסעוד גנאים: עשיתי את זה כאשר הייתי רכז חינוך חברתי, אבל לא בהיקף שיהיה אם החוק יאושר.

מסעוד גנאים: ילדים בחופש, אם אתה מעסיק אותם בדברים כאלה, בהשאלת ספרי לימוד, בעזרה לאחרים, זו הדרך הטובה ביותר להחדיר את ערכי הנתינה והתרומה לחברה ולזקוקים.

מסעוד גנאים: זה טוב יותר ואפקטיבי יותר מאלף הרצאות.

מסעוד גנאים: לכן אני חושב שזו הצעת חוק טובה, אני תומך בה ואני מקווה שהיא תצליח.

מסעוד גנאים: תודה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

ראובן ריבלין: אחריו – חבר הכנסת , והאחרון הוא חבר הכנסת מיכאל בן-ארי.

ראובן ריבלין: [מס' מ/325; "דברי הכנסת", הכנסת ה-17, מושב שני, חוב' ל"ו, עמ' 10688.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: חבר הכנסת נסים זאב, יש פה רק הכרזה לממשלה, אני לא חושב שצריך לעכב את השר הממונה על הבריאות, שמשום מה נקרא סגן השר.

ראובן ריבלין: ליצמן, תעלה, תודיע את ההודעה שלך.

ראובן ריבלין: דין רציפות – זו הודעה – 14 יום ניתנת אפשרות.

ראובן ריבלין: אני מפסיק לשנייה את הדיון ומאפשר.

יעקב ליצמן: אדוני היושב-ראש, תודה רבה, חברי הכנסת, החלת דין רציפות על הרפורמה הביטוחית בבריאות הנפש – – –

ראובן ריבלין: אני רק מודיע לכל חברי הכנסת שאנחנו מדברים על סעיף 4 בסדר-היום הרגיל: בקשת הממשלה להחיל דין רציפות על הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 41).

ראובן ריבלין: בבקשה, אדוני.

יעקב ליצמן: אדוני היושב-ראש, אודה כי התלבטתי קשות וארוכות אם לבקש החלת דין רציפות על הצעת החוק הממשלתית בנושא הרפורמה הביטוחית בבריאות הנפש.

יעקב ליצמן: בסוף הגעתי, לא בלי לבטים, למסקנה כי אכן, זו הדרך הנכונה והראויה, ועל כן אני עומד היום כאן בפניכם.

יעקב ליצמן: על-פי החוק הקיים, היום רוב שירותי הבריאות הם באחריות קופות-החולים ומיעוט השירותים, ובכלל זה שירותי בריאות הנפש, באחריות משרד הבריאות.

יעקב ליצמן: הצעת החוק הממשלתית שהוגשה בכנסת הקודמת, ועליה אנו מבקשים היום להחיל דין רציפות, מבטלת את החלוקה חסרת ההיגיון שיוצר החוק בין האחריות לגופו של אדם לבין האחריות לנפשו.

יעקב ליצמן: הצעת החוק הממשלתית הוגשה לאחר הכנה ארוכה וחשיבה מעמיקה ובמקביל לרפורמה מעשית בשירותי בריאות הנפש שכוללת פיתוח שירותי שיקום והעברת דגש הטיפול מאשפוז לטיפול בקהילה.

יעקב ליצמן: הרפורמה הביטוחית נדרשת להשלמת מהלך מבורך זה.

יעקב ליצמן: העברת האחריות הביטוחית לקופות-החולים, לדעת רוב-רובם של אנשי המקצוע העוסקים בתחום והמעורבים במהלך, לא רק שתתרום להפחתת הסטיגמות הקיימות למרבה הצער בכל הקשור לטיפול נפשי, אלא גם תוביל לטיפול מוקדם ויעיל יותר במי שזקוק לטיפול נפשי ותבטיח בצורה טובה יותר את הטיפול הכולל באדם, הן בנפשו המתייסרת והן בגופו הדואב.

יעקב ליצמן: העברת האחריות הביטוחית בתחום בריאות הנפש מהמדינה לקופות-החולים היתה ועדיין היא מהלך ראוי ואף נדרש, ועל כן הוגשה הצעת החוק הממשלתית בכנסת הקודמת, אך הדיון בהצעה נקטע עם פיזור הכנסת.

יעקב ליצמן: היום אני מבקש לחדש את התהליך שהופסק, ואני קורא לכל חברי הבית לתמוך בחידוש תהליך זה ולהצביע בעד החלת דין רציפות על הצעת החוק הממשלתית.

יעקב ליצמן: אני רוצה להוסיף מלה אחת:

יעקב ליצמן: אני מתכונן גם במהלך דיוני הוועדה להכניס כמה וכמה שינויים.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אם לא יהיה נושא חדש, כמובן.

ראובן ריבלין: אדוני הרי היה יושב-ראש ועדה.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, זאת היתה ההודעה של השר הממונה על הבריאות, השר ליצמן, סגן השר ליצמן לפי דבריו.

ראובן ריבלין: אנחנו יודעים שהדבר הוא בבחינת הודעה.

ראובן ריבלין: בתוך 14 יום נתונה לכל אחת מסיעות הבית אפשרות להתנגד.

ראובן ריבלין: אם לא כן, בתום 14 יום נוכל להצביע אם לאשר את דין הרציפות.

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: (קריאה ראשונה)

ראובן ריבלין: אנחנו ממשיכים עכשיו את הדיון בנושא הצעת חוק השאלת ספרי לימוד(תיקון מס' 5).

ראובן ריבלין: חבר הכנסת השלישי המבקש לומר את דבריו בנושא זה הוא חבר הכנסת נסים זאב.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, ברמה העקרונית אני תומך.

נסים זאב: במקום שהספרים ייזרקו – ואנחנו יודעים את כמויות הספרים בסוף שנה – אם זה ספרי קודש – הולכים לגנזך, וחלק מהספרים הולכים לצערי הרב גם לאשפה.

נסים זאב: התוכנית היא תוכנית חשובה, חסכונית, לאותן משפחות ברוכות ילדים, בוודאי כאשר מדובר במשפחה שיש לה כמה ילדים.

נסים זאב: אפשר גם לעשות – הייתי אומר, אם עושים מיחזור של אשפה ושל בקבוקי פלסטיק, שזה כל כך חשוב לנושא הסביבתי, על אחת כמה וכמה שמירה על אותם ספרים, בפרט כאשר מדובר בספרי לימוד, ודאי ספרי קודש, שחשוב שיישמרו כמה שיותר ויותר זמן.

נסים זאב: אבל כשאנחנו מדברים על הספרים, אני רוצה לדבר גם על מה שקורה בסילואן, אדוני היושב-ראש, ועל גן-המלך, וכולנו כמעט נמצאים בגן-עדן בנושא הזה.

נסים זאב: אנחנו לא יכולים להתעלם מהוויכוח הציבורי שקיים סביב העניין הזה, והייתי קורא לזה אוזלת היד של עיריית ירושלים, של רשויות החוק, שבעצם באופן מכוון מעלימים עין במשך שנים רבות.

נסים זאב: אני הייתי סגן ראש עיריית ירושלים 15 שנה, עוד בתקופת טדי קולק, משנת 1983 עד שנת 1998, ואני יכול לומר שכאשר היו מגישים צווי הריסה שיפוטיים או מינהלתיים, בסופו של דבר זה לא היה מתבצע, כי ראש העיר תמיד אמר: יש כאן רגישות יתר.

נסים זאב: ותמיד היתה רגישות.

נסים זאב: אני לא יודע למה יש רגישות יתר כשמדובר בצווי הריסה נגד מבנים ערביים, וכאשר מדובר בהריסה או באטימה – ושם יש גם אטימות מוחלטת, כלפי הבניין של "בית יהונתן", אז – שם יש אטימות יתר.

נסים זאב: לא אטימות, אלא אטימות יתר, ולכן מבקשים כרגע, עכשיו, דחוף, לאטום את "בית יהונתן" – יש כאן מדיניות של איפה ואיפה, וחוסר מוחלט, אגב, במדיניות בעניין הזה.

נסים זאב: כי אם באמת הפרקליטות רואה לנכון שצריך ליישם את צווי ההריסה, מדוע היא מעלימה עין בגדול כלפי אותם עשרות רבות של מבנים שיש נגדם כבר במשך שנים רבות צווי הריסה גם מינהליים וגם שיפוטיים?

נסים זאב: ברשותך, אדוני היושב-ראש, הייתי רק רוצה לומר קצת – – –

עפו אגבאריה: זה שייך להשאלת ספרים?

נסים זאב: כן, זה חלק מהספרים, כי אנחנו – –

מסעוד גנאים: זה חלק מגן-עדן.

נסים זאב: – – כל כך חשובים לנו הספרים, ובאמת זה חשוב, ואנחנו מפקירים את העיר ירושלים.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לומר לך איך אני מבין את הדבר.

ראובן ריבלין: אני לא מקפיד על שלוש דקות, אבל ברגע שתדבר יותר משלוש דקות לא על ספרים אני אומר לך שזמנך תם.

נסים זאב: כן, זה ברור.

נסים זאב: אבל אני מחבר את זה לספרים, כי – – –

ראובן ריבלין: אל תפגע בחבר הכנסת טיבי, המדבר אחריך.

נסים זאב: אני אומר לך גם מדוע זה קשור לספרים, כי הספרים זה חלק מהפרוטוקולים, ומי – – –

ראובן ריבלין: ולא בחבר הכנסת מיכאל בן-ארי, המדבר אחרי טיבי.

ראובן ריבלין: בבקשה.

נסים זאב: אני רק רוצה לומר את הרשימה, לצערי הרב הארוכה, של כמה מבנים.

נסים זאב: הייתי אומר, למשל רק באזור בית-חנינא יש 84 מבנים שבהם כבר ניתנו גזרי-דין עקב שינוי בסטטוס של השטח, שהפך לאזור בינוי, ואין אישור להריסה.

נסים זאב: יש עשרות רבות של צווי הריסה שהפרקליטות בעצם מונעת, ואומרת: כרגע אין מקום להוציא את הצווים האלה לפועל – ליישם אותם בפועל.

נסים זאב: אז רציתי לדעת, אדוני היושב-ראש, או שיש מדיניות או שאין מדיניות.

נסים זאב: אם אין מדיניות, אדרבה, ואם יש רגישות, אז רגישות צריכה להיות גם כלפי האוכלוסייה היהודית.

נסים זאב: ואם אין רגישות ויש אטימות, צריכה להיות גם כן בצד השני של כל אלה שהם מפירי חוק.

נסים זאב: ואני מתכוון שאכן הדברים האלה יגיעו – – –

ראובן ריבלין: אני אבקש את כל דבריך להעביר כמובן לשר הפנים, שהוא ייתן לך תשובה בבוא העת.

נסים זאב: הנושא הזה לא קשור לשר הפנים, הוא יותר קשור לדעתי למשטרת ישראל, שלא מבצעת – – –

עפו אגבאריה: שר החינוך.

נסים זאב: אני אומר לך, אדוני היושב-ראש, תמיד כשתכננו והגיעו למצב של הריסה בפועל, המשטרה ברגע האחרון אמרה שאין לה מספיק כוחות.

נסים זאב: אפשר לחשוב שכאילו הולכים עכשיו לכבוש את העיר סילואן, את שכונת סילואן, ואין מספיק כוחות משטרה כדי להרוס בית אחד.

נסים זאב: אז כדי להרוס בית אחד, נראה כאילו יוצאים לקרב, למלחמה שלמה.

ראובן ריבלין: הבהרת את עמדתך בעניין זה בצורה ברורה.

ראובן ריבלין: נדמה לי שיהיו עוד הרבה דיונים בנושא זה.

נסים זאב: אוקיי.

נסים זאב: אני רק מקווה שגם המסקנות יוסקו בצורה נכונה.

ראובן ריבלין: עד אז תיאלץ להמשיך להיבחר לחבר כנסת, חבר הכנסת נסים זאב, על מנת להתריע.

אחמד טיבי: שר החינוך לא פה.

ראובן ריבלין: שר החינוך נמצא פה.

ראובן ריבלין: איפה שר החינוך?

זבולון אורלב: הוא יצא לשנייה לדבר בטלפון בחוץ.

ראובן ריבלין: אבל הנה השר לביטחון פנים.

ראובן ריבלין: יש לנו שר, אבל שר החינוך אמור להשיב למשיבים, אז – נא לקרוא לשר החינוך, על מנת שיאפשר לחברי הכנסת להצביע בעד החוק.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, מכובדי השר, לא כל משפחה יכולה להרשות לעצמה ערב תחילת שנת הלימודים לרכוש ספרים.

אחמד טיבי: יש משפחות רבות שכורעות תחת הנטל הכבד הזה, ולעתים רבות התלמיד נפגע, השכלתו נפגעת, חינוכו, מצבו הנפשי נפגע עקב העובדה שהוא רואה תלמידים אחרים שיש להם, ולו אין.

אחמד טיבי: היו ניסיונות רבים לארגן, להסדיר את העיקרון הזה של השאלת ספרים, וזה עד עכשיו לא בוצע.

אחמד טיבי: עמותות מחוץ למשרד החינוך לקחו על עצמן – – –

גדעון סער: פעם ראשונה – – –

אחמד טיבי: לכן אני כאן, כדי לחלוק שבחים לך ולרעיון הזה, כבוד השר.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת מסעוד גנאים.

אחמד טיבי: ארבעת חברי הכנסת הערבים, כרמל שאמה, דני בן-סימון, עפו ומסעוד גנאים, אתם מפריעים לי.

אחמד טיבי: לכן, אדוני השר, טוב שאתה מביא את ההצעה הזאת, שיש בה מסר חינוכי, שוויוני, שמקצר את המרחק שנוצר בין תלמיד שלא יכול או משפחתו לבין השגת חינוך ויעדי חינוך.

אחמד טיבי: יש עמותות חוץ-מערכתיות, עמותות אזרחיות, בשתי הקהילות, גם בקרב היהודים וגם בקרב הערבים, שמבצעות את הדבר הזה הלכה למעשה.

אחמד טיבי: באה הצעת החוק הזאת ומורידה את שיעור התנאי להסכמת הורים מ-90% ל-60%.

אחמד טיבי: כך מקצרים את ההליך הזה, ולכן זה המקום, אדוני, מצאתי לנכון לעלות כאן לדוכן ולברך על הצעת החוק הזו של שר החינוך.

אחמד טיבי: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת מיכאל בן-ארי, בבקשה.

ראובן ריבלין: אחרון הדוברים – חבר הכנסת .

מיכאל בן-ארי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, מובן שאני מצטרף לברכות לחברת הכנסת מיכאלי ולשר החינוך על קידום חוק השאלת הספרים, אבל אני רוצה ששני כובעים יתייחסו לחוק הזה מפן אחד נוסף, הן כמי ששימש כמורה ומגיש לבגרות, עם אחריות להישגים, במשך 21 שנים, והן כאבא בשנה הבאה, בעזרת השם, לחמישה ילדים מכיתה א' עד ז' שילמדו בבתי-הספר, וכמובן, נצטרך למלא להם את ילקוט בית-הספר בכל הספרים, בכל המארזים ובכל חוברות העבודה; ופה אני מצדיע למי שעוסק במלאכה, מבחינתי זאת אשתי, שעוסקת במלאכה המאוד מסובכת ומורכבת הזאת.

מיכאל בן-ארי: כשאני מגיע לשם, אני מאבד את הידיים והרגליים כשצריך למלא את המשימה הזאת, שהיא מורכבת ביותר.

מיכאל בן-ארי: אני רוצה להתייחס להיבט הכלכלי הנוסף שיש כאן, שאם לא ניתן עליו את הדעת הוא ימשיך לנגוס בכיס בכל דרך, כי מדובר פה בסוג של אריות שמשחקים בשוק הזה, ולצערנו הרב, מורים ומנהלים – אשמח אם השר יקשיב לי, כי אני מדבר מתוך השטח, אדוני השר.

מיכאל בן-ארי: אני לא יודע כמה שנים אדוני השר היה מורה.

מיכאל בן-ארי: אני הייתי מורה, ואני אבא לילדים.

מיכאל בן-ארי: הייתי שמח אם היית מקשיב לפן נוסף בעניין הזה.

מיכאל בן-ארי: ילד שילך לבית הספר, לכיתה א' – אני למדתי בכיתה א', גם אתה, לא קיבלנו – אתה צעיר ממני בכמה שנים טובות, אבל כשאני למדתי בכיתה א' לא הייתי צריך לרכוש מארז בעובי כזה כדי ללמוד את האל"ף-בי"ת, ותאמין לי שלמדתי את האל"ף-בי"ת, וכל חברי למדו את האל"ף-בי"ת.

ציפי חוטובלי: אפילו דוקטורט הצלחת לעשות.

מיכאל בן-ארי: אפילו דוקטורט הצלחתי לעשות, כן, בלי מארזים.

מיכאל בן-ארי: אני מדבר על כיתה א'.

מיכאל בן-ארי: אני מדבר על חוברות עבודה, אדוני השר, שעל עמוד שלם במקרה הטוב הילד צריך לקשקש את האות.

מיכאל בן-ארי: זה נגיסה בכיס, זו פגיעה באיכות הסביבה, זו פגיעה בבריאות של הילדים, שצריכים לסחוב את זה על הגב, ואין בזה כל תועלת מלבד הכיס של הקרטלים האלה ושל מורים – אני בדרך כלל מעריץ את המורים ומעריך אותם, מדבר פה רק בשבחם, אבל אני רוצה להעיר פה הערה הן למורים, הן למנהלים; אני מצהיר כאן, 21 שנים הייתי מורה, מעולם לא ביקשתי מתלמידי לקנות חוברת עבודה שבה ממלאים בפנים.

מיכאל בן-ארי: זה תמיד נראה לי שחיתות.

מיכאל בן-ארי: אם היה צורך, שכפלתי את הדף על חשבון דמי השכלול שההורים שילמו לבית-הספר, והשתמשו בזה.

מיכאל בן-ארי: אם היית יודע כמה חוברות ריקות הילדים שלי הביאו הביתה השנה, ואני משער שגם הורים לילדים אחרים, כמה חוברות ששילמנו עליהן במיטב כספנו ולא היה בהן כל שימוש השנה, וגם בשנה הבאה לא יגיעו לחוברות האלה.

מיכאל בן-ארי: איש לא נותן את הדין.

מיכאל בן-ארי: המנהל מקבל רשימה מהמורים, והנה הם הולכים וקונים את הדבר הזה.

מיכאל בן-ארי: כמורה, כשהצטרכתי לקנות חוברת ששימשה תלמידים, זה רק חוברת שלא רושמים בפנים, והשבעתי את התלמידים, אמרתי להם: קנו את החוברת, היא עולה 35 שקלים.

מיכאל בן-ארי: אתם לא תיתנו אותה לאף אחד אחר.

מיכאל בן-ארי: בשנה הבאה התלמידים שילמדו אצלי את אותו מקצוע, לא אדרוש מהם לקנות את זה מהחנות; הם יקנו את זה מכם, הם לא יקנו את זה ממקום אחר.

מיכאל בן-ארי: הייתי אומר את זה למוציא לאור של הספרים.

מיכאל בן-ארי: אדוני השר, יש דרך לשבור את המערכת הזאת מבפנים מתוך מגמה של מנהלים, שייקחו אחריות על הכיס של ההורים.

מיכאל בן-ארי: יש הורים לילד אחד או שניים, וכל חוויה כזאת – כל חוויה של קניית ילקוט, קניית קלמר, קניית ספרים – היא חוויה מאוד מרגשת, הולכים וקונים כחלק מחוויה מאוד יפה.

מיכאל בן-ארי: אבל אני כאבא, ברוך השם, לשבעה, בעזרת השם, עוד מעט כבר שמונה ילדים – – –

ראובן ריבלין: כן ירבו.

מיכאל בן-ארי: בעזרת השם, אנחנו תמיד שמחים בשמחה של ילדים, ואנחנו שמחים בהם ומעניקים להם את כל מה שאפשר וצריך, אבל לא את מה שמיותר, לא את מה שמזיק, ואני חוזר ואומר: זה מזיק הן לכיס, הן לאיכות הסביבה.

מיכאל בן-ארי: מי צריך את הערימות האלה?

מיכאל בן-ארי: הילדים שלי באים, אומרים: אנחנו שורפים.

מיכאל בן-ארי: שורפים ספרים?

מיכאל בן-ארי: הולכים למיחזור.

מיכאל בן-ארי: החברים שלהם שורפים.

מיכאל בן-ארי: אתה צריך לחנך אותם: לא שורפים ספרים.

מיכאל בן-ארי: אבל ילדים באים עם הערימות המיותרות, שלא היה צורך בהן בכלל במשך השנה, ואם היה צורך, אפשר היה לקחת חוברות אין-סופיות ולכמת אותן בשניים-שלושה דפים, אבל אם אני מרוויח מזה, ההורים ישלמו, והמנהל ידרבן, אז מה יהיה?

מיכאל בן-ארי: בהשאלת ספרים לא נפתור את הבעיה של חוברות עבודה, גברת מיכאלי, ואת עבדת על זה, לא נשלים את זה, לכן צריכה להיות פה מגמה של המשרד, שמנחה את המנהלים ומנחה את המורים לצמצם את התופעה הגזלנית הזאת, הפוגעת, ההרסנית, ומפה אולי תהיה עוד תשועה למשפחות שנלחמות על כל אגורה ואגורה מפני כל מיני שודדי דרכים מהסוג הזה.

מיכאל בן-ארי: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אחרון הדוברים הוא חבר הכנסת ; אם תעבור הצעת החוק בקריאה ראשונה, העניין יועבר לוועדתו כדי להכינה לקריאה שנייה וקריאה שלישית.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, גם אני עולה כדי לברך את שר החינוך על הצעת חוק ראויה, שוועדת החינוך תכין אותה כבר בשבוע הבא לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, כדי שהחוק יוכל להיכנס לתוקפו בשנת הלימודים הקרובה, תשע"א.

זבולון אורלב: צריך לומר שלמעלה מ-30% מהתלמידים, אין להם כל ספרי הלימוד בגלל ההוצאה הגדולה שמחייבת רכישת ספרים – בין כ-700 שקלים בכיתות הנמוכות עד 1,200–1,300 שקלים בכיתות הגבוהות, וזה לתלמיד אחד.

זבולון אורלב: מה עושה משפחה שיש בה כמה וכמה תלמידים?

זבולון אורלב: הואיל ויש לנו חברה מאוד מקוטבת, שבה כשליש מהילדים חיים מתחת לקו העוני, המציאות בסוגיית ספרי הלימוד היא קשה, וכל מורה מתחיל מבין שתלמיד שאין לו כל ספרי הלימוד, לא רק שאין לו ספרייה תומכת בבית ואין לו סביבה לימודית תומכת בבית, לא יכול להצליח בלימודיו.

זבולון אורלב: הסוגיה של ספרי לימוד היא סוגיה מאוד יסודית ומאוד בסיסית.

זבולון אורלב: לכן, לפני כ-20 שנה התחיל הפרויקט של השאלת ספרי לימוד – והפטנט הוא מאוד פשוט, אדוני היושב-ראש:

זבולון אורלב: בסיום שנת הלימודים כל תלמיד שם את כל ספרי הלימוד שלו על השולחן, וכשהוא בא בראשית השנה לכיתה החדשה, הוא מוצא את כל ספרי הלימוד שהוא צריך לשנה הבאה שהשאיר התלמיד הקודם על השולחן.

זבולון אורלב: צריך תקציב של כ-250 שקלים לתלמיד, ולא 1,000 שקלים לתלמיד, רק כדי לחדש ספרים, לרענן מהדורות חדשות ולתקן את הבלאי.

זבולון אורלב: כלומר, הפרויקט הזה מאפשר לחסוך כ-700 שקלים למשפחה, הוא מאפשר להוציא רק כרבע עד שליש מההוצאה שצריכים לספרים, כדי שלתלמיד יהיו ספרים, מה עוד שיש אז גם עזרה של בית-הספר והרשות המקומית.

זבולון אורלב: אלא שעד היום, כפי שציין השר, כדי להפעיל את הפרויקט שכולו בנוי על התנדבות – לא משלמים שכר למורים ולמנהלים, כל ארגון הפרויקט הזה נעשה בהתנדבות צרופה – היה צורך ב-90%.

זבולון אורלב: ועכשיו, הפחתת האחוזים ומתן האפשרות למשרד החינוך לתקצב יותר מאשר פעם אחת את הפרויקט, יאפשרו להרחיב את הפרויקט בהדרגה.

זבולון אורלב: שאלתי את שר החינוך והוא אמר לי שמשרד החינוך מקצה תקציב גדול יותר כדי לאפשר ליותר בתי-ספר להיכנס לפרויקט הזה.

זבולון אורלב: ולכן אין פרויקט סוציאלי שבהשקעה כל כך קטנה יחסית, אתה משיג תועלת חברתית, לימודית וחינוכית רבה, גדולה כל כך.

זבולון אורלב: לכן אני בהחלט תומך וקורא לחברי הבית לתמוך כאיש אחד בהצעת החוק.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אדוני שר החינוך, אתה מבקש?

ראובן ריבלין: בבקשה, אדוני, אם אתה רוצה להשיב.

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: שר החינוך שמע את הברכות בעיקרן ואת ההערות ולא מוצא מקום להשיב, משום שהוא מסכים לכל הדברים שנאמרו.

ראובן ריבלין: אנחנו עוברים להצבעה.

ראובן ריבלין: ובכן, רבותי חברי הכנסת, הצעת חוק השאלת ספרי לימוד (תיקון מס' 5), התש"ע–2010, קריאה ראשונה.

ראובן ריבלין: נא להצביע – מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 5 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 14 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק השאלת ספרי לימוד (תיקון מס' 5), התש"ע–2010, לוועדת החינוך, התרבות והספורט נתקבלה.

ראובן ריבלין: 14 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת עמיר פרץ עשה כל שביכולתו על מנת להצביע, ולא הספיק.

ראובן ריבלין: אני לא מוסיף אותו כדי לשמור על הדמוקרטיה.

עמיר פרץ: – – –

ראובן ריבלין: אני לא מוסיף, רק רשמתי שאתה רצית להצביע.

עמיר פרץ: יש לי נסיבות מקלות.

ראובן ריבלין: כולם ידעו שיש 15 שתמכו בחוק.

עמיר פרץ: יש לי נסיבות מקלות.

ראובן ריבלין: אני לא רוצה לתת נסיבות מקלות לזה שיבקש לשים מחסום בפני הדמוקרטיה הישראלית בעתיד ויגיד: הנה נתת לעמיר פרץ ועכשיו אני דורש שתיתן לי.

ראובן ריבלין: לכן, רשמנו את הערתך.

ראובן ריבלין: [נספחות.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: חבר הכנסת יריב לוין יעלה ויבוא על מנת להביא את החלטתה של ועדת הכנסת לפי סעיף 138, ולאחר מכן נשמע תשובות על שאילתות.

ראובן ריבלין: אני מוכרח לומר, אדוני השר הממונה על ביטחון הפנים, שכל השואלים נמצאים באולם.

ראובן ריבלין: כל השואלים נמצאים באולם.

): אדוני היושב-ראש, כבוד השרים, חברות וחברי הכנסת, אני מתכבד להביא בפניכם הצעת החלטה של ועדת הכנסת בדבר חלוקת הצעת חוק זכויות למשרתים בשירות צבאי או לאומי, התש"ע–2010 – פ/2405/18 – חלוקת ההצעה על-פי סעיף 138(ב1) לתקנון הכנסת.

): ועדת הכנסת קיבלה את הטיפול בהצעת החוק הזאת לאחר הדיון המוקדם והיא החליטה, על-פי סעיף 138(ב1) לתקנון, להרשות לחלק את הצעת החוק לשתי הצעות חוק נפרדות כדלקמן: האחת כוללת את סעיף 3 להצעת החוק שכותרתו "תשלום שכר לימוד במוסד להשכלה גבוהה"; והשנייה כוללת את יתר סעיפי החוק למעט סעיף 3.

): הצעת החוק הזאת הוגשה על-ידי חברי הכנסת ו, נדונה בכנסת בדיון המוקדם ביום כ"ה בסיוון התש"ע, 7 ביוני 2010, והועברה לוועדת הכנסת.

): ההצעה מפרטת את ההטבות שונות שיינתנו למי ששירת בצבא או בשירות לאומי וכן למי ששוחרר משירות בשל מחלה.

): ההטבות והזכויות המנויות בהצעת החוק הן מתחומים שונים, ולכן החליטה ועדת הכנסת להציע לכנסת לחלק את הצעת החוק כך שלקריאה הראשונה יוכנו שתי הצעות חוק נפרדות, כפי שציינתי קודם: סעיף 3 של ההצעה, שעוסק ברכישת השכלה גבוהה, יהווה הצעת חוק אחת, והחלק השני שנוגע לזכויות אחרות, כגון סיוע לרכישת דירה או מקרקעין, פטור מתשלום אגרות ועבודה נדרשת, כל שאר סעיפי החוק האלה יידונו כהצעה נפרדת.

): אני מבקש את אישור הכנסת להצעת ההחלטה של ועדת הכנסת בדבר חלוקת הצעת החוק כאמור.

מגלי והבה: תודה ליושב-ראש ועדת הכנסת.

מגלי והבה: אם יש מישהו מחברי הכנסת שרוצה להגיב על מה ששמענו – יש זכות לכל אחד, אבל אם אין, אז אנחנו עוברים להצבעה כדי לאשר את ההצעה שהציג לנו יושב-ראש ועדת הכנסת.

מגלי והבה: זה גם הזמן להגיד, אדוני יושב-ראש הוועדה, לפני ההצבעה, שאתה פעיל מאוד גם בנושאים האחרים של שינוי התקנון.

מגלי והבה: יישר כוח.

מגלי והבה: זה מחייב הצבעה.

ישראל חסון: בעד מה האופוזיציה?

מגלי והבה: בעד יושב-ראש ועדת הכנסת בנושאים – – – הצבעה מס' 6 בעד הצעת ועדת הכנסת – 9 נגד – אין נמנעים – אין הצעת ועדת הכנסת בדבר חלוקת הצעת חוק זכויות למשרתים בשירות צבאי או לאומי, התש"ע–2010, נתקבלה.

מגלי והבה: בעד – 9, אין מתנגדים, אין נמנעים.

מגלי והבה: אם כך, החלטת ועדת הכנסת, לפי סעיף 138(ב1) לתקנון הכנסת, בדבר חלוקת הצעת חוק זכויות למשרתים בשירות צבאי או לאומי, התש"ע–2010, עברה ואושרה כמובן.

מגלי והבה: חברי חברי הכנסת, הודעה לסגן מזכירת הכנסת, בבקשה.

נאזם בדר: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיע, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לוח תיקונים להצעת חוק מוזיאון הכנסת, התש"ע–2010.

נאזם בדר: לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק להגנה על עדים (תיקון מס' 3), התש"ע–2010, שהחזירה ועדת הפנים והגנת הסביבה; הצעת חוק ליישום ההסכם בין ממשלת מדינת ישראל לבין הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי בדבר זכויות יתר, חסינויות והקלות המוענקות לארגון, התש"ע–2010, שהחזירה ועדת החוקה, חוק ומשפט.

נאזם בדר: תודה.

מגלי והבה: תודה לסגן המזכיר.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

מגלי והבה: אנחנו מדברים על הצעת חוק השאלת ספרי לימוד – – –

אמנון כהן: זה כבר היה.

אמנון כהן: עכשיו שאילתות.

מגלי והבה: אמנון, היית פעם סגן יושב-ראש.

מגלי והבה: אני רואה שההצעה סומנה ואני שמח ומקווה שגם התקבלה, כי זה נושא מאוד חשוב וראוי.

מגלי והבה: שאילתות לשר לביטחון הפנים, ידידי חבר הכנסת אהרונוביץ, בבקשה.

מגלי והבה: שלא יחשדו, אדוני, הרשיתי לעצמי להגיד ידידי – זה מזה שנים רבות ולא בגלל התפקיד.

יצחק אהרונוביץ': הרבה שנים.

יצחק אהרונוביץ': זה הדדי.

מגלי והבה: תודה, אדוני.

מגלי והבה: חברי חברי הכנסת, מאחר שכיבד אותנו השר לביטחון הפנים, אנחנו מתחילים בשאילתות.

מגלי והבה: שאילתא 811 של חבר הכנסת אורי אריאל: אכיפת סדר במזרח-ירושלים.

מגלי והבה: חבר הכנסת לא נמצא כאן, והתשובה היא לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת אורי אריאל שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ז באדר התש"ע (3 במרס 2010): תושבים התלוננו בפנינו על אוזלת-יד של המשטרה בטיפול בתלונות במזרח העיר.

מגלי והבה: למשל, חנייה מסוכנת של ערבים ביום שישי בציר העופל ומוזיקה רועשת בחצות הלילה ליד מתחמים יהודיים.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם נאכפים על ערביי מזרח העיר החוקים כפי שהם נאכפים במערב העיר?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: האם מובטח למתלונן שפנייתו תטופל גם אם תלונתו היא כנגד תושבי מזרח העיר?

יצחק אהרונוביץ': (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) חבר הכנסת שואל בשם תושבי מזרח העיר אודות אוזלת-ידה של המשטרה בטיפול בתלונותיהם.

יצחק אהרונוביץ': מבירור הפרטים עולה כי המשטרה אוכפת את החוק באופן שוויוני בכל חלקי העיר, ולעניין זה אין כל אבחנה בין מזרח העיר למערבה.

יצחק אהרונוביץ': אשר לתלונות על היעדר אכיפה של עבירות חנייה, יש להבהיר כי ככלל, המשטרה אינה מבצעת אכיפה כנגד עבירות חנייה, אלא במקרים שבהם נגרמת הפרעה לתנועה או חסימת דרך.

יצחק אהרונוביץ': תלונות על הפרעות מנוחה ומטרדי רעש מטופלות על-ידי המשטרה באופן זהה בכל חלקי העיר, ללא קשר לזהות המבצע.

יצחק אהרונוביץ': כל תלונה המתקבלת במשטרה נבחנת על-ידי גורמי החקירה אשר מחליטים על-פי שיקולים מקצועיים אם לפתוח בחקירה פלילית אם לאו, ללא הבחנה אם החשוד הינו תושב מזרח-ירושלים או יהודי.

יצחק אהרונוביץ': הטענות בשאילתא הועלו בצורה כללית ובלתי ממוקדת.

יצחק אהרונוביץ': ככל שיימסרו פרטים בדבר אירוע קונקרטי שבו, לפי הנטען, לא טופלה תלונה כנגד תושב מזרח-ירושלים, ניתן יהיה לבחון את נסיבות האירוע ולהתייחס אליו.

מגלי והבה: שאילתא 829 של חבר הכנסת מיכאל בן-ארי, שנמצא כאן:

מגלי והבה: הנפת דגלי אש"ף בהפגנת השמאל.

מגלי והבה: בבקשה, אדוני.

מגלי והבה: חבר הכנסת שאל את השר לביטחון פנים ביום ב' בניסן התש"ע (17 במרס 2010): במוצאי-שבת, פרשת כי-תישא, קיימו פעילי שמאל הפגנה בירושלים, שבמהלכה ולנגד עיני השוטרים הונפו דגלי אש"ף – ארגון שהוצא מחוץ לחוק והכרזתו כארגון טרור לא בוטלה.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: מדוע לא נעצרו העבריינים? 2.

מגלי והבה: מדוע מגלה המשטרה אוזלת-יד בה בשעה שכל מי שמניף דגל "כך" נעצר?

יצחק אהרונוביץ': אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, חבר הכנסת מיכאל בן-ארי ביקש לדון בהנפת דגלי אש"ף על-ידי פעילי שמאל במהלך הפגנה בירושלים, ושואל מדוע נעצרו מניפי הדגלים.

מיכאל בן-ארי: לא נעצרו.

יצחק אהרונוביץ': סליחה.

יצחק אהרונוביץ': מדוע לא נעצרו.

יצחק אהרונוביץ': היתה כוונה לעצור.

מיכאל בן-ארי: אם היתה כוונה לעצור, זה היה טוב.

יצחק אהרונוביץ': מבירור הפרטים עולה כי פקודת מניעת טרור – להלן: הפקודה – קובעת כעבירה פלילית כל מעשה שיש בו גילוי של הזדהות עם ארגון טרוריסטי או אהדה אליו, בהנפת דגל, בהצגת סמל או ססמה או בהשמעת המנון או ססמה, או כל מעשה גלוי דומה המגלה בבירור הזדהות או אהדה כאמור, והכול במקום ציבורי או באופן שאנשים הנמצאים במקום ציבורי יכולים לראות או לשמוע גילוי כזה של הזדהות או אהדה.

יצחק אהרונוביץ': עד כאן הפקודה.

יצחק אהרונוביץ': הגדרת המונח "ארגון טרוריסטי" בפקודה היא: "חבר אנשים המשתמש בפעולותיו במעשי אלימות העלולים לגרום למותו של אדם או לחבלתו, או באיומים במעשי אלימות כאלה".

יצחק אהרונוביץ': הפקודה קובעת בין השאר כי ממשלת ישראל מוסמכת להכריז בפרסום ברשומות שחבר אנשים מסוים הינו ארגון טרוריסטי, והודעה זו תשמש הוכחה בכל דיון משפטי כי אותו חבר אנשים הוא ארגון טרוריסטי.

יצחק אהרונוביץ': בין הארגונים שהוכרזו לאורך השנים על-ידי ממשלות ישראל כארגוני טרור נמצאות תנועת "כך", תנועת כ"ח – "כהנא חי", וכן תנועות ה"חמאס", ה"חיזבאללה", "הג'יהאד האסלאמי" ועוד.

יצחק אהרונוביץ': ארגון השחרור הפלסטיני אש"ף הוכרז על-ידי ממשלת ישראל בשנת 1980 כארגון טרוריסטי.

יצחק אהרונוביץ': הכרזה זו לא שונתה עד עצם היום הזה.

יצחק אהרונוביץ': עם זאת, ביחסים שבין מדינת ישראל לבין אש"ף חל שינוי: ממשלת ישראל ניהלה משא-ומתן עם אש"ף ואף חתמה על הסכמים אתו.

יצחק אהרונוביץ': השינוי אף קיבל ביטוי בדברי חקיקה של הכנסת.

יצחק אהרונוביץ': סמוך לאחר חתימת הצהרת העקרונות בין מדינת ישראל לבין ארגון אש"ף ביום 13 בספטמבר 1993 פנה חבר הכנסת דאז שאול יהלום אל היועץ המשפטי לממשלה וביקש בין השאר כי יורה על העמדה לדין של מניפי דגלי אש"ף בישראל ובאיו"ש.

יצחק אהרונוביץ': במענה על פנייה זו השיב היועץ המשפטי לממשלה: "בנסיבות הקיימות של ימים אלו, ובכללן ההכרה של ממשלת ישראל בארגון אש"ף וחתימת הסכם עמו, המשא-והמתן המתקיים עם אותו ארגון בהמשך לאותה הכרה ולהכרזות ההדדיות בינו לבין ממשלת ישראל ומדינת ישראל, אין עניין לציבור – במשמעותו המשפטית של ביטוי זה – לפתוח בהליך פלילי כלשהו נגד מי שמלינים נגדו כי הניף דגל של אותו ארגון אש"ף".

יצחק אהרונוביץ': העתירה לבג"ץ שהגיש חבר הכנסת יהלום נגד החלטה זו של היועץ המשפטי לממשלה נדחתה.

יצחק אהרונוביץ': מעבר לאמור יצוין כי כיום דגל אש"ף זהה בצורתו לדגל הרשות הפלסטינית, שמדינת ישראל הכירה בה ומקיימת עמה יחסים מדיניים.

יצחק אהרונוביץ': דגל זה אף מונף לעתים באירועים רשמיים של מדינת ישראל.

יצחק אהרונוביץ': לאור זאת מובן כי אין לומר שבכל מקרה שמונף דגל זה מתקיימת עבירה פלילית או תמיכה בארגון טרור.

יצחק אהרונוביץ': אשר לאפשרות להורות על הסרת דגל אש"ף המונף במסגרת הפגנה, הנחיית היועץ המשפטי לממשלה היא כי כאשר מתעורר חשד ממשי שהנפת הדגל נועדה לבטא תמיכה בארגון טרור, או כאשר מתעורר חשד ברמת הסתברות גבוהה כי הנפת הדגל תוביל לפגיעה קשה בשלום הציבור, רשאי שוטר להורות למפגין לחדול מהנפת הדגל במהלך ההפגנה.

מגלי והבה: חבר הכנסת בן-ארי, שאלה נוספת.

מיכאל בן-ארי: אדוני השר, אני חושב שדבריך מעידים על עצמם.

מיכאל בן-ארי: הכרזת אש"ף כארגון טרור לא בוטלה, ואם כן, זהו החוק, וגם כשבג"ץ דוחה אותו זה לא מבטל את החוק, וחוק, צריך לאכוף אותו.

מיכאל בן-ארי: אם מדובר בדגל של ארגון טרור, שהוא – מקיימים אתו יחסים כאלה ואחרים וכו' – יכול להיות שעוברים עוד עבירות – – –

מגלי והבה: מה השאלה, אדוני?

מיכאל בן-ארי: אדוני היושב-ראש, תן לי להבהיר את עמדתי.

מיכאל בן-ארי: אני מחכה חצי שנה לתשובה הזאת.

ישראל חסון: אש"ף מוגדר ארגון טרור.

מגלי והבה: את עמדתך הבהרת בשאילתא.

מגלי והבה: עכשיו מותר לך – שתי שאלות.

מיכאל בן-ארי: מכל מקום, השאלה היא – – –

אורי אריאל: – – – בסוף הדברים.

מגלי והבה: אפילו.

מגלי והבה: שאלה אחת – – –

אורי אריאל: אם זה נכון.

מיכאל בן-ארי: מכל מקום, השאלה היא למה משטרת ישראל – – –

מגלי והבה: יפה.

מגלי והבה: עכשיו אתה בכיוון.

מיכאל בן-ארי: למה משטרת ישראל לא אוכפת את החוק שאומר שדגל אש"ף שייך לארגון טרור, וארגון טרור, אסור להניף את דגליו – על אף כל מה שאמרת, יש חוק במדינת ישראל, וחוק הוא חוק הוא חוק, לימדו אותנו.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: אדוני השר.

יצחק אהרונוביץ': אני רק אחזור על שני משפטים שאמרתי:

יצחק אהרונוביץ': דגל אש"ף – – – שמדינת ישראל הכירה בה ומקיימת עמה יחסים מדיניים – זה לא ארגון טרור.

יצחק אהרונוביץ': אשר לאפשרות של הסרת דגל אש"ף המונף במסגרת הפגנה, הנחיית היועץ המשפטי לממשלה: כאשר מתעורר חשד ממשי כי הנפת הדגל באה לבטא תמיכה בארגון, רשאי השוטר ברגע שהוא חש, השוטר, שיש פה באמת חשד ממשי.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו לא חשנו את זה, או בהפגנה לא חשו השוטרים, ולכן הדגל לא הוסר.

מגלי והבה: תודה, אדוני השר.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים.

מגלי והבה: שאילתא מס' 865, של חבר הכנסת אריה ביבי, שאינו נוכח – לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת אריה ביבי שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"א באייר התש"ע (5 במאי 2010): בנובמבר 2009 נרצח בצפון נהג מונית.

מגלי והבה: מאז הרצח עברה כבר חצי שנה, ועדיין אין חדש בחקירתו.

מגלי והבה: נוסף על כך ישנן כמה פרשיות פליליות חמורות במחוז שעדיין לא פוענחו.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: היכן עומדת חקירת רציחת נהג המונית?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: מה מונע את פענוחן של פרשיות הרצח האחרות במחוז?

יצחק אהרונוביץ': (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) חבר הכנסת ביקש לדעת מה מצב חקירת רצח נהג המונית חמזי חמזי בצפון, וכן לדון בשאלה מה מונע את פענוחן של פרשיות רצח אחרות במחוז שטרם פוענחו.

יצחק אהרונוביץ': 1.

יצחק אהרונוביץ': מבירור הפרטים עולה כי חקירת הרצח טרם הסתיימה והיא ממשיכה בכיוונים מודיעיניים וחקירתיים שאין אפשרות לפרטם, הן בשל כך שהחקירה עדיין מתנהלת והן בשל הטלת צו איסור פרסום בכל הקשור לפרטי החקירה.

יצחק אהרונוביץ': 2.

יצחק אהרונוביץ': תיקי הרצח מטופלים ברובם ביחידות המרכזיות של המרחבים, בהקצאת מירב המשאבים ומלוא תשומת הלב הנדרשת, בקיום הליך פיקוח ובקרה סדור בכל הרמות.

יצחק אהרונוביץ': נוסף על כך, מתקיימים "סטטוסים" קבועים עם היחידות המטפלות כדי להתעדכן במצב התיקים – מדי חודש מפקד המחוז מקיים "סטטוסים" ודיוני פשיעה במרחבים.

יצחק אהרונוביץ': במהלך הדיונים מוצגים התיקים וניתנות הנחיות לביצוע.

יצחק אהרונוביץ': "סטטוסים" מתקיימים גם ברמת מפקדי המרחבים, קציני אח"מ המרחביים וקצין אח"מ צפון.

יצחק אהרונוביץ': מהנתונים שיפורטו להלן אפשר להתרשם כי שיעור הגילויים בתיקי רצח במחוז הצפוני הוא גבוה: בשנת 2007 נפתחו 32 תיקי רצח, 22 מהם פוענחו – 69% גילוי; בשנת 2008 נפתחו 30 תיקי רצח, 20 מהם פוענחו – 67% גילוי.

יצחק אהרונוביץ': בשנת 2009 נפתחו 43 תיקי רצח, 31 מהם פוענחו – 72% גילוי; בשנת 2010 נפתחו עשרה תיקי רצח, בארבעה מהם הוגשו כתבי אישום ויתר התיקים בשלבי חקירה אינטנסיביים ומתקדמים.

יצחק אהרונוביץ': המחוז הצפוני עושה את כל הנדרש במישור הפיקודי והמקצועי כדי לתת מענה הולם וראוי בתיקים אלו.

יצחק אהרונוביץ': בכל תיק רצח נעשות פעולות חקירה רבות, מאומצות ומגוונות – חלקן גלויות וחלקן סמויות – כדי להביא לפענוח מקסימלי ולהבאת החשודים בתיקים אלו לדין.

מגלי והבה: חבר הכנסת זאב, תודה.

מגלי והבה: שאילתא מס' 869, של חבר הכנסת יצחק וקנין, שנמצא כאן: שרפת דגל המדינה.

מגלי והבה: בבקשה, אדוני.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת וקנין נמצא פה?

מגלי והבה: כן כן, הוא נמצא.

יצחק אהרונוביץ': דקה.

יצחק אהרונוביץ': תן לי רק לחפש את זה.

יצחק אהרונוביץ': עוד דקה.

מגלי והבה: אפשר לשלוח לו בכתב.

אמנון כהן: אתה יכול לענות לו בעל-פה.

מגלי והבה: הוא צריך את העובדות, לא מספיק – – –

אמנון כהן: הוא יודע אותן בעל-פה – – –

יצחק וקנין: יש לי ארבע שאילתות בעל-פה.

אמנון כהן: אחד השרים המוכשרים בכנסת ישראל.

אורי אריאל: תרחיב, תרחיב, אמנון.

אורי אריאל: תרחיב בזה קצת.

יצחק אהרונוביץ': אין לי את זה פה.

מגלי והבה: יביאו לך.

יצחק אהרונוביץ': יביאו את זה.

מגלי והבה: יביאו בהמשך.

מגלי והבה: יש לך עוד – – –

יצחק אהרונוביץ': לחבר הכנסת וקנין יש לי אחת אחרת.

מגלי והבה: כן, יש ליצחק וקנין כמה, וזאת ההזדמנות להגיד תודה לכל אלה מחברי הכנסת ששואלים שאילתות ובאים – לא כאלה ששואלים ואחר כך שוכחים.

אמנון כהן: ש"סניקים באים.

מגלי והבה: זה לכל אלה שלא מתמידים.

יצחק אהרונוביץ': יש לי תשובה על שאילתא 914 של וקנין.

יצחק אהרונוביץ': ברשותך, אם אתה רוצה שאני אענה.

יצחק וקנין: אדוני, יש לי ארבע שאילתות.

מגלי והבה: יש לנו סדר, אחר כך נעשה לך בלגן.

יצחק אהרונוביץ': מה שאתה מחליט, היושב-ראש.

יצחק אהרונוביץ': יביאו את זה.

יצחק אהרונוביץ': בסדר.

קריאה: הש"סניקים פה.

מגלי והבה: שאילתא מס' 873, של חבר הכנסת אורי מקלב, שנמצא כאן:

מגלי והבה: עיכוב שחרור עציר על-ידי המשטרה.

מגלי והבה: כן, אדוני.

מגלי והבה: חבר הכנסת שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"א באייר התש"ע (5 במאי 2010): במוצאי-שבת עצרה המשטרה אזרח במירון.

מגלי והבה: בית-המשפט הורה לשחררו בערבות.

מגלי והבה: במשטרה עיכבו את ההודעה למשפחה ולכן העציר נותר יום נוסף במעצר.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: מה ייעשה להסקת מסקנות ולפרסומן?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: מה ייעשה לפיצוי העציר על החזקתו במעצר שלא כדין יום נוסף?

יצחק אהרונוביץ': 1–2.

יצחק אהרונוביץ': אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, חברי חבר הכנסת אורי מקלב שואל על מעצרו של אזרח במירון, שבית-המשפט הורה על שחרורו אך בשל עיכוב נותר יום נוסף במעצר.

יצחק אהרונוביץ': מבירור הפרטים, עולה כי ב-25 באפריל 2010, בשעה 04:00, הגיע החשוד עד לכניסה ליישוב מירון ונתקל בשער סגור.

יצחק אהרונוביץ': במקום התפתח עימות בין החשוד לבין השומר.

יצחק אהרונוביץ': החשוד שלח בחור צעיר שישב עמו ברכב שיפתח את השער הסגור.

יצחק אהרונוביץ': החשוד החל בנסיעה אף-על-פי שהשומר עמד מול הרכב.

יצחק אהרונוביץ': על-פי גרסת השומר, החשוד עלה על רגלו עם הרכב שבו נהג.

יצחק אהרונוביץ': משהבחין החשוד בצעקות השומר הוא נמלט מהמקום, וניידת אבטחה שסיירה במקום נסעה אחרי הרכב הנמלט ועצרה אותו.

יצחק אהרונוביץ': החשוד עוכב ונפתח נגדו תיק חקירה בתחנת צפת.

יצחק אהרונוביץ': בהמשך הוחלט לעצור את החשוד, ונמסר דיווח על כך לסניגוריה הציבורית, בציון כי החשוד איננו מעוניין להיות מיוצג על-ידי עורך-דין.

יצחק אהרונוביץ': למרות זאת הגיע הסניגורית התורנית, עורכת-הדין , לתחנה, אך העצור סירב להיפגש אתה.

יצחק אהרונוביץ': החשוד נלקח להארכת מעצר בבית-משפט השלום התורן בנצרת על-ידי חוקר ושוטר מלווה נוסף, ושם הועבר לאחריות יחידת נחשון של שירות בתי-הסוהר, מתוקף היותו עצור.

יצחק אהרונוביץ': הדיון בבקשת המשטרה להארכת מעצרו של החשוד החל בשעה 16:00 ונמשך זמן רב, כולל הפסקה על מנת לבדוק אם חברו של החשוד – העד שזומן – התייצב בתחנה כנדרש כדי למסור עדות, להמתין לסניגור מטעמו ולברר אם אכן מקורביו דאגו לזימון סניגור פרטי.

יצחק אהרונוביץ': בית-המשפט הורה על שחרור החשוד בתנאים מגבילים, שכללו מעצר-בית מלא עד 27 באפריל, התחייבות עצמית וערבות צד ג' 3,000 שקלים, הפקדה בסך 1,000 שקלים.

יצחק אהרונוביץ': עוד קבע בית-המשפט כי שחרור החשוד יעוכב עד לשעה 23:00, כדי לאפשר לחוקרי המשטרה לבצע פעולות חקירה דחופות, והורה לאפשר לחשוד לערוך שיחות טלפון, בפיקוח החוקרים, כדי להודיע למשפחתו על מעצרו.

יצחק אהרונוביץ': ככלל, האחריות לוודא מול מזכירות בית-המשפט הפקת שוברי תשלום, הכנת אסמכתאות לשחרור והפקדת ערבויות עם סיום הדיון בעניינו של עצור בפני שופט מוטלת על שב"ס ועל יחידת ליווי העצורים – יחידת נחשון.

יצחק אהרונוביץ': הדיון בעניינו של החשוד הסתיים בשעה 17:30, לאחר שמזכירות בית-משפט השלום בנצרת נסגרה.

יצחק אהרונוביץ': לאור האמור, ובהיעדר מזכירות לטפל בהכנת המסמכים הדרושים להבטחת תנאי השחרור, החוקר שוחח בטלפון עם המזכיר הראשי של בית-המשפט, אשר הפנה אותו למזכירה התורנית במזכירות הפלילית בבית-המשפט המחוזי בנצרת, אולם המזכירה לא הצליחה להנפיק שובר תשלום.

יצחק אהרונוביץ': בנסיבות אלה הודיע אחראי המשמרת מטעם יחידת נחשון של שב"ס לחוקר כי יחידתו תמשיך לטפל בעצור.

יצחק אהרונוביץ': בסביבות השעה 19:00 חזר החוקר לתחנה בצפת ועדכן את החוקר התורן בהחלטת בית-המשפט.

יצחק אהרונוביץ': החוקר התורן יצר קשר עם חברו של החשוד על מנת שזה ידאג לארגן את הסכום הדרוש לשחרורו.

יצחק אהרונוביץ': למחרת בבוקר נלקח החשוד לבית-המשפט על-ידי יחידת נחשון, שילם את השובר בסך 1,000 ש"ח ושוחרר מן המעצר.

יצחק אהרונוביץ': 1.

יצחק אהרונוביץ': במענה על שאלתך הראשונה, הרי שעל אף האמור לעיל הורה מפקד מחוז הצפון למנות קצין בודק שיבחן את כל ההתנהלות המשטרה באירוע הזה, על מנת שהאירוע יתוחקר ויופקו לקחים והמלצות לביצוע, אם יעלה הצורך בכך.

יצחק אהרונוביץ': 2.

יצחק אהרונוביץ': במענה על שאלתך השנייה, הרי ששאלת פיצויו של החשוד בגין החזקתו במעצר תידון על-ידי הגורם הרלוונטי, ואליו יפנה החשוד את תביעתו לכך, אם יבחר לעשות כן.

יצחק אהרונוביץ': כלומר, אם הוא יבחר לעשות – ידונו בהמשך.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: שאלה נוספת לחבר הכנסת מקלב.

מגלי והבה: חבר הכנסת אריאל, אנחנו שומעים אותך עד פה.

אורי מקלב: תודה רבה לך, אדוני השר.

אורי מקלב: אני באמת מודה לך על התשובה, על הסיפא של התשובה, על כך שימונה קצין בוחן, כיוון שבאמת לטענתו יש עוד הרבה דברים במהלך.

אורי מקלב: אדוני השר הזכיר שלמחרת בבוקר הוא הגיע שוב לשופט.

אורי מקלב: השאלה היא, למה הוא הגיע לשופט?

אורי מקלב: הרי הוא לא שוחרר בערבות בגלל סיבות טכניות, שיבדקו.

אורי מקלב: מה הסיבות שהשופט הורה לשחרר עד 23:00, והוא לא שוחרר – אבל למה הוא הגיע למחרת?

אורי מקלב: אני יודע שהוא הגיע למחרת – בקשה למעצר כי הוא לא הפקיד ערבות.

אורי מקלב: לא נתנו לו להפקיד ערבות, והוא הגיע לשופט להארכת מעצר, לכאורה; בשביל מה הביאו אותו למחרת בבוקר להארכת מעצר?

אורי מקלב: זה מה שחשוב, גם מה שאמר אדוני, אבל אני מקווה שהקצין הבודק יבדוק גם את זה, ואז ייתן לנו תשובה, כי לידיעתך, פעם ראשונה בחייו הוא לא הניח תפילין כל היום באותו יום ראשון.

אורי מקלב: מנעו ממנו להניח תפילין בבית-המעצר.

אורי מקלב: זה חלק מהתלאות שהוא עבר, וזה חלק שאני אשמח מאוד אם גם הוא ייבדק.

אורי מקלב: תודה.

יצחק אהרונוביץ': אני קודם כול מחזק את הדברים, והדברים האלה יעלו בתחקיר של מפקד המחוז.

יצחק אהרונוביץ': אישית אני גם אעביר לך העתק, ואתה תראה את הדברים.

יצחק אהרונוביץ': אני מקווה שהכול יטופל ויובן שם.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: יש לנו עכשיו שלוש שאילתות של חבר הכנסת אמנון כהן.

מגלי והבה: אנחנו נתייחס לשלושתן?

מגלי והבה: כן.

מגלי והבה: יש גם תשובה לחבר הכנסת וקנין.

מגלי והבה: חבר הכנסת כהן, תמתין, אנחנו חוזרים לשאילתא של חבר הכנסת וקנין, שהיה לפניך והוא כולו האזנה.

מגלי והבה: נא לא להפריע לו, יושב-ראש סיעת ש"ס.

מגלי והבה: תזוז, כדי שהוא יראה את השר.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: חבר הכנסת יצחק וקנין שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"א באייר התש"ע (5 במאי 2010): פורסם כי צעיר מבת-ים שרף את דגל המדינה והסביר לשוטרים כי הוא שונא את הישראלים.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הוגש נגדו כתב אישום?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם לא – מדוע לא?

יצחק אהרונוביץ': 1–2.

יצחק אהרונוביץ': אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, חבר הכנסת יצחק וקנין ביקש לדון באירוע שפורסם ולפיו צעיר מבת-ים שרף את דגל המדינה.

יצחק אהרונוביץ': מבירור הפרטים עולה כי במסגרת חקירתו של קטין, יליד 1993, בגין עבירה על איומים, חשף הקטין במכשיר הטלפון הנייד שלו סרטון שצילם ובו נראה חברו, אף הוא קטין, יליד 1994, שורף את דגל המדינה ומדבר בגנות המדינה והמשטרה.

יצחק אהרונוביץ': נגד שני החשודים נפתח תיק חקירה בגין עבירות של הצתה וחילול דגל מדינת ישראל.

יצחק אהרונוביץ': החשודים נעצרו לחקירה והודו במיוחס להם – הקטין ששרף את הדגל טען שהוא שונא את המדינה ואת הישראלים שחיים בה – ושוחררו על-ידי בית-המשפט בתנאי ערובה.

יצחק אהרונוביץ': בימים אלה הסתיימה החקירה, והתיק הועבר לפרקליטות מחוז תל-אביב לעיון והחלטה בנושא הגשת כתב אישום נגד שני החשודים.

מגלי והבה: תודה, אדוני.

מגלי והבה: אני מנסה להמחיש לחברי הכנסת שמדברים באולם – אז גם אלה שנואמים פה, חבר הכנסת מקלב וחבר הכנסת נסים – חבר הכנסת נסים זאב, אתה צרוד, אבל הקול שלכם נשמע עד פה, וזה מפריע גם לשר המכובד וגם ליושב-ראש.

מגלי והבה: תודה, אדוני השר, אנחנו ממשיכים בסדר.

מגלי והבה: שאלה נוספת.

יצחק וקנין: לא, אני רק רוצה להעיר הערה לעניין.

יצחק וקנין: אני רוצה להגיד לך: כשזה קורה בציבור החרדי – ואני מגנה את הדבר הזה, בכל מקום, אין ספק בכלל – כשיש חרדים ששורפים דגל, כבר למחרת יש כתב אישום.

יצחק וקנין: פה יש איזה התמשכות של הדברים, לצערי הרב.

יצחק וקנין: אני אומר: אותו דין צריך לחול על כולם, לא משנה אם זה נער חילוני או נער חרדי, וכל מישהו אחר שמתנהג ככה חייב לבוא על עונשו.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: אני חושב שההערה שלך ברורה, וגם אם השר רוצה להתייחס – אני חושב – מקובלת, כי צריך לטפל בכל מי ששורף את דגל המדינה.

מגלי והבה: לחבר הכנסת אמנון כהן יש שלוש שאילתות.

מגלי והבה: שאילתא 875 של חבר הכנסת אמנון כהן – – –

אמנון כהן: אחד אחד.

אמנון כהן: אחד אחד.

מגלי והבה: לא, אבל אדוני יענה תשובה אחת על שלושתן.

אמנון כהן: אני פה חצי שעה – – –

מגלי והבה: אתה שאלת שאילתות נפרדות באותו נושא.

מגלי והבה: נושאים אחרים – שלוש שאילתות – – –

אמנון כהן: שלוש שאילתות, כל אחת עולם ומלואו.

מגלי והבה: טוב, לפי מה שרשום לי פה, חבר הכנסת כהן, יש שלוש שאילתות של חבר הכנסת אמנון כהן – שתי שאילתות, 875 ו-904: הצגת תמונות הילדים לעצור, ושאילתא באותו נושא, של חבר הכנסת נסים זאב – – –

אמנון כהן: אה, של נסים זאב.

אמנון כהן: אני משהו אחד.

אמנון כהן: אני אחד.

מגלי והבה: חבר הכנסת אמנון כהן, אני יודע.

מגלי והבה: התבלבלת כי יש לך עוד שאילתות בהמשך.

אמנון כהן: לא התבלבלתי.

אמנון כהן: אתה אמרת שהוא יענה על שאילתות – תשובה אחת.

מגלי והבה: לא לא, הוא יענה על שלוש שאילתות, שתיים מהן של חבר הכנסת אמנון כהן באותו נושא, ושל נסים זאב, והקראתי את המספרים.

מגלי והבה: אדוני השר יענה עכשיו לפי מה שרשום לו, לפי מה שהקראנו.

יצחק אהרונוביץ': מדובר פה על פרשת "הולילנד"?

מגלי והבה: כתוב לי פה: הצגת תמונות הילדים לעצור.

יצחק אהרונוביץ': יש לי 875, 904 ו-934.

מגלי והבה: 934, 785 ו-934 מתייחסים לנושא של הצגת תמונות הילדים – – –

יצחק אהרונוביץ': ו"הולילנד", לאיזה – – –?

מגלי והבה: אחר כך, 899.

מגלי והבה: לא, זה משהו אחר.

מגלי והבה: כן.

יצחק אהרונוביץ': לא, לגבי "הולילנד" – איזה מספר?

יצחק אהרונוביץ': יש לי 900: חילול קברים.

יצחק אהרונוביץ': זה לא זה, אמנון?

אמנון כהן: לא זה.

יצחק אהרונוביץ': תן לי דקה.

יצחק אהרונוביץ': תן לי לראות.

אמנון כהן: כן, זה זה, אדוני.

אמנון כהן: תענה, זה מתייחס לזה.

מגלי והבה: חבר הכנסת כהן, יש סדר בדברים.

אמנון כהן: אני אומר לך שהשאילתות האלה מתייחסות למה שהשר אומר.

אמנון כהן: זה נכון.

מגלי והבה: טוב שאתה שואל וטוב שאתה מבהיר – – –

אמנון כהן: השר מוכשר, יודע בדיוק – – –

מגלי והבה: אני יודע, אבל אנחנו צריכים את התמונה המלאה, ועכשיו אדוני במקום הנכון.

מגלי והבה: חבר הכנסת אמנון כהן שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ח באייר התש"ע (12 במאי 2010): פורסם כי החוקרים הניחו לפני עצור תמונות ילדיו שאותם לא ראה 23 ימים.

מגלי והבה: אשת העצור סיפרה שהחוקרים לקחו את התמונות מביתם.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם התמונות נלקחו מהבית?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם לא – מנין היו לחוקרים התמונות?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם התמונות נכללו בצו בית-המשפט שאישר חיפוש בבית החשוד?

מגלי והבה: חבר הכנסת אמנון כהן שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ח באייר התש"ע (12 במאי 2010): פורסם כי לעד המדינה בפרשת "הולילנד" הובטחו הטבות כספיות: תשלום חובותיו לשוק האפור, משכורת חודשית לכל החיים, ביטול חובותיו למס הכנסה ועוד.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם נכון הדבר?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – מה ייעשה לחשיפת ההסכם?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: אילו הטבות עקיפות וישירות קיבל העד? 4.

מגלי והבה: מה הוא המקור לכך בתקציב המדינה?

מגלי והבה: 5.

מגלי והבה: מי מטעם המדינה חתום על ההסכם?

מגלי והבה: 6.

מגלי והבה: מי הדרג הבכיר שאישר אותו?

מגלי והבה: ביום ו' בסיוון התש"ע (19 במאי 2010): אזרח שנחקר בעניין פרשת "הולילנד" רשם לעצמו במחברת את השאלות והתשובות במהלך החקירה.

מגלי והבה: בסיומה נטל החוקר את המחברת בטענה שלמחרת תימשך העדות.

מגלי והבה: בתום העדות נאמר לו שהוא הופך לנחקר באזהרה ולפיכך עליו להשאיר את המחברת.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם נכון הדבר?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – האם נהגו החוקרים על-פי החוק?

יצחק אהרונוביץ': אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, חברי הכנסת נסים זאב ואמנון כהן שואלים על פעולות חקירתו של מאיר רבין, הנחקר בפרשת "הולילנד".

יצחק אהרונוביץ': מבירור הפרטים עולה כי השאילתות נוגעות בחקירה המתנהלת, שטרם הסתיימה.

יצחק אהרונוביץ': לאור זאת אבקש להבהיר כי המשטרה אינה מוסרת פרטים הנוגעים בחקירה שמתנהלת או בנושאים הקשורים אליה ובכלל זה כל פעולות החקירה שננקטות בשעה זו.

יצחק אהרונוביץ': התשובה היא פשוטה: החקירה בעיצומה, עוד לא נסתיימה, ואנחנו פשוט לא יכולים לתת מעבר לכך.

מגלי והבה: טוב.

מגלי והבה: חבר הכנסת אמנון כהן, שאלה נוספת, אף-על-פי שהתשובה ברורה.

מגלי והבה: בבקשה.

אמנון כהן: אני לא נכנס – אדוני השר, תודה על התשובה המנומקת והמקצועית שקיבלתי; מאוד מקצועית.

אמנון כהן: אני פשוט שואל, לא לעניין החקירה, חס ושלום, אבל איך יכול להיות שמציגים לעציר תמונה של הילדים שנלקחה איכשהו, לא בדרכים כשרות, מתוך הבית.

אמנון כהן: זאת הנקודה שלי.

אמנון כהן: זה לא קשור לחקירה עצמה.

אמנון כהן: איך התמונות מגיעות, כאשר יש צו של בית-משפט לנושא של דבר מסוים, ופתאום, בתוך זה, מנצלים את הצו ולוקחים דברים מתוך הבית.

אמנון כהן: זה הדבר, אדוני.

אמנון כהן: זה על השאילתא הראשונה, על השאלה הזאת.

יצחק אהרונוביץ': חברי חבר הכנסת אמנון כהן, אני מאוד מעריך אותך ומוקיר את עבודתך בכנסת, ועל כל עשייתך, גם לטובת אותם אנשים, והשאילתות שאתה מגיש.

יצחק אהרונוביץ': לשאלתך, אני חוזר ואומר: קשה לי לתת תשובה למה נלקחו התמונות מהבית.

יצחק אהרונוביץ': אני מציע – בוא נתאפק, נסיים את החקירה.

יצחק אהרונוביץ': אני מבטיח שאחרי שהחקירה תסתיים תעלה את השאילתא שנית ואני אתן לך את התשובה, גם מדוע נלקחו התמונות.

יצחק אהרונוביץ': מאחר שאתה חבר כנסת רציני ומוכשר מאוד, אני מבקש ממך לא להיכנס לפרטי החקירה.

מגלי והבה: חבר הכנסת אמנון כהן, רק רגע.

מגלי והבה: השר חזר פעם שנייה, וגם אנחנו הבנו את הסיטואציה של השאילתא.

מגלי והבה: תתאזר בסבלנות, אני מבטיח לך, וגם הוא אומר לך, שהוא יענה על שאילתות אחרי גמר החקירה.

מגלי והבה: אם יש עוד דבר – – –

אמנון כהן: אבל יש לי שאלה נוספת, לשאילתא השנייה, לא קשור לחקירה בכלל.

אמנון כהן: לא לחקירה.

יצחק אהרונוביץ': אמנון, אני חוזר בי מהדברים שאמרתי קודם.

יצחק אהרונוביץ': ..

אמנון כהן: תודה רבה, כבוד השר המוכשר, מתוך כל השרים שיושבים כאן, באמת, עבודה מקצועית, ובתקופה שבלתי אפשרי, בתקציבים הדלים שנותנים לך, ואתה עושה מלאכתך נאמנה.

אמנון כהן: אפשר עוד לעשות דברים טובים יותר, אבל יישר כוח על מה שאתה עושה, אדוני.

אמנון כהן: אבל עוד פעם, גם פה, גם בשאילתא השנייה, בכלל שאלתי על עד מדינה.

אמנון כהן: ואין קשר לאותה חקירה, ואני לא נכנס לזה.

אמנון כהן: שאלתי איזה פיצוי קיבל עד המדינה ומאיפה הכסף – מאיפה הכסף הרב שקיבל עד המדינה שהיה מסובך בחובות בשוק האפור ובחובות למס הכנסה.

אמנון כהן: אז אני חושב – זו לא אותה החקירה.

מגלי והבה: תודה לך, חבר הכנסת.

מגלי והבה: אני משחרר את השר מלענות כי הוא אמר: הנושא בחקירה, ותתאזר בסבלנות.

אמנון כהן: – – –

יצחק אהרונוביץ': ראה תשובתי הקודמת, נו, אמנון.

מגלי והבה: תאמין לי שהבנו.

מגלי והבה: ואלה שרצית לשאול בשמם, גם הבינו.

אמנון כהן: אני נאלץ ליזום דיון בוועדת הפנים של הכנסת.

אמנון כהן: אני אעלה את כולם לשאול שאלות – נעשה ישיבה סגורה.

מגלי והבה: חבר הכנסת כהן.

מגלי והבה: כולנו בעד הצדק, ואם השר אומר לך, אז חזקה עלינו שיסתיים העניין ונקבל תשובות.

מגלי והבה: חבר הכנסת נסים זאב, מוותר על שאלה נוספת?

נסים זאב: זה כל כך סודי וכל כך – – –

מגלי והבה: אדוני, אדוני, אנחנו לא מדברים על סודיות ולא על סודות.

מגלי והבה: אנחנו מדברים על הגינות שמתחייבת בגלל חקירה.

נסים זאב: זה לא קשור לחקירה – –

מגלי והבה: תודה.

נסים זאב: – – אבל להתחמק זה תמיד טוב.

נסים זאב: אני מסכים אתך.

אמנון כהן: זה לא השר.

נסים זאב: זה לא התחמקות של השר, זה של המשטרה.

אמנון כהן: לא, חס וחלילה.

אמנון כהן: השר עושה עבודה מקצועית ונאמנה.

מגלי והבה: תודה לכם.

אמנון כהן: אני רוצה להודות לכבוד השר על התשובות שענה לנו.

יצחק אהרונוביץ': זה מה שאני יכול לעשות – לתת לכם.

מגלי והבה: תודה לשר, תודה לחברי הכנסת.

מגלי והבה: שאילתא 899 של חבר הכנסת , שנכנס בזמן לאולם: גנבת בלוני גז בירושלים.

מגלי והבה: אדוני השר, בבקשה.

מגלי והבה: חבר הכנסת חיים אמסלם שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ח באייר התש"ע (12 במאי 2010): תושבים בשכונות רוממה, גבעת-שאול ומטרסדורף בירושלים, טוענים כי הם סובלים מגנבות של בלוני גז, כנראה על-ידי גורמים שזו "פרנסתם".

מגלי והבה: הוגשו תלונות שלא נשאו פרי.

מגלי והבה: לפי אחד התושבים נמסרו למשטרה מספרי כלי רכב שמהם יצאו גנבי בלונים.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם נכון הדבר?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – כמה תלונות הוגשו ומה העלו החקירות?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם נבדקו כלי הרכב שמספריהם הועברו למשטרה?

יצחק אהרונוביץ': אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, חבר הכנסת שואל על טענותיהם של תושבי ירושלים כי הם סובלים מגנבות של בלוני גז ותלונותיהם למשטרה לא נשאו פרי.

יצחק אהרונוביץ': 1–2.

יצחק אהרונוביץ': מבירור הפרטים עולה כי מאז תחילת השנה הוגשו במחוז ירושלים 20 תלונות שעניינן גנבת בלוני גז.

יצחק אהרונוביץ': מטבע הדברים, תלונות מסוג זה מוגשות עם התגלות העבירה, כשמדובר בדרך כלל על זמן-מה לאחר האירוע, ולכן קיים קושי בהתחקות אחר עקבות העבריינים.

יצחק אהרונוביץ': עם זאת, בוצעו במחוז ירושלים פעולות שונות למיגור התופעה.

יצחק אהרונוביץ': כך, למשל, בתחילת השנה בוצעה פעילות כנגד כנופיה של גונבי בלוני גז באזור רחביה.

יצחק אהרונוביץ': במהלך הפעילות נעצרו שני חשודים שנתפסו במהלך הגנבה כשברשותם 12 בלוני גז גנובים.

יצחק אהרונוביץ': החקירה בתיק הסתיימה והתיק הועבר ליחידת התביעות להמשך טיפול.

יצחק אהרונוביץ': 3.

יצחק אהרונוביץ': באשר לכלי הרכב המוזכרים בשאילתא, בתאריך 9 בפברואר 2009 נתפס רכב "מיצובישי" ברשות החשוד בגנבת בלוני גז.

יצחק אהרונוביץ': הרכב הושמד מכוח צו שיפוטי על-פי בקשת המשטרה.

יצחק אהרונוביץ': בתאריך 12 בדצמבר 2009 נתפס אותו חשוד, הפעם עם רכב אחר ועליו בלוני גז החשודים כגנובים.

יצחק אהרונוביץ': המשטרה ביקשה להאריך את מעצרו, אולם בית-המשפט הורה על שחרורו.

יצחק אהרונוביץ': המשטרה הגישה ערר על החלטת בית-המשפט, אולם הערר לא התקבל והחשוד שוחרר.

יצחק אהרונוביץ': באירוע נוסף מיום 14 באפריל 2010 נעצר על-ידי ניידת סיור רכב ועליו בלוני גז החשודים כגנובים.

יצחק אהרונוביץ': החשוד נמלט מן הרכב.

יצחק אהרונוביץ': עד כאן.

מגלי והבה: שאלה נוספת לחבר הכנסת אמסלם או שהוא מסתפק?

חיים אמסלם: – – –

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

מגלי והבה: שאילתא מס' 900 של חבר הכנסת אמנון כהן: חילול בתי-עלמין ברחבי הארץ.

מגלי והבה: חבר הכנסת אמנון כהן שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ח באייר התש"ע (12 במאי 2010): לאחרונה אירעו כמה מקרים של חילול בתי-עלמין ברחבי הארץ: בניר-צבי, בלוד ובמרחביה.

מגלי והבה: בהר-הזיתים ובהר-המנוחות מחללים קברים דרך קבע.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: כמה מקרי חילולי קברים אירעו בישראל בכל שנה בחמש השנים האחרונות?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: כמה מקרים אירעו בהר-הזיתים ובהר-המנוחות באותן חמש שנים?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: כמה מתוך אותם מקרים פוענחו?

מגלי והבה: 4.

מגלי והבה: כמה כתבי-אישום הוגשו במקרים אלה?

יצחק אהרונוביץ': אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, חבר הכנסת אמנון כהן ביקש לדון באירועים של חילול בתי-עלמין בניר-צבי, בלוד, במרחביה ובהר-הזיתים שהתרחשו לאחרונה.

יצחק אהרונוביץ': מבירור הפרטים עולה כי מדובר בעשרות בודדות של מקרי חילול בתי-עלמין – 28 מקרים ב-2009 – המתרחשים בבתי-עלמין של כל העדות, בכל רחבי הארץ.

יצחק אהרונוביץ': יש להדגיש כי למרות מספרם המועט של האירועים, המשטרה אינה מקלה ראש בחומרתם של אותם אירועים ופועלת למיצוי החקירה והבאתם של העבריינים לדין, ככל שקיימים מובילים ראייתיים בחקירה.

יצחק אהרונוביץ': 1.

יצחק אהרונוביץ': במענה על שאלתך, הרי שבחמש השנים האחרונות אירעו 170 אירועים של חילול קברים ומצבות או פגיעה במקומות שהוגדרו קדושים ליהודים: 2004 – 20 מקרים; בשנת 2005 – 30 מקרים; בשנת 2006 – 28 מקרים; בשנת 2007 – 39 מקרים; בשנת 2008 – 26 מקרים; ובשנת 2009 – 28 מקרים.

יצחק אהרונוביץ': 2.

יצחק אהרונוביץ': במענה על שאלתך השנייה, הרי שבחמש השנים האחרונות אירעו 30 אירועים: בשנת 2004 – ארבעה מקרים; בשנת 2005 – שלושה מקרים; ב-2006 – שמונה מקרים; ב-2007 – שישה מקרים; ב-2008 – שני מקרים, וב-2009 – ארבעה מקרים.

יצחק אהרונוביץ': 3–4.

יצחק אהרונוביץ': במענה על שאלותיך השלישית והרביעית, הרי שמכלל המקרים, כ-30 מקרים פוענחו והוגשו כתבי אישום ב-25 מקרים.

יצחק אהרונוביץ': לסיכום, משטרת ישראל ואני כשר הממונה עליה רואים בחילול המצבות תופעה חמורה שיש לפעול במלוא האמצעים כדי למגרה ולמצות את הדין עם העבריינים האחראים לכך.

מגלי והבה: שאלה נוספת, אין?

אמנון כהן: נסתפק בדברי השר ובתשובות המנומקות שלו.

מגלי והבה: תודה לך.

מגלי והבה: שאילתא 902 של חבר הכנסת דוד אזולאי – לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת דוד אזולאי שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ח באייר התש"ע (12 במאי 2010): בחודש נובמבר 2009 חולל קברו של התנא רבן שמעון בן גמליאל בפאתי כפר-כנא.

מגלי והבה: פורסם כי משטרת נצרת חוקרת את המקרה.

מגלי והבה: מאז חלפה שנה ומחצה.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: מה חקרה המשטרה?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: מה העלתה החקירה?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם נחקרו אנשים בנושא?

מגלי והבה: אם כן – מי? 4.

מגלי והבה: האם נתפסו חשודים?

מגלי והבה: 5.

מגלי והבה: אם כן – האם הוגשו נגדם כתבי אישום?

יצחק אהרונוביץ': (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) חבר הכנסת דוד אזולאי שואל על חילול קברו של התנא רבן שמעון בן גמליאל.

יצחק אהרונוביץ': מבירור הפרטים עולה כי בתאריך 15 בנובמבר 2009 הוגשה תלונה על-ידי מר אהרן ג'רבי בגין השחתת קבר הרשב"ג.

יצחק אהרונוביץ': על-פי החשד, אלמונים הבעירו אש במקום וגרמו נזק לקירות האתר.

יצחק אהרונוביץ': בתחנת נצרת נפתחה חקירה בחשד לעבירות של פגיעה בבנייני ציבור או במצבות, לפי סעיף 174 לחוק העונשין, כתיבה והשחתת פני מקרקעין, לפי סעיף 196 לחוק העונשין, ובגין היזק בזדון לרכוש, לפי סעיף 452 לחוק העונשין.

יצחק אהרונוביץ': עוד באותו היום צולם אתר הקבר על-ידי טכנאי זיהוי ממרחב העמקים.

יצחק אהרונוביץ': בתאריך 19 בנובמבר 2009 נעצר, על סמך מידע מודיעיני, נחקר ושוחרר בערובה קטין כבן 14, תושב כפר-כנא, אשר הכחיש בחקירתו לחלוטין את המיוחס לו.

יצחק אהרונוביץ': מאחר שהחקירה לא הובילה לביסוס תשתית ראייתית מספקת נגנז תיק החקירה בתאריך 3 בפברואר 2010, בעילה של על"ן.

יצחק אהרונוביץ': אם יהיו התפתחויות במישור המודיעיני תחודש החקירה, כמובן.

מגלי והבה: שאילתא 910 של חבר הכנסת חיים אמסלם: התזת גז פלפל לעיני מפגין.

מגלי והבה: בבקשה.

מגלי והבה: חבר הכנסת חיים אמסלם שאל את השר לביטחון פנים ביום ו' בסיוון התש"ע (19 במאי 2010): בסרטון באינטרנט נראה שוטר ביישוב יצהר בתאריך 29 באפריל 2010 מתיז גז פלפל לעיניו של מפגין שהיה שרוע על הרצפה, מוחזק על-ידי שוטרים אחרים ולא מגלה כל התנגדות.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם המעשה תואם את נוהלי המשטרה?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם לא – מה ייעשה לטיפול במקרה?

יצחק אהרונוביץ': אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, חבר הכנסת חיים אמסלם ביקש לדון בסרטון באינטרנט שבו נראה שוטר ביישוב יצהר, בתאריך 29 באפריל 2010, מתיז גז פלפל לעיניו של מפגין שהוחזק שרוע על הרצפה ולא גילה כל התנגדות.

יצחק אהרונוביץ': מבירור הפרטים עולה כי בתאריך 29 באפריל הגיע צוות פקחי המינהל האזרחי ליישוב יצהר.

יצחק אהרונוביץ': הצוות הבחין בטרקטור המבצע עבודות בניגוד לצווי הפסקת עבודה במסגרת הקפאת הבנייה באיו"ש.

יצחק אהרונוביץ': צוות יס"מ אשר ליווה את פקחי המינהל האזרחי עצר את נהג הטרקטור.

יצחק אהרונוביץ': עשרות מתיישבים התקהלו בכביש היציאה מהיישוב יצהר בכוונה למנוע מהניידת המשטרתית ובה העצור לצאת מתחומי היישוב.

יצחק אהרונוביץ': בשל אלימות המתקהלים נאלצו השוטרים להשתמש בכוח, לרבות התזת גז פלפל.

יצחק אהרונוביץ': במהלך האירוע צולם קצין משטרה כשהוא מתיז גז פלפל לעבר אחד המתפרעים.

יצחק אהרונוביץ': הסרטון הופץ באינטרנט והועבר למחלקה לחקירות שוטרים – באמצעות ארגון זכויות אדם ביש"ע – אשר פתחה בחקירה בעניין.

יצחק אהרונוביץ': 1.

יצחק אהרונוביץ': במענה על שאלתך הראשונה – ככלל, נוהל מחלקת סיור בנושא השימוש בתרסיס פלפל קובע כי "הפעלת התרסיס אפשרית במקרים הבאים ובתנאי שלא ניתן בנסיבות העניין להשתלט על החשוד ללא שימוש באמצעים, או כאשר יש חשש ממשי כי מגע פיזי עם החשוד עלול לגרום לנזק גדול יותר, לשוטר או לחשוד, מהנזק שעלול להיגרם כתוצאה מהשימוש בתכשיר".

יצחק אהרונוביץ': המקרים שבהם ניתן להשתמש בגז פלפל הם: א.

יצחק אהרונוביץ': כלפי חשוד בתקיפת שוטר או תקיפת אדם מן הציבור; ב.

יצחק אהרונוביץ': כלפי חשוד שהתנהגותו מעלה חשש ממשי לתקיפת שוטר או אדם מן הציבור; ג.

יצחק אהרונוביץ': כלפי חשוד המתנגד למעצר באופן אלים; ד.

יצחק אהרונוביץ': כלפי חשוד המנסה להימלט ממעצר; ה.

יצחק אהרונוביץ': כלפי אסיר המפר את הסדר.

יצחק אהרונוביץ': 2.

יצחק אהרונוביץ': במענה על שאלתך השנייה – הרי שנסיבות האירוע הועברו לחקירת מח"ש אשר רק בסופה ייקבע אם יש לראות במעשה עבירה במישור הפלילי או המשמעתי, אם לאו.

מגלי והבה: שאלה נוספת לחבר הכנסת אמסלם.

חיים אמסלם: אדוני השר, תודה על תשובתך המנומקת והכנה.

חיים אמסלם: אדוני השר, אני רוצה לשאול: לו לא היה סרטון או במקרים אחרים שכנראה אין סרטון, האם התופעה הזאת לא קיימת?

יצחק אהרונוביץ': אנחנו מדברים על סרטון שהופץ, אנחנו לא מדברים על סרטון שמרשיע את הקצין.

יצחק אהרונוביץ': אני בכוונה מסתייג מהדברים האלה.

יצחק אהרונוביץ': יש סרטון, רואים את הקצין, רואים את ההתזה, והנושא הועבר למח"ש לבדיקה, זה לא אומר שהקצין אשם פה, הנושא בבדיקה כרגע.

יצחק אהרונוביץ': כל דבר כזה, קודם כול יש תיעוד גם של משטרת ישראל וגם של אנשים שנמצאים שם באירוע.

יצחק אהרונוביץ': הרבה פעמים קורים מקרים שיש הפעלה של אמצעים כאלו או אחרים ללא סרט, גם זה קורה.

יצחק אהרונוביץ': במקרה הזה היה סרט.

יצחק אהרונוביץ': הוא הועבר.

יצחק אהרונוביץ': אי-אפשר להגיד שאם אין יוזמה של זה שנפגע לא מעבירים.

יצחק אהרונוביץ': אם המשטרה לא חושבת שצריך להעביר היא לא מעבירה.

חיים אמסלם: אני מתכוון לנורמה, אדוני השר.

יצחק אהרונוביץ': אני לא מתעסק עם נורמות, אני רק חושב שזה – – –

מגלי והבה: לדעתי, הוא פירט מתי – – –

יצחק אהרונוביץ': אני לא ממהר לשפוט כרגע את הקצין.

יצחק אהרונוביץ': יכול להיות שההפעלה היתה נכונה.

יצחק אהרונוביץ': בואו נמתין לבדיקת מח"ש, ואחר כך נדבר.

מגלי והבה: תודה, אדוני השר.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים.

מגלי והבה: שאילתא 914 של חבר הכנסת יצחק וקנין: תקיפת בני ישיבה בחיפה.

מגלי והבה: בבקשה, אדוני.

מגלי והבה: חבר הכנסת יצחק וקנין שאל את השר לביטחון פנים ביום ו' בסיוון התש"ע (19 במאי 2010): פורסם כי צעירים רוסים תקפו בליל שבת בחורים בישיבת "נחלת הלויים" בשכונת נווה-שאנן בחיפה.

מגלי והבה: אחד הבחורים מאושפז בבית-חולים.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: מה החליטה המשטרה לגבי החשוד שנעצר?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: כמה מקרים של אלימות עולים בכלל וכלפי דתיים בפרט אירעו בחיפה מאז תחילת 2008?

יצחק אהרונוביץ': אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, חבר הכנסת יצחק וקנין ביקש לדון בפרסום שלפיו צעירים ממוצא רוסי תקפו בליל שבת, 1 במאי 2010, בחורים מישיבת "נחלת הלויים" בשכונת נווה-שאנן בחיפה, אחד מהם אושפז בבית-החולים.

יצחק אהרונוביץ': 1.

יצחק אהרונוביץ': מבירור הפרטים עולה כי בתאריך 1 במאי 2010 התקשרו למוקד חירום 100 של משטרת ישראל בחורי ישיבת "נחלת הלוויים" בחיפה והתלוננו על כך שארבעה גברים ממוצא רוסי משליכים לעברם אבנים ונפצים ומשמיעים קריאות גזעניות כגון "חבל שהיטלר לא הרג אתכם" וכדומה.

יצחק אהרונוביץ': למקום האירוע הגיע צוות סיור של המשטרה שעצר חשוד, תושב חיפה ממוצא רוסי, שלטענת בחורי הישיבה הינו אחד מחברי קבוצת הבחורים שתקפו אותם.

יצחק אהרונוביץ': יתר המעורבים ברחו מהמקום טרם הגעת הניידת.

יצחק אהרונוביץ': בסמוך למקום האירוע חנה רכב מסוג "וולבו" שחלונו נשבר, ככל הנראה עקב השלכת האבנים, ותלונה על כך הוגשה בנפרד על-ידי בעל הרכב.

יצחק אהרונוביץ': בגין האירוע פתחה תחנת חיפה בחקירה בגין חשד לביצוע עבירות של גרימת חבלה חמורה בנסיבות מחמירות, חבלה במזיד ברכב ותקיפה.

יצחק אהרונוביץ': החשוד שנעצר נחשד בכך שבמה

יצחק אהרונוביץ': לך האירוע השליך אבן לעברו של אחד הבחורים.

יצחק אהרונוביץ': האבן פגעה בפניו, גרמה לו לשבר מרוסק בלסת התחתונה והוא אושפז ונותח לצורך תיקון השבר.

יצחק אהרונוביץ': בסופה של החקירה הגישה פרקליטות מחוז חיפה כתב אישום ובקשה למעצר עד תום ההליכים כנגד החשוד לבית-המשפט המחוזי בחיפה.

יצחק אהרונוביץ': בתאריך 31 במאי 2010 הורה בית-המשפט על הארכת מעצרו של הנאשם, ובתאריך 15 ביוני 2010 הוא שוחרר בתנאים מגבילים, שכללו הרחקה ממתחם הישיבה, התחייבות עצמית וערבות עצמית.

יצחק אהרונוביץ': מאז האירוע מתבצעות פעולות גלויות וסמויות לאיתור החשודים הנוספים שהיו באותו אירוע.

יצחק אהרונוביץ': 2.

יצחק אהרונוביץ': במענה על שאלתך השנייה באשר לנתונים על אלימות עולים בכלל וכלפי דתיים בפרט, הרי שבשנת 2008 נפתחו בחיפה 344 תיקים שעניינם אלימות גופנית לסוגיה – עבירות סדר ציבורי, עבירות נגד אדם, עבירות נגד גוף, עבירות מין ועבירות כלפי רכוש – במרחב חוף.

יצחק אהרונוביץ': בשנת 2009 נפתחו 390 תיקים מסוג זה, ובשנת 2010 החל מינואר ועד 26 ביוני 2010 נפתחו 131 תיקים מסוג זה.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: שאלה נוספת לחבר הכנסת וקנין.

מגלי והבה: תודה.

יצחק וקנין: – – –

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים בסדר השאילתות.

מגלי והבה: שאילתא 937 של חבר הכנסת דוד אזולאי – לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת דוד אזולאי שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ג בסיוון התש"ע (26 במאי 2010): אסירים היוצאים לחופשות, כולל לשבתות, חייבים במעצר-בית ואינם יכולים לצאת אפילו לתפילות.

מגלי והבה: לחלופין, טרם החמרת התנאים חויבו היוצאים לחופשות לחתום בתחנת המשטרה גם בשבתות.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם נכון הדבר?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – אילו אסירים מחויבים בחופשתם למעצר-בית ואילו לא? 3.

מגלי והבה: האם אלו שאינם במעצר-בית חייבים לחתום בשבת?

יצחק אהרונוביץ': (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) חבר הכנסת ביקש לדון בנושא יציאתם לחופשת שבת של אסירים אשר מחויבים במעצר-בית ואינם יכולים לצאת לתפילות, או לחלופין מחויבים לחתום בתחנת המשטרה בשבתות.

יצחק אהרונוביץ': מבירור הפרטים עולה כי התנאים לחופשות אסירים נקבעים על-ידי שירות בתי-הסוהר ומשטרת ישראל וכי החתימה במשטרה הינה תנאי נחוץ לשם פיקוח על האסיר במהלך חופשתו.

יצחק אהרונוביץ': התנאים ליציאה לחופשה הינם – א.

יצחק אהרונוביץ': אסירים שנידונו לעד שנת מאסר, שלא הורשעו בעבירה ייחודית או אינם משויכים לכנופיית פשע ו/או ארגון פשע, מסווגים לחופשות על-ידי שב"ס לרבות קביעת תנאים לחופשותיהם; ב.

יצחק אהרונוביץ': שאר האסירים – תנאי חופשתם מסווגים ונקבעים על-ידי משטרת ישראל.

יצחק אהרונוביץ': ככלל, אסיר יצא לחופשה אך ורק לאחר שסיים לרצות רבע מעונשו ובהתאם לסיווג האסיר אשר נקבע לפי סוג העבירה שבגינה הוא מרצה את עונשו, הרשעות קודמות, הליכים משפטיים תלויים ועומדים, נסיבות אישיות מיוחדות המתייחסות לאסיר, דרך תפקודו במהלך מאסרו וחיזוי התנהגות האסיר במהלך שהותו בחופשה מחוץ לכותלי בית-הסוהר.

יצחק אהרונוביץ': על-פי הכללים הנהוגים, אסיר שזוהי לו חופשתו הראשונה יצא בתחילה בתנאים מגבילים, לרבות מעצר-בית מוחלט.

יצחק אהרונוביץ': במצב זה יחתום האסיר רק ביציאתו מהכלא ובטרם שובו לכלא.

יצחק אהרונוביץ': יש להדגיש כי תנאי מעצר-בית מוחלט נקבעים גם הם בהתאם לחומרת העבירה ובכפוף לעונש שנקבע לו על-ידי בית-המשפט.

יצחק אהרונוביץ': בהמשך, האסיר יכול לבקש הקלה בתנאי מעצר-הבית.

יצחק אהרונוביץ': ההקלה ניתנת באופן מדורג ובהיעדר מידע מודיעיני נכון לבדיקת מועד יציאתו לחופשתו.

יצחק אהרונוביץ': באשר לאסירים שומרי מצוות – משטרת ישראל משתדלת לעשות מאמץ להתחשב באסירים שומרי מצוות ולהימנע מדרישה לחתימות בשבת, כך שהאסיר נדרש לחתום ביום שישי בטרם כניסת השבת ובמוצאי-שבת.

יצחק אהרונוביץ': במקרים מסוימים המשטרה מוותרת לגמרי על חתימות בשבת ודורשת חתימה ביום שישי, בטרם כניסת השבת, בלבד.

יצחק אהרונוביץ': יש אסירים אשר העבירה שבגינה הורשעו חמורה ביותר – ולפיכך גם תנאי חופשותיהם.

יצחק אהרונוביץ': במידה שאסירים אלה יוצאים לחופשה, הם יהיו בתנאים מגבילים יותר.

יצחק אהרונוביץ': היה ומטעמי דת אסירים אלה מבקשים שלא לחתום בשבת, נציגי משטרת ישראל פונים לשב"ס ומבקשים שלא להוציאם במהלך סוף השבוע, אלא בימי חול.

מגלי והבה: שאילתא 951 של חבר הכנסת דוד אזולאי – גם לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת דוד אזולאי שאל את השר לביטחון פנים ביום כ' בסיוון התש"ע (2 ביוני 2010): פורסם כי אדם נרצח בלב תל-אביב במהלומות אבן לעיני עשרות עדים על רקע קטטה במועדון.

מגלי והבה: אין זה מקרה הרצח הראשון על רקע זה.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: מה עושה המשטרה בעקבות ריבוי מעשי הרצח והאלימות?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: האם נודע הכיצד איש לא בא לסייע לנרצח?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: כמה אירועים דומים אירעו בחמש השנים האחרונות?

יצחק אהרונוביץ': (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) חבר הכנסת ביקש לדון באירוע של קטטה במועדון שבו נרצח אדם בתל-אביב במהלומות אבן לעיני עשרות עדים.

יצחק אהרונוביץ': מבירור הפרטים עולה, כי מדובר באירוע קטטה במהלך בילוי במועדון "הלובי" ברחוב קרליבך בתל-אביב, אשר המשיכה לכיוון הרחוב, שם הכה החשוד ברצח את הקורבן עם אבן בראשו.

יצחק אהרונוביץ': 1.

יצחק אהרונוביץ': בשנת 2008, בתקופה שבין ינואר למאי, אירעו סך הכול 47 מקרי רצח בכל הארץ, בשנת 2009 אירעו בתקופה המקבילה 48 מקרי רצח בכל הארץ, ובשנת 2010 אירעו בתקופה המקבילה 49 מקרי רצח בכל הארץ.

יצחק אהרונוביץ': מהנתונים עולה כי אין עלייה של ממש בשלוש השנים האחרונות ולמעשה אין "ריבוי מקרי רצח" כפי שנטען בשאילתא.

יצחק אהרונוביץ': משטרת מחוז תל-אביב – מרחב ירקון, פועלת רבות לטיפול באלימות במהלך ימי השבוע ובדגש על סופי שבוע.

יצחק אהרונוביץ': המשטרה מציבה עשרות שוטרים של מחוז תל-אביב וכן שוטרי תגבור מהמטה הארצי במוקדי חיכוך בסמוך למועדונים, פאבים ובטיילת תל-אביב במהלך שעות הלילה – מ-22:00 ועד 05:00 – וכן במהלך היום בימי שישי ושבת במוקדי האלימות לאורך חוף הים.

יצחק אהרונוביץ': בנוסף, מוצבים שוטרים גלויים וסמויים בסיוע פיקוח עיריית תל-אביב וכוחות יס"מ מיוחדים.

יצחק אהרונוביץ': במקביל פועל מחוז תל-אביב גם למניעת מכירת אלכוהול ב"פיצוציות", לאכיפת חוק המאבק בתופעת השכרות, לאכיפת תנאי הרישוי שנקבעו להבטחת הסדרי הביטחון והבטיחות במועדונים ולאכיפת עבירות של נהיגה תחת השפעת אלכוהול או בשכרות בצירי התנועה העיקריים בסמוך למועדונים בעיר תל-אביב.

יצחק אהרונוביץ': בעקבות האירוע הוקם צוות חקירה מיוחד – צח"מ – ובוצעו פעולות חקירה רבות.

יצחק אהרונוביץ': ישנו חשוד ברצח ובסיום החקירה התיק יועבר לעיון פרקליטות מחוז תל-אביב להחלטה בעניין הגשת כתב אישום כנגדו.

יצחק אהרונוביץ': 2.

יצחק אהרונוביץ': הוגש סיוע על-ידי שוטרים ומד"א לאחר שאזרחים התקשרו למוקד ודיווחו על האירוע.

יצחק אהרונוביץ': 3.

יצחק אהרונוביץ': במהלך חמש השנים האחרונות אירעו בכל הארץ שבעה אירועי רצח במועדונים – שלושה בשנת 2005, שניים בשנת 2006, אחד בשנת 2009 ומקרה אחד בשנת 2010.

יצחק אהרונוביץ': לגבי אירועי רצח ואלימות בסביבת מועדונים בחמש שנים האחרונות במרחב ירקון, עולה כי למעט האירוע האחרון של הרצח שהתרחש ב-22 במאי 2010 אירעו עוד שני אירועי רצח.

יצחק אהרונוביץ': האחד, בתאריך 22 באוקטובר 2006 בסמוך למועדון "הפלאו" ברחוב ספיר 7 בהרצלייה והשני, בתאריך 3 בינואר 2009 ברחוב קרליבך בתל-אביב, שבו נורה מאבטח בתוך מונית על רקע סירובם של המאבטחים במתחם יד-חרוצים להכניס מבלים למועדון.

מגלי והבה: שאילתא 967 של חבר הכנסת ישראל חסון: תקרית אלימה וסכסוך ממושך בשטח מרעה בצפון.

מגלי והבה: בבקשה, אדוני השר.

מגלי והבה: חבר הכנסת שאל את השר לביטחון פנים ביום כ' בסיוון התש"ע (2 ביוני 2010): רצוף בזה פירוט התקרית והסכסוך הממושך בין בעל שטח מרעה לבין ארבעה תוקפים בדואים מהיישוב רומת-אל-הייב.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: אילו צעדים נוקטים המשרד לביטחון הפנים ומשטרת ישראל כדי שמקרים כאלה לא יישנו?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: מה נעשה על-ידי המשטרה כדי להתמודד מול התוקפים לשם הבטחת זכות האזרחים להחזיק בשטחי המרעה ולהתפרנס מהם בכבוד?

יצחק אהרונוביץ': אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, חבר הכנסת ישראל חסון שואל על סכסוך בין בעל שטח מרעה לבין בדואים מהיישוב רומת אל-הייב.

יצחק אהרונוביץ': מבירור הפרטים עולה כי בתאריך 14 במאי 2010 הוגשה תלונה בתחנת נצרת על כך שעדר של פרות פלש לשטח פרטי באזור המושב ציפורי, וכאשר בעל השטח ביקש מאזרח עם רכב שהיה במקום להוציא מהשטח את העדר, טען הלה שהעדר לא שייך לו והחל בנסיעה מהמקום שבמהלכה נגע הרכב ברגלו של המתלונן.

יצחק אהרונוביץ': המתלונן לא נפגע.

יצחק אהרונוביץ': בתחנת המשטרה בנצרת נפתח תיק חקירה בחשד לאיום, תקיפה והסגת גבול פלילית, ונחקרו שני חשודים בגין חשדות אלה.

יצחק אהרונוביץ': במהלך החקירה הועלו אף טענות כנגד המתלונן, ואף הוא נחקר באזהרה בחשד לאיום.

יצחק אהרונוביץ': יש לציין כי ברקע התלונות סכסוך ממושך בין המתלונן ומשפחת החשודים באותה סוגיה.

יצחק אהרונוביץ': החקירה עדיין לא הסתיימה והיא נמצאת בעיצומה.

מגלי והבה: שאלה נוספת – חבר הכנסת חסון, בבקשה.

ישראל חסון: אדוני השר, כשאתה מתאר את זה בדבריך, זה נשמע מאוד סטרילי.

ישראל חסון: התיאור של המקרה הזה הוא מתלונן שהגיש בשנתיים וחצי האחרונות 200 תלונות נגד אותם אנשים, כש-200 התלונות האלה ואותו אירוע, זה היה עדר בקר שנכנס ואותו מתלונן ביקש להפעיל את חוק העיכבון, והמשטרה לא נתנה ידה.

ישראל חסון: במסגרת 200 התלונות הללו, אדוני השר, אני רוצה רק לומר לך, שהיו הרבה מאוד הצתות, הרבה מאוד הצתות, והוגשה תלונה.

ישראל חסון: הוא מגיש תלונה על הצתה, מזמין כיבוי אש, ולבסוף הוא נדרש על-ידי מכבי-אש לשלם קנס על הזמנה של כיבוי האש של ההצתה, ובעצם יש פה אזרחים שאין להם שום פתרון.

ישראל חסון: הוא מביא את התלונה, הוא מראה את העדר, מראה את הסיפור – אין לו יכולת להוציא את העדר, הוא רואה כי המשטרה לא מסייעת במימוש החוק הזה.

ישראל חסון: לאחר מכן אנחנו מכירים את הסוגיה של להביא עדויות כאלה ואחרות.

ישראל חסון: אני גם לא מדבר מיהם המתלוננים, כשמתלונן אחד הוא קצין בשייטת, שאני חושב שאתה עצמך מכיר אותו גם אישית, והמתלונן השני הוא קצין ביחידה מובחרת, והם עומדים פשוט חסרי אונים עם 200 תלונות; אני מדייק במספר, ואני יכול להעביר לך אותן.

ישראל חסון: יש פה מצב של די אוזלת-יד, ואנשים צריכים להילחם על רכושם.

מגלי והבה: תודה.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת ישראל חסון, אני מקריא את השאילתא.

יצחק אהרונוביץ': אם היית שואל אותי בשאילתא: הוגשו 200 תלונות – איפה המשטרה נמצאת – – –

ישראל חסון: לא, בנייר שמצורף לתיאור האירוע.

יצחק אהרונוביץ': לא, אני לא מדבר על שאילתא, מה שהקראת.

יצחק אהרונוביץ': אני קורא פה שמדובר על תקרית וסכסוך ממושך בין בעל השטח לבין ארבעת החשודים, שמדבר על מקרה בודד, ויכול להיות שיש לו המשכים, אבל לא על 200.

יצחק אהרונוביץ': אני פעם ראשונה שומע: 200 תלונות.

יצחק אהרונוביץ': אני פעם ראשונה שומע שהעדר פלש ולא היתה תפיסת העדר.

יצחק אהרונוביץ': אני מציע – כי אין לי הפרטים פה, גם את יואל אני מכיר, וגם את אביו אני מכיר.

יצחק אהרונוביץ': אני גם הייתי שם, אתה יודע את זה.

יצחק אהרונוביץ': אחרי ששמעתי את הדברים האלה, תן לי לעשות בדיקה הרבה יותר מעמיקה, יותר יסודית, לגבי כל 200 התלונות.

יצחק אהרונוביץ': בהזדמנות, אני אעביר לך את סיכום החקירה לעיונך.

ישראל חסון: אני יכול אולי?

מגלי והבה: אדוני, לא מקובל, אבל – אני חושב שהשר מספיק הגון, ואמר לך, אפילו שיש עוד טענות, תעביר לו אותן והוא יבדוק אותן, ומה שהוא שמע גם יבדוק.

ישראל חסון: ברשותך, ראשית, אני רוצה להודות לך.

ישראל חסון: שנית, אני גם מוכן לוותר על תשובה כאן.

ישראל חסון: אני מוכן להעביר את כל הטיפול הזה, כדי שתיעשה איזו מידה של צדק, ואם אפשר לסייע בכל המכלול הזה.

יצחק אהרונוביץ': בסדר.

מגלי והבה: בסדר.

מגלי והבה: את זה השר שמע.

ישראל חסון: אז אני אדאג להעביר.

ישראל חסון: תודה רבה לך.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת חסון.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים בשאילתות.

מגלי והבה: שאילתא מס' 1000, של חבר הכנסת יצחק וקנין: מיסיונרים הכו בחור ישיבה.

מגלי והבה: בבקשה, אדוני.

מגלי והבה: חבר הכנסת יצחק וקנין שאל את השר לביטחון פנים ביום ד' בתמוז התש"ע (16 ביוני 2010): פורסם כי מיסיונרים ברעננה הכו בחור ישיבה שחשדו שהוא בא להפריע להם.

מגלי והבה: באתרים "כיכר השבת" ו"בחדרי חרדים" יש גם צילום וידיאו של התקיפה.

מגלי והבה: תלונה הוגשה למשטרה.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם נחקר המקרה?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – מה העלתה החקירה?

יצחק אהרונוביץ': אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, חבר הכנסת יצחק וקנין ביקש לדון בפרסום שמיסיונרים ברעננה הכו בחור ישיבה שחשדו שהוא בא להפריע להם.

יצחק אהרונוביץ': 1.

יצחק אהרונוביץ': מבירור הפרטים עולה כי בגין האירוע נשוא השאילתא נפתח תיק חקירה בתחנת כפר-סבא.

יצחק אהרונוביץ': 2.

יצחק אהרונוביץ': מחומר החקירה עולה כי ביום 24 במאי 2010, בשעות הבוקר, הוגשו על-ידי שני תיירים תלונות שלפיהן לאחר שעמדו בצומת רעננה בבוקר עם שלט שעליו נכתב "ישו-ישו-ישוע", הם הותקפו על-ידי שני חרדים ונחבלו.

יצחק אהרונוביץ': באותו היום בשעות הערב, בצומת רעננה, עמד אחד התיירים הנ"ל עם אחרים והחזיק שלט דומה, והבחין כי הבחורים מצלמים אותו.

יצחק אהרונוביץ': התייר חשד כי אחד הבחורים הוא התוקף מהבוקר והחל לרדוף אחריו יחד עם אדם נוסף, ותפס אותו.

יצחק אהרונוביץ': בדיעבד התברר כי אין מדובר בתוקף מהבוקר.

יצחק אהרונוביץ': לגרסת התייר, כוונתו היתה למסור את המתלונן למשטרה.

יצחק אהרונוביץ': המתלונן הגיש תלונה על תקיפה.

יצחק אהרונוביץ': החקירה בתיק הסתיימה.

יצחק אהרונוביץ': התיק הועבר לעיון מחלקת התביעות אשר תבחן אם יש מקום לכתב אישום אחרי בחינה של התביעות.

מגלי והבה: שאלה נוספת, אדוני חבר הכנסת.

יצחק וקנין: מסתפק בדברי השר.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: אנחנו עוברים לשאילתא מס' 1060, של חבר הכנסת יצחק וקנין: תקיפת יהודי על-ידי ערבים בעיר העתיקה.

מגלי והבה: חבר הכנסת יצחק וקנין שאל את השר לביטחון פנים: ביום י"ח בתמוז התש"ע (30 ביוני 2010): ביום שישי הותקפה שיירת מכוניות באזור מוזיאון רוקפלר בירושלים, בדרך לכותל המערבי.

מגלי והבה: זה אינו המקרה היחיד.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: מה ידוע על המקרה?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: האם שינויי התחבורה באזור העיר העתיקה מסכנים את הבאים לכותל?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: מה ייעשה לאבטחת המגיעים לכותל?

יצחק אהרונוביץ': 1–2.

יצחק אהרונוביץ': אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, חבר הכנסת יצחק וקנין ביקש לדון באירועי זריקת אבנים לעבר יהודים המבקשים להתפלל בכותל המערבי.

יצחק אהרונוביץ': ברחבת הכותל.

יצחק אהרונוביץ': ראוי להקדים ולהבהיר, כי הר-הבית הינו מקום רגיש אשר טמון בו פוטנציאל גדול לקיומם של סכסוכים בעלי אופי אלים, ועל כן נדרשת המשטרה לנקוט זהירות רבה בכל הקשור לשמירה על הסדר הציבורי במקום.

יצחק אהרונוביץ': מבירור הפרטים עולה כי ב-11 ביוני נערכה משטרת ירושלים להגבלת הכניסה לתפילות להר-הבית מגיל 40 ומעלה, לאור ידיעה מודיעינית כי ייתכנו הפרות סדר על ההר.

יצחק אהרונוביץ': לצורך ביצוע המשימה נפרסו שוטרים מסביב לעיר העתיקה ובשערים ובצירים המרכזיים, בכמה מוקדים סמוך לשערים ולציר הכניסה לוואדי-ג'וז.

יצחק אהרונוביץ': מתחת למוזיאון רוקפלר נערכו תפילות של צעירים שנמנעה מהם כניסה לעיר העתיקה.

יצחק אהרונוביץ': בסיום התפילות ולאחר פיזור המתפללים אירעו בכמה מוקדים יידויי אבנים הן לעבר השוטרים והן לעבר כלי רכב של יהודים וכוחות הביטחון.

יצחק אהרונוביץ': אחד מהמוקדים הינו ציר ואדי-ג'וז.

יצחק אהרונוביץ': אירועים אלה אירעו עוד בטרם נערכה המשטרה לסגירת הצירים למעבר כלי רכב של יהודים.

יצחק אהרונוביץ': למרבה הצער, בנקודת זמן זו נפגעו ארבעה כלי רכב של יהודים שהספיקו לעבור בציר ואדי-ג'וז טרם סגירתו, ומיידוי האבנים נפגעו כמה מתלוננים ואף נגרם נזק לכלי הרכב.

יצחק אהרונוביץ': בין המתלוננים היה גם הרב יוסף לבקוביץ ואשה נוספת אשר נפגעו באורח קל.

יצחק אהרונוביץ': תלונות אלו מטופלות בתחנת שלם, והחקירה בעיצומה, הן במישור החקירתי והן במישור המודיעיני, במטרה לאתר את החשודים ביידוי האבנים ולמצות עמם את הדין.

מגלי והבה: שאלה נוספת.

יצחק וקנין: מסתפק.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת וקנין – גם שואל, גם נמצא, וגם מסתפק בתשובות.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: אדוני, השר לביטחון פנים, אני מודה לך גם על הסבלנות, גם על התשובות המנומקות, וגם – אנחנו לומדים כל הזמן ממקרים ומהתשובות עליהם.

מגלי והבה: אנחנו מזמינים את השר להגנת הסביבה, השר ארדן, והוא יענה על שאילתות לחברי הכנסת שנמצאים כאן.

מגלי והבה: חבר הכנסת כהן, תיכנס, כי עכשיו השאילתות שלך.

מגלי והבה: גם חבר הכנסת אמסלם צריך להיות כאן.

מגלי והבה: אדוני השר, כמובן, השאילתות שרשומות לפנינו: שאילתא 636, של חבר הכנסת אמנון כהן: עובדים זרים לוכדים בעלי-חיים.

מגלי והבה: בבקשה, אדוני.

מגלי והבה: חבר הכנסת אמנון כהן שאל את השר להגנת הסביבה: ביום ו' בסיוון התש"ע (19 במאי 2010): פורסם כי 6,000 בעלי-חיים מוצאים מדי שנה את מותם באלפי מלכודות שפועלים זרים בישראל מציבים.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם נכון הדבר?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – אילו בעלי-חיים בעיקר ניצודים?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם מעבר להכחדה יש גם גרימת צער לבעלי-חיים?

מגלי והבה: 4.

מגלי והבה: מה עושה משרדך בנושא?

גלעד ארדן: 1.

גלעד ארדן: ובכן, חבר הכנסת כהן שואל על התופעה הזאת, והתשובה היא שהנתון של כ-6,000 בעלי-חיים המוצאים את מותם במלכודות של עובדים זרים אכן מבוסס על סקר מלכודות שנעשה ברשות הטבע והגנים בשנים 2002–2007 וניתוח של הנתונים על-פי אותו מודל.

גלעד ארדן: 2.

גלעד ארדן: שאלת איזה בעלי-חיים בעיקר ניצודים.

גלעד ארדן: בעלי-החיים שבעיקר ניצודים הם דרבנים וחזירים, זה 52%; השאר הם תנים, גיריות, שועלים, צבים, ארנבות וחוגלות.

גלעד ארדן: אלה כמעט כל יתר בעלי-החיים שניצודים.

גלעד ארדן: 3.

גלעד ארדן: האם מעבר להכחדה יש גם גרימת צער לבעלי-החיים, שאלת, והתשובה היא: לצערי, כן, כי לכידת חיות במלכודת לולאה ואמצעים מאולתרים אחרים בהחלט גורמת סבל רב וצער בעלי-חיים נרחב.

גלעד ארדן: 4.

גלעד ארדן: מה עושה משרדך בנושא, שאלת אותי, ובכן, נאמר שבמסגרת עבודת פקחי רשות הטבע והגנים קיימת עשייה רבה גם בתחום האכיפה והפיקוח על נזקי ציד על-ידי עובדים זרים, ובמקביל מתמודדים עם התופעה גם בדרך של מניעה, כגון מפגשים עם עובדים זרים במקומות עבודתם, מערך הסברה בשטח באמצעות מתורגמנים וחלוקת חומר הסברה לפועלים על-ידי חברות כוח-אדם עוד אפילו לפני שהם מגיעים לארץ.

גלעד ארדן: יש לציין כי גם השגרירות התאילנדית שולבה בפעילות הזאת במאמץ למגר את התופעה.

גלעד ארדן: נוסף על כך יזמנו גם את הגברת הענישה, כצעד הרתעתי, בכלל על התעללות בבעלי-חיים, ולאחרונה אף הוחלט ברשות הטבע והגנים על הקמת יחידה ברשות, שיש בה ארבעה תקנים שייעודם פיקוח ממוקד בנושא ציד בעלי-חיים על-ידי עובדים זרים באופן ספציפי.

מגלי והבה: שאלה נוספת לחבר הכנסת כהן.

אמנון כהן: תודה, כבוד השר, על תשובתך, אבל פשוט לא הבנתי מה קורה מבחינת הענישה, אם נתפס אותו בן-אדם שעשה את מה שהוא רוצה – או רוצה לעשות או אחרי שהוא עשה.

אמנון כהן: אם תפסו אותו הפקחים, מה העונש שנותנים לו?

גלעד ארדן: באופן עקרוני, החוק להגנת חיות הבר קובע את האפשרות להגיש כתבי אישום על ציד בלתי חוקי, ואלו הפעולות שנעשות על-ידי רשות הטבע והגנים.

גלעד ארדן: לא שאלת אותי, ואין לי כאן נתונים, לגבי מספר כתבי האישום שהוגשו בנושא הזה.

גלעד ארדן: אם תרצה, נוכל להשלים את המידע הזה באופן ישיר אליך.

אמנון כהן: אם אפשר – לא עכשיו – אם כבודו יוכל לשלוח אלי גם מה העונשים, איזה סוג של עונשים, וכמה כתבי אישום.

מגלי והבה: הוא לא יכול לתת לך את העונשים, כי הוא מגיש את זה לבית-המשפט.

גלעד ארדן: מה החוק מאפשר?

אמנון כהן: כן, וכמה מקרים כאלה הוגשו.

גלעד ארדן: מה החוק מאפשר וכמה כתבי אישום כאלה הוגשו?

גלעד ארדן: שאלה שמעניינת גם אותי, אני חייב לומר.

גלעד ארדן: זאת שאלה מעניינת.

מגלי והבה: אצלם זה חלק מאורח החיים, אצלנו זה הגנה על בעלי-חיים.

מגלי והבה: זה כל ההבדל.

מגלי והבה: אבל חוק צריך להישמר.

מגלי והבה: שאילתא 931, חבר הכנסת אמנון כהן: אנטנות סלולריות.

מגלי והבה: חבר הכנסת אמנון כהן שאל את השר להגנת הסביבה ביום ו' בסיוון התש"ע (19 במאי 2010): חברות הסלולר חייבות להתקין אנטנות סלולריות כדי להיטיב את הקליטה.

מגלי והבה: מנגד, אנטנות אלה מסוכנות לעתים לבריאות הציבור.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: כמה אנטנות מוצבות בכל אחת מהערים הבאות: בני-ברק, ירושלים, ביתר-עילית, מודיעין-עילית, אלעד ורכסים?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: מה הן הכתובות המדויקות של כל אותן האנטנות?

גלעד ארדן: 1.

גלעד ארדן: שאל אותי חבר הכנסת אמנון כהן שאלה חשובה: כמה אנטנות מוצבות בכל אחת מהערים הבאות: בני-ברק, ירושלים, ביתר-עילית, מודיעין-עילית, אלעד ורכסים.

גלעד ארדן: ובכן, בבני-ברק מספר מוקדי השידור לפי דוח חודשי מעודכן – 65; בירושלים – 519, בביתר-עילית – 2; במודיעין-עילית – אפס; באלעד – 14; וברכסים – 5. 2.

גלעד ארדן: שאלת אותי, חבר הכנסת כהן, גם מהן הכתובות המדויקות של כל האנטנות.

גלעד ארדן: יש לנו כאן 600 אנטנות, אז אני אתחיל לקרוא פשוט את הכתובות, ואם אפשר להוציא דף ועט ושחבר הכנסת יתחיל לרשום.

אמנון כהן: אתה יכול לשלוח לי במייל, אדוני.

גלעד ארדן: אני אומר – – –

מגלי והבה: חבר הכנסת כהן, מה היה – – –

גלעד ארדן: לא, זה בסדר.

גלעד ארדן: קודם כול אגיד שבהתאם למדיניות של המשרד לשקיפות מוחלטת אתה יכול לראות באתר האינטרנט של המשרד את כל הנתונים על האנטנות.

גלעד ארדן: אבל אם במקרה יש מקומות שאסור שיהיה מחשב ואינטרנט, גם הבאתי אתי רשימה מודפסת של כל האנטנות בערים שביקשת, עם הכתובות, ואתה יכול לקבל את זה מייד כשארד מהדוכן.

מגלי והבה: השאלה, אדוני, בנושא, היא ההשלכות – אנטנות שאפילו קיבלו אישורים, אתם עשיתם בדיקות, ויש תוצאות שהבדיקה שלכם הביאה לשלילת רשיון למישהו?

מגלי והבה: כי היו הרבה תופעות של אוכלוסייה שהגיעה אפילו – – –

אמנון כהן: – – –

מגלי והבה: תסלח לי, אני אתן לך, אבל אני שואל שאלה שמעניינת את כל הציבור.

מגלי והבה: במקומות שחיים בתחושה שהאנטנות גורמות ליתר מחלות.

מגלי והבה: אתה מכיר את התופעה.

גלעד ארדן: מכיר.

מגלי והבה: השאלה היא, באמת, אם הבדיקות באמת נעשות, ויכולים להגיד למאן דהוא שיש לו אנטנה, אדוני, הבדיקות שלנו מוכיחות שחרגת, וגם אם יש אישור, אנחנו מבטלים אותה.

גלעד ארדן: קודם כול, כדי להיות כן ולא פופוליסט, אני חייב לומר שהעמדה של המשרד להגנת הסביבה, שאני מקבל אותה לחלוטין, היא שככל שיש יותר אנטנות במדינת ישראל, במקומות הנכונים, עוצמת הקרינה שאליה נחשף המשתמש במכשיר הקצה, בטלפון הנייד, היא פחותה, כי המכשיר בעצם משדר ומחפש את האנטנה הקרובה שתשדר הלאה, וככל שהאנטנה רחוקה יותר מהמקום שבו הוא נמצא, הוא מגביר את עוצמת השידור שלו.

גלעד ארדן: כיוון שהמכשיר נמצא סמוך לגולגולת, החשיפה גבוהה יותר.

גלעד ארדן: לכן ככל שיש יותר אנטנות רמת החשיפה מהמכשיר יורדת.

גלעד ארדן: אלא מאי?

גלעד ארדן: האנטנות, להן יש עוצמת קרינה, כמובן, הרבה יותר גדולה מאשר למכשיר, ויש רמות מקסימליות שמותר לחשוף בני-אדם במרחק מסוים לעוצמה כזאת של אנטנה; לכן זה נכון שטוב שיהיו הרבה אנטנות, אבל לא פחות חשוב זה גם איפה האנטנות האלה נמצאות.

גלעד ארדן: לכן המשרד רוצה שהאנטנות האלה יוקמו בהליך כמה שיותר שקוף, גלוי, ציבורי, שיהיה אפשר להראות לציבור איפה זה, יהיה אפשר לפקח מה עוצמת השידור.

גלעד ארדן: להגיד לך בכנות, האם היום החוק נותן למשרד את הסמכויות שמאפשרות את הפיקוח הצמוד הזה?

גלעד ארדן: לא, כיוון שהחוק היום אומר שכדי להוציא תקנות שמאפשרות לי לפקח על מרחקים ועוצמות קרינה, למשרד התקשורת יש זכות וטו על התקנות האלה בהתאם להשפעות הכלכליות שלהן על חברות הסלולר.

גלעד ארדן: כלומר, המחוקק שעשה את החוק הזה – ופעם עוד יבדקו את זה – נתן משקל זהה לשיקולים הכלכליים של חברות הסלולר מול הפיקוח על עוצמות הקרינה והמרחקים.

גלעד ארדן: לכן יש היום מסלול שמנוצל לרעה על-ידי חברות הסלולר, שנקרא "מתקני גישה אלחוטיים".

גלעד ארדן: החברות קוראות לזה "מתקני שידור קטנים", אבל לא תמיד מה שקטן יותר הוא פחות מזיק.

גלעד ארדן: הם אומנם קטנים, אבל עוצמת הקרינה מהם באותו גובה, רק שהם מותקנים בהתאם לניצול של איזה סעיף חוק היסטורי, שבכלל לא היה מיועד לתחום הסלולר, בלי הליך שקוף, דרך הוועדה המקומית.

גלעד ארדן: זה יוצר המון חששות ופחד בציבור, כי פתאום האזרח מגלה, בעיקר דרך האתר שלנו, שצצה אנטנה בדירה מולו בלי שזה עבר בכלל דרך הוועדה המקומית.

גלעד ארדן: החברות הסלולריות חושבות שהן מרוויחות מזה.

גלעד ארדן: לדעתי הן מפסידות ויפסידו עוד הרבה יותר מההתחכמות הזאת של הצבת האנטנות בחשאי ולא דרך הליך שקוף.

גלעד ארדן: זה המצב כרגע.

גלעד ארדן: אני נמצא בהליך של שדרוג הפיקוח שלנו על חברות הסלולר.

גלעד ארדן: קודם כול שחברות הבדיקה שבודקות את עוצמות הקרינה יהיו מטעמנו, ולא מטעם החברות, כמו שהיה עד היום ומבקר המדינה העיר.

גלעד ארדן: לצערי, יש לי היום הידיינות עם האוצר.

גלעד ארדן: זה לא עולה כסף, כי ממילא עד היום החברות שילמו את זה, אני רק רוצה שהאוצר יאפשר לי לממן בעצמי ולגבות אגרה חזרה מחברות הסלולר, וכרגע האוצר עוד מתנגד לזה.

גלעד ארדן: דבר שני שאנחנו עושים זה להטמיע פטנט ישראלי, מערכת בלעדית שמאפשרת לנו להתחבר למרכזי הבקרה ולתוכנות המחשב של כל חברת סלולר ולראות 24 שעות ביממה כמה כל אנטנה פולטת, ולראות שההיתר שנתנו בהתחלה – לפעמים עלולים להוסיף שם עוד משדרים, ועוד עוצמה, ואם קבענו שבמקום הזה צריך, לדוגמה, לפחות 6 מטרים או 8 מטרים מרחק מהדירה הקרובה, אם יוסיפו עוצמת שידור, יכול להיות שכבר אסור שזה יהיה שם.

גלעד ארדן: לצערי, חברות הסלולר, ככל הנראה, עושות לנו קשיים בהטמעת המערכת הזאת.

גלעד ארדן: ייתכן שנצטרך להביא את זה לכנסת בשביל קצת לחשוף את זה ציבורית, אם נראה בזמן הקרוב שזה לא קורה.

מגלי והבה: תודה לשר על התשובה המנומקת.

מגלי והבה: אני מקווה שעזרנו לציבור להבין איפה אנחנו עומדים.

מגלי והבה: שאלה נוספת לחבר הכנסת כהן.

אמנון כהן: ראשית, אדוני, אני רוצה לשבח את עבודת השר, גם על כך שהוא ענה ממש מספרית לגבי כל עיר ועיר.

אמנון כהן: אני גם מודע לבעיות שכבוד השר ציין, שבהתחלה מקבלים רשיון על משדר מסוים, ואז אט-אט מוסיפים שם, כי כביכול יש לו כבר רשיון, ועל זה אין אכיפה.

אמנון כהן: אנחנו, כבוד השר, עומדים לשירותך, לטובת הנושא הזה, בכל תחום שתחליטו, בכנסת, בוועדת הכלכלה ובוועדת הכספים, איפה שתצטרך – אנחנו חייבים להגן על הציבור.

אמנון כהן: אדוני, שאלה נוספת שרציתי לשאול: שמחתי מצד אחד שבמודיעין-עילית יש אפס אנטנות, אבל מצד שני – יש להם קליטה או אין להם קליטה, אם יש להם מכשיר?

גלעד ארדן: זאת שאלה למשרד התקשורת.

גלעד ארדן: אני לא יודע.

גלעד ארדן: מה אתה יודע על זה – יש קליטה או אין קליטה?

אמנון כהן: – – – אין אינפורמציה מספקת.

אמנון כהן: יכול להיות אפס?

גלעד ארדן: יכול להיות אפס – אני לא יודע מה הגודל הפיזי של מודיעין-עילית, יכול להיות שזה נמצא בשטחים שהם לא בתוך תחום המועצה, ולכן ההיתר ניתן ישירות מהמינהל האזרחי, קמ"ט תקשורת.

גלעד ארדן: אין לי מושג, אבל אני אבדוק את הנתון הזה מחדש, כי הוא אכן מעורר תהיות.

אמנון כהן: תודה.

מגלי והבה: תודה, אדוני השר.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים.

מגלי והבה: שאילתא 936 של חבר הכנסת – לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת חיים אמסלם שאל את שר להגנת הסביבה ביום ו' בסיוון התש"ע (19 במאי 2010): נטען כי אנטנה סלולרית שהוצבה באזור מגורים בבני-ברק גרמה נזק רפואי לשכנים שלא ידעו על קיומה באחת הדירות בבניין.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם מותר להתקין אנטנה סלולרית בבניין מגורים, על גגו או בתוך אחת הדירות?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: האם יש אנטנות בבתים או בדירות באזורים צפופי אוכלוסין?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם משרדך מפקח על כך?

גלעד ארדן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

גלעד ארדן: האם מותר להתקין אנטנה סלולרית בבניין מגורים, על גגות או בתוך אחת הדירות?

גלעד ארדן: חוק התכנון והבנייה מאפשר להתקין אנטנה סלולרית בבניין מגורים, על גגות, לרבות מרפסת גג או בתוך אחת הדירות.

גלעד ארדן: גם מבחינת בטיחות קרינה, כל עוד הפעלת האנטנה אינה גורמת לחשיפה מעל רמות קרינה המותרות, מותר להקים ולהפעיל אנטנה, גם על גג של בניין מגורים.

גלעד ארדן: 2.

גלעד ארדן: האם יש אנטנות בבתים או בדירות באזורים צפופי אוכלוסין?

גלעד ארדן: אכן כן, מאחר שקיים צורך במוקדי שידור סלולרי להספקת שירותי תקשורת סלולרית באזורים צפופי אוכלוסין.

גלעד ארדן: הדבר דומה לכל צורך בתשתית אחרת, כגון פנסים לתאורת רחוב או תחנות אוטובוס באזורים צפופי אוכלוסין.

גלעד ארדן: רוב האנטנות באזורים אלה נמצאות על גגות בתים, לרבות על מרפסות של דירות גג.

גלעד ארדן: 3.

גלעד ארדן: האם משרדך מפקח על כך?

גלעד ארדן: משרדי מפקח על כל הקשור לבטיחות קרינה ובימים אלה אף מקדם תהליכים להידוק הפיקוח באמצעות פיקוח ממוחשב רציף על הספקי השידור וכיווני השידור של כל האנטנות הסלולריות בישראל; ביצוע מדידות תקופתיות ביוזמת המשרד ועל חשבון המשרד כך שהתשלום עבור המדידות לא יבוצע ישירות על-ידי החברות; הקמת מערך של תחנות ניטור קבועות למדידת חשיפת הציבור לקרינה.

מגלי והבה: שאילתא 973, של חבר הכנסת יואל חסון – לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת שאל את השר להגנת הסביבה ביום כ"ז בסיוון התש"ע (9 ביוני 2010): לאחרונה יש תוכנית להקמת חווה לזיקוק ולאחסון גז בחוף הכרמל, במרחק קצר מבתי היישובים הסמוכים.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: מה היא עמדת המשרד להגנת הסביבה בנושא הקמת המתקן?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: האם לדעת המשרד יסכן המתקן את התושבים בסביבתו?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם המשרד מאמץ את התסקיר הסביבתי שביצע היזם? 4.

מגלי והבה: האם יש חלופות למקום הקמת המתקן?

גלעד ארדן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

גלעד ארדן: מציאת הגז וחיבורו למערכת ההולכה הארצית הם פריצת דרך בתחום האנרגיה במדינה.

גלעד ארדן: השימוש בגז יאפשר למדינת ישראל עצמאות אנרגטית גבוהה יותר, דהיינו הפחתת התלות בייבוא דלקים ממדינות זרות, ויפחית את הצורך שלנו לבסס את משק האנרגיה על פחם.

גלעד ארדן: בכך קליטת הגז והשימוש בו ישפרו את איכות החיים ואת איכות האוויר של כלל תושבי מדינת ישראל, ומעבר לכך.

גלעד ארדן: יחד עם זאת, הפקת הגז, הטיפול בו והעברתו למערכת ההולכה הארצית אינם אמורים לבוא על חשבון איכות החיים של התושבים בסביבה או פגיעה בסביבה עצמה, ולכן לעמדתנו פיתוח של מתקן מסוג זה צריך להיות מידתי ומאזן בין הרצון לנצל את הגז לבין הרצון והצורך לשמור על איכות חיי התושבים והסביבה.

גלעד ארדן: 2.

גלעד ארדן: בהנחיות המשרד להגנת הסביבה, המצורפות כנספח לתסקיר ההשפעה על הסביבה, מוגדרת הדרך לחשב את מרחק ההפרדה הנדרש בין מתקני הגז הטבעי שבנדון לבין שימושי קרקע המיועדים לשהיית הציבור.

גלעד ארדן: עמדת המשרד להגנת הסביבה היא שמרחקי הפרדה אלה מציבים את הסיכון לציבור ברמה "קבילה" – להבדיל מהעדר מוחלט של סיכון.

גלעד ארדן: יצוין כי מדיניות זו של המשרד להגנת הסביבה אינה ייחודית לגז טבעי, ותקפה בהתייחסות המשרד להגנת הסביבה לכלל התעשייה בישראל, וכמו כן מקובלת על הרשויות במדינות המפותחות.

גלעד ארדן: כאשר יוצג בפני המשרד להגנת הסביבה תסקיר השפעה על הסביבה הממלא אחר ההנחיות לחישוב מרחקי ההפרדה, ייבדקו התחשיבים, ואם יאושרו, הם יהיו, מבחינת המשרד להגנת הסביבה, תנאי סף לאישור חלופת מיקום למתקני הגז.

גלעד ארדן: 3.

גלעד ארדן: המשרד קיבל את תסקיר ההשפעה על הסביבה – רק פרקים א' וב' נדרשו ונערכו עד כה – והוציא דרישה להשלמות.

גלעד ארדן: ההשלמות הנדרשות טרם התקבלו, על כן המשרד אינו מאמץ בשלב זה את התסקיר שבוצע.

גלעד ארדן: 4.

גלעד ארדן: בתסקיר ההשפעה על הסביבה מוצגות שש חלופות למיקום המתקן.

גלעד ארדן: חלופות אלה נקבעו על-ידי המועצה הארצית לתכנון ובנייה.

גלעד ארדן: החלופות הן: אשדוד, חדרה, קיסריה, דור דרום, דור צפון ומחצבת עין-איילה.

גלעד ארדן: חלופה של טיפול מלא בים עמדה על הפרק, אך המועצה הארצית החליטה, בניגוד לעמדת משרדי, שלא לבדוק אותה בתסקיר ההשפעה על הסביבה.

גלעד ארדן: לטעמנו נכון לבדוק חלופה זו, אך כאמור, הדבר נתון בידי המועצה הארצית לתכנון ובנייה.

מגלי והבה: שאילתא 995, של חבר הכנסת משה גפני – לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת שאל את השר להגנת הסביבה ביום ד' בתמוז התש"ע (16 ביוני 2010): כידוע, נמצא גז טבעי לקידוח מול חופי ישראל בקידוחי "דלית" ו"תמר".

מגלי והבה: אף שאת המתקנים לטיהור הגז מקימים בכל העולם רק בים, בקרוב תתקבל החלטה על מיקום המתקן על גבי הקרקע.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הדבר נכון?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – מדוע לא יוקם המתקן בים כפי שנהוג בעולם?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם הסכנות בנושא ידועות?

גלעד ארדן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

גלעד ארדן: ככל שידוע לנו יש כמה מתקני טיפול בגז על הקרקע בעולם.

גלעד ארדן: לא ידוע לנו על מתקן לטיפול מלא בגז בים – על גבי אסדה או באופן אחר.

גלעד ארדן: 2.

גלעד ארדן: ההחלטה בדבר מיקום המתקן טרם התקבלה, אולם כל החלופות שנבחנות בתסקיר ההשפעה על הסביבה, כפי שנקבע על המועצה הארצית לתכנון ובנייה, הן על הקרקע, כך שנכון לעכשיו ככל שלא יוחלט על בחינה של חלופה ימית לטיפול בגז לא תיתכן חלופה בים.

גלעד ארדן: יש לציין כי המשרד להגנת הסביבה תומך בבדיקה של אפשרות להפחתת לחץ וטיפול בגז על גבי אסדה בים.

גלעד ארדן: בתסקיר ההשפעה על הסביבה מוצגות שש חלופות למיקום המתקן.

גלעד ארדן: חלופות אלה נקבעו על-ידי המועצה הארצית לתכנון ובנייה.

גלעד ארדן: החלופות הן: אשדוד, חדרה, קיסריה, דור דרום, דור צפון ומחצבת עין-איילה.

גלעד ארדן: חלופה של טיפול מלא בים עמדה על הפרק, אך המועצה הארצית החליטה, בניגוד לעמדת משרדי, שלא לבדוק אותה בתסקיר ההשפעה על הסביבה.

גלעד ארדן: לטעמנו נכון לבדוק חלופה זו, אך כאמור, הדבר נתון בידי המועצה הארצית לתכנון ובנייה.

גלעד ארדן: 3.

גלעד ארדן: המתקן האמור קולט חומרים מסוכנים בלחץ גבוה, ולכן נערך לכל החלופות המוצעות בדוח מרחקי הפרדה מחומרים מסוכנים.

גלעד ארדן: דוח זה הוכן על-פי הנחיות משרדי ומטרתו לוודא כי גם בעת כשל במתקן לא יהיה סיכון לחיי התושבים סביב.

גלעד ארדן: לדעת המשרד להגנת הסביבה, לאחר ההשלמות הנדרשות לדוח מרחקי ההפרדה, וככל שהתוכנית תיבנה בהתאם לממצאי הדוח והתסקיר, לא צפויים סיכונים לתושבים סביב המתקן.

מגלי והבה: אני מודה לאדוני השר ארדן, השר להגנת הסביבה.

מגלי והבה: חברי חברי הכנסת, תם סדר-היום.

מגלי והבה: הישיבה הבאה תתקיים ביום שלישי, כ"ד בתמוז התש"ע, 6 ביולי 2010, בשעה 16:00.

מגלי והבה: תודה לכם.

מגלי והבה: ישיבה זו נעולה.