ישיבת מליאה, כנסת 17, פרוטוקול מספר הישיבה המאתיים-וארבע של הכנסת השבע-עשרה, 2008-02-05 00:00

עתניאל שנלר: הנני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת.

עתניאל שנלר: היום יום שלישי, כ"ט בשבט התשס"ח, 5 בפברואר 2008.

עתניאל שנלר: נתחיל בהודעה למזכיר הכנסת, בבקשה.

איל ינון: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה: הצעת חוק להגברת האכיפה של דיני העבודה, התשס"ח–2008, מ/363.

איל ינון: תודה.

איל ינון: מסקנות ועדת הכספים בעקבות דיון מהיר בנושא:

איל ינון: פרסום מודעות תמיכה בשרת החינוך על-ידי תנועות הנתמכות תקציבית על-ידי משרדה, הצעתו של חבר הכנסת גדעון סער.

איל ינון: החלטת ועדת האתיקה בעקבות הקובלנה של השר עמיחי אילון נגד חבר הכנסת אריה אלדד.

איל ינון: תודה.

עתניאל שנלר: תודה רבה למזכיר הכנסת.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, הסעיף הראשון על סדר-היום: נאומים בני דקה.

עתניאל שנלר: חברי הכנסת המעוניינים יירשמו באמצעות מערכת ההצבעה האלקטרונית אשר תקבע את סדר הדוברים.

עתניאל שנלר: ראשון הדוברים, חבר הכנסת ברוורמן, בבקשה.

אבישי ברוורמן: רבותי, היום זה ה-Super Tuesday – יש פריימריס בארצות-הברית.

אבישי ברוורמן: בכל החודש האחרון ראיתי בעיתונות הישראלית ובעיתונות היהודית בארצות-הברית דיון בשאלה מי יהיה הנשיא הבא ואם הוא טוב לישראל או לא טוב לישראל.

אבישי ברוורמן: אני חושב שגם ברק אובמה, גם הילרי קלינטון וגם ג'ון מקיין יהיו טובים לישראל.

אבישי ברוורמן: הבעיה היא מה עושים בתוך מדינת ישראל, ואני מאוד מודאג מכך שאנחנו לא מתייחסים.

אבישי ברוורמן: תמיד אנחנו חושבים שהכול נקבע באמריקה, ולצערי, אכן הבעיות הכלכליות באמריקה ישפיעו גם עלינו.

אבישי ברוורמן: ההאטה שתהיה בארצות-הברית תשפיע גם עלינו.

אבישי ברוורמן: אבל, לצערי, אנחנו לא פותרים את הבעיות הפנימיות שלנו.

אבישי ברוורמן: כאן הבעיה המרכזית – אם זה מדיניות שמחייבת הורדת ריבית יותר רצינית עקב המצב שבו נמצאים היצואנים, לחזק את הכלכלה מבחינה מוניטרית, אם זה הרחבה של תקציבים תוך שמירה על גירעון נמוך – דבר שאיננו עושים מכיוון שניכנס להאטה – ואם זו הזנחה טוטלית של הפריפריה בישראל והידרדרות החינוך וההשכלה.

אבישי ברוורמן: לצערי, כל השנים אנחנו מדברים כל הזמן החוצה, החוצה והחוצה.

אבישי ברוורמן: למרות מצבנו הביטחוני הקשה, למרות הבעיות המדיניות שלנו, הבעיות הפנימיות הן הבעיות שיצרנו ואותן אנחנו יכולים לפתור.

אבישי ברוורמן: לכן, אני פונה לראש ממשלת ישראל ולשר האוצר: כבר שנים אנחנו לא מתמודדים באמת עם הבעיות הפנימיות.

אבישי ברוורמן: הגיע הזמן שנתחיל, כי ייתכן שאת הבעיה הפלסטינית ייקח לנו עוד שנים לפתור.

אבישי ברוורמן: את הבעיות הפנימיות לא הנשיא האמריקני יפתור – עלינו לפתור.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת ברוורמן.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת וילן, בבקשה.

עתניאל שנלר: אחריו – חבר הכנסת אלדד.

אבשלום וילן: אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, רבותי חברי הכנסת, אתמול היה פה דיון מדיני קשה.

אבשלום וילן: למותר לציין את היעדרותו התמוהה של שר הביטחון.

אבשלום וילן: עם כל הכבוד לחשבונות הפוליטיים, בדיון על דוח-וינוגרד אנחנו מצפים משר ביטחון מכהן, גם אם איננו חבר הכנסת, לשמוע את דברי הדוברים ולהיות נוכח.

אבשלום וילן: לטעמי, הנקודה העיקרית היא מה שקרה אתמול עם ההורים השכולים.

אבשלום וילן: אני חושב שבנושא הזה, אנחנו כמדינה וכחברה, כבר עברנו מזמן את הקו האדום.

אבשלום וילן: הורים שכולים זכאים להביע כל עמדה שהם רוצים, ולא ניתן כלל להתווכח אתה, אלא רק להקשיב לה.

אבשלום וילן: אינני מבין מדוע בדיון פוליטי קשה בכנסת ישראל, האנשים הוזמנו לשבת ביציע הכבוד, ואין לי רבע טענה למי מהם שאינו יכול לשלוט ברגשותיו ומתפרץ כאשר הוא מתפרץ.

אבשלום וילן: דרך אגב, כבר קרה אירוע דומה, ואני חושב שלטובת כולנו צריך לשים סייגים, במלוא העדינות והרגישות, ובדיונים מסוג כזה אנשים צריכים לדעת בדיוק היכן הגבולות.

אבשלום וילן: למרות הכול, פרלמנט הוא פרלמנט והוויכוחים פה קשים, ולא ניתן בכלל להתווכח עם כאבה של משפחה שכולה.

אבשלום וילן: תודה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת וילן.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת אלדד, ואחריו – חבר הכנסת חנין.

אריה אלדד: תודה.

אריה אלדד: אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, חברי חברי הכנסת, היום אני רוצה לדבר על ידידות, או על היחסיות של המושג הזה.

אריה אלדד: כשהיינו ילדים, אני זוכר שהוציאו אותנו לרחובות בירושלים בערך פעם בחודש לנפנף בדגלונים של מדינה אפריקנית כשראש המדינה, ידיד מובהק של מדינת ישראל, כיבד אותנו בביקור.

אריה אלדד: אחד מהם היה אידי אמין, למשל.

אריה אלדד: אחר כך לימדו אותנו שדה-גול הוא ידיד גדול של ישראל, עד שבגד בנו.

אריה אלדד: בסוף השבוע היה ב"הארץ" מאמר מרתק על תפקידה של בריטניה בשנות ה-40 בסכסוך המזרח-תיכוני והתפקיד שהיא מילאה בו.

אריה אלדד: מסתבר שמי שהוגדר הידיד הגדול של הציונות – הוא בעצמו הגדיר את עצמו כך – וינסטון צ'רצ'יל, התכוון למכור את פלסטיין כולה לסוריה הגדולה ולוותר על המפעל הציוני.

אריה אלדד: אני אומר את הדברים האלה באותו הקשר: כשמצהירים היום על ג'ורג' בוש כידיד גדול של מדינת ישראל, אולי ראוי לבחון את הדבר בדרך שבה הוא מפקיר את ישראל לאיום האירני.

אריה אלדד: תודה רבה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת אלדד.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת חנין, ואחריו – חבר הכנסת זכור.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להצטרף לספק הכבד של חבר הכנסת אלדד בדבר ידידותו של ג'ורג' בוש לישראל, אם כי מהכיוון ההפוך.

דב חנין: אני חושב שג'ורג' בוש אינו ידיד של ישראל ולא ידיד של הפלסטינים.

דב חנין: דרך אגב, הוא גם לא ידיד של העם האמריקני.

דב חנין: אני חושב שהאמריקנים עצמם מבינים שהוא לא ידיד שלהם.

דב חנין: ג'ורג' בוש הוא ידיד מאוד טוב של בעלי ההון שתמכו בבחירתו לנשיאות ארצות-הברית.

דב חנין: כאדם הגון הוא גם משיב להם כגמולם, כאשר ארצות-הברית נסוגה מהתחייבותה לפרוטוקול קיוטו.

דב חנין: מכיוון שהוא נתמך על-ידי חברות הנפט והרכב הגדולות במהלך קמפיין הבחירות שלו, הוא – בצורה מאוד ישרה – ביטל את מחויבותה של ארצות-הברית להתמודד עם הבעיה הגלובלית הקשה ביותר של משבר האקלים באמצעות הורדת גזי חממה.

דב חנין: ג'ורג' בוש גרם הרבה מאוד נזקים אחרים לאזור שלנו, במלחמות ובהעלאת מתיחות.

דב חנין: לכן, אנחנו יכולים רק לקדם בברכה את לכתו.

דב חנין: הוא לא היה ידיד של ישראל, לא ידיד של עם ישראל, ואני חושב שנזכור אותו לא לטובה מבחינת ההשפעות שלו עלינו ועל המזרח התיכון.

דב חנין: תודה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת חנין.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת זכור, ואחריו – חבר הכנסת נסים זאב.

עבאס זכור: כבוד היושב-ראש, חברי הכנסת, היום אני רוצה לדבר על בדיקה שנערכה ופורסמה ב"ידיעות אחרונות" בשאלה כמה זמן לוקח למשרדי הממשלה ולחברות ממשלתיות לענות לטלפון.

עבאס זכור: לפי הבדיקה שנערכה, ופורסמה היום ב"ידיעות אחרונות", בחברות ובמשרדים המשרתים מדי יום רבבות אזרחים – הבדיקה מעידה כמה זמן האזרח מתייבש על הקו עד שהוא מקבל מענה ממוקדי השירות.

עבאס זכור: למשל, מי שמתקשר למשרד הרישוי מחכה דקה ו-55 שניות; מי שמתקשר לטאבו מחכה שתי דקות ו-17 שניות; מי שמתקשר ל"בזק" מחכה ארבע דקות ו-30 שניות; מי שמתקשר לחברת החשמל מחכה מחכה תשע דקות ו-44 שניות.

עבאס זכור: הגיע הזמן לחשוב איך לעזור לאזרחים ולא איך לייבש את האזרחים, ובמיוחד האזרחים החלשים במדינה.

עבאס זכור: תודה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת זכור.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת בן-ששון, ואחריו – חבר הכנסת הלפרט.

מנחם בן-ששון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אחרי שעסקנו בפרק המבוא לחוקה אנחנו עוברים לפרק העקרונות.

מנחם בן-ששון: אגב, זה פרק שברובו הסתיים הדיון בוועדה, ואני מקווה שהוא יבשיל להצבעות, וכשנביא את החוקה כולה אפשר יהיה, כמובן, להתייחס אליו.

מנחם בן-ששון: פרק העקרונות הוא אחד משלושת החלקים הרגילים בחוקות.

מנחם בן-ששון: יש פרק משטרי, שעוסק במוסדות שלטון – בהרכב, בסמכויות וביחסים שביניהם; יש מגילת זכויות, ויש פרק של עקרונות כלליים.

מנחם בן-ששון: הדבר שחייב להימצא בחוקה, והראיה היא שיש לנו כבר היום חוקי-יסוד, הוא הפרק המשטרי.

מנחם בן-ששון: חוקות מודרניות גם נוהגות שיהיה להן חלק שעוסק בעקרונות.

מנחם בן-ששון: קל יותר לעשות חוקה כשההסדרים שעליהם רוצים להגן מפני הפוליטיקה הרגילה מוסכמים יותר בעקרונות, ואז למגזרים רבים יש אינטרס לייצב מערכת מוסכמת שבתוכה המערכת הפוליטית תפעל.

מנחם בן-ששון: ככל שההסדרים החוקתיים שנויים יותר במחלוקת כך גם תגדל המחלוקת בשאלה אם הם ייכנסו או לא ייכנסו לחוקה ובנוגע להוצאת מנגנון ההכרעה לגביהם מן המערכת שמשקפת את המחלוקת.

מנחם בן-ששון: הדבר נכון לגבי כל חלקי החוקה, אבל עוד יותר בולט, אדוני, לגבי פרק העקרונות, שחשיבותו נראית סמלית, נראית הצהרתית ונראית חינוכית.

מנחם בן-ששון: זה נכון, אבל כל אחד מפרקי העקרונות – סעיפי העקרונות הם משמעותיים לגבי שאלות שיבואו לאחר מכן, הן בחוקה והן לאחר מכן בחקיקה, ובפעמים הבאות אראה למה הגענו כבר בסעיפים הללו של עקרונות מדינת ישראל כפי שהם באים בפרק העקרונות בחוקה.

עתניאל שנלר: תודה רבה, חבר הכנסת בן-ששון.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת הלפרט, בבקשה.

עתניאל שנלר: אחריו – חבר הכנסת זחאלקה.

שמואל הלפרט: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, היום פורסם בעיתון "המודיע", שבידיו מסמכים רשמיים החושפים שערוריית ענק בניהול תקציב הביטוח הלאומי.

שמואל הלפרט: מהמסמך עולה כי ראשי המוסד אישרו הסטת תקציבים מסעיף קצבאות הילדים בהיקף המתקרב ל-80 מיליארד ש"ח.

שמואל הלפרט: במשך השנים הוסטו כספים מסעיף קצבאות ילדים לסיעוד ולאבטלה.

שמואל הלפרט: הדבר התרחש לכל אורך העשור, ובתקופה זו עלה שיעור הילדים שחיים מתחת לקו העוני ליותר מ-35%, עקב קיצוץ אכזרי של 4 מיליארדי ש"ח בשנה מענף קצבאות הילדים.

שמואל הלפרט: אדוני היושב-ראש, כספי הביטוח הלאומי הם כספי הציבור ולא כספי האוצר.

שמואל הלפרט: באיזו זכות העבירה הממשלה עשרות מיליארדים מתקציב קצבאות הילדים לאנשים אחרים וגרמה להרעבת מאות אלפי ילדים?

שמואל הלפרט: אדוני היושב-ראש, חייבת לקום ועדת חקירה ממלכתית שתבדוק את השערורייה הגדולה של הרעבת קרוב למיליון ילדים במדינת ישראל על לא עוול בכפם.

שמואל הלפרט: בהזדמנות זו אני רוצה לברך את שר הרווחה, מר יצחק הרצוג, שאמר השבוע שיש לבחון את נושא קצבאות הילדים בהקשר כולל של עלויות וצרכים, באופן שמתן הקצבאות ישרת את המטרה.

שמואל הלפרט: הוא אמר כי בכוונתו להעלות על שולחן הדיונים את סוגיית הגדלת קצבאות הילדים.

שמואל הלפרט: תודה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת הלפרט.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת זחאלקה, ואחריו – חבר הכנסת מילר.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, מוסכם על כמעט כולם כי המפתח לפתרון חולייה של מערכת החינוך ולהעלאת הרמה, לפתרון בעיות, ולזה שהחינוך יהפוך למנוף לשינוי חברתי, להוצאת אנשים ממעגלי העוני, מדלות ומבורות – הוא המורה ומעמדו של המורה.

ג'מאל זחאלקה: אתמול בוועדת החינוך נערך דיון בשני חוקים על זכויות המורה.

ג'מאל זחאלקה: התבשרנו שהממשלה מכינה חוק.

ג'מאל זחאלקה: להפתעתנו גילינו, כך שמענו מנציגי הסתדרות המורים וארגון המורים, שהממשלה לא באה בדברים ולא דנה בעניין עם נציגי המורים.

ג'מאל זחאלקה: אי-אפשר לחוקק את חוק זכויות המורה, שהוא נחוץ וחשוב, בלי שיהיה דיון מוקדם עם המורים.

ג'מאל זחאלקה: אני פונה לכל חברי הכנסת ומציע שנסרב לדון בחוק הזה כל עוד הממשלה לא באה להסכמות עם ארגוני המורים בנושא הזה.

ג'מאל זחאלקה: אני מקווה שזה מוסכם.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת זחאלקה.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת מילר, ואחריו – חבר הכנסת גבאי.

עתניאל שנלר: בבקשה.

אלכס מילר: אדוני היושב-ראש, תודה, חברי חברי הכנסת, כפי שהתפרסם באחד העיתונים, האגף לחינוך מיוחד במשרד החינוך החליט להפסיק את העסקתן של הסייעות האישיות לתלמידים נכים.

אלכס מילר: ילדים אלו זקוקים לעזרה בפעולות הבסיסיות ביותר, כגון לאכול, לשתות, לקרוא ולכתוב.

אלכס מילר: אדוני היושב-ראש, אני חושב שהגיע הזמן שמי שאחראי על המשרד הזה ייקח את עצמו בידיים ולא יחכה לעתירות של אותם ילדים.

אלכס מילר: שתבינו, ילדים נכים עתרו לבג"ץ כדי שיחזירו להם את הסייעות.

אלכס מילר: אני מציע לשרת החינוך יולי תמיר לא לחכות להכרעה של בית-המשפט אלא לקחת את הדברים לידיים ולהחזיר לאותם ילדים את העזרה המינימלית שהם יכולים לקבל מהמדינה.

אלכס מילר: תודה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת מילר.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת גבאי, בבקשה.

אליהו גבאי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אתמול היה פיגוע בדימונה והיו ידיעות שאולי המחבלים נכנסו מגבול סיני.

אליהו גבאי: אחר כך התברר שהם באו אולי מאזור חברון.

אליהו גבאי: הגבול שלנו עם מצרים הוא גבול שלום.

אליהו גבאי: זו גאוותנו, שעשינו שלום עם מדינת מצרים.

אליהו גבאי: אבל, לצערי, גבול השלום הזה, מה נכנסים ממנו?

אליהו גבאי: או מבריחי נערות ליווי, או נערות שבאות למלא כאן תפקיד לא ראוי, או נכנסים כדי לחפש עבודה, או כל מיני מבריחי סמים.

אליהו גבאי: הגבול עם מצרים לא יכול להיסגר על-ידי זה שנסמוך על המצרים.

אליהו גבאי: המצרים לא יעשו את העבודה, ולא משנה אם נאשר להם יותר חיילים, יותר שוטרים.

אליהו גבאי: כל זה לא יעזור, מכיוון שאין להם רצון לסגור את הגבול.

אליהו גבאי: מבחינתם יכולים להיכנס עוד כמה אלפי מחפשי עבודה, מהגרים.

אליהו גבאי: שום מדינה בעולם לא יכולה להרשות לעצמה שהגבול שלה יהיה ככה פרוץ וייכנסו נשים מהעולם השלישי כדי לחפש כאן

אליהו גבאי: עבודה בלי רשות, ואחר כך מדינת ישראל צריכה לדאוג לרווחתן או לשיקומן.

אליהו גבאי: לכן על ממשלת ישראל לא לחכות, והיא חייבת לסגור את הגבול הזה כדי למנוע הברחה – לא סמים ולא קהילה שאנחנו לא רוצים ולא מחבלים.

אליהו גבאי: ויפה שעה אחת קודם, כי אי-אפשר לסמוך על המצרים שיעשו את העבודה עבורנו, וזה לא משנה אם המחבלים יבואו מעזה דרך מצרים או ממצרים לעזה.

אליהו גבאי: צריך לסגור את הגבול.

אליהו גבאי: תודה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת גבאי.

עתניאל שנלר: חברת הכנסת נוקד, בבקשה.

אורית נוקד: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, היום קראתי ואפילו קיבלתי גם כמה מיילים מראשי יישובים: קריית-שמונה, יישובי קו העימות.

אורית נוקד: אני מבינה שמונתה ועדה כדי לדון ולקבל המלצות בנושא המיסוי.

אורית נוקד: עוד לא יבשה הדיו מעל דוח-וינוגרד שסקר את מה שעברנו במלחמת לבנון השנייה – מלחמה שבה סבלו רוב היישובים – והנה אנחנו מתבשרים שייתכן שיש כוונה לבטל להם את הטבות המס, או להקטין אותן באופן משמעותי.

אורית נוקד: אני חושבת שזה דבר מאוד לא נכון.

אורית נוקד: צריכה להיות יציבות גם בנושאים האלה של המיסוי, ואני קוראת מכאן לממשלה לא לקבל החלטה שהמשמעות שלה היא פגיעה ביישובי קו העימות.

אורית נוקד: תודה.

עתניאל שנלר: תודה רבה, גברתי.

עתניאל שנלר: אחרון הדוברים, חבר הכנסת טלב אלסאנע, בבקשה.

טלב אלסאנע: אדוני היושב-ראש, תודה.

טלב אלסאנע: כבוד היושב-ראש, חברי הכנסת, אני רואה שיושב-ראש ועדת הכנסת רוצה לנהל לא רק את ועדת הכנסת אלא גם את הכנסת.

טלב אלסאנע: הוא מצליח שם יותר טוב מכאן.

טלב אלסאנע: אדוני היושב-ראש, יש הרבה דברים שהממשלה עושה שאני לא מצליח להבין, אבל שלשום קיבלתי שיחת טלפון מתושבי היישוב אום-טובא באזור ירושלים, המודיעים לי שעיריית ירושלים הוציאה צו הריסה נגד מסגד שהוקם לפני 700 שנה.

טלב אלסאנע: כולנו יודעים על מצוקת התושבים הפלסטינים בירושלים.

טלב אלסאנע: כאשר מקימים שכונות לאוכלוסייה היהודית, לאוכלוסייה הפלסטינית לא רק שלא מקימים שכונות – הם לא מאפשרים בנייה, והם אחר כך הורסים את הבתים.

טלב אלסאנע: מתוך רצון לעשות טרנספר שוללים תעודות זהות, שוללים תושבות, כדי לאלץ את התושבים לעבור.

טלב אלסאנע: על רמת השירות במשרד הפנים כולנו יודעים, ועל מצוקת העדר בתי-הספר קיימנו דיון בוועדת החינוך.

טלב אלסאנע: אבל ללכת ולהוציא צו הריסה נגד מסגד שהוקם לפני 700 שנה – זה דבר שאני אינני מצליח להבין אותו.

טלב אלסאנע: לכן אני מבקש שיושב-ראש הכנסת, יושב-ראש הישיבה, יפנה אל שר הפנים כדי להתערב ולמנוע מעשה שאין בו שום תועלת חוץ מאשר ללבות את היצרים באזור הזה.

טלב אלסאנע: תודה רבה.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו סיימנו את הנאומים בני הדקה.

עתניאל שנלר: אנחנו נעבור עכשיו לסעיף הבא בסדר-היום: הצעת ועדת הכנסת לתיקוני תקנון.

עתניאל שנלר: אנחנו נשמע שלושה: הצעה לתיקון סעיף 106ו לתקנון הכנסת, הצעה לתיקון סעיף 107 לתקנון הכנסת והצעה לתיקון סעיפים 9, 9ב, 10, 70 ו-73 לתקנון הכנסת.

עתניאל שנלר: אנחנו נצביע אחר כך אחד אחד.

עתניאל שנלר: אני מזמין את יושב-ראש ועדת הכנסת, חבר הכנסת דוד טל, להציע את הצעות התיקון.

עתניאל שנלר: אדוני, בבקשה.

): תודה רבה, אדוני.

): אם תרשה לי, אני רוצה להודיע כאן איזו הודעה שאין צורך בהצבעה עליה.

): ברשותך, אני אקרא את ההודעה.

עתניאל שנלר: בבקשה.

): אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, ועדת הכנסת קבעה את הוועדות הבאות לדיון בהצעות חוק ובהצעות לסדר-היום, כדלקמן: הוועדה לקידום מעמד האשה תדון בהצעות אלה: הצעת חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד) (תיקון – הוספת ימי היעדרות להורה יחיד), התשס"ח–2007, של חברי הכנסת גדעון סער ושלי יחימוביץ; הצעת חוק חלוקת זכויות פנסיה בין בני-זוג, התשס"ז–2007, של חבר הכנסת חיים אורון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק חלוקת זכויות פנסיה בין בני-זוג, התשס"ז–2007, של חברת הכנסת אורית נוקד.

): ועדת הכלכלה תדון בהצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – פרסומת למזון המכוונת לקטינים), התשס"ח–2007, של חברת הכנסת אורית נוקד; וכן בהצעה לסדר-היום בנושא: התייקרות החשמל, של חברי הכנסת יעקב מרגי, ואסל טאהא, סופה לנדבר ו.

): ועדת החוץ והביטחון תדון בהצעת חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (הגבלת ביקור אסיר ביטחוני), התשס"ז–2007, של חבר הכנסת אריה אלדד.

): ועדת החינוך, התרבות והספורט תדון בהצעת חוק יסודות התקציב (תיקון – תמיכה במוסדות בציבור), התשס"ז–2006, של חבר הכנסת משה גפני.

): מכאן, ברשותך, אני אעבור לעוד נושא, ועליו תהיה הצבעה, ואני ממילא ארשה לעצמי להישאר על הדוכן, אם אדוני ירשה לי.

): בתום ההודעה שלי צריכה להתקיים הצבעה.

): עמיתי חברי הכנסת, הכנסת החליטה בישיבתה ביום י"ז בתמוז התשס"ז להעביר את הצעת חוק כרטיסי חיוב (תיקון מס' 4), התשס"ז–2007, לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט, לשם הכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

): יושב-ראש ועדת הכלכלה ביקש להעביר את הצעת החוק הנ"ל לדיון בוועדת הכלכלה, מן הנימוק שנושא הצעת החוק הוא בתחום סמכותה של ועדת הכלכלה.

): יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט נתן את הסכמתו להעברת הצעת החוק.

): ועדת הכנסת ממליצה לכנסת לשנות את החלטתה ולהעביר את הצעת החוק האמורה מוועדת החוקה, חוק ומשפט לוועדת הכלכלה, לשם הכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

): אדוני, כאמור, אבקש את אישורה של הכנסת להמלצה זו, ולהוסיף את קולי.

עתניאל שנלר: אולי נעצור לשנייה אחת לפני התיקונים ונצביע על ההמלצה.

עתניאל שנלר: אני מבין שיושב-ראש ועדת החוקה מסכים להצעה.

): אכן.

עתניאל שנלר: אם כן, אנחנו עוברים להצבעה על הודעתו של יושב-ראש ועדת הכנסת.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 2 בעד הצעת ועדת הכנסת – 7 נגד – אין נמנעים – אין הצעת ועדת הכנסת להעביר את הצעת חוק כרטיסי חיוב (תיקון מס' 4), התשס"ז–2007, מוועדת החוקה, חוק ומשפט לוועדת הכלכלה נתקבלה.

עתניאל שנלר: ובכן, בעד – 7, אין מתנגדים, אין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע שהנושא יידון בוועדת הכלכלה לפי בקשת יושב-ראש ועדת הכנסת.

עתניאל שנלר: [נספחות.

עתניאל שנלר: ]

עתניאל שנלר: כפי שאמרנו, אנחנו עוברים עכשיו להצעת ועדת הכנסת לתיקון התקנון.

עתניאל שנלר: אדוני יושב-ראש הוועדה, בבקשה.

): אדוני, מכאן אני אעבור לנושא שאדוני דיבר עליו.

): אני רוצה להציג שלוש הצעות, ועל כל הצעה נצטרך להצביע בנפרד.

): אני אקרא את שלוש ההצעות, ולאחר מכן תצביע בנפרד.

עתניאל שנלר: בבקשה.

): עמיתי חברי הכנסת, אבקש להביא לאישורכם שלושה תיקונים לתקנון הכנסת שאישרה ועדת הכנסת.

): מדובר בתיקונים שאישרה ועדת הכנסת במסגרת חוברת הצעות לתיקוני חקיקה ותיקוני תקנון שהגישה יושבת-ראש הכנסת, במטרה לחזק את פיקוח הכנסת על הממשלה ולשפר את עבודת הכנסת.

): ההצעה הראשונה באה לקבוע, כי כל שר יופיע בפני ועדה של הכנסת שענייני משרדו נדונים בפניה דרך קבע וידווח לה על פעילות משרדו.

): בחקיקה הקיימת יש הוראות בנוגע לחובתם של שרים להופיע בפני ועדות הכנסת ולמסור להן מידע לפי בקשתן.

): מוצע להוסיף על הוראות אלה ולקבוע כי כל שר יחויב לדווח לוועדה קבועה של הכנסת שענייני משרדו נדונים לפניה דרך קבע, פעם אחת בכל כנס, על פעולות משרדו, על תוכניות המשרד לעתיד ועל ביצוע תקציב המשרד.

): כמו-כן ישיב השר על שאלות של חברי הוועדה, הן שאלות שיופנו אליו בעת הדיווח והן שאלות שהועברו אליו מראש באמצעות יושב-ראש הוועדה.

): עוד מוצע כי יושב-ראש הכנסת יקבע את מתכונת הדיווח החצי-שנתי כמתכונת קבועה שהשר יחויב לפעול לפיה, ויוכל להוסיף עליה לפי שיקול דעתו.

): בשל העובדה שהרכב ועדות הכנסת אינו משקף במדויק את הרכב משרדי הממשלה, במספר ובסמכויות, מוצע לקבוע כי ועדת הכנסת תקבע, לגבי כל שר, מהי הוועדה שבה יתקיים הדיווח.

): ההצעה השנייה באה לקבוע ששר או סגן שר לא יכהן כחבר בוועדה מוועדות הכנסת או כממלא-מקום.

): כיום תקנון הכנסת אינו אוסר מצב שבו שר או סגן שר יהיה חבר באחת מוועדות הכנסת.

): בפועל, שרים אינם חברים בוועדות הכנסת, אולם היו מקרים שבהם סגן שר היה חבר בוועדה.

): בעבר ניתנו חוות דעת משפטיות בעניין הגבלות על כהונת סגן שר בוועדת הכספים, בוועדה לענייני ביקורת המדינה ובוועדה שענייני משרדו נדונים בה, אולם הדבר לא זכה לעיגון בתקנון.

): במסגרת אותו תיקון מוצע לתקן את תקנון הכנסת ולהחליף את הביטוי "שאילתות בעל-פה" בביטוי "שאילתות דחופות", כפי שנקבע בהחלטה של ועדת הכנסת.

): ההצעה השלישית באה לקבוע שוועדה תוכל לחייב שר להופיע בעצמו בפניה.

): תקנון הכנסת אינו קובע הוראה מפורשת לעניין חיוב שר להופיע בעצמו בפני ועדות הכנסת.

): לעתים, כאשר על שולחן הוועדה נמצאים נושאים חשובים ומורכבים, התייצבותו של נציג השר ולא השר עצמו לא מאפשרת את קיומו של דיון בדרג הרצוי.

): מוצע לקבוע הוראות ספציפיות לעניין זימון שר או סגן שר באופן אישי לישיבות ועדות הכנסת.

): נוסף על כך, מוצע כי אם הגיע סגן השר במקום השר, תוכל הוועדה להחליט כי לדיון נוסף באותו נושא יגיע השר בעצמו.

): הוראה זו תגביר את מעורבותם של השרים בישיבות הוועדות ותאפשר לחברי הכנסת לעמוד מקרוב על עבודת משרדי הממשלה בתחומים השונים.

): להצעות אלו לא הוגשו השגות.

): אבקש לאשר אותן בהצבעות נפרדות.

): תודה.

רוחמה אברהם-בלילא: יישר כוח.

עתניאל שנלר: תודה רבה, אדוני יושב-ראש ועדת הכנסת.

עתניאל שנלר: אנו עוברים להצבעה על הצעת ועדת הכנסת לתיקון סעיף 106ו לתקנון הכנסת – הצבעה.

עתניאל שנלר: אנחנו נוסיף את שמך כמצביע, אני מבין.

): תומך נלהב.

): הצבעה מס' 3 בעד הצעת ועדת הכנסת – 8 נגד – אין נמנעים – אין הצעת ועדת הכנסת לתיקון סעיף 106ו לתקנון הכנסת נתקבלה.

עתניאל שנלר: ובכן, בעד – 8.

עתניאל שנלר: אנחנו נוסיף את חבר הכנסת טל.

עתניאל שנלר: אין נגד, אין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע שהצעת ועדת הכנסת לתיקון סעיף 106ו לתקנון הכנסת התקבלה.

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת ועדת הכנסת לתיקון סעיף 107 לתקנון הכנסת, בבקשה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 4 בעד הצעת ועדת הכנסת – 8 נגד – אין נמנעים – אין הצעת ועדת הכנסת לתיקון סעיף 107 לתקנון הכנסת נתקבלה.

עתניאל שנלר: ובכן, שמונה בעד, אין נמנעים, אין מתנגדים.

עתניאל שנלר: נוסיף את קולו של חבר הכנסת טל.

עתניאל שנלר: אם כן, אני קובע כי הצעת ועדת הכנסת לתיקון סעיף 107 לתקנון הכנסת התקבלה.

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת ועדת הכנסת לתיקון סעיפים 9, 9ב, 10, 70 ו-73 לתקנון הכנסת.

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים להצבעה.

עתניאל שנלר: בבקשה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 5 בעד הצעת ועדת הכנסת – 8 נגד – אין נמנעים – אין הצעת ועדת הכנסת לתיקון סעיפים 9, 9ב, 10, 70 ו-73 לתקנון הכנסת נתקבלה.

עתניאל שנלר: בעד – 8, אין מתנגדים ואין נמנעים.

עתניאל שנלר: נוסיף את חבר הכנסת טל.

עתניאל שנלר: אם כן, אני קובע שהצעת ועדת הכנסת לתיקון סעיפים 9, 9ב, 10, 70 ו-73 לתקנון הכנסת התקבלה.

עתניאל שנלר: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/199).

עתניאל שנלר: ]

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים לסעיף הבא.

): יש עוד נושא אחד.

): אדוני, אבקש להציג בפני חברי חברי הכנסת, לקריאה ראשונה, את הצעת חוק הכנסת (תיקון מס' 26) (חובת מסירת מידע למרכז המחקר והמידע של הכנסת), מטעם ועדת הכנסת.

): מקורה של הצעת החוק הוא בחוברת הצעות לתיקוני חקיקה ותיקוני תקנון שהגישה יושבת-ראש הכנסת במטרה, כאמור, לחזק את פיקוח הכנסת על הממשלה ולשיפור עבודת הכנסת.

): אחד מהכלים החשובים ביותר שיש בידינו הוא מרכז המחקר והמידע של הכנסת, שמספק לנו שירותי מחקר ומידע לצורך מילוי תפקידינו בתחומי החקיקה, הפיקוח על עבודת הממשלה והדיונים בכנסת בנושאים שעל סדר-היום.

): אדוני היושב-ראש, הצעת החוק באה לקבוע כי למרכז המחקר והמידע תינתן סמכות רחבה לקבל מידע ממשרדי הממשלה ומגופים מבוקרים נוספים, כגון מפעל או מוסד של המדינה, רשות מקומית, חברה ממשלתית ועוד.

): עוד מוצע כי במקרים מסוימים יוכל הגוף שיחויב במסירת המידע שלא למסור חלק ממנו או למוסרו בתנאים – לפי סייגים מצומצמים המצוינים בהצעת החוק, כגון מידע שמסירתו עלולה לסכן את ביטחון המדינה.

): אני מאמין שעיגון סמכויות אלה בחוק יחזק את מעמדה של הכנסת ואת יכולתה לפקח על פעילות הממשלה ועל גופים מבוקרים אחרים בכל תחומי פעילותם.

): אני מבקש מחברי חברי הכנסת לאשר את הצעת החוק בקריאה הראשונה ולהחזירה לוועדת הכנסת לשם הכנתה לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

): אם יורשה לי, בנימה אישית, אני רוצה להודות מעל הדוכן הזה לכל העושים בממ"מ – במרכז המחקר והמידע – שעושים עבודה נפלאה.

): אני רוצה לומר לכם שבקונגרס בארצות-הברית לכל אחד מחברי הקונגרס יש 17 עוזרים פרלמנטריים שונים, שעושים את העבודה שעושה בשבילנו מרכז המחקר והמידע.

): מפה אני רוצה להודות לכל העושים ולכל החוקרים למיניהם – הכלכלנים, המשפטנים, שעושים עבודה מבורכת.

): שימשיכו כך.

): תודה.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת טל, תודה רבה.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים לדיון.

עתניאל שנלר: ראשון הדוברים הוא חבר הכנסת פרוש.

עתניאל שנלר: בבקשה.

מאיר פרוש: מוותר.

עתניאל שנלר: מוותר.

עתניאל שנלר: אם כן, הדובר הבא הוא חבר הכנסת דב חנין.

עתניאל שנלר: עד שיעלה חבר הכנסת חנין, אני רוצה לציין ולברך, כי ביציע קבוצה של 50 אישים מעמותת "אנוש".

עתניאל שנלר: אנחנו שמחים לראות אתכם בבית שלנו, בבית שלכם.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת חנין, בבקשה.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, הצעת החוק הזאת היא הצעת חוק טובה, והיא מעגנת את יכולתו של מרכז המחקר והמידע של הכנסת לקבל מידע, וגם את החובה לספק מידע למרכז המחקר והמידע של הכנסת.

דב חנין: אני עליתי על הדוכן כדי לומר שני דברים.

דב חנין: דבר ראשון – להביע הערכה לעבודתו של מרכז המחקר והמידע של הכנסת.

דב חנין: אני חושב שקשה לתאר את עבודת הכנסת וקשה לתאר את עבודתנו כחברי הכנסת בלי התרומה הרבה והמשמעותית של אנשי מרכז המחקר והמידע.

דב חנין: תודה רבה לכם.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אנשי מרכז המחקר והמידע עובדים בתנאים לא פשוטים.

דב חנין: לפעמים אנחנו מבקשים מהם להכין לנו ניירות בתוך שלושה, ארבעה, או חמישה ימים, ובכל זאת הם מצליחים בכל פעם להפתיע מחדש עם חומר מאוד רציני, מאוד מקיף, מאוד ענייני, שמאוד מאפשר לנו דיון ברמה מקצועית יותר טובה ויותר גבוהה.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני חושב שהכנסת חייבת לא מעט למרכז המחקר והמידע ולאנשים שעובדים בו.

דב חנין: הייתי מציע לכנסת לחזק את המרכז הזה עוד יותר.

דב חנין: אני חושב שככל שאנחנו מחזקים אותו בכוחות נוספים – אם זה מבחינת בחינה תקציבית ומעקב תקציבי, כמו יוזמה שכבר התחילה במרכז המחקר והמידע ואני חושב שהיא יוזמה חשובה מאוד; אם זה ביכולות לעקוב אחרי נושאים ספציפיים ולפתח התמחויות ספציפיות – ככל שהמחקר הזה יתחזק, אנחנו נחזק את מעמד הכנסת ואת יכולתנו לעבוד בצורה מקצועית.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לנצל את הדקה שנותרה לי כדי לומר שכדאי לנו מאוד גם להביא סוף-סוף לסיום את אותה מחלוקת שקיימת בכנסת לגבי נציבות הדורות הבאים.

דב חנין: הצעת חוק עברה פה בקריאה – נדמה לי ראשונה, והתנגדתי לה ואני עדיין מתנגד לה.

דב חנין: אני חושב שמרכז מחקר ומידע הוא דבר חשוב מאוד לכנסת, ובאותה מידה אנחנו צריכים גם גוף כלשהו שיהיה לו מבט יותר ארוך טווח, נקרא לזה.

דב חנין: מבט אסטרטגי, אבל לא על שאלות צבאיות וביטחוניות אלא על השאלות האזרחיות והחברתיות, השאלות הסביבתיות, של חיינו.

דב חנין: אנחנו יודעים שהרבה פעמים הכנסת מקבלת, וגם הממשלה מקבלת, החלטות מתוך שיקולים לטווח קצר או מתוך שיקולים פוליטיים כאלה ואחרים.

דב חנין: ולכן גוף עצמאי, שיכול לעמוד מולנו, מול חברי הכנסת, ולעמוד מול הממשלה – ולא רק לספק לנו מידע כפי שעושה מרכז המחקר והמידע בצורה מסוימת אלא גם להביע עמדה, גם אם העמדה הזאת חולקת על עמדתה של הכנסת; להציב מולנו מראה ולהגיד: הכיוון הזה שהכנסת שוקלת ללכת בו הוא כיוון בעייתי.

דב חנין: לטווח ארוך הוא יכול ליצור בעיות ויכול ליצור קשיים ויכול להביא אותנו למקום פחות טוב – אני חושב שחיוני שיהיה לנו בכנסת גוף כזה.

דב חנין: גוף כזה עדיין קיים בחוק, אבל מכיוון שעברה קריאה ראשונה של ביטולו, למעשה אנחנו נותרנו במין מצב של ערפל.

דב חנין: אני מבין שכרגע אנשי הנציבות עובדים במסגרת מרכז המחקר והמידע, ואני גם לא מתנגד שזה ימשיך להיות המצב, ובלבד שיובטח המעמד העצמאי של הגוף הזה, שאיננו גוף רק של מידע ואינפורמציה, אלא הוא גוף של הבעת עמדה, של הסתכלות לטווח ארוך, של שיקולים חברתיים, שיקולים סביבתיים, שיקולים של קיימות, sustainability, לטווח יותר רחוק.

דב חנין: חשוב שיהיה לנו גוף כזה בכנסת.

דב חנין: תודה רבה.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

עתניאל שנלר: על זה נאמר אצלנו במקורות דקה אריכתא.

עתניאל שנלר: אבל נקבל את זה באהבה ובהבנה.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה ראשונה.

עתניאל שנלר: נעבור להצבעה.

עתניאל שנלר: בבקשה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 6 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 6 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הכנסת (תיקון מס' 26) (חובת מסירת מידע למרכז המחקר והמידע של הכנסת), התשס"ח–2008, לוועדת הכנסת נתקבלה.

עתניאל שנלר: בעד – 6, אין מתנגדים ואין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע בזאת שהצעת חוק הכנסת (תיקון מס' 26) (חובת מסירת מידע למרכז המחקר והמידע של הכנסת), התשס"ח–2008, התקבלה בקריאה ראשונה, והיא תעבור לדיון בוועדת הכנסת לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

צבי הנדל: זה לא היה פה אחד.

צבי הנדל: זה היה שישה פיות.

צבי הנדל: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/202).

צבי הנדל: ]

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים לנושא הבא בסדר-היום: הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 24) (עסקה לתקופה קצובה ומשלוח חשבוניות בעסקה בתשלומים), התשס"ח–2008, של חברת הכנסת אורית נוקד – קריאה ראשונה.

עתניאל שנלר: אני מזמין את חברת הכנסת נוקד להציג את הצעת החוק.

עתניאל שנלר: גברתי, בבקשה.

אורית נוקד: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מעלה בפניכם הצעת חוק לתיקון חוק הגנת הצרכן.

אורית נוקד: כיום עוסקים שונים מבטיחים לצרכנים בעת ביצוע עסקה תנאים מסוימים שעיקרם הנחה או הטבה אחרת שתינתן לצרכן עם ביצוע העסקה.

אורית נוקד: אתם בוודאי מכירים את העוסקים השונים האלה; מדובר בחברות הסלולר, הכבלים, האינטרנט.

אורית נוקד: ההטבה כרוכה בתנאי שלפיו הצרכן יהיה קשור בחוזה לתקופה מסוימת, מוגדרת או בלתי מוגדרת.

אורית נוקד: במקרים רבים הצרכן מסכים להתקשר עם עוסק בעסקה לתקופה מוגבלת, והוא אינו מודע לכך שהחוזה כולל הוראה שלפיה ההתקשרות תוארך אוטומטית בתום אותה תקופה.

אורית נוקד: מטבע הדברים, רוב רובם של הצרכנים אינם מנהלים מעקב מסודר אחרי מועד פקיעת החוזה או מועד סיום ההטבה שבגינה התקשרו בעסקה.

אורית נוקד: לפיכך, הם אינם מודעים למועד סיום החוזה או ההטבה.

אורית נוקד: כתוצאה מכך העוסק ממשיך לחייב את הצרכן בתשלומים שהם לעתים קרובות גבוהים מהסכומים שבהם התחייב בעת ביצוע העסקה לגבי אותו מוצר או שירות.

אורית נוקד: לא יעלה על הדעת שהאחריות למעקב אחרי המחיר תוטל על הצרכן.

אורית נוקד: התופעות האלה, כמובן, פוגעות בצרכן משום שבתנאי התחרות בשוק הוא היה יכול להשיג תנאים משופרים.

אורית נוקד: כדי להגביר את התחרות בין העוסקים ואת מודעות הצרכנים לעסקאות שבהן הם מתקשרים, הצעתי לתקן את חוק הגנת הצרכן ולקבוע בו כי על עוסק להביא לידיעת הצרכן את המועד שבו תסתיים התחייבותו לפי החוזה שביניהם, או את המועד שבו תסתיים ההטבה הכלולה בחוזה, או את המועד שבו נפסק הקשר שבין המחירים המשולמים בהתחייבויות הקשורות של הצרכן כלפי אותו עוסק.

אורית נוקד: הצעתי עוד לקבוע במפורש שלא תהיה הארכה אוטומטית של החוזה לאחר המועד שבו הסתיימה התקופה הקצובה האמורה, אלא אם כן הצרכן נתן את ההסכמה המפורשת שלו.

עתניאל שנלר: אני רואה שהאופוזיציה כולה עושה הרבה רעש.

אורית נוקד: הצעת החוק שהגשתי מהווה בשורה צרכנית ממעלה ראשונה.

אורית נוקד: היא עברה בקריאה ראשונה עוד בכנסת הקודמת, אך לצערי היא נמחקה משום שאני נבחרתי להיות סגנית שר, והוראות התקנון לא אפשרו להחיל עליה את דין הרציפות.

אורית נוקד: בדיונים שהתקיימו בוועדת הכלכלה התקבלה הסתייגות שאומרת שההוראות האלה לא יחולו על תקופה קצובה שאינה עולה על ארבעה חודשים, ושסכומי התשלומים שיחולו לאחר מועד סיום העסקה נקבעו באופן ברור ומפורט בעת ההתקשרות כך שהם ידועים מראש וברורים לצרכן.

אורית נוקד: אבל היה לזה סייג שאמר שזה לא יחול על עסקאות של עד ארבעה חודשים גם אם הצרכן יחליט שהוא מסיים את ההתקשרות, והוא יוכל לעשות את זה ללא תשלום קנס יציאה או תשלום אחר בשל סיום ההתקשרות.

אורית נוקד: בהצעה המפורטת שנמצאת בפני חברי הכנסת אני גם הצעתי לחייב עוסק לשלוח לצרכן, אחת לשישה חודשים לפחות, העתק מהחשבוניות שמתייחסות לתשלומים ששילם בששת החודשים שחלפו, אם החשבוניות לא נשלחו למענו קודם לכן, זאת לאור הנוהג, שאינו מקובל עלי, לאפשר לצרכנים גישה למידע באמצעות הטלוויזיה או האינטרנט, שחלק מהצרכנים אינם מודעים לו.

אורית נוקד: חברי חברי הכנסת, כנגד הצעת החוק הזאת, שהיא אחת מהחשובות בהצעות החוק הצרכניות, התגייסו חברות רבות.

אורית נוקד: ההצעה היא בתמיכת הממשלה, ואני מאוד שמחה שהגענו לרגע ההצבעה בקריאה ראשונה, ואודה לכם מאוד על תמיכתכם.

אורית נוקד: תודה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחברת הכנסת נוקד.

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים לדיון.

עתניאל שנלר: ראשון הדוברים, חבר הכנסת אורי אריאל – אינו נוכח.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת דב חנין, בבקשה.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, הצעת החוק של חברת הכנסת נוקד היא הצעת חוק מאוד חשובה וטובה.

דב חנין: למען האמת, אני מתפלא שלא חוקק חוק כזה לפני הרבה שנים, כי התופעה של צרכנים שנכנסים למסלול התקשרות על בסיס של מבצע ואחר כך נופלים לשבי של המבצע הזה, וזו הופכת להיות התקשרות נצחית, היא תופעה הרבה יותר רווחת ממה שאפשר היה לחשוב.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני לא רוצה להיכנס כרגע לדיווח שהיה בוועדה, כי אני בטוח שעוד יהיה לנו זמן להמשיך אותו לקראת ההכנה לקריאה שנייה ושלישית, חברת הכנסת נוקד, ואנחנו רואים את הדברים עין בעין.

דב חנין: אני מציע לכנסת לאשר את החוק, ואני מנצל את ההזדמנות כדי לפנות אל ועדת הכלכלה להשלים את החקיקה מהר ככל האפשר כדי שהחוק הזה יהיה בספר החוקים.

דב חנין: תודה רבה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת דב חנין.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת משה גפני – איננו אתנו כאן ברגע זה.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת – גם הוא איננו אתנו ברגע זה.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת נסים זאב – אחרון הדוברים.

עתניאל שנלר: אחריו נעבור להצבעה.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, נוצר מצב שעוסקים וצרכנים – זה הפך להיות כמו חתונה קתולית, אי-אפשר לעזוב אחד את השני, כי הצרכן מרגיש שהוא חייב להמשיך את התקופה, ואני מדבר לאו דווקא על אותה תקופה שהצרכן התחייב להיות בקשר מסחרי כזה או אחר עם העוסק.

נסים זאב: אני מדבר על אותם חוזים שבדרך כלל, כשנותנים אותם העוסקים – מה שטוב להם, מה שרוצים להראות לצרכן כתוב באותיות של קידוש לבנה, כי זה ההטבות.

נסים זאב: והדברים שיש בהם הערות או מגרעות כתובים באותיות קטנות, בגודל מיקרוסקופי שאי-אפשר לראות, וצריך להתעמק בהם.

נסים זאב: לא תמיד הצרכן מבין שהוא נכנס למלכוד.

נסים זאב: לכן, חשוב מאוד שגם במהלך תקופה של שלוש שנים, למשל – ואני יודע שחברות עשו חוזים כאלה ולאחר שנה או חצי שנה מתברר לצרכן שהוא לא רוצה את העסקה הזאת, הוא לא רוצה להמשיך.

נסים זאב: צריך לתת את הדעת על כך שהוא מאוים.

נסים זאב: אומרים לו: אתה צריך לשלם על כל ההטבות שקיבלת עד היום מחיר כזה שלא כדאי לו להתנתק מהעוסק.

נסים זאב: לכן, צריכה להיות פרופורציה גם אם הוא רוצה להתנתק ולשמור על הזכויות שלו, שלא יהיה מצב שהוא צריך לשלם קנס כזה גבוה שלא ישתלם לו להתנתק כאשר הוא לא רואה עניין וצורך בהמשך ההתקשרות.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת זאב.

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה ראשונה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 7 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 12 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 24) (עסקה לתקופה קצובה ומשלוח חשבוניות בעסקה בתשלומים), התשס"ח–2008, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

עתניאל שנלר: בעד – 12, אין מתנגדים ואין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע בזאת שהצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 24) (עסקה לתקופה קצובה ומשלוח חשבוניות בעסקה בתשלומים), התשס"ח–2008, התקבלה בקריאה ראשונה ותעבור לדיון בוועדת הכלכלה לשם הכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

עתניאל שנלר: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/203).

עתניאל שנלר: ]

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים לסעיף הבא שעל סדר-היום.

עתניאל שנלר: נדלג ונעבור להצעת חוק מידע גנטי (תיקון מס' 3) (עריכת בדיקות גנטיות לקשרי משפחה), התשס"ח–2008, של חברי הכנסת אביגדור יצחקי ואיתן כבל – קריאה ראשונה.

עתניאל שנלר: אני מזמין את חבר הכנסת אביגדור יצחקי להציג את הצעת החוק.

עתניאל שנלר: בבקשה, אדוני.

אביגדור יצחקי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, קודם כול אני מודה לחברי חבר הכנסת איתן כבל שנתן לי את ההזדמנות להציג את החוק.

אביגדור יצחקי: הוא הגיש את החוק הזה עוד בקדנציה הקודמת, אבל מאחר שהוא הפך לשר, החוק כאילו בטל.

אביגדור יצחקי: החוק כבר נדון בוועדת החוקה וחזר כרגע, בהצעת חוק פרטית שלי ובהצעת חוק פרטית שלו, להידון בוועדת המדע.

אביגדור יצחקי: חבר הכנסת כבל, לא שמעת את הפתיח שלי, אבל הודיתי לך.

אביגדור יצחקי: מהותו של החוק היא שהיום לבית-המשפט אין הסמכות לחייב בדיקות גנטיות לקביעת קשרי משפחה כאשר יש מחלוקת כלשהי, והדבר גורם לסבל רב להרבה אנשים, ילדים, נשים.

אביגדור יצחקי: אני אתן כמה דוגמאות.

אביגדור יצחקי: למשל, אשה שהרתה ורוצה לבוא בתביעת מזונות כלפי גבר או הכרה באבהות.

אביגדור יצחקי: אומר הגבר: לא שלי הוא.

אביגדור יצחקי: אומרים לו: לך תעבור בדיקה גנטית.

אביגדור יצחקי: היום זו לא בדיקה משפילה, היום לוקחים טיפת רוק.

אביגדור יצחקי: דרך אגב, היום מוכרים ערכות לבדיקות דנ"א במדפים בארצות-הברית, ובטח עוד מעט זה ייכנס גם למדינת ישראל.

אביגדור יצחקי: הוא אומר: לא רוצה.

אביגדור יצחקי: שואל אותו השופט: איך נדע?

אביגדור יצחקי: הוא עונה: מצדי שלא תדע.

אביגדור יצחקי: אומר לו השופט: אם לא תלך, אני מאיים עליך שאני אקבל את תביעת האבהות, והוא אומר:

אביגדור יצחקי: בוא ננהל משפט ואני אוכיח לך שאני לא האבא.

אביגדור יצחקי: כאן הוא מתחיל להשפיל את האשה מלמעלה עד למטה, מביא מצעד של אלה שהיו חברים שלה, והוא עושה לה כאלה צרות שבסוף היא אומרת: עזוב אותי, לא רוצה את האבהות שלך, לא רוצה את המזונות שלך, לך קיבינימט, ותסלחו לי על הביטוי.

אביגדור יצחקי: הרבה נשים סובלות במדינת ישראל כתוצאה מזה, ולא רק נשים; יש מקרים שבהם אשה באה לגבר ואומרת לו: אתה האבא, והוא אומר שלא, ולחלופין הוא אומר: אם אני האבא, נערוך חופה וקידושין.

אביגדור יצחקי: זה מה שאנחנו קוראים "גנבת זרע" כזו או אחרת, ובדרך כלל חלק מהן בוחרות את הגברים העשירים יותר ויוצא מצב שהן מתגרשות לא אחרי הרבה זמן ויש ענייני ממון כבדים מאוד.

אביגדור יצחקי: בקיצור, במקום לעשות בדיקה פשוטה שבית-המשפט – ותיכף אני אסביר באילו נסיבות – יוכל לחייב את אחד הצדדים לעשות אותה, עושים כל מיני שיטות אחרות שלא ממין העניין ולא מגיעים לחקר האמת.

אביגדור יצחקי: יושב-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה בני אלון – אביו היה שופט עליון.

אביגדור יצחקי: עוד לפני 20 שנה הוא כתב בפסק-דין שלו שצריך להסדיר את העניין הזה.

אביגדור יצחקי: אני הגשתי את הצעת החוק לפי בקשת שופט בבית-משפט למשפחה, שאמר שהוא לא יכול, יש לו בעיות וזה ימנע ממנו הרבה בעיות.

אביגדור יצחקי: בזמנו הממשלה וועדת השרים אישרו את החוק לקריאה טרומית ובתנאי שייעשה בתיאום.

אביגדור יצחקי: אכן במשרד המשפטים ישבה ועדה במשך הרבה זמן, יחד עם נציגי כל הדתות במדינת ישראל, כי יש פה בעיות הלכתיות לא קטנות, וקבעה את הכללים שהיא חושבת שצריכים לחול בחוק הזה.

אביגדור יצחקי: המתנו עם החוק עד שהיא תסיים את עבודתה והיא אכן סיימה.

אביגדור יצחקי: היה שם גם דיין מבתי-הדין הרבניים, גם מבתי-הדין השרעיים וכל האנשים שקשורים לעניין; היו נציגי משרד המשפטים, היה יושב-ראש הוועדה, נציגי היועץ המשפטי לממשלה, היו נציגי משרד הרווחה, היו נציגי משרד הבריאות – כל הממשלה נרתמה כדי לעשות את החוק.

אביגדור יצחקי: היו גם ארגונים כמו המועצה לשלום הילד ואחרים, שחייבו את החוק הזה, כי הם חשבו שנגרם נזק לילדים.

אביגדור יצחקי: השאלה הראשונה שעלתה, אדוני היושב-ראש, היא בעיית הממזרות.

אביגדור יצחקי: האם ואיך להתייחס למצב שבו בעקבות בדיקה גנטית כזו או אחרת מתגלה שילד הוא ממזר?

אביגדור יצחקי: הגורמים הדתיים מבתי-הדין, במיוחד הדיינים, אמרו דבר שאני מאוד אוהב לשמוע, שבדת היהודית, אם מישהו, לא יודעים שהוא ממזר, אנחנו לא רוצים לדעת שהוא ממזר, אנחנו לא רוצים לגלות את זה.

אביגדור יצחקי: אם הוא לא במעמד של ממזר, שלא יהיה ממזר.

אביגדור יצחקי: אז נכנס לחוק הזה, שבכל מקרה של חשש לממזרות, גם על-פי חשש השופט, גם על-פי קביעת היועץ המשפטי לממשלה וגם על-פי נשיא בית-הדין הרבני, הבדיקה לא תבוצע.

אביגדור יצחקי: לא יהיה מצב שיבררו חשש לממזרות, אלא אם יש סכנה לבריאותו של מישהו, מישהו הולך למות או משהו מהדברים האלה.

אביגדור יצחקי: אז הנושא הזה הוסר.

אביגדור יצחקי: לאחר מכן כתוב בחוק שהשופט, בשיקול הדעת שלו, חייב קודם כול לראות את טובתו של הקטין לפני עיניו.

אביגדור יצחקי: כלומר, אם טובתו של הקטין נפגעת, הוא לא יכול לפסוק שבאמת יבוצע התהליך של הבדיקה הגנטית.

אביגדור יצחקי: יש גם שהבדיקה תיעשה בצורה מכובדת ושהנתונים שלה לא ישמשו לשום דבר אחר.

אביגדור יצחקי: יש כל ההגנות האפשריות, הן לנוגעים בדבר והן לקטינים שקשורים לעניין הזה.

אביגדור יצחקי: יכול להיות – זה עוד לא נקבע אבל זה ייקבע לקראת הקריאה השנייה והשלישית – שלקטינים, אולי מ-14 עד 16 או מעל 16, ייתנו את האפשרות להיות צד במשפט, ויצטרכו למנות להם עורך-דין.

אביגדור יצחקי: יש בחוק הזה גם הגנה על הקטין דרך זה שהשופט ישמע מה יש לילד להגיד, אם הוא ילד שיכול להגיד את דבריו.

אביגדור יצחקי: יש הגנות מכל הצדדים, מכל הכיוונים, גם על הקטין, גם בחשש לממזרות וגם בדברים האחרים.

אביגדור יצחקי: יש גם פתרון לנושא בתי-הדין השרעיים.

אביגדור יצחקי: רצו להכליל יותר מדי דברים, שם האבהות מסוג אחר לחלוטין.

אביגדור יצחקי: הסביר עורך-הדין שהוא מזכיר בתי-הדין, והוא הביא את זה למצב שלמעט נושא אחד, שבו לא היה אפשר ללכת לקראתו – אני לא יודע אם אתם יודעים, אבל בתי-הדין השרעיים, אף-על-פי שבישראל אסורה הביגמיה, יש תושבים מוסלמים של מדינת ישראל שיש להם יותר מאשה אחת.

אביגדור יצחקי: זה לא על-פי החוק, כי במדינת ישראל זה אסור, אבל בתי-הדין השרעיים, על-פי חוקי ההלכה השרעיים, מתירים את הדבר הזה ומכירים בזה שהיא אשתו לכל דבר ועניין.

אביגדור יצחקי: שם האבהות נקבעת לפי מי שהאשה נשואה לו באותו זמן, בין שהיא הרתה לבעל שלה ובין שלא, זה לא משנה.

אביגדור יצחקי: לצורך העניין כל הנושא של בתי-הדין השרעיים נפתר, נפתרו גם הבעיות של בתי-הדין הדתיים, שבהחלט רצו לנסות לחייב דרך בתי-הדין הרבניים אבל לא אפשרנו את זה, אפשרנו את זה רק בהסכמת הצדדים, אם הם מסכימים.

אביגדור יצחקי: הדבר האחרון הבעייתי: נגיד שבית-המשפט הפעיל את שיקול הדעת שלו, בדק את טובת הקטין, ראה שאין חשש לממזרות והורה לאחד הנוגעים בדבר להיבדק, והוא לא רוצה להיבדק.

אביגדור יצחקי: מה עושים אז?

אביגדור יצחקי: האם מכריחים אותו?

אביגדור יצחקי: פה קבעו עונשין הכלולים במה שקרוי זילות של בתי-המשפט, אותם עונשים שבהם נקנס אדם או מורשע אדם או נענש על זילות בתי-המשפט.

אביגדור יצחקי: אם הוא לא יסכים לדרישה או להוראה של השופט שהפעיל את שיקול הדעת שלו, ודאי שהוא יואשם בזילות וכתוצאה מזה הוא אפילו יכול להיכנס לבית-הסוהר.

אביגדור יצחקי: נותרו כמה נושאים פתוחים שכל חברי הוועדה, פה אחד, החליטו להעביר אותם לדיון לקראת הקריאה השנייה והשלישית, ואני מניח שבוועדה ידונו בזה.

אביגדור יצחקי: אני רוצה להדגיש, אדוני היושב-ראש, לסיום, שאין גורם במדינה שקשור לחוק הזה שלא היה בדיוני הוועדה והשמיע את דעתו.

אביגדור יצחקי: אפשר לומר שגם רוב החברים, למעט ניואנסים קטנים מאוד, היו בקונסנזוס, לאור העבודה המכינה שנעשתה במשרד המשפטים – גם שם היתה נוכחות.

אביגדור יצחקי: החוק הזה חשוב מאוד.

אביגדור יצחקי: לדעתי, החוק הזה הוא בשורה בכל מה שקשור גם בדיני משפחה, גם בדיני ירושה וגם בדינים אחרים על מנת להגיע לחקר האמת – להגיע לאמת בדרך הקצרה ביותר, הפשוטה ביותר והלא-מזיקה, ולא דרך כל מיני התדיינויות שמשפילות את הנוגעים בדבר ובסופו של דבר לא מביאות לתוצאה.

אביגדור יצחקי: לכן, אבקש מהחברים לתמוך בחוק הזה.

אביגדור יצחקי: אני מודה לכם מאוד.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: ראשון הדוברים, חבר הכנסת דב חנין – מוותר.

יצחק זיו: חבר הכנסת מאיר פרוש – מוותר.

יצחק זיו: חבר הכנסת ראובן ריבלין, בבקשה.

ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אין כאן שר, אבל כנראה – – –

גדעון סער: וממשלה יש?

ראובן ריבלין: האם הממשלה התפטרה במקום ראש הממשלה?

ראובן ריבלין: אני רואה שהיחיד שמייצג את הממשלה פה זה חבר הכנסת יצחקי.

יצחק זיו: כבר קוראים לשרה המקשרת, עוד שנייה אחת.

מיכאל איתן: רגע, ואם היה שר היית רגוע?

ראובן ריבלין: לפחות למראית עין יש ממשלה.

ראובן ריבלין: אני מוכרח לומר שבימים אלה אינני רגוע, אבל אני לא רוצה אפילו שהדבר ייחשב למעשה ליצנות, כי העניינים הם יותר מדי רציניים, ואנחנו נמצאים בתקופה שבה לא היה משבר כל כך גדול כמו משבר המנהיגות שאנחנו חווים אותו כאן במדינתנו.

ראובן ריבלין: המדינה, כאשר היא באה להתווכח בוויכוח מר ונוקב בין שתי עמדות – ימין ושמאל, וכל אחד חושב שהשני טועה, אבל לפחות יש לנו מדינה שאנחנו יכולים לקיים בה את הוויכוח.

ראובן ריבלין: לצערי הרב, אם לא נבין מה הדבר החשוב, שקיומה של המדינה – – –

ג'מאל זחאלקה: איפה השמאל ומה זה שמאל?

ראובן ריבלין: שמאל, Big, ישRight Side וכל מיני דברים שאתה יכול לומר, אינני רוצה אפילו להתלוצץ, כי אנחנו נמצאים במצב שבו אנחנו יכולים לבוא ולומר: כל מי שנכשל הוא שצריך לתקן, ומאידך – – –

מיכאל איתן: שמאל זה קטן.

מאיר פרוש: – – –

ראובן ריבלין: אני רוצה בכל זאת להתייחס להצעת החוק החשובה של חבר הכנסת יצחקי ושל חבר הכנסת כבל.

ראובן ריבלין: הצעתכם – עצם האפשרות שבעל ידרוש מאשתו לקיים בדיקה גנטית הוא דבר שיכול להביא – – –

אביגדור יצחקי: הוא לא יכול לדרוש.

ראובן ריבלין: מדוע הוא לא יכול לדרוש?

אביגדור יצחקי: רק לבית-המשפט יש סמכות.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת יצחקי, אני אסביר לך.

ראובן ריבלין: בית-המשפט בישראל הוא בית-משפט אדוורסארי.

ראובן ריבלין: פירושו של דבר, שהוא פוסק רק בשאלות שנמצאות במחלוקת בין האזרחים.

ראובן ריבלין: זאת אומרת, בית-המשפט לא בא מיוזמתו, כבית-משפט חוקר, ומציב איזו שאלה.

ראובן ריבלין: בית-המשפט, כאשר אני מבקש ממנו בקשה ויש מי שמתנגד, בסופו של דבר הוא מכריע.

ראובן ריבלין: עצם היכולת לדרוש דבר כזה, שהוא בבחינת חשד ממזרות, הוא דבר חמור ביותר.

אביגדור יצחקי: בכל מקרה של חשד ממזרות, אין סמכות לבית-המשפט להורות.

ראובן ריבלין: זאת אומרת, עניין זה – –

אביגדור יצחקי: – – פתור לחלוטין.

איתן כבל: חד-משמעית.

ראובן ריבלין: אם הרב מלכיאור נמצא פה, והוא גם חבר הכנסת, גם יושב-ראש ועדה, גם שר לשעבר – אם הרב מלכיאור אומר לי, אז באתי על סיפוקי.

ראובן ריבלין: אם מדובר שכל חשש ממזרות לא יעלה על סדר-היום, אני בהחלט בעד.

איתן כבל: לא יעלה.

אביגדור יצחקי: אין מצב כזה.

אביגדור יצחקי: חבר הכנסת ריבלין, גם אם יש חשד לממזרות והשופט חושד, הוא צריך לפנות אל היועץ המשפטי לממשלה, שפונה אל נשיא בית-הדין הגדול, והם צריכים להביע את דעתם.

אביגדור יצחקי: לכן, אין מצב.

ראובן ריבלין: אם חבר הכנסת מלכיאור, שהוא גם הרב מלכיאור, אומר שהעניין בשליטה, אז אני מסיר את התנגדותי זו, ואנחנו בהחלט יכולים להשתמש בפלאי הטכניקה כדי להביא דברים שהם לטובת הקטין, ואנחנו בהחלט נותנים יד וגם נרים יד או נלחץ על הכפתור המתאים כדי לאשר את החוק הזה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת נסים זאב.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הכותרת לא משנה דבר.

נסים זאב: מוצע להחליף את ההגדרה בדיקה גנטית להורות בבדיקה גנטית לקשרי משפחה.

נסים זאב: זה לא משנה איך נקרא לתינוק.

נסים זאב: הצעת החוק בעצם באה לתת סמכות לבית-המשפט לענייני משפחה להורות על עריכת בדיקה גנטית.

נסים זאב: אני יודע מהישיבות הרבות שהתקיימו בעניין הזה, שעלו החששות האלה.

נסים זאב: צריך לומר את האמת, מתי מתעוררת השאלה של הממזרות – זה לא מלכתחילה.

נסים זאב: יכולה להיות בקשה שנראית לעין פשוטה, היא מגיעה לבית-המשפט, ואני לא יודע עד כמה השופט מבין מה יכול להתגלות בהמשך בעקבות אותה בדיקה.

נסים זאב: הבעיה מתעוררת אחרי פסיקת השופט ואחרי שבית-המשפט אולי לא השכיל להבין מראש, שעלולה להיחשף כאן בעיית ממזרות.

נסים זאב: היתה פסיקה של בית-המשפט והתוצאה היא תוצאה הרסנית.

נסים זאב: ולכן, עם כל הזהירות שיש כאן, עם כל הסעיפים שבאים ואומרים שכאשר יש חשש ממזרות בית-המשפט לא יורה, לא תמיד בית-המשפט בקיא בהלכות ממזרות.

נסים זאב: בית-המשפט אפילו לא ידע מתי מתחיל ערב שבת.

נסים זאב: הוא חשב שערב שבת מתחיל ב-24:00 בליל שבת, כי אצלו השבת מתחילה ב-24:00 ומסתיימת אולי ב-24:00 במוצאי שבת.

נסים זאב: אז אני יכול לחשוד בו, שהוא כל כך בקיא בהלכה, וכאשר תתעורר בעיית הממזרות – – –

אביגדור יצחקי: לא קראת את החוק.

נסים זאב: אני קראתי את החוק.

נסים זאב: גם השתתפתי בדיונים האלה.

אביגדור יצחקי: לא השתתפת באף דיון.

נסים זאב: הצעת החוק, העלה אותה אז, לפני חודשים רבים, חבר הכנסת איתן כבל – – –

אביגדור יצחקי: זה השתנה, זה לא אותו הדבר.

נסים זאב: אני אומר לך, מה שהיה הוא שיהיה.

נסים זאב: לנו יהיה קשה מאוד לתמוך.

אביגדור יצחקי: אתה לא סומך על נשיא בית-הדין הגדול?

נסים זאב: אני לא סומך על חברי הכנסת שבקיאים בהלכה.

נסים זאב: גם לא על עצמי.

אביגדור יצחקי: על נשיא בית-הדין הגדול אתה סומך?

נסים זאב: אני לא יכול לדעת אילו בעיות יתגלו בעתיד.

איתן כבל: על הרב הראשי הספרדי הראשון-לציון?

נסים זאב: כשאני אשמע ממנו, מפיו, שזה כשר למהדרין – – –

אביגדור יצחקי: תשאל.

נסים זאב: אין לי זמן לשאול, כרגע אני צריך להצביע.

נסים זאב: הסתלק מהספק, עשה לך רב והסתלק מן הספק.

נסים זאב: לכן, קודם כול נסתלק מהספק, אחר כך נראה מה הרב אומר.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה ראשונה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 8 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 15 נגד – 2 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק מידע גנטי (תיקון מס' 3) (עריכת בדיקות גנטיות לקשרי משפחה), התשס"ח–2008, לוועדת המדע והטכנולוגיה נתקבלה.

יצחק זיו: בעד – 15, נגד – 2, נמנעים – אפס.

יצחק זיו: ההצעה אושרה והיא עוברת לוועדת העבודה והרווחה.

גדעון סער: לא.

יצחק זיו: לוועדת המדע והטכנולוגיה, להכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

יצחק זיו: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/200).

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: הצעת חוק זכויות נפגעי עבירה (תיקון מס' 5) (הבעת עמדה לעניין הסדר טיעון), התשס"ח–2008, של חבר הכנסת מיכאל מלכיאור – קריאה ראשונה.

יצחק זיו: סליחה, חבר הכנסת מיכאל איתן.

מיכאל איתן: הרגשתי התעלות כשקראו לי מיכאל מלכיאור.

מיכאל איתן: קיבלתי מייד גם אוטומטית תואר של רב – או מיכאל מלכיאור בלי רב?

יצחק זיו: בינתיים בלי רב.

מיכאל איתן: זאת הסמכה מטעם הכנסת, זה לא סתם.

מיכאל איתן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, החוק שאני מבקש שאתם תאשרו אותו לקריאה שנייה ושלישית בא לצקת תוכן יותר ממשי בזכות של נפגע עבירה שספג פגיעה כי החברה לא סיפקה לו, כנראה, מספיק הגנה.

מיכאל איתן: לאחר שהוא ספג את הפגיעה, התביעה מקיימת עסקת טיעון עם מי שפגע בו.

מיכאל איתן: במסגרת עסקת הטיעון, הרבה פעמים יש פגיעה נוספת באותו קורבן עבירה, משום שקורבן העבירה חש את הפגיעה על בשרו, ואילו התביעה – יש לה שיקולים שהם שיקולים רחוקים כמרחק מזרח ממערב; לגיטימיים, אבל רחוקים מאוד מהאירוע עצמו, כמו למשל עומס על הפרקליטות.

מיכאל איתן: אחד הדברים שאולי מהווים אות קלון על החברה שלנו, זה הנתון שלמעלה מ-80% מכתבי-האישום שמוגשים נגד עבריינים נגמרים בעסקאות טיעון, בין השאר, במרכיב המרכזי של השיקולים זה עומס שמוטל על הפרקליטות ועל בתי-המשפט.

מיכאל איתן: רבותי חברי הכנסת, יש תאים סרטניים בחברה, כמו לפעמים בגוף של אדם, שלא מגלים אותם, שהם אוכלים מלמטה, מכרסמים, עד שהם מתפשטים ומכים מכה קשה, שלפעמים אין לה מזור.

מיכאל איתן: כל מערכת אכיפת החוק שלנו – תתחילו מהמשטרה בשטח, תעברו לתובעים המשטרתיים, תעברו לפרקליטות, תעברו לבתי-המשפט, תעברו בסוף השרשרת לבתי-הסוהר – כולה נגועה בפגמים איומים ונוראים.

מיכאל איתן: אז אמרתי את זה באופן כללי, לגבי כל מערכת אכיפת החוק.

מיכאל איתן: עכשיו אני בא אל האדם הבודד שנפגע מאלימות קשה, מעבירות מין.

מיכאל איתן: והוא כואב את הכאב שלו.

מיכאל איתן: לפעמים הוא גם צריך שיקום פסיכולוגי.

מיכאל איתן: והנה יושב שם מישהו, במקום להעניש את העבריין, כפי שצריך היה להעניש – אפילו לא מביאים אותו למשפט מלא, כי כבר יש עסקת טיעון.

מיכאל איתן: אומנם תיאורטית בית-המשפט יכול להתערב, אבל מתי יעשה את זה בית-המשפט?

מיכאל איתן: גם הוא בקשיים, אז הוא יתחיל לנהל תיקים עוד ועוד ועוד?

מיכאל איתן: גם הוא בלחצים.

מיכאל איתן: מה פתאום שיתערב גם?

מיכאל איתן: דרך אגב, שמעתם פעם על אחד בשם קצב שהוגש נגדו כתב אישום?

מיכאל איתן: עשו גם אתו עסקת טיעון.

מיכאל איתן: בית-המשפט מחכה.

מיכאל איתן: לבית-המשפט העליון שלנו יש זמן.

מיכאל איתן: אני לא יודע מה קורה עם העניין הזה.

מיכאל איתן: אבל בואו נחזור לענייננו.

מיכאל איתן: המערכת שלנו, כאשר אני בא לאדם הבודד שנפגע מעבירה ואומר לו: אדוני, אתה חי במדינה שצריכה לתת לך את ההגנה הבסיסית על גופך, ואם היא לא עומדת בזה, שלפחות תעניש את מי שפגע בך.

מיכאל איתן: עסקאות טיעון – למעלה מ-80%.

מיכאל איתן: לא עסקת טיעון פה ועסקת טיעון שם; למעלה מ-80% מכתבי-האישום נגמרים בעסקאות טיעון.

מיכאל איתן: אתם מבינים את המשמעות של המספר הזה?

מיכאל איתן: עכשיו אני רוצה לומר מה אני מבקש מכם.

מיכאל איתן: עכשיו אני בא לומר איזה תיקון אני רוצה שנעשה.

מיכאל איתן: זה לא מתקן את המערכת, אבל זה מתקן את התחושה של אותו אדם שנפגע, שעד היום היה כתוב בחוק שצריך להודיע לו שייתכן שיעשו עסקת טיעון.

מיכאל איתן: מה עשו עם זה?

מיכאל איתן: היו שולחים הודעה אוטומטית שייתכן שתהיה עסקת טיעון, והיו גומרים את עסקאות הטיעון, שהוא לא יבלבל יותר מדי את הראש, כי אם הוא יבוא וידבר זה גם לוקח זמן.

מיכאל איתן: אז אני מבקש שהכנסת תאפשר לאותו נפגע עבירה – אנחנו גם התחשבנו, אני לא יכול שלא להתחשב בבעיות שקיימות, ולא יצרנו איזה פקק ביורוקרטי שיעכב את המערכת עוד יותר.

מיכאל איתן: אבל כן רצינו לתת תשומת לב כלשהי לנפגע עבירה, שהוא נפגע, ועושים עסקה, והוא רוצה להגיד את דברו – למה לדעתו העסקה לא בסדר, במה זה פוגע בו.

מיכאל איתן: זה חלק מהתהליך שלו.

מיכאל איתן: היום הוא לא יכול להופיע בבית-משפט, אנחנו גם לא יכולנו להגיע לזה.

מיכאל איתן: אני הייתי מאוד רוצה, אבל האילוצים הם כאלה שאנחנו, בסחבת ובצרות הגדולות שיש לנו בכל מערכת המשפט, אם אנחנו ניתן את זכות הטיעון בבית-המשפט – זאת היתה המטרה המקורית שלי, אבל כשהתבררה לי התמונה הבנתי שזה לא ריאלי.

מיכאל איתן: כי אז יהיו עוד משפטים על משפטים בהעמדה לפני עסקת הטיעון, כשיבוא אותו נפגע עבירה ויגיד למה לא צריך לקיים את עסקת הטיעון.

מיכאל איתן: ואז השופט ידון – ואז גם הנציג של העבריין, כי צריכים לשמור גם על הזכויות של העבריין, יטען שלא יהיה משפט לפני שבעצם הוא נשפט – אם לקיים או לא לקיים עסקת טיעון.

מיכאל איתן: ואז הגעתי למסקנה שאין לי ברירה, ואני רק יכול להקטין את האי-צדק שנגרם לאותו נפגע עבירה ולתת לו אפשרות לשמוע על פרטי עסקת הטיעון בצורה ריאלית, מה הפרטים שעומדים לקיים עם מי שפגע בו, ולהגיש בקשה לעיון חוזר בהחלטה להגיע לעסקת הטיעון לגורם מוסמך או גבוה יותר, אם זה בתביעה המשטרתית ואם זה בפרקליטות.

מיכאל איתן: אני מסכם את דברי ואומר: המדינה, החברה, חייבת לשמור ולתת הגנה על גופם של בני אדם ולהעניש את אלה שפגעו בהם – על מנת להרתיע, על מנת לשקם, על מנת להרחיק מהחברה.

מיכאל איתן: אנחנו לא עושים את מה שצריך, אנחנו מוכרחים לתקן תיקון גדול.

מיכאל איתן: היום אנחנו עושים תיקון קטן קטן, שהוא תיקון חלקי.

מיכאל איתן: אבל לפחות את זה אנחנו יכולים לעשות לטובת אותם נפגעי עבירה, שאנחנו הולכים במשהו לקראתם.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אני מזמין את הדוברים.

יצחק זיו: חבר הכנסת אורי אריאל.

יצחק זיו: חבר הכנסת משה גפני – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת מאיר פרוש – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת נסים זאב.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, צריך לזכור, כאשר הנתבע או הנאשם או החשוד מגיע לבית-המשפט, התביעה היא בעצם של מדינת ישראל כנגד הנאשם הזה, בפרט כאשר מדובר בקטין.

נסים זאב: שיקול הדעת צריך להיות יותר של בית-המשפט, אם לקבל עסקת טיעון או לא.

נסים זאב: הדבר החשוב מכול – חבר הכנסת מיקי איתן, אני רוצה שתשמע אותי בעניין הזה.

מיכאל איתן: אני שומע אותך בכל עניין.

נסים זאב: בעניין הזה זה חשוב, כי אתה העלית את הנושא.

נסים זאב: צריך לזכור, שבמקרים של עסקאות טיעון שבית-המשפט מקבל, זה בגלל שאין מספיק הוכחות וראיות חותכות.

מיכאל איתן: זה חלק מהמקרים.

נסים זאב: אבל בהרבה מקרים.

נסים זאב: אז באים לחשוד, והמשטרה רואה שאולי היא יכולה ליפול בעסק, והיא אומרת לו: בוא תודה, ואם תודה אתה תרוויח.

נסים זאב: אתה תשתחרר מהר, תהיה לך הקלה.

נסים זאב: ככה אתה תסתבך יותר.

נסים זאב: אני רוצה לומר לך, שכמו שאתה רואה את המקרים בצד השלילי של הדבר, אפשר לראות את זה גם בצד החיובי.

נסים זאב: זאת אומרת, בהרבה מקרים לא היו יכולים להגיע לכתב אישום בכלל.

נסים זאב: בגלל חוסר ראיות, במקרים רבים – אני יכול לומר לך באופן מוחלט – נאשמים הודו והתחרטו שהודו, וקיללו את הרגע הזה שהמשטרה דיברה אתם יפה, שידלה אותם והם נענו לבקשה.

נסים זאב: דקה אחרי שיצאו מבית-המשפט הם התחרטו חרטה גמורה, והיו מוכנים ללכת עם כל הכוח בטענה – ואני שמעתי מנאשמים – שלא היה ולא נברא, והודיתי כי השתכנעתי שיוקל לי, ואם לא, אני אסתבך בעצם התביעה הזאת.

צבי הנדל: תיאורטית זה נכון, אבל באופן מעשי זה נכון מה שמיקי אומר.

נסים זאב: מה שמיקי אומר, זה גם נכון.

צבי הנדל: מה שמיקי אמר לגבי עסקת טיעון הוא נכון.

נסים זאב: אבל למטבע יש שני צדדים.

נסים זאב: אי-אפשר לומר שבכל מקרה ובכל מצב אנחנו פוגעים, כאילו מוחלט שחומרת העבירה היתה כפי שהיא וההודאה היא הודאה ממשית של מאה אחוז, ולכן אני צריך למצות את הדין במקסימום ולא להקל אתו בעסקת טיעון.

מיכאל איתן: החוק הוא לא נגד עסקת טיעון.

מיכאל איתן: החוק נותן פתחון פה למי שקיבל מכות ולמי שסבל.

מיכאל איתן: הוא לא נגד עסקת טיעון.

נסים זאב: הבנתי אותך.

נסים זאב: בגלל זה, בתחילת דברי אמרתי שהמדינה היא התובעת.

נסים זאב: גם לזה יש משקל.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה.

יצחק זיו: אל תרוץ, נסים זאב.

יצחק זיו: עד שלא תגיע למקומך אני לא אתחיל בהצבעה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 9 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 13 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת החוק זכויות נפגעי עבירה (תיקון מס' 5) (הבעת עמדה לעניין הסדרי טיעון), התשס"ח–2008, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

יצחק זיו: 13 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יצחק זיו: ההצעה אושרה.

יצחק זיו: אני קובע שהצעת חוק זכויות נפגעי עבירה (תיקון מס' 5) (הבעת עמדה לעניין הסדרי טיעון), התשס"ח–2008, התקבלה בקריאה ראשונה, והיא תעבור לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט לשם הכנתה לקראת קריאה שנייה ושלישית.

יצחק זיו: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/155).

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים לדיון בהצעת חוק להגבלת מספר התלמידים בכיתות לימוד, התשס"ז–2007, של חברת הכנסת רונית תירוש וקבוצת חברי הכנסת.

יצחק זיו: חברת הכנסת רונית תירוש, בבקשה.

ראובן ריבלין: הצעת החוק ברורה.

ראובן ריבלין: צריך להצביע בעדה.

יצחק זיו: אבל יש 61 דוברים.

רונית תירוש: תן לי, תן לי את התענוג.

איתן כבל: רובי, צעד קטן לאדם, צעד גדול לאנושות.

איתן כבל: לא תיתן לה?

רונית תירוש: אוהבת אותך.

רונית תירוש: אוהבת אותך, איתן.

רונית תירוש: אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, חברי חברי הכנסת, אכן, תחילתו של יום חג למערכת החינוך.

רונית תירוש: יש לי הצעת חוק שניסחתי יחד עם חבר הכנסת גדעון סער, ויחד דאגנו שתהיה לה תמיכה מכל סיעות הבית.

רונית תירוש: ההצעה מדברת על כך שיש מקום להקטין את מספר התלמידים בכיתות הלימוד בבתי-הספר היסודיים והעל-יסודיים.

רונית תירוש: במקור ההצעה שלי מדברת על הבחנה בין בית-ספר יסודי, שבו צריך להקטין את הכיתות לכדי 28 תלמידים, לבין על-יסודי – חטיבות-הביניים והתיכון – שבהם יש להקטין אותן ל-32 תלמידים.

רונית תירוש: כמובן, הייתי מאוד רוצה שהמספרים יתייצבו על 25 תלמידים, שזו המסגרת היותר-נוחה, היותר-טובה, היותר-אפקטיבית, משום שככל שהכיתה קטנה יותר, הזמינות של המורה לכל תלמיד גבוהה יותר.

רונית תירוש: כך, היא יכולה לראות בכל רגע נתון אם התלמיד נתקל בקשיים, אם הוא מתחיל לצבור פערים או פיגורים, והיא יכולה לתת את הטיפול המיידי כדי למנוע הרחבת פערים, ולפעמים גם את יצירתם.

רונית תירוש: מובן שההקטנה הזאת עולה הרבה מאוד כסף למדינה, מאחר שצריך לבנות כיתות לימוד חדשות וגם להוסיף תקני מורים.

רונית תירוש: זו פשרה שהיא בהחלט ראויה.

רונית תירוש: הלכנו קדימה עם ההצעה הזאת.

רונית תירוש: לשמחתי הרבה, אף-על-פי שהחוק עצמו יעלה כמה מיליארדי שקלים לאוצר המדינה, ראש הממשלה ראה לנכון לקחת את המתווה הזה של ההצעה, והביא לפני כשבועיים הצעת מחליטים בישיבת הממשלה, שבה הוא מסתמך על המתווה הזה ומקבל על עצמו את המחויבות – וכמובן גם על הממשלה, בעיקר על משרד האוצר, שיש לו תפקיד נכבד בנושא – להקטין את מספר התלמידים בכל כיתות הלימוד בארץ לכדי 32 תלמידים ולהתייצב על המספר הזה.

רונית תירוש: הוא לא עשה את ההבחנה בין יסודי לעל-יסודי, אבל בשלב הזה זו בהחלט בשורה.

רונית תירוש: זה מהלך היסטורי שלא היה מאז קום המדינה.

רונית תירוש: זה בעצם מהווה סמן ימני לאוצר, לממשלות הבאות.

ג'מאל זחאלקה: הוא לא סמן ימני.

ג'מאל זחאלקה: הוא סתם סמן.

רונית תירוש: אה, סמן מרכזי.

רונית תירוש: אתה צודק, כיאה לראש מפלגת המרכז, קדימה, מר אולמרט, ראש הממשלה.

רונית תירוש: באמת אני אסירת תודה, כי אני חושבת שמכאן אפשר עוד לרדת למספרים נמוכים יותר בכיתות הלימוד.

רונית תירוש: אני מקווה שיגיעו ימים טובים למדינת ישראל, קופת האוצר תהיה מלאה יותר, וניתן יהיה להקטין עוד יותר את הכיתות.

רונית תירוש: אף-על-פי שהתחלנו את התהליך עם קשיים, אני שמחה – שמחתי גם אז והיום עוד יותר – שראש הממשלה אמר שהמתווה הזה הוא מתווה ראוי.

רונית תירוש: במתווה שאני מציעה, בכל שנה יפחיתו תלמיד אחד מהמקסימום.

רונית תירוש: זה נותן למדינה מהלך של שמונה שנים, ובסופן יתייצבו על המספר של 32 ילדים בכיתה.

רונית תירוש: זה ייתן ארכה למשרד החינוך וגם לאוצר להיערך לבניית כיתות, וגם להוסיף תקני מורים ככל שיידרש.

רונית תירוש: שמחתי לשמוע שבמסגרת הצעת מחליטים של הממשלה אמר ראש הממשלה שהוא מתכוון לייצב את המספר הזה, ולא התחייב על שמונה שנים.

רונית תירוש: ההתרשמות שלי היא שזה יהיה פחות משמונה שנים.

רונית תירוש: כלומר, בזמן קצר יותר נתייצב על המספר הזה, ובא לציון גואל.

רונית תירוש: אני חייבת לומר שהמהלך הזה כשלעצמו הוא מצוין, אבל לא מספק.

רונית תירוש: זה לא שיש לי עיניים גדולות, אבל כמי שמבינה היטב את מערכת החינוך, אני יכולה להעיד שהתשומות המרביות והדומיננטיות צריכות להינתן בגיל הרך.

רונית תירוש: אנחנו לא הזכרנו כאן את גני-הילדים – גם לא אני בהצעת החוק שלי הזאת – אבל יש הצעות חוק שנוגעות לגני-ילדים, גם של יושב-ראש ועדת החינוך, חבר כנסת מלכיאור, גם של חברת הכנסת נאדיה חילו וגם שלי, ואולי של חברי כנסת נוספים, שראו לנכון, ובצדק, שיש מקום להקטין את מספר הילדים בגנים.

רונית תירוש: זה הגיל הקריטי.

רונית תירוש: שם חשובה לאין ערוך הזמינות של הגננת כלפי כל ילד וילד, שם בעצם מתחילים הפערים.

רונית תירוש: אם נמצא את הדרך למנוע את פתיחתם של אותם פערים, המדינה תרוויח בריבית דריבית, משום שהיא לא תצטרך לעתיד לבוא להשקיע בסגירת פערים, בכיבוי שרפות ובמירוץ אחרי הזנב של עצמנו.

רונית תירוש: חשיבה אסטרטגית נכונה, ראוי שתיתן את הדעת על הקטנת מספר הילדים בכיתות גני-הילדים.

רונית תירוש: אני מקווה מאוד שנצליח להגיע להסכמה, חבר הכנסת הרב מלכיאור, יחד עם ראש הממשלה, שהוא מאוד-מאוד מבין, פתוח לנושא ורוצה לסייע, והוא גם הוכיח שהוא מסייע.

רונית תירוש: אני מקווה שנצליח להעביר גם את הצעת החוק על גני-הילדים, ובכך נמצא פתרון עתידי לחברה, שתהיה יותר מלוכדת עם פחות פערים, וחברה שתתרום הרבה יותר לכלכלה, למשק, לביטחון ולחברה כשלעצמה.

רונית תירוש: אני אשמח לראות כאן את השרה המקשרת, על מנת שהיא תוכל לומר שאכן הממשלה תומכת, ולפיכך אני לא נזקקת להצבעה של 51 קולות.

רונית תירוש: השרה חברת הכנסת רוחמה אברהם-בלילא בוודאי תודיע שיש תמיכת ממשלה, ההודעה שלה לפרוטוקול תייתר את הצורך בהצבעה של 51 חברי הכנסת.

רונית תירוש: אין לי ספק, אגב – – –

צבי הנדל: המשקל הסגולי שנמצא כאן עכשיו זה כמו 71 חברי הכנסת.

רונית תירוש: אני מסכימה אתך, המשקל הסגולי הוא לפחות 70 חברי הכנסת.

יצחק זיו: יש 63 דוברים.

רונית תירוש: חתמו על ההצעה הזאת.

צבי הנדל: המזכירות של הכנסת עשתה טעות, היא לקחה כל מי שחתם על החוק ורשמה אותו ברשימה.

רונית תירוש: לכבוד לי, לכבוד לחוק הזה, גם חבר הכנסת סער בוודאי ישמח.

רונית תירוש: החתמנו ביחד 63 חברי הכנסת, זה בהחלט מכובד.

רונית תירוש: ועצרתי שם, כי המסר כבר הועבר ולא היה צריך יותר.

רונית תירוש: אין לי ספק שאם היינו נדרשים, היינו מביאים להצבעה מחר, ליום רביעי, והיינו מבטיחים לפחות 51 הצבעות תומכות.

ראובן ריבלין: כל 63 חברי הכנסת שחתומים בצדק על הצעת החוק, ידברו לאחר שהחוק יקוים.

רונית תירוש: אני מסכימה אתך, אחרי שהוא יעבור קריאה שנייה וקריאה שלישית.

רונית תירוש: אנחנו נשמח לשמוע את הודעת התמיכה של השרה רוחמה אברהם-בלילא.

יצחק זיו: תודה רבה.

רוחמה אברהם-בלילא: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אין ספק שהצעתה של חברת הכנסת תירוש, שהיא הובילה אותה עוד בתחילת כהונתה של הכנסת הנוכחית, וגם אני חתומה עליה, היא בהחלט בשורה – בשורה למערכת החינוך, בשורה לילדי ישראל, בשורה למורים, בשורה לכולנו.

רוחמה אברהם-בלילא: אני שמחה לבשר שגם בישיבת הממשלה ביום ראשון האחרון ראש הממשלה תמך במהלך הזה של הקטנת מספר התלמידים בכיתות הלימוד, והוא ציין לשבח את פעולתה של חברת הכנסת רונית תירוש.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מקווה מאוד שהצעת החוק הזאת תועבר ותוכנס לספר החוקים מהר ככל שניתן.

רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לומר לך, חברת הכנסת תירוש, במהלך שעשית, גם לאור הודעתה של הממשלה, בכל הרפורמות שהיא עושה במערכת החינוך – אני יכולה לומר היום כאן, אדוני היושב-ראש, לחברת הכנסת תירוש, שהיא הצליחה להוביל מהלך של הובלת ממשלה.

רוחמה אברהם-בלילא: יישר כוח.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אם כל הדוברים מסכימים, נעבור ישר להצבעה.

נסים זאב: אפילו אני מוותר, אדוני היושב-ראש, וכולם מוותרים.

יצחק זיו: חבר הכנסת יואל חסון וחבר הכנסת ג'מאל זחאלקה לא מוותרים.

יצחק זיו: בבקשה, חבר הכנסת יואל חסון.

ראובן ריבלין: את צריכה להגיד מה עמדת הממשלה.

רוחמה אברהם-בלילא: הממשלה תומכת.

ג'מאל זחאלקה: סליחה, אדוני היושב-ראש.

אורי אריאל: אדוני היושב-ראש, לחבר הכנסת זחאלקה יש הצעה אחרת.

יצחק זיו: הצעה אחרת, בבקשה.

ג'מאל זחאלקה: לא הצעה אחרת.

אורי אריאל: הצעת חוק.

גדעון סער: זה לא דיון משולב.

יצחק זיו: חבר הכנסת יואל חסון.

יואל חסון: אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, חברי חברי הכנסת, אני חושב שהצעת חוק כזאת, שעולה להצבעה עכשיו כאן בבית הזה, ראוי שכן נדבר עליה וראוי שנדון בה, כי היא משמעותית.

יואל חסון: ברשותכם, אני רוצה קודם כול לברך את חברתי, חברת הכנסת רונית תירוש, שבהחלט מייצגת את דגל החינוך בתנועתנו, ומי שמעלה אצלנו בתנועה, בקדימה, את הנושא של החינוך כל הזמן על סדר-היום, ומיומה הראשון כאן בכנסת ראתה לעצמה כמטרה לרתום את כולנו לשאיפה הזאת של צמצום מספר התלמידים בבתי-הספר.

צבי הנדל: לא בבתי-הספר, בכיתות.

יואל חסון: סליחה, ודאי.

יואל חסון: ודאי שהמטרה הזאת של צמצום מספר הילדים בכיתות היא מטרה ראויה.

יואל חסון: אני יודע ואני גם מאמין – עם כל הציניות ששמעתי פה מחלק מהחברים, אני יודע שרונית רתמה את ראש הממשלה ואת הממשלה למטרה הזאת, אני יודע שהממשלה נחושה ללכת במסגרת הרפורמות למציאות הזאת של צמצום מספר התלמידים, אני גם יודע שהפעילות כאן בכנסת של רונית תירוש, חברי הסיעה שלי וחברי סיעות אחרות, שהיא חוצת מפלגות, תעודד את הממשלה ללכת לכיוון הדבר הזה.

יואל חסון: הייתי מציע, חברים, שבנושא הזה נהיה פחות סקפטיים ויותר מלאי תקווה, כי כולנו יודעים בסופו של דבר שהמטרה הזאת היא מטרה ראויה, נכונה.

יואל חסון: היא טובה לתלמידים, היא טובה למורים, היא טובה לתוצאה הסופית שנקבל מאותם תלמידים שיהיו במערכת חינוך משופרת כזאת.

יואל חסון: אני רוצה להאמין ואני מאמין שבשנתיים הקרובות נראה את תחילתו של תהליך שיוביל, לא בן-לילה, לא במכה אחת, אבל יוביל בהחלט לצמצום מספר התלמידים בכיתות, ישנה את פני מערכת החינוך, יביא למצב שהילדים בבתי-הספר יזכו לתשומת הלב הראויה וליכולת לימוד טובה יותר.

יואל חסון: אני שוב שמח על תמיכת הממשלה, כמובן, ואני גם שמח, לפי מה שאני מעריך, שהכנסת תתמוך בהצעת החוק הזאת, ונלך קדימה.

יואל חסון: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

צבי הנדל: שכנעת אותי.

יצחק זיו: חבר הכנסת נסים זאב – אינו נוכח.

יואל חסון: יש הערה למציעה, וראוי לשמוע.

רונית תירוש: אדוני היושב-ראש, ברצינות הממשלה, עובדה שעבר חוק אחר שלי – – –

רונית תירוש: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/165).

רונית תירוש: ]

יצחק זיו: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, בבקשה.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב-ראש, קודם כול אני רוצה לברך את חברת הכנסת רונית תירוש על הצעת החוק, אני רוצה לברך גם את חברי לסיעה חבר הכנסת ואסל טאהא, ואת חברת הכנסת ליה שמטוב.

ג'מאל זחאלקה: הגשנו הצעה דומה, לא זהה.

ג'מאל זחאלקה: בוועדה סוכם שהצעת החוק תעבור כהצעה זהה, כלומר, היא תעבור שינויים ונאמץ את הצעת החוק של חברת הכנסת רונית תירוש, ועשינו זאת.

ג'מאל זחאלקה: לכן ההצעה שלנו היא אותה הצעה כמו של חברת הכנסת רונית תירוש.

ג'מאל זחאלקה: אתמול נערך בוועדת החינוך דיון בנושא זכויות המורה.

ג'מאל זחאלקה: התעורר ויכוח באיזו מידה יש תיאום בין הממשלה לבין נציגי המורים.

ג'מאל זחאלקה: הרמתי טלפון למנהל בית-ספר, מורה ופעיל בהסתדרות המורים, ואמרתי לו שיש חוק זכויות המורה.

ג'מאל זחאלקה: המלים הראשונות שיצאו מפיו היו: הצפיפות בכיתות.

ג'מאל זחאלקה: אל תדבר אתי על זכויות המורה, דבר אתי על הצפיפות בכיתות.

ג'מאל זחאלקה: וזה מנהל בית-ספר ברהט, ושם אין לו כיתה של פחות מ-40 ילדים.

ג'מאל זחאלקה: הוא אמר: זה בלתי נסבל, אנחנו לא יכולים להשתלט.

ג'מאל זחאלקה: הוא מנהל בית-ספר, נמצא בקשר עם המורים ומכיר את כל הבעיות.

ג'מאל זחאלקה: הוא אמר לי: אין לי כיתה שאינה בעייתית, וזה בגלל הצפיפות.

ג'מאל זחאלקה: כל המחקרים בעולם הראו מתאם חיובי מובהק ומשמעותי בין מספר תלמידים קטן יותר לבין הישגים גבוהים יותר בלימודים.

צבי הנדל: אף-על-פי שאני מסכים אתך, כל המחקרים בעולם הראו בדיוק הפוך: אין שום קשר בין גודל הכיתה להצלחות.

צבי הנדל: אף-על-פי שאני מסכים שצריך – – –

רונית תירוש: אנחנו צודקים יותר.

ג'מאל זחאלקה: גם אני לא מסכים אתך.

ג'מאל זחאלקה: אני יודע שבעבר משרד החינוך היה מביא נתונים סלקטיביים, כל מיני מחקרים שכוחי-אל.

ג'מאל זחאלקה: למשל, עמדו כאן שר אוצר ממפלגה מהימין, מר ביבי נתניהו, ושרת חינוך לשעבר, וגם משרד החינוך היום, ואמרו שאין קשר בין השקעה בחינוך לבין הישגים.

ג'מאל זחאלקה: אז מצאו מישהו בשולי המחקר הבין-לאומי שכתב דבר כזה.

צבי הנדל: הכי חשוב זה איכות המורים.

ג'מאל זחאלקה: ודאי שאיכות המורים הכי חשובה, אבל מה זה איכות המורים?

ג'מאל זחאלקה: גם למורים אתה צריך לתת סביבת לימודית מתאימה.

ג'מאל זחאלקה: אין ספק שמספר ילדים קטן יותר בכיתות תורם לזה.

ג'מאל זחאלקה: הבת שלי למדה בכיתה עם 20 ילדים ולאחר מכן עם 40, וההבדל הוא שמים וארץ מבחינת תשומת הלב של המורה והיכולת ללמוד טוב יותר.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה.

נסים זאב: אני מבקש לרשום שוויתרתי על זכות הדיבור.

נסים זאב: הצבעה מס' 10 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 16 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק להגבלת מספר התלמידים בכיתות לימוד, התשס"ז–2007, לוועדת החינוך, התרבות והספורט נתקבלה.

יצחק זיו: 16 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יצחק זיו: אני קובע בזאת שהצעת החוק להגבלת מספר התלמידים בכיתות לימוד, התשס"ז–2007, התקבלה בקריאה ראשונה, והיא תעבור לדיון בוועדת החינוך, התרבות והספורט לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת חוק להגבלת מספר התלמידים בכיתות לימוד, התשס"ז–2007, של חברי הכנסת ואסל טאהא, ג'מאל זחאלקה וליה שמטוב – קריאה ראשונה.

יצחק זיו: אני מזמין את חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה להציג את הצעת החוק.

קריאות: הוא כבר דיבר – – –

יצחק זיו: זה מה שאמרתי לך, שאתה מופיע אחר כך.

יצחק זיו: אם כך, נעבור להצבעה.

יצחק זיו: לא היה קשר בין שני החוקים.

יצחק זיו: כל אחד היה בנפרד.

יצחק זיו: אנחנו נעבור להצבעה על הצעת חוק להגבלת מספר התלמידים בכיתות.

יצחק זיו: הצבעה מס' 11 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 15 נגד – אין נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק להגבלת מספר התלמידים בכיתות לימוד, התשס"ז–2007, לוועדת החינוך, התרבות והספורט נתקבלה.

יצחק זיו: 15 בעד, אין מתנגדים ונמנע אחד.

יצחק זיו: אני קובע בזאת שהצעת חוק להגבלת מספר התלמידים בכיתות לימוד, התשס"ז–2007, התקבלה בקריאה ראשונה, והיא תעבור לדיון בוועדת החינוך, התרבות והספורט לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק זיו: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/201).

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת חוק לקידום יישוב מפוני גוש-קטיף, חבל עזה וצפון השומרון (תיקוני חקיקה), התשס"ח–2008, של חבר הכנסת זאב אלקין וקבוצת חברי הכנסת – קריאה ראשונה.

יצחק זיו: חבר הכנסת זאב אלקין, בבקשה.

זאב אלקין: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, גברתי השרה, אני מתכבד להביא לכאן, ולהיות ראשון הדוברים, הצעת חוק שלמעשה התאחדו סביבה חברים רבים בבית הזה.

זאב אלקין: חתמו על הצעת החוק ושותפים בהובלה שלה יותר מ-60 חברי הכנסת.

זאב אלקין: עם ארבעת היוזמים הנוספים – אני מניח שחלקם ידברו אחרי – חברת הכנסת עמירה דותן, חבר הכנסת דוד רותם, חבר הכנסת יולי אדלשטיין וחבר הכנסת זבולון אורלב, יזמנו את הצעת החוק לפני כחצי שנה, לאחר הצגת תוכנית הטיפול במפוני גוש-קטיף על-ידי מנכ"ל משרד ראש הממשלה בוועדת המשנה של ועדת ביקורת המדינה.

זאב אלקין: כאשר למדנו לדעת שבקצב הרגיל של קידום היישובים החדשים, כ-75% מהמפונים ייכנסו לבתיהם בין ארבע שנים לחמש מזמן הפינוי, וזה עוד לפי התכנון ההתחלתי – כידוע, בינתיים הממשלה לא הצליחה, בלשון המעטה, לעמוד בכל המועדים של התכנון הממשלתי – שאלנו את עצמנו מהי הדרך הנכונה לנסות לזרז, לקדם ולקצר את התהליכים עד כמה שאפשר.

זאב אלקין: בתיאום עם ועד מפוני גוש-קטיף גיבשנו הצעת חוק שהבסיס שלה הוא משהו שכבר נעשה פעם במדינת ישראל.

זאב אלקין: כשבראשית שנות ה-90 עמדה מדינת ישראל בפני אתגר גדול של קליטת גלי העלייה, היא הפעילה – אומנם אז לא בחקיקה ראשית אלא בתקנות – את מה שקרוי תקנות ול"ל: תהליכים שמקצרים בחצי את כל לוחות הזמנים שקשורים לחוק התכנון והבנייה, בלי להוריד חס וחלילה שלב, בלי לגזול מאף גורם את הזכות להתנגד; אבל הרעיון המרכזי היה שמה שאפשר לעשות בתוך שלושה חודשים אפשר לעשות גם בתוך 45 ימים, בוודאי ובוודאי במצב הייחודי הזה של טיפול במפוני גוש-קטיף, שעצם העברתם נעשתה בלוחות זמנים הרבה יותר קצרים ולוחות זמנים הרבה יותר קצרים להתנגדות, אם בכלל.

זאב אלקין: למעשה, סביב הרעיון המרכזי של תקנות ול"ל – דרך אגב, מי שעזר לנו מאוד בגיבוש הצעת החוק הזאת היה לא אחר מהיועץ המשפטי של משרד הפנים, עורך-דין יחזקאל לוי, שהיה מי שהכין את תקנות ול"ל, אז למדנו כמעט מפי הגבורה במקרה הזה – נכנסו להצעת החוק גם סעיפים נוספים שמדברים על לוח זמנים ברור ותחום לגבי הפיתוח והכנת התשתיות ליישובים החדשים של המפונים.

זאב אלקין: נכנס גם סעיף שנותן את האפשרות למשרד האוצר, אם ירצה בכך, להפעיל את הנוהל הקיים כבר בחוק של פטור ממכרז בנסיבות מיוחדות.

זאב אלקין: החוק קובע באופן מפורש שצריכים לראות בטיפול במפוני גוש-קטיף נסיבות מיוחדות.

זאב אלקין: הצעת החוק הזאת זכתה לתמיכה של הממשלה בוועדת השרים לענייני חקיקה, ועל כך התודה של כל המציעים – לממשלה, לוועדת השרים ולשרה המקשרת רוחמה אברהם-בלילא.

זאב אלקין: לקחנו על עצמנו גם את ההתחייבות לתאם את נוסח הצעת החוק עם הממשלה, ומראש סוכם שהיות שהטיפול במפוני גוש-קטיף הוא עניין דינמי, חלק מהבעיות שהצעת החוק מלכתחילה היתה אמורה לטפל בהן ייתכן שיבואו על פתרונן תוך כדי הליך החקיקה, ומצד אחר – נציגי הממשלה עצמם מזהים כבר חסמים כאלה או אחרים שמבחינתם הטיפול הנכון, דרך החקיקה, יכול לזרז את התהליך.

זאב אלקין: קיימנו כבר את השלב הראשון של התיאום, ולכן ההצעה שמונחת בפניכם, שאושרה על-ידי ועדת הכספים, משקפת את הדברים שסוכמו בשלב הראשון של התיאום, ואנחנו נעשה את התיאום האחרון לקראת קריאה שנייה ושלישית.

זאב אלקין: לסיום דברי אני רוצה לצטט את דברי נציג הזרוע המבצעת של הממשלה שהיה מופקד על הטיפול בעניין הזה של מפוני גוש-קטיף בשני התפקידים שהוא מילא לאחרונה – הוא היה מנכ"ל משרד השיכון, ולאחר מכן הוא עבר להיות מנכ"ל משרד הפנים.

זאב אלקין: כוונתי לאריה בר.

זאב אלקין: אמר אריה בר, ואני מצטט אותו כלשונו, בוועדת המשנה של ועדת ביקורת המדינה, לאחרונה, שלדעתו לא ניתן לפתור את בעיית המפונים ללא תקנות ול"ל, והוא מצטער היום מאוד על כך שהמדינה לא חוקקה את החוק הזה, ולא חוקקה את תקנות ול"ל עוד כחלק מחוק יישום תוכנית ההתנתקות.

זאב אלקין: הוא בזמנו המליץ על כך, אבל המלצתו לא התקבלה.

זאב אלקין: על כן, אני קורא לכם, חברי חברי הכנסת, לתמוך היום בהצעת החוק כאן בקריאה ראשונה, מה שיאפשר להמשיך בהליך זריז, כמו שזה נעשה עד עכשיו.

זאב אלקין: אגב, על זה תודה מיוחדת ליושב-ראש הקואליציה חבר הכנסת אפללו, שלא נמצא כאן, שנתן קדימות להצעה הזאת, והעביר אותה בכביש המהיר ביותר; וכן ליושב-ראש ועדת הכספים סטס מיסז'ניקוב, ששם נדונה ההצעה.

זאב אלקין: אני מקווה שאם נאשר אותה כאן – – –

צבי הנדל: החוק הזה נדון בוועדת הכספים?

זאב אלקין: כן, החוק הזה נדון בוועדת הכספים בהכרעה של ועדת הכנסת, מסיבה מאוד מאוד ברורה: ועדת הכספים היתה אחת משתי הוועדות שהופקדו על חוק יישום תוכנית ההתנתקות, עם ועדת החוקה.

זאב אלקין: היות שהנושא התכנוני הוא רק אחד מנושאי החוק, וחלק מהנושאים האחרים קשורים באופן ישיר לטיפול במפוני גוש-קטיף, קבעה ועדת הכנסת שוועדת הכספים היא זאת שמופקדת על החוק.

זאב אלקין: אגב, טוב שכך, כי אני יכול רק לברך על האיכות ועל המהירות של הדיון שהיה בוועדת הכספים.

זאב אלקין: ולכן לסיום דברי אני עוד הפעם קורא לכם להצביע בעד הצעת החוק, ולאפשר לכולנו לסיים את הליך החקיקה בתיאום עם הממשלה, בלוח הזמנים הקצר ביותר, כי זה המקרה שבו כל דקה וכל יום של המתנה הם מיותרים, וחבל שנמתין.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אני אקריא רק כמה שמות ראשונים, ולאחר מכן כל חבר כנסת שירצה לדבר שלוש דקות, יוכל לעלות.

יצחק זיו: אני בשלב ראשון מקריא את השמות.

יצחק זיו: חברת הכנסת עמירה דותן – אינה נוכחת.

יצחק זיו: חבר הכנסת, תודה.

יצחק זיו: חבר הכנסת יולי אדלשטיין – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת אורי אריאל, בבקשה.

יצחק זיו: חבר הכנסת זבולון אורלב אחרי חבר הכנסת אורי אריאל.

צבי הנדל: תודה למציעים גם בשמי.

אורי אריאל: אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, חברי חברי הכנסת, ראשית אני רוצה להודות לידידי חברי הכנסת זאב אלקין, עמירה דותן ואחרים – חתומים רבים וטובים.

אורי אריאל: לצערי, אני לא חתום כי יש לי הסכם הבנות עם הממשלה שאני לא איזום יותר חוקים אחרי שהגענו להבנות – בראשות אביגדור יצחקי ואנוכי, וכמובן היו עוד רבים וטובים – הגענו להבנות על סכום של כחצי מיליארד שקל על סעיפים שונים.

אורי אריאל: אבל אני עליתי לפה – – –

ראובן ריבלין: זה לא חוק תקציבי.

אורי אריאל: יש בו גם היבטים תקציביים, אם כי מינוריים.

אורי אריאל: בכל מקרה, ראויים המציעים לברכות, ואני אומר את זה גם בשם ידידי חבר הכנסת צבי הנדל, שוויתר על זכות הדיבור.

אורי אריאל: אני רוצה לפנות לראש הממשלה, לממשלה ולשרה המקשרת: אנחנו נמצאים שנתיים וחצי אחרי הפינוי.

אורי אריאל: אני יכול להגיד, בתור אחד שמלווה את זה באמת יום-יום – זה לא פראזה – בתור מרכז השדולה בכנסת בעניין, שנעשו הרבה דברים, וצריך להגיד תודה על מה שנעשה.

אורי אריאל: נדמה לי שאין מחלוקת בכלל בין כולנו בעניין.

אורי אריאל: הזמן עובד רק לרעתנו.

אורי אריאל: אין בו שום יתרון.

אורי אריאל: ממש אפילו לא פסיק אחד, גרם אחד.

אורי אריאל: הייתי רוצה לבקש ממך, אם אפשר, שתבקשי מראש הממשלה: אחרי השנתיים וחצי שמינהלת סל"ע עבדה ומשרדי הממשלה עבדו, ובעיקר רענן דינור, מנכ"ל משרד ראש הממשלה, שמטפל בזה, נדמה לי שהגענו לצומת שבו מעורבותו האישית – הוא יודע, אני כבר אומר, ראש הממשלה יודע.

אורי אריאל: אני לא אומר את זה לשם קנטור.

אורי אריאל: הוא יודע מה קורה, הוא מעודכן.

אורי אריאל: הוא איננו מעורב, וזה בסדר, בשביל זה יש ממשלה ויש מנכ"לים וכו'.

אורי אריאל: נדמה לי שהגענו לצומת שבו צריך את מעורבותו, ונדמה לי, ואני אומר את זה על סמך שיחות עם רבים מחברי הכנסת פה, שאפשר להגיע להבנה – הסכם הבנות בין הכנסת על כל חלקיה, ללא הבדל קואליציה ואופוזיציה, לבין הממשלה איך גומרים את הסיפור הזה בהסכם ובהבנה שאין עוד תביעות.

אורי אריאל: אני מאוד אודה לך אם גם את תתערבי בעניין.

אורי אריאל: עוד הפעם, זו טובת האנשים, שברור ומוסכם פה שהם ודאי לא חטאו, ולא ראויים למציאות – הייתי אומר האומללה הזאת, אני לא רוצה להגיד מלים יותר חריפות.

אורי אריאל: אני חושב שאם ייעשה עוד מאמץ, גם על-ידך, נוכל כן להניע את זה ולקצר פה טווחים, ובעזרת השם נזכה לראות אותם בבתיהם.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת זבולון אורלב, בבקשה.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני גם כן רוצה, בפתח דברי, להצטרף לדברי השבח לראשון בין יוזמי החוק, חבר הכנסת זאב אלקין, שזיכה גם אותי להיות בין יוזמי החוק עם עוד חברי כנסת מכל חלקי הבית.

זבולון אורלב: אני גם רוצה לנצל את הבמה הנכבדה הזאת ולהודות לחברת הכנסת עמירה דותן, שנושאת בעול מראשית הכנסת הנוכחית כיושבת-ראש ועדת משנה בוועדת ביקורת המדינה לטיפול במגורשי גוש-קטיף, ועושה עבודה חשובה ומאוד נאמנה.

זבולון אורלב: אני גם מאשר את דברי חבר הכנסת אורי אריאל באשר להתקדמות הקיימת.

זבולון אורלב: נכון, היא לא עונה תמיד על כל הצרכים ועל כל היקף הבעיה, כי ככל שמתקדמים בציר הזמן הבעיות רק הולכות ומחריפות – כיוון שמי שלא מצא עדיין תעסוקה אז החודש הזה הוא לא כמו החודש הראשון לאי-מציאת תעסוקה, וכן גם לגבי יתר התחומים.

זבולון אורלב: באשר לתחום שבו עוסק החוק, וזה זירוז הליכים של תכנון ובנייה בחוק התכנון והבנייה, מתברר שלצורך עקירת גוש-קטיף חוקק חוק מיוחד, שדילג על כל הפרוצדורות המיוחדות.

זבולון אורלב: אבל כדי ליישב אותם הם צריכים לעבור בפרוצדורות הרגילות, ואז כדי להקים יישוב במדינת ישראל דרושות כמה שנים.

זבולון אורלב: אני לא יודע אם את יודעת, אבל זה משהו כמו חמש שנים – ממש פרוצדורות מאוד מאוד ארוכות.

זבולון אורלב: הממשלה, כמונו, היתה סבורה שזהו דבר בלתי מתקבל על הדעת, ולכן כמו שבעת העלייה המסיבית מברית-המועצות בראשית שנות ה-90 חוקק חוק מיוחד, שנדמה לי שנקרא חוק הול"לים – גם הפעם הגענו למסקנה, בהסכמה רחבה עם הממשלה, שצריך להסדיר חוק מיוחד.

זבולון אורלב: למרבית הקהילות יש סימון מדויק לאן הם הולכים.

זבולון אורלב: אנחנו נמצאים היום אחרי שלב שכמעט כל קהילה יודעת להיכן צריך ללכת, בהסכמה, כמובן, עם כל הגורמים.

זבולון אורלב: העיכוב הוא עיכוב בביצוע, הוא עיכוב בהליכים.

זבולון אורלב: הביורוקרטיה הזאת היא ביורוקרטיה שהורגת, והיא נכונה לתקופות רגילות.

זבולון אורלב: היא לא נכונה כשצריך לתת מענה למגורשי גוש-קטיף.

זבולון אורלב: לכן אני חושב שיש חשיבות מאוד מאוד מיוחדת לתמיכה בחוק הזה.

זבולון אורלב: חשוב שהחוק הזה יעבור בתמיכה רחבה, של כולם.

זבולון אורלב: אני גם רוצה להודות לחבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב, שבאמת עשה כל דבר אפשרי כדי לזרז את הדבר הזה.

זבולון אורלב: אני רוצה לנצל שנייה אחת שהשרה רוחמה אברהם נותנת לנו את מלוא הקשב.

זבולון אורלב: כמו שהממשלה עשתה נכון, ועוזרת בחוק הזה ותומכת בחוק הזה, אנחנו נצטרך את העזרה הזאת גם בתחומים נוספים, שחלקם גם ענייני פרוצדורות, כדי לפתור עוד כמה בעיות ולזרז את ההליכים.

זבולון אורלב: לא יכול להיות ששנתיים וחצי אחרי הגירוש עדיין בכמה תחומים אנחנו בבעיות קשות מאוד.

זבולון אורלב: אני מקווה שעם חבר הכנסת אלקין וחבר הכנסת אורי אריאל, שעומדים בראש השדולה, ועם חברי ועדת המשנה של ועדת ביקורת המדינה בראשותה של חברת הכנסת עמירה דותן, נגבש את הדברים.

זבולון אורלב: יש לנו פה עוד כמה הצעות חוק כדי לתת מענה.

זבולון אורלב: אני חושב שהגיע הזמן להוריד את הנושא של מגורשי גוש-קטיף מעל סדר-היום.

זבולון אורלב: תודה.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: אתה רק אמרת בכל פעם "מגורשים" כשבה

יצחק זיו: צעת החוק כתוב "מפונים".

גדעון סער: עדיין אין צנזורה פוליטית.

יצחק זיו: בסדר, דיברתי על מה שכתוב בהצעת החוק.

צבי הנדל: – – – את הזבל מפנים.

יצחק זיו: חבר הכנסת צבי הנדל.

יצחק זיו: חבר הכנסת אליהו גבאי – אינו נוכח; חבר הכנסת דני יתום – אינו נוכח; חבר הכנסת עתניאל שנלר – אינו נוכח; חבר הכנסת אברהם מיכאלי – אינו נוכח; חברת הכנסת מרינה סולודקין – אינה נוכחת.

יצחק זיו: חבר הכנסת , בבקשה.

מאיר פרוש: אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, גברתי השרה, יש לברך על הצעת החוק לקידום יישוב מפוני גוש-קטיף, אבל אני הייתי משנה, ברשותך, אדוני היושב-ראש, מלה אחת בלבד בנוסח המובא לפנינו: לא "מפוני" גוש-קטיף אלא "עקורי".

מאיר פרוש: המלים הנרדפות במילון ל"עקירה" הן "הריסה", "חורבן", "כריתה" ו"תלישה".

מאיר פרוש: כי הלב דואב בכל יום על המעשה הנפשע שנעשה למתיישבי גוש-קטיף.

ראובן ריבלין: בתפילה ביום הכיפורים נאמר:

ראובן ריבלין: ועל אנשי שרון ייאמר שלא ייהפכו בתיהם קבריהם.

מאיר פרוש: במיוחד היום, כאשר שני מחבלים חדרו לדימונה, כנראה מרצועת-עזה דרך סיני, וזו תוצאה ישירה של נטישת ציר פילדלפי על-ידי ישראל במסגרת אותה עקירה אומללה, במסגרת אותה נסיגה חד-צדדית שאין עליה סליחה מרצועת-עזה.

מאיר פרוש: דימונה היא הסנונית השנייה, והראשונה היתה העיר אילת.

מאיר פרוש: איננו יודעים בבירור אם אכן אנחנו עומדים בתחילתה של מתקפת טרור חדשה, אבל לא מן הנמנע שכפי שאיימו לאחרונה ארגוני הטרור, הם מנסים עכשיו לגייס מאמץ טרוריסטי חדש.

מאיר פרוש: בכל מקרה, על מדינת ישראל להתייחס אל אירועי הטרור האלה כאל תחילת גל טרור חדש, כי כנראה הטרור מרצועת-עזה מחפש דרכים נוספות, מעבר לירי הטילים הבלתי-פוסק על שדרות ויישובי מערב הנגב.

מאיר פרוש: הם מחפשים דרך לחזור ל"ימי התפארת" של פיגועי התאבדות בלב האוכלוסייה האזרחית.

מאיר פרוש: כאשר מדווח לנו השב"כ שמספר ניכר של מחבלים ששוחררו מבתי-הסוהר של ישראל חזרו לפעול כמחבלים, נשאלת השאלה מהי קלות הדעת הזאת של ראש הממשלה לשנות קריטריונים לשחרור מחבלים מבתי-סוהר שלנו.

מאיר פרוש: אני אומר שיש כאן חוסר אחריות מצדו של ראש הממשלה, אולי אפילו יצר הרפתקנות שנראה כהעזה או מוכנות לנטילת סיכונים.

מאיר פרוש: והרי רק לפני שבועות אחדים נרצחו שני חיילים על-ידי מחבלים ששוחררו ממאסר בישראל.

מאיר פרוש: ואני שואל את ראש הממשלה, מאין הוא יודע ואיך הוא לא חושש שכתוצאה משחרור עוד מחבלים לא ייהרגו חלילה עוד יהודים.

מאיר פרוש: מאין לו התעוזה?

מאיר פרוש: מאיפה ההפקרות הזאת?

מיכאל איתן: הוא יודע שייהרגו.

מאיר פרוש: הוא יודע?

מאיר פרוש: עוד יותר חמור.

מאיר פרוש: הוא לא יאמר לי שהוא יודע, אבל זו הפקרות.

מיכאל איתן: הוא יודע שהיו כבר שחרורי מחבלים ועשו סטטיסטיקה ובדקו – כ-20% מהם חזרו – – –

מאיר פרוש: אתה מחזק את מה שאני אומר.

מאיר פרוש: איך ראש הממשלה השבוע מחליט החלטה כזאת לשחרר עוד מאות מחבלים כאשר השב"כ מתנגד?

מאיר פרוש: איזו אחריות זו?

מאיר פרוש: מאין ההפקרות הזאת?

מאיר פרוש: פדיון שבויים הוא מצווה גדולה – כך אמרו חז"ל – שהרי שבי כולל סיכון של מוות.

מאיר פרוש: יתר על כן, כל רגע שאדם מאחר בפדיון שבויים ללא הכרח, הרי הוא כאילו שופך דמים.

מאיר פרוש: עם זאת, חשוב להדגיש – אני רוצה להגיד דבר על-פי ההלכה שאולי תרצי לשמוע – שחז"ל תיקנו שאין פודים את השבויים ביותר על כדי דמיהם מפני תיקון העולם.

מאיר פרוש: כלומר, כאשר יש מחיר מקובל וסביר עבור שבוי – אסור לשלם יותר פן יגרום הדבר לתוצאות חמורות לציבור כולו, ושחרור אותם מחבלים בדרך של שינוי הקריטריונים הוא בוודאי מופרז מאוד.

מאיר פרוש: יש מחלוקת בגמרא, האם אין פודים את השבויים ביותר על כדי דמיהם.

מאיר פרוש: זה משום העול שייפול על הציבור משום שהדבר יגרה את החוטפים לשבות יותר שבויים.

מאיר פרוש: הרמב"ם פסק כמו הסברה האחרונה, וכך גם נפסק ב"שולחן ערוך".

מאיר פרוש: לכן אני אומר, גברתי היושבת-ראש, זו שאלה הלכתית אבל ההפקרות מצדו של ראש הממשלה חייבת להיפסק מייד, ולתמיד.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חבר הכנסת מיכאל איתן, בבקשה.

מיכאל איתן: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, בראשית דברי אני רוצה לברך את חבר הכנסת אלקין ואת חברת הכנסת עמירה דותן לא רק על הפעילות, על הנחישות ועל ההתייצבות, אלא במיוחד על העובדה שהם באים מהאגף הזה של האולם.

מיכאל איתן: תראו מה קורה פה.

מיכאל איתן: באגף הזה נמצאים שניים, ותראו את היחס המספרי לעומת האופוזיציה הקטנה.

קולט אביטל: זה תמיד כך.

מיכאל איתן: מה זה מלמד אותנו?

מיכאל איתן: מה אנחנו צריכים להבין מזה?

מיכאל איתן: שאנחנו מוכרחים להילחם ולהיות יותר נחושים בנושאים לאומיים אבל שמשום מה נוגעים כאילו רק לצד הזה של הבניין.

מיכאל איתן: אני אומר את הדברים האלה משום שאני רוצה להסב את תשומת לבכם לנושא נוסף, שאינו מקבל טיפול כמו שהנושא הזה קיבל טיפול, וגם הוא כאילו רק עניינו של הצד הזה של הבניין.

מיכאל איתן: ערב ההתנתקות היו הפגנות דמוקרטיות, מחאות שלא חרגו, הודות לפטריוטיות של אנשים, אף-על-פי שזה היה כרוך בדבר קשה מאוד מבחינתם, הקרבה אישית.

מיכאל איתן: אני לא אומר מגורשים, אני אומר מפונים.

מיכאל איתן: אבל כל מפונה הרגיש כמגורש, ואני לא יכול לבוא עמו דין-וחשבון, וגם חבריו ותומכיו הרגישו את הכאב שיש פה פגע לאומי קשה.

מיכאל איתן: יצאו להפגנות, למחאה דמוקרטית.

מיכאל איתן: במשך שלוש שנים אני פונה אל רשויות אכיפת החוק ומבקש להבין רק דבר אחד, למען השם:

מיכאל איתן: מדוע מדיניות אכיפת החוק כלפי משתתפים בהפגנות דמוקרטיות בעניין הזה שונה מהפגנות שנועדו למשל לטובות הנאה?

מיכאל איתן: סטודנטים שמפגינים על העלאת שכר לימוד.

מיכאל איתן: כל סטודנט שבא לשם הפגין למען העניין האישי שלו.

מיכאל איתן: כאן באו אנשים להפגין למען עניין לאומי.

מיכאל איתן: מדוע כאן מאות כתבי אישום, ושם על אותם דברים – שוטרים הוכו, מכוניות הוצתו, נחסמו נתיבי תנועה בהפגנות הסטודנטים – למה יש מדיניות תביעה שונה?

מיכאל איתן: למה?

צבי הנדל: כולם היו ליכודניקים פעם.

מיכאל איתן: איפה אנחנו?

מיכאל איתן: אני שואל, איפה אנחנו?

מיכאל איתן: איפה אנחנו?

מיכאל איתן: איפה מדינת ישראל?

מיכאל איתן: איפה שלטון החוק?

מיכאל איתן: שייתן הסבר על מדיניות אכיפת חוק שונה.

מיכאל איתן: ולמה אני אומר שלוש שנים?

מיכאל איתן: כי אני מבקש נתונים.

מיכאל איתן: כי אני מעלה את הנושא הזה פעם אחר פעם בוועדת החוקה.

מיכאל איתן: כי אני מבקש שיביאו לי את ההשוואה.

מיכאל איתן: ויש התחמקויות, ואותה מערכת שממונה על צדק ועל אכיפת חוק ועל שוויון לא מצליחה להביא תיק אחד, והכול בהתחמקויות.

מיכאל איתן: אומרים: אין לנו נתונים, תבוא מחר, תבוא מחרתיים, תבוא היום, תבוא אתמול.

מיכאל איתן: איך דבר כזה יכול לעבור?

מיכאל איתן: אני רוצה לסיים ולומר כך: לנהל מדינה, ממשלה צריכה שתהיה לה אחריות כוללת, גם לא למען מי שהצביעו או לא הצביעו עבורה.

מיכאל איתן: ואני שמח שחבר הכנסת זאב אלקין וחברת הכנסת עמירה דותן, שנרתמו מהצד הזה של האולם – –

קולט אביטל: יש עוד כמה.

מיכאל איתן: – – להוביל את הנושא, מכסים במעט על ערוות הממשלה.

דוד רותם: רוב אלה שחתומים על החוק הם מהצד ההוא של האולם.

קולט אביטל: יש עוד כמה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: אחרון הדוברים, חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

נסים זאב: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה – – –

קולט אביטל: חבר הכנסת מיכאל איתן, תקשיב גם למישהו אחר.

נסים זאב: חבר הכנסת מיכאל איתן, הייתי צריך לדבר לפניך, ואולי היית שומע אותי.

קולט אביטל: תקשיב גם למישהו אחר.

נסים זאב: הנביא אומר "עבר קציר כלה קיץ" ועדיין לא נושענו.

נסים זאב: הסיפור הזה של המפונים זה בדיוק כמו חלום פרעה.

נסים זאב: ראינו שבע פרות שמנות ואחר כך רזות, ותבלענה הפרות הרזות את שבע הפרות השמנות ולא נודע כי באו אל קרבנה.

נסים זאב: מה שקרה כאן בעצם הוא שהתקופה הכי טובה של אותם יישובים, של אותם מתיישבים – שנשלחו בשליחות לאומית, שעבדו כל כך קשה ועשו הרבה למען מדינת ישראל, והנה יום אחד הממשלה החליטה לפנות אותם, לגרש אותם.

נסים זאב: ואז אני זוכר ששרת החוץ עמדה פה מעל הדוכן ואמרה: אם היו אותם יישובים חותמים – למה התמהמהו?

נסים זאב: יכולנו כבר לקדם את ההליכים הרבה יותר – כולם זוכרים, כאילו זו בעיה רק של חתימה ושל הסכמה.

צבי הנדל: – – – שרת המשפטים.

נסים זאב: היא היתה שרת המשפטים, ועכשיו היא שרת החוץ.

נסים זאב: נכון.

נסים זאב: זה כאילו היה משהו טכני, שפשוט גרם לכך שכל ההתקדמות הזאת, לא יכולנו ליישם אותה.

נסים זאב: אנחנו, מצדנו – הכול היה פתוח.

נסים זאב: כל האפשרויות היו פתוחות, אבל הבעיה היא באותם המתיישבים שלא הסכימו לבוא ולחתום על הסכמים.

נסים זאב: תראו מה קרה: במשך למעלה משנתיים המתנחלים מתחננים לממשלה הזאת שבעצם תזרז את הליכי התכנון.

נסים זאב: עד שבכלל הוחלט אילו שטחים ואילו יישובים ישבו באילו שטחים – זה כבר לקח חודשים רבים, ודברים שונים עדיין במחלוקת.

נסים זאב: אבל אני רוצה לומר שצריך לקצר את הליכי התכנון בדיוק כמו שראש הממשלה שרון קיצר את הליכי הגירוש.

נסים זאב: צריכים לקחת את אותה התקופה – זה היה בעצם שבועיים ימים – וזה צריך להיות היום הליכי התכנון.

נסים זאב: אני רוצה להזכיר לכולם שבשנת 1990 אריק שרון היה שר השיכון, והוא ידע איך להוביל את כל הנושא התכנוני בירושלים בשכונות כמו פסגת-זאב ושכונות אחרות בערים אחרות, והוא קיצר את ההליכים.

נסים זאב: אני רוצה לומר לכם שמבחינתנו זה היה "נעשה ונשמע".

נסים זאב: הוא רצה לראות קודם כול את הקבלנים, את היזמים, שיהיו בשטח, ותוך כדי כך אנחנו מתכננים.

קולט אביטל: נא לסיים.

נסים זאב: מדוע זה לא יכול להתבצע באותה מידה?

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: אני מודה לך.

קולט אביטל: כיוון שנסגרה רשימת הדוברים, נא לשבת.

קולט אביטל: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק לקידום יישוב מפוני גוש-קטיף, חבל עזה וצפון השומרון.

קולט אביטל: נא להצביע.

קולט אביטל: הצבעה מס' 12 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 19 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק לקידום יישוב מפוני גוש-קטיף, חבל עזה וצפון השומרון (תיקוני חקיקה), התשס"ח–2008, לוועדת הכספים נתקבלה.

קולט אביטל: בעד – 19, אין מתנגדים ואין נמנעים.

קולט אביטל: אני קובעת שהצעת החוק לקידום יישוב מפוני גוש-קטיף, חבל עזה וצפון השומרון עברה והתקבלה, והיא תעבור לוועדת הכספים להכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

קולט אביטל: אנחנו עוברים לסעיף האחרון בסדר-היום: שאילתות לשרה רוחמה אברהם-בלילא.

קולט אביטל: בבקשה.

קולט אביטל: גברתי.

קולט אביטל: שאילתא 1580 של חבר הכנסת אריה אלדד ושאילתא 1815 של חבר הכנסת מיכאל איתן בנושא העברת הכספים מיהודה ושומרון לעזה – תשובה אחת על שתי השאילתות, כי זו אותה השאילתא.

קולט אביטל: חבר הכנסת שאל את ראש הממשלה ביום י"א בכסלו התשס"ח (21 בנובמבר 2007): פורסם כי ישראל התירה לשיירות עמוסות שקלים לעבור מיהודה ושומרון לעזה, במקביל לדרישה מבנקים ישראליים להפסיק פעילות בנקאית ברצועה מחשש שיהפכו למממני טרור.

קולט אביטל: רצוני לשאול: 1.

קולט אביטל: האם אין סתירה בין שתי פעולות אלה?

קולט אביטל: 2.

קולט אביטל: האם תופסק העברת המזומנים לעזה?

קולט אביטל: 3.

קולט אביטל: אם לא – האם התשלום במזומן, עוקף הבנקים, אינו מאפשר מימון ישיר של טרור?

קולט אביטל: חבר הכנסת מיכאל איתן שאל את ראש הממשלה ביום כ"ד בטבת התשס"ח (2 בינואר 2008):

קולט אביטל: ממשלת ישראל מאפשרת העברת שקלים מיהודה ושומרון לרצועת-עזה וכך מסייעת למימון הטרור.

קולט אביטל: פורסם גם שרשות הדואר תחליף את הבנקים האחרים במתן שירותי בנקאות לעזה ותקבל חסינות מחוק מימון טרור.

קולט אביטל: רצוני לשאול: 1.

קולט אביטל: מדוע מסייעת ישראל לארגוני הטרור בדרך זו? 2.

קולט אביטל: מדוע לא יתקיים תהליך בקרה ישראלי פרטני לגבי העברת הכספים אך ורק למי שאינו מעורב בפעילות טרור?

רוחמה אברהם-בלילא: גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, הפיגוע אתמול בעיר דימונה, שאירע לאחר תקופה ארוכה של שקט יחסי, הזכיר לכל מי ששכח כי לצערנו הדרך אל המנוחה ואל הנחלה עודנה ארוכה.

רוחמה אברהם-בלילא: מדינת ישראל ממשיכה לנהל, ללא הפסקה, מלחמה נגד אלו המעוניינים לפגוע בה ובתושביה.

רוחמה אברהם-בלילא: עכשיו, חבר הכנסת מיכאל איתן, לשאלתך: ישראל לא רק שאיננה מסייעת לארגוני הטרור, אלא היא נלחמת בהם מלחמת חורמה בכל הכלים העומדים לרשותה.

רוחמה אברהם-בלילא: מדינת ישראל מאפשרת העברת כספים, שקלים ישראליים, לשטחי הרשות הפלסטינית בעקבות הסכם כלכלי שנכלל כנספח להסכם הביניים בין מדינת ישראל לרשות הפלסטינית, אשר נחתם בפריס בשנת 1994.

רוחמה אברהם-בלילא: עמוד התווך של ההסכם היה הסדר "מעטפת המכס", אשר קבע כי משטר המכס והמסים העקיפים סביב השטחים שבשליטת ישראל והרשות יהיה אחיד והפלסטינים יקבלו את חלקם על-פי מנגנון סליקה מוסכם.

רוחמה אברהם-בלילא: העברת שקלים לרצועת-עזה היא אינטרס ישראלי, שנועד להשאיר את המצב הנוכחי שבו תושבי עזה – סליחה, תושבי הרצועה – משתמשים במטבע ישראלי.

רוחמה אברהם-בלילא: לכן, חבר הכנסת אלדד, הפסקת העברת הכספים לא תופסק נכון לשלב זה.

רוחמה אברהם-בלילא: חברי חברי הכנסת, בדרך זו ניתן גם לעקוב אחר סכומי הכסף במטבע זר המוכנסים לרצועה, מאחר שהוא יוחלף לכסף ישראלי.

רוחמה אברהם-בלילא: כך מתקיים פיקוח על הכספים.

רוחמה אברהם-בלילא: ראוי לציין כי נושא זה נדון בעבר עם בנק ישראל וכוחות הביטחון, וכי הוא ייבחן בעתיד על בסיס קבוע בהתאם למציאות המשתנה.

קולט אביטל: שאלה נוספת לחבר הכנסת אלדד.

אריה אלדד: גברתי השרה, תודה.

אריה אלדד: אני שמח שציינת בתחילת דברייך שהפיגוע אתמול מוכיח שהטרור לא נעלם מחיינו.

אריה אלדד: מה שקורה ברצועת-עזה לאחר פריצת הגבול עם מצרים הוא שאלפי – – –

קולט אביטל: חבר הכנסת אלדד, זה לא נאום.

קולט אביטל: זו שאלה, וקצרה.

אריה אלדד: זה ממש לא יהיה נאום.

אריה אלדד: בדרך כלל, אני נואם בטון אחר.

אריה אלדד: מה שקרה עם פריצת הגבול עם מצרים הוא שאלפי פלסטינים עברו לרפיח וקנו בשקלים כל מה שבא ליד.

אריה אלדד: האם ידוע מה מתוך מה שדיווח עליו אתמול ראש השב"כ דיסקין ונקנה והועבר לרצועת-עזה, נקנה בשקלים שממשלת ישראל אישרה להעביר לרצועה?

קולט אביטל: את רוצה להשיב או שאת לוקחת שאלה נוספת?

רוחמה אברהם-בלילא: לא.

רוחמה אברהם-בלילא: אחרי חבר הכנסת מיכאל איתן.

קולט אביטל: שאלה אחרת לחבר הכנסת מיכאל איתן.

מיכאל איתן: בשעה הזאת שאנחנו כאן, אני קורא כאן עכשיו בחדשות באינטרנט שבשדרות נופלים "קסאמים".

מיכאל איתן: מי שמשגר את ה"קסאמים" האלה מקבל כסף, והם מיוצרים ברצועת-עזה, וחלק מהכסף – ואני אומר את זה על דעת גורמי הביטחון בישראל – שעובר על מנת להניע את הכלכלה הצבאית הזאת להפגיז אותנו, מועבר על-ידי מכוניות "ברינקס" ישראליות שמעבירות כספים לתוך רצועת-עזה; כספים שהוחלפו כתוצאה – – –

קולט אביטל: חבר הכנסת איתן, מה שאלתך?

מיכאל איתן: אני מסיים, אבל תני להציג את השאלה.

קולט אביטל: בינתיים אתה רק נואם.

מיכאל איתן: אני לא נואם בכלל.

מיכאל איתן: אני רק מציג את השאלה.

מיכאל איתן: אני מנסה להסביר איך הדבר הזה עובד, ואני אוכל להציג את השאלה.

מיכאל איתן: ובכן, כספים מכל מיני מקומות בעולם מוזרמים לישראל, בישראל ממירים אותם לשקלים, והשקלים עוברים לעזה.

מיכאל איתן: ארגוני טרור משתמשים במסלול הזה – –

קולט אביטל: מה שאלתך?

מיכאל איתן: – – ואני אומר את זה על דעת גורמי הביטחון, על מנת – – –

קולט אביטל: חבר הכנסת איתן, sorry.

מיכאל איתן: השאלה היא: האם זהו האינטרס הישראלי שארגוני הטרור ה"חמאסיים" בעזה יקבלו את הכסף כשהוא מגיע במכוניות "ברינקס" ישראליות?

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: גברתי, תרצי להשיב?

רוחמה אברהם-בלילא: בקצרה.

רוחמה אברהם-בלילא: מתוכן דבריך משתמע, ואתה מנסה לעשות פה הטעיה ציבורית, שמדינת ישראל מעבירה כספים במכוניות "ברינקס" לפעולות טרור.

רוחמה אברהם-בלילא: זה לא המצב.

מיכאל איתן: זה המצב.

מיכאל איתן: את הודית.

רוחמה אברהם-בלילא: תשובתי היתה ועודנה שכל המצב של העברת הכספים נבדק על-ידי כל הגורמים המקצועיים באשר הם, ואני סומכת על גורמי המקצוע, ובהם השב"כ וגורמי הביטחון – – –

מיכאל איתן: השב"כ אומר שזה – – –

קולט אביטל: חבר הכנסת איתן, תן לה גם להשיב בבקשה.

רוחמה אברהם-בלילא: אומר לך יותר מזה.

רוחמה אברהם-בלילא: כפי שפתחתי אסיים.

רוחמה אברהם-בלילא: מדינת ישראל תמשיך לרדוף אחר גורמי הטרור בכל הדרכים העומדות לרשותה, לרבות אמצעים כלכליים.

רוחמה אברהם-בלילא: תודה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: שאילתא מס' 1849 של חברת הכנסת שלי יחימוביץ – לפרוטוקול.

קולט אביטל: חברת הכנסת שלי יחימוביץ שאלה את ראש הממשלה ביום ב' בשבט התשס"ח (9 בינואר 2008):

קולט אביטל: ב-12 בפברואר 2007 הודיע ראש הממשלה כי טיפות-החלב לא יופרטו.

קולט אביטל: ב-5 ביוני 2007 התפרסם כי הממשלה החליטה להעביר 50 מיליון ש"ח לטובת הוספת תקנים לאחיות טיפות-חלב בשנת 2008 ו-70 מיליון נוספים בשנת 2009.

קולט אביטל: רצוני לשאול: 1.

קולט אביטל: כמה תקנים של אחיות טיפות-חלב יתווספו?

קולט אביטל: 2.

קולט אביטל: האם כל התקציב הוא לטובת הוספת תקנים?

קולט אביטל: 3.

קולט אביטל: אם לא – למה עוד?

קולט אביטל: תשובת השרה רוחמה אברהם-בלילא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) בשם ראש הממשלה, ולאחר בדיקה מול הגורמים הרלוונטיים, הריני להשיבך על השאילתא שבנדון.

קולט אביטל: משרד הבריאות קיבל בשנת 2008 תוספת בבסיס התקציב של 50 מיליון ש"ח, וכן מימון של 220 תקנים חדשים כתוספת לתגבור בריאות הציבור ולתפעול טיפות-החלב.

קולט אביטל: בשנת 2009 תוספת התקציב עתידה לגדול בעוד 70 מיליון ש"ח ולהגיע ל-120 מיליון ש"ח תוספת על פני שנתיים – לא כולל התקנים.

קולט אביטל: אנחנו עוברים לשאילתא מס' 1920: שילוב נוצרים בהנהלת הסוכנות היהודית.

קולט אביטל: חבר הכנסת נסים זאב שאל את ראש הממשלה ביום כ"ג בשבט התשס"ח (30 בינואר 2008):

קולט אביטל: פורסם כי בסוכנות היהודית – שהממשלה שותפה לקיומה ולהפעלתה – הוחלט לשלב נוצרים כחברי הנהלה כצעד תקדימי, וכנראה תמורת תרומות.

קולט אביטל: רצוני לשאול: 1.

קולט אביטל: האם נכון הדבר?

קולט אביטל: 2.

קולט אביטל: אם כן – מי אמור להצטרף ובאילו תפקידים?

קולט אביטל: 3.

קולט אביטל: מי החליט על כך? 4.

קולט אביטל: מה הוא גובה התרומות ולמה הם מיועדות?

קולט אביטל: 5.

קולט אביטל: מה ייעשה כדי לסכל צעד תקדימי זה?

קולט אביטל: השרה רוחמה אברהם-בלילא: תשובתי לחבר הכנסת נסים זאב: לאחר בדיקה מול הגורמים הרלוונטיים, הריני להשיבך על השאילתא שבנדון – המידע שעליו מבוססות הידיעות שהופיעו בעיתונים הוא מוטעה; הסוכנות היהודית איננה מכניסה נוצרים להנהלתה.

קולט אביטל: תודה.

קולט אביטל: שאלה נוספת?

קולט אביטל: אין.

קולט אביטל: הודעה למזכיר הכנסת.

נאזם בדר: ברשות יושבת-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחה היום על שולחן הכנסת הצעת ועדת הפנים והגנת הסביבה להסיר מסדר-היום את סעיף 112 להצעת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2008), התשס"ח–2007, מ/335.

נאזם בדר: תודה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חברי הכנסת, תם סדר-היום.

קולט אביטל: הישיבה הבאה תתקיים מחר, יום רביעי, ל' בשבט התשס"ח, 6 בפברואר 2008, בשעה 11:00.

קולט אביטל: ישיבה זו נעולה.