ישיבת מליאה, כנסת 17, פרוטוקול מספר הישיבה המאתיים-ועשר של הכנסת השבע-עשרה, 2008-02-19 00:00

יצחק זיו: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת היום, יום שלישי, י"ג באדר א' התשס"ח, 19 בפברואר 2008.

יצחק זיו: הודעה למזכיר, בבקשה.

איל ינון: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק הבלו על הדלק (תיקון מס' 7), התשס”ח–2008; הצעת חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (תיקון מס' 20), התשס”ח–2008; הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (תיקון מס' 62 – הוראת שעה), התשס”ח–2008 – שהחזירה ועדת הכספים.

איל ינון: תודה.

יצחק זיו: תודה למזכיר.

יצחק זיו: חברי הכנסת, הסעיף הראשון על סדר-היום: נאומים בני דקה.

יצחק זיו: נא להירשם, תודה.

יצחק זיו: ראשון הדוברים – חבר הכנסת דב חנין.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, היום התקיימה שביתה כללית בעיר קלנסואה שבמשולש.

דב חנין: הסיבה לשביתה הזאת היא התוכנית להרוס בית של זוג צעיר, של אשה בהיריון.

דב חנין: הבית הזה נמצא בתוך היישוב – אגב, באזור המלאכה של היישוב.

דב חנין: האנשים בנו את הבית הזה בלית ברירה באזור הזה.

דב חנין: הם היו, כמובן, מעדיפים לבנות בית באזור מגורים, אבל זאת האפשרות שהיתה להם.

דב חנין: בית באזור מלאכה איננו גורם נזק לבעלי המלאכה ולבתי-המלאכה שסביבו.

דב חנין: להיפך, אולי קשה לאנשים לגור שם בגלל בתי-המלאכה האלה.

דב חנין: אבל האנשים האלה גרים בבית, ואין להם מקום אחר להיות בו.

דב חנין: שוב אנחנו עדים לאותה שיטה שבה בתים נהרסים אף-על-פי שאפשר להתיר אותם, אפשר להכשיר אותם ואפשר לאפשר לאנשים לגור בהם.

דב חנין: המדיניות הזאת, אדוני היושב-ראש, היא מדיניות מאוד בעייתית.

דב חנין: היא מתרחשת בקלנסואה, אתמול בטירה ומחר בטייבה.

דב חנין: ביישובים ערביים רבים ברחבי הארץ אנשים חיים בבתים שנמצאים תחת איום של הריסה.

דב חנין: הזכות לגור בבית בטוח, הזכות לגור בביטחון בבית, היא זכות בסיסית של כל אזרח.

דב חנין: אני קורא לממשלה, אני קורא לראש הממשלה, אני קורא לשר הפנים, לעשות מעשה ולבחון מחדש את מדיניות הריסת הבתים באוכלוסייה הערבית.

דב חנין: אני חושב שמעשה כזה – בחינה מחדש כזאת, תוכל להוביל לאיזה פתח של תקווה, גם לאנשים שחיים בבתים האלה אבל גם לשני העמים בארץ הזאת.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת אריה אלדד, בבקשה.

אריה אלדד: אדוני היושב-ראש, תודה.

אריה אלדד: בתחילת השבוע הוכרזה עצמאותה של קוסובו, ואתמול פשטו במסדרונות הכנסת שמועות שמשרד החוץ מתכוון לכנס מסיבת עיתונאים ולהכריז על הכרה במדינה החדשה.

אריה אלדד: השמועות הוכחשו, ונמסר שמשרד החוץ כנראה יכיר במדינה החדשה, אבל לא יהיה הראשון; יחכו קצת לראות אם יש עוד כמה מדינות.

אריה אלדד: אני רוצה להסב את תשומת לב החברים לעובדה שעל בסיס הכרתה של מדינת ישראל בקוסובו – מדינת מיעוט לאומי מוסלמי בתוך מדינה ריבונית המוכרת על-ידי ארגון האו"ם ושמה סרביה – יקומו מחר ערביי הגליל וידרשו עצמאות, ולישראל לא תהיה לא עילה מוסרית ולא עילה חוקית להתנגד לכך.

אריה אלדד: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת אברהם רביץ, בבקשה.

יצחק זיו: הבא אחריו – חבר הכנסת אבישי ברוורמן.

אברהם רביץ: אדוני היושב-ראש, ראשית, אני רוצה לברך את נשיא צרפת, סרקוזי, שהחליט להכניס לתוכניות הלימודים בצרפת בכיתות ו' לימודים על השואה.

אברהם רביץ: אני רוצה לחזק את ידיו, מכיוון ששוב התעוררו רבים מאוד מן הימין ומן השמאל בצרפת, וגם חלק מהיהודים, שחוששים באופן טבעי שזה יעשה להם רע.

אברהם רביץ: אבל אני חושב שזה צעד נכון.

אברהם רביץ: סוף כל סוף נשיא צרפת, שהוא גם אוהד ישראל, לקח על עצמו באומץ רב לגרום לכך שהדור הבא לא יהיה ממכחישי השואה.

אברהם רביץ: אני רוצה להתייחס לוועידה שהיתה אתמול ברוסיה, במוסקבה.

אברהם רביץ: שם הוחלט שכל משפחה שיש לה שלושה ילדים ומעלה תקבל, מעבר להקצבה של הממשלה למשפחה בגלל הילדים שיש להם, הקצבה מיוחדת כדי להגדיל את הקהילה היהודית שנמצאת שם.

אברהם רביץ: הקהילה הזאת מזדקנת מאוד והם רואים את הבאות, ולכן הם רוצים לחזק את הקהילה הזאת ומוסיפים בכל חודש תשלום של 2,400 רובל.

אברהם רביץ: זה עושה רושם, זה אומנם רק 400 שקל, אבל 2,400 רובל.

אברהם רביץ: ראשית כול, אני רוצה לברך אותם על ההחלטה, אבל אני רוצה שמדינת ישראל תשמע היטב מה צריך לעשות כדי שאנחנו לא נתמעט ונלך, אלא נתרבה, כפי שצריך להיות.

אברהם רביץ: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת אבישי ברוורמן, ואחריו – חבר הכנסת שמואל הלפרט.

יצחק זיו: בבקשה.

אבישי ברוורמן: שלא כידידי, חבר הכנסת רביץ, לא אדבר לא על נשיא צרפת ולא על מנהיגות רוסיה.

אבישי ברוורמן: אני רוצה להתייחס לבשורה שאני מקווה, ולא בציניות – שהיום שמעתי בוועדת הכספים.

אבישי ברוורמן: קודם כול, 16 שנה ישבתי בבאר-שבע, אני שנתיים בפוליטיקה, למעלה משנה וחצי בכנסת, והיום עלו ראשי הרשויות לדבר על המצב בגליל, אבל תמיד בפריפריה.

אבישי ברוורמן: את הדיונים האלה אני שומע כבר 18 שנה.

אבישי ברוורמן: אומרים תמיד שצריך להשקיע – חזון בן-גוריון – בנגב ובגליל, יפתרו את כל הבעיות האלה, מקצים מיליארדים.

אבישי ברוורמן: בסופו של דבר, שום דבר לא משתנה.

אבישי ברוורמן: יש הצלחות, הצלחות נקודתיות, של אנשים שהקימו אוניברסיטה, מפעלים, אבל הצעירים עוזבים את הפריפריה, והפריפריה קורסת.

אבישי ברוורמן: והנה, היום הופיע בוועדת הכספים האדם החזק ביותר במדינת ישראל – לא מבחינה צבאית – הממונה על התקציבים.

אבישי ברוורמן: לדעתי, במבנה הממשלתי הישראלי הנוכחי, זה התפקיד החשוב ביותר במדינת ישראל.

אבישי ברוורמן: רמי בלינקוב, שאני מעריך אותו, מכבד אותו, גם אם לעתים יש לנו חילוקי דעות, אמר לי: פרופסור ברוורמן, אבישי, הולך להיות משהו שונה.

אבישי ברוורמן: אנחנו הולכים להציג תקציב שבו תהיה תוספת אדירה לפריפריה, יהיו שינויים בסדר העדיפויות, ואני מבקש את הגיבוי שלך ושל אחרים בוועדת הכספים.

אבישי ברוורמן: אני אומר את זה מול ידידי, השר שאול מופז, וחברי הכנסת כאן:

אבישי ברוורמן: אני מצפה לראות את הבשורה הזאת, כי בפריפריה כבר לא רוצים לשמוע יותר על שום דבר, וחבל להצהיר.

אבישי ברוורמן: אבל רמי בלינקוב אמר לי שהפעם, 19 בפברואר 2008, ההצהרה הזאת שונה מכל אותם דברי "רוח" שנשמעו בעבר.

אבישי ברוורמן: אני רושם את זה בפרוטוקול של הכנסת, אדוני היושב-ראש, כי אני אתן לו את התמיכה אם באמת הפריפריה תקבל הרבה יותר על חשבון מדינת תל-אביב וכו'.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת שמואל הלפרט, ואחריו – חברת הכנסת נאדיה חילו.

יצחק זיו: בבקשה.

שמואל הלפרט: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, דוח העוני שפורסם לפני כמה ימים על-ידי הביטוח הלאומי, מצביע על עלייה עצומה במספר העניים.

שמואל הלפרט: כ-45,000 ישראלים נוספים הידרדרו אל מתחת לקו העוני בשנה שעברה, ביניהם 30,000 ילדים.

שמואל הלפרט: מספר העניים בישראל הגיע למיליון ו-674,800, ובהם 805,000 ילדים, והם 24.7% מאוכלוסיית המדינה.

שמואל הלפרט: 60% מהמשפחות בנות ארבעה ילדים ויותר חיות מתחת לקו העוני.

שמואל הלפרט: זוהי מדיניות חסרת חמלה, חסרת אנושיות.

שמואל הלפרט: נתוני הדוח חייבים להביא לשידוד מערכות חברתי וכלכלי בחברה הישראלית.

שמואל הלפרט: הממשלה, במקום שתחזיר את קצבאות הילדים שקוצצו – שזה הגורם המרכזי לעוני בקרב למעלה מ-800,000 ילדים – ותחפש דרכים לחלץ את המשפחות האומללות מהעוני, מה היא מציעה?

שמואל הלפרט: לשנות את הקריטריונים לקביעת העוני.

שמואל הלפרט: ליצור מדד חדש, שיוריד במחי יד כמחצית ממספר העניים.

שמואל הלפרט: לשבור את המראה.

שמואל הלפרט: טרגדי-קומדיה אמיתית בהתגשמותה.

שמואל הלפרט: אדוני היושב-ראש, אני מקווה שיושב-ראש ש"ס, השר אלי ישי, שבתגובה לדוח אמר כי ש"ס לא תישאר בממשלה הקומצת את ידה כלפי ילדי ישראל, אכן יקיים הפעם את הבטחתו.

שמואל הלפרט: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חברת הכנסת נאדיה חילו, ואחריה – חבר הכנסת משה גפני.

נאדיה חילו: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, גם אני רוצה להעלות את הנושא של נתוני העוני הקשים ביותר שהתפרסמו בשבוע שעבר.

נאדיה חילו: נתון מאוד מאוד חמור בעיני הוא שהרבה מאוד עניים הם בעצם מהמעמד הבינוני.

נאדיה חילו: יותר ויותר משפחות של עובדים ממש בצניחה – צונחים למעגל של העוני.

נאדיה חילו: חמור ביותר גם שבתוך העניים הרבה מאוד ילדים.

נאדיה חילו: 800,000 ילדים עניים זה לא דבר של מה בכך.

נאדיה חילו: העוני – אני לא צריכה להסביר פה מה זה ילד עני.

נאדיה חילו: אבל גם חשוב לי להצביע על כך שבתוך כל המעגל הזה יש אוכלוסיה שהיא הרבה יותר ענייה.

נאדיה חילו: אלה משפחות עם הרבה ילדים, וזה גם משפחות מהמגזר הערבי, שמתוכן קרוב ל-70% – שזה שני-שלישים – הן משפחות עניות.

נאדיה חילו: אני אומרת, בעידן שאנחנו מדברים על צמיחה, על אחוזים של צמיחה, אני שואלת: של מי הצמיחה?

נאדיה חילו: היה רצוי שכל עודפי התקציב שיש בביטוח הלאומי יופנו לצדק החברתי ולהוצאת אלפי הילדים ממעגל העוני.

נאדיה חילו: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת משה גפני, ואחריו – חבר הכנסת מאיר פרוש.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, רבותי חברי הכנסת, במסמך שיצא אתמול, "מוסדות להכשרת עובדי הוראה", נכתב כי התוספת של 4.5%, שמשולמת לשכרם של המורים והמורות במוסדות להכשרת עובדי הוראה, אינה חלה על מוסדות החינוך ועל מוסדות להכשרת עובדי הוראה במגזר החינוך החרדי.

משה גפני: גם אין שם המוכר שאינו רשמי.

משה גפני: כל המוסדות הם אותו דבר, כולם ממלכתיים, גם המוסדות להכשרת עובדי הוראה במגזר החרדי.

משה גפני: התוספת של ה-4.5% – מורה שיכולה להיות מפרנסת יחידה למשפחה ברוכת ילדים, מחזירים את מה ששילמו בינואר ומורידים את ה-4.5%.

משה גפני: המסמך הזה הוא מסמך ראשון.

משה גפני: אנחנו, חברי הכנסת מיהדות התורה, אנחנו מכירים את התופעה הזאת.

משה גפני: כל יום אנחנו קמים בבוקר, יש גזירה נגד החינוך החרדי, אבל הכול עטוף באיזה צלופן כזה של טיעונים משפטיים, מוכר שאינו רשמי, לא ממלכתי, ליבה – כל הטיעונים המצחיקים האלה, ואנחנו יודעים את המגמה.

משה גפני: לראשונה המסמך הזה אומר באופן ברור וחד-משמעי: לא מעניין אותנו שאתם מוסדות להכשרת עובדי הוראה, לא מעניין אותנו שאתם ממלכתיים, לא מעניין אותנו שום דבר – כי אתם מגזר חרדי.

משה גפני: כל הזמן נשאל פה מיהו חרדי.

משה גפני: כשהבאנו הצעות חוק שתהיה אפליה מתקנת לציבור החרדי בדירקטוריונים, אמרו שאין הגדרה כזאת.

משה גפני: הנה הגדרה: מסמך במדינת ישראל של 2008, מסמך גזעני של מדינת ישראל, שהמורות מהמגזר החרדי במוסדות להכשרת עובדי הוראה לא יקבלו את התוספת של 4.5%.

משה גפני: אני רוצה לומר לך, אדוני היושב-ראש, ולך, אדוני השר: אתה שר בכיר בממשלה.

משה גפני: הציבור החרדי הוא מיעוט במדינת ישראל.

משה גפני: הוא מיעוט גדול, אבל מיעוט.

משה גפני: אם מישהו חושב שאנחנו נשתוק עד אין-סוף, שיעשה מייד הטבת חלום.

משה גפני: לא נשתוק על הגזירות הגזעניות האלה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת מאיר פרוש, ואחריו – חבר הכנסת אחמד טיבי.

מאיר פרוש: אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, כמו חברי, חברים אחרים כאן שהתייחסו לדוח העוני, גם אני רוצה להתייחס ולומר: יש אמירה צינית שדוח העוני התקופתי מעניין אותנו רק ביום שהוא מתפרסם.

מאיר פרוש: דוח העוני זוכה לכותרת ביום הפרסום ולמחרת הוא נעלם, מתפוגג, כאילו מתבטל.

מאיר פרוש: חובה לחזור ולהזכיר: גדל מספר הילדים העניים במשפחות הגדולות; עלה מספר הישראלים החיים מתחת לקו העוני; עלה שיעור המשפחות העניות שבראשן גמלאי; עלה אחוז המשפחות העניות עם מפרנס אחד ועם שניים ועוד ועוד.

מאיר פרוש: כאשר מעלים את הדרישה להחזרת קצבאות הילדים, הממשלה מכריזה שלא תפרוץ את מסגרת התקציב.

מאיר פרוש: השאלה היא: האם המשק בישראל אינו יכול לאפשר זאת?

מאיר פרוש: הרי מצב המשק הישראלי מצוין.

מאיר פרוש: הרי התוצר צמח ביותר מ-5% בשנה.

מאיר פרוש: הרי האינפלציה נמוכה, החוב החיצוני יורד ויורד.

מאיר פרוש: אז מדוע הממשלה אינה יכולה להגדיל את ההוצאות ולטפל בבעיות החברתיות הבוערות?

מאיר פרוש: מדוע לא לטפל בבעיות העוני?

מאיר פרוש: התשובה היא שהממשלה החליטה לחסל את מדינת הרווחה.

מאיר פרוש: ממשלה כזאת אחת דינה – לרדת.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת אחמד טיבי, בבקשה.

יצחק זיו: אחריו – חבר הכנסת אברהם מיכאלי.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, תודה.

אחמד טיבי: שוב אנחנו מעלים את נושא הריסות הבתים ביישובים הערביים, הפעם בקלנסואה.

אחמד טיבי: בית שאמור להיכנס לתוכנית המיתאר ולקבל רשיונות בעוד כמה חודשים, יש חדוות הריסה.

אחמד טיבי: מתכוונים להרוס אותו או-טו-טו.

אחמד טיבי: יש כוחות משטרה בכניסה לקלנסואה.

אחמד טיבי: זה היה במקומות אחרים, ביישובים אחרים, גם בטירה יש צווי הריסה, בטייבה.

אחמד טיבי: יש בעיה עם תכנון ובנייה, יש בעיה עם אישור תוכניות מיתאר.

אחמד טיבי: ביישובים הערביים הבנייה ללא היתר היא לא מתוך בחירה אלא אילוץ, בשל העדר תכנון ובנייה ובשל העדר תוכניות מיתאר והרחבת אזורי שיפוט.

אחמד טיבי: לכן אני קורא למשרד לביטחון פנים, בגלל החשש לפגיעה בביטחון הציבור, וקורא גם למשרד הפנים לבטל את ההריסה ולתת אפשרות להשיג היתר – דבר שהוא בהליך בעצם הימים האלה – למשפחה בקלנסואה ולמשפחות אחרות, גם בטירה וגם בטייבה.

אחמד טיבי: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת אברהם מיכאלי, ואחריו – חבר הכנסת יעקב כהן.

אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, אני מנצל את ההזדמנות שכבוד שר התחבורה נמצא פה, ואני רוצה להתייחס לכותרת שפורסמה על שיפוצים שהולכים להיערך במסלול נוסף, כנראה, בנמל התעופה בן-גוריון.

אברהם מיכאלי: הדבר יגרום, לצערם של התושבים בסביבה, לרעשים נוספים, בשל החלפת מסלולי ההמראה והנחיתה.

אברהם מיכאלי: אני רוצה להפנות את תשומת לב אדוני השר לכך שהתושבים באזור נתב"ג סובלים כבר תקופה ארוכה מכל מיני שינויים שקורים שם במסלולי ההמראה והנחיתה.

אברהם מיכאלי: עם כל ההתחשבות במצב של נתב"ג, הצורך להתפתח ולהשתפר – ואני בעד הבטיחות בנתב"ג, עם כל האסונות שאנחנו שומעים עליהם ואני מקווה שלא יקרו – צריך פשוט מאוד לחשוב מה עושים עם הבעיה שנוצרת לתושבים שבסביבה.

אברהם מיכאלי: לא מזמן פורסם מחקר מאוד מטריד ומדאיג, שכל אלה שגרים ליד שדה תעופה, לחץ הדם שלהם בסכנה; כך פורסם.

אברהם מיכאלי: המחקר האירופי החדש הזה מגלה כי מי שגרים בסביבה של שדה התעופה, כנראה נמצאים בסכנה ברורה של מחלת לחץ הדם, שנקרא בשפה רפואית "הרוצח השקט".

אברהם מיכאלי: אני מקווה שהממונים על העניין, על השיפוצים שהולכים להיערך שם, ישימו לב שהדבר הזה גורם למטרד תמידי וקבוע באזור ושלא יוסיפו עוד מטרד לתושבים שם.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אחרון הדוברים, חבר הכנסת יעקב כהן, בבקשה.

יעקב כהן: כבוד היושב-ראש, חברי כנסת נכבדים, השבוע התפרסם שוב דוח עוני מביש ומחריד.

יעקב כהן: לצערנו, במקום שהמדינה תחפש פתרון וסיוע למשפחות האלה, הגיעו עם המצאה חדשה – אלטרנטיבה של שינוי הפרמטרים לקבוע מה זה עוני ומי מתחת לקו העוני.

יעקב כהן: בתוך זה רוצים לשנות את הפרמטרים על-ידי חישוב, ובמקום חישוב מהו גובה ההכנסה – לחשב מהו גובה ההוצאה.

יעקב כהן: חברי הכנסת, שאלו איזה עני: ממה אתה מתפרנס?

יעקב כהן: הוא ענה: בימים שני וחמישי אני צם, וזה חלק מהפרנסה.

יעקב כהן: פעם אחת בשבוע יש לי בדרך כלל חתונה, ופעם בשבוע יש לי ברית, ובשבת מזמינים אותי לסעוד אצל אחד העשירים – זו הפרנסה שלי.

יעקב כהן: אני חושב שמדינת ישראל רוצה לקבוע את העוני על-ידי כך שייתנו לאנשים לצום, וזה יהיה חלק מהפרנסה.

יעקב כהן: הם רוצים להכליל בהכנסה גם אם אדם לווה כסף או מקבל איזה סיוע מהורים או מארגון חסד כלשהו.

יעקב כהן: זה ייכלל בתוך ההכנסות שלו, ואלה יהיו הפרמטרים להורדת קו העוני.

יעקב כהן: חברי הכנסת, אם רוצים למגר את העוני אין מנוס ואין תחליף – רק החזרת קצבאות הילדים.

יעקב כהן: יתר הדברים, זה פשוט לעג לרש וזריית מלח על פצעים של משפחות העניים.

יעקב כהן: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: [מס' כ/178; "דברי הכנסת", חוב' ה', עמ' 11815; נספחות.

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו נעבור להצעת חוק למניעת העישון במקומות ציבוריים והחשיפה לעישון (תיקון מס' 3), התשס"ח–2008, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יצחק זיו: אני מזמין את יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, חבר הכנסת יצחק גלנטי.

יצחק זיו: בבקשה.

יצחק גלנטי: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, חברי כנסת נכבדים, אני מתכבד להציג לפניכם את הצעת חוק למניעת העישון במקומות ציבוריים והחשיפה לעישון (תיקון מס' 3), התשס"ח–2008, לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

יצחק גלנטי: הצעת החוק מובאת לפניכם לאחר שהכנסת הטילה על הוועדה לחזור ולדון בה לפי סעיף 127 לתקנון.

יצחק גלנטי: ואכן, הוועדה שבה ודנה בהצעת החוק וצמצמה אותה לנושא הגרעיני של כוחות הביטחון, בשני היבטים.

יצחק גלנטי: ההיבט הראשון הוא איסור העישון במשרדים ובמקומות עבודה סגורים שבבסיסי צה"ל, במשטרה, בשירות בתי-הסוהר, וכן ביחידות ביטחוניות ובמפעלים ביטחוניים אחרים.

יצחק גלנטי: לצורך זה מוצע כי בפרט 15 לתוספת לחוק, שמתייחס למה שמכונה "מקום עבודה", יובהר שמדובר גם במקום עבודה שמי שמבצעים בו עבודה הם במסגרת שירות בכוחות הביטחון, דהיינו, מקום שעובדים בו גם אם הם אינם "עובדים" במשמעות של יחסי עובד ומעביד.

יצחק גלנטי: ההיבט השני נוגע לצורך באכיפה, שלא בידי מפקחים אזרחים, של איסור העישון שקיים כבר בחוק במקומות ציבוריים שכוחות הביטחון מחזיקים בהם.

יצחק גלנטי: בהצעת החוק המונחת בפניכם מוצע כי במקום הוראות החוק הקובעות סמכויות אכיפה אזרחיות, יחויבו כוחות הביטחון לקבוע בהנחיותיהם הפנימיות הוראות לעניין האכיפה של איסור העישון במסגרתם.

יצחק גלנטי: להצעת החוק המונחת עתה בפניכם לא הוגשו הסתייגויות, ואני קורא לכם לאשר אותה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית בנוסח שאישרה הוועדה.

יצחק גלנטי: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה לחבר הכנסת יצחק גלנטי.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה, ואני אמתין עד שתגיע.

יצחק זיו: הצבעה מס' 2 בעד סעיפים 1–3 – 13 נגד – 1 נמנעים – אין סעיפים 1–3 נתקבלו.

יצחק זיו: בעד – 13, נגד – 1, נמנעים – אין.

יצחק זיו: ההצעה אושרה.

יצחק זיו: הצעת חוק למניעת העישון במקומות ציבוריים והחשיפה לעישון (תיקון מס' 3), התשס"ח–2008, עברה בקריאה שנייה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: הצבעה מס' 3 בעד החוק – 11 נגד – 1 נמנעים – אין חוק למניעת העישון במקומות ציבוריים והחשיפה לעישון (תיקון מס' 3), התשס"ח–2008, נתקבל.

יצחק זיו: בעד – 11, נגד – 1, נמנעים – אין.

יצחק זיו: ההצעה אושרה.

יצחק זיו: אני קובע שהצעת חוק למניעת העישון במקומות ציבוריים והחשיפה לעישון (תיקון מס' 3), התשס"ח–2008, התקבלה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: אני מזמין את יוזם החוק, חבר הכנסת יואל חסון.

יצחק זיו: בבקשה.

יואל חסון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אדוני השר, אני מודה לחברי הכנסת על התמיכה בחוק.

יואל חסון: למעשה, החוק הזה משלים עכשיו את החוק שהעברנו, חבר הכנסת ארדן ואני, לפני כמה חודשים להגבלת העישון, ומכניס גם את מחנות צה"ל וגם את גורמי הביטחון לחוק הזה.

יואל חסון: בעיני, החוק הזה, כמו שאמרתי, הוא חוק מציל חיים.

יואל חסון: אני רוצה להביא לידיעת חברי הכנסת, שמאז עברו החוקים להגבלת העישון במדינת ישראל, יש ירידה של 12% בקניית חפיסות סיגריות בישראל.

יואל חסון: מספר המעשנים יורד בהתמדה.

יואל חסון: אני מאמין שבבסיסי צה"ל, שבהם נמצאים האנשים הצעירים – הם כבר עכשיו יחונכו לא לעשן, ותוגבל האפשרות שלהם לעשן.

יואל חסון: הצעה זו טובה לנו ולחברה הישראלית.

יואל חסון: אני שוב מודה לחברי הכנסת על התמיכה.

יואל חסון: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה לחבר הכנסת יואל חסון.

יצחק זיו: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/362).

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 86), התשס"ח–2008, קריאה ראשונה.

יצחק זיו: אני מזמין את שר התחבורה והבטיחות בדרכים, חבר הכנסת שאול מופז, להציג את הצעת החוק.

שאול מופז: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, הצעת החוק הזאת דנה בתיקונים לפקודת התעבורה בעניין עבירות קנס, פסילת רשיון, איסור מינהלי של שימוש ברכב, איסור שיפוטי של שימוש ברכב והוצאות בשל שינוע הרכב שנאסר בו השימוש.

שאול מופז: מטרת התיקונים להגביר את יכולת האכיפה ולייעל את הליכי האכיפה בעניינים אלו.

שאול מופז: אני רוצה להוסיף ולומר כי אכיפתם היעילה של דיני התעבורה היא אחד הכלים החשובים למניעתן של תאונות דרכים, שכן הפרתם של דינים אלה היא גורם מרכזי בגרימתן של תאונות הדרכים.

שאול מופז: כדי שהאכיפה תהיה אפקטיבית, נדרש מעקב מתמיד אחרי התנהגות ציבור הנהגים ובעלי הרכב והחלטות בתי-המשפט, ועדכון הדין ככל שיידרש לנוכח הממצאים.

שאול מופז: בהצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 86), התשס"ח–2008, כלולים עדכונים נדרשים שכאלה בנושאים כלהלן: 1.

שאול מופז: קביעת הגדרה למונח "התליה" של רשיון נהיגה; 2.

שאול מופז: הסמכת ועדת הכלכלה של הכנסת לאשר את הכרזתן של עבירות תעבורה כעבירות קנס; 3.

שאול מופז: קביעה שמקום שמוטלת אחריות לעבירת קנס על תאגיד שהוא בעל הרכב, יהיה הקנס גבוה פי-עשרה מהקנס הרגיל לפי צו התעבורה (עבירות קנס), כל עוד לא הוסב הדוח על שם האדם שנהג ברכב במועד ביצוע העבירה; 4.

שאול מופז: קביעה שפסילה על תנאי שהופעלה תהיה מצטברת לכל פסילה אחרת; 5.

שאול מופז: הסמכת קצין משטרה להורות על הטלת איסור שימוש ברכב ל-30 יום אם בוצעה עבירה המנויה בתוספת השביעית לפקודה, ונגרמה עקב ביצועה תאונת דרכים; 6.

שאול מופז: הסמכת-בית משפט להורות על הטלת איסור שימוש ברכב לתקופה של עד ארבעה חודשים בכל עבירה שבה הורשע נהג; 7.

שאול מופז: חיובו של בית-המשפט לאסור שימוש ברכב לתקופה שלא תפחת מ-60 יום, אם הרשיע את הנהג בביצוע עבירה של אי-ציות לרמזור אדום, בנסיבות מחמירות; 8.

שאול מופז: הסמכת בעל מגרש שבו מועמדים כלי רכב שהושבתו לפנות מהמגרש כלי רכב שתקופת השבתתם תמה ובעליהם לא באו לשחרר את כלי הרכב, על חשבון בעליהם של אותם כלי רכב.

שאול מופז: אשר על כן, אבקשכם לאשר את הצעת החוק בקריאה ראשונה.

יצחק זיו: תודה לכבוד השר.

יצחק זיו: נעבור לדיון.

יצחק זיו: ראשון הדוברים, חבר הכנסת אברהם רביץ, בבקשה.

אברהם רביץ: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, אני חושב שכל חוק שבא ושמטרתו הצלת חיים, מניעת תאונות, הוא חוק ראוי.

אברהם רביץ: כנראה המומחים בדבר מצאו שההחמרה שהחוק הזה מציע יכולה לגרום לכך שהנהגים יהיו יותר זהירים וזה ימנע שפיכות דמים.

אברהם רביץ: אני קורא לזה בשמות האמיתיים של כל העניין.

אברהם רביץ: זה לא תאונה, זה שפיכות דמים.

אברהם רביץ: אני לא רוצה להשתמש במלה כמו "רצח", כי אף אחד לא מתכוון לרצוח, אבל בסופו של יום זה גורם למוות של אנשים.

אברהם רביץ: לא עברתי על פרטי החוק, אבל אני חושב שבכל זאת יש לעשות הבחנה בין אותן עבירות שהן עבירות נשוא תאונות דרכים, שהן עבירות שמביאות לידי סיכון, לבין עבירות שהייתי קורא להן אדמיניסטרטיביות, שהן מן הסוג האחר.

אברהם רביץ: לכן אצביע בעד החוק, אבל אני חושב שבוועדה אנחנו צריכים לשים לב שלא להתפרס ולהכליל את אותן עבירות, את אותם העונשים המוכפלים, על כלל העבירות של נסיעה ברכבים.

אברהם רביץ: חוץ מהעניין הזה, אני חושב שזאת הצעה ראויה, שבאה להציל נפשות.

אברהם רביץ: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה לחבר הכנסת רביץ.

יצחק זיו: חבר הכנסת – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת משה גפני – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה – יש כאן כמה סעיפים שצריך להתייחס אליהם, ובכובד ראש.

נסים זאב: אני מסכים עם הרב רביץ שהחוק בא בעצם לבלום ולמנוע תאונות דרכים, עניין של פיקוח נפש, אין לי בזה שום ספק.

נסים זאב: אנחנו באים עכשיו למצוא דרכי אכיפה, להביא את כל אלה שעד היום ההגדרה שלהם היתה ברירת קנס, לומר שזה עבירות קנס ולשלול את הרשיונות שלהם.

נסים זאב: ויש עם זה הרבה בעיות, זה לא דבר כל כך פשוט, כי הרבה פעמים אנשים לא יודעים שנשלחה להם אזהרה כזו או אחרת, ובפרט כאשר אנחנו מדברים בחברות גדולות, שנהגים מתחלפים באותה חברה, ופעם עולה על הרכב נהג כזה או נהג אחר, ובסופו של דבר לפעמים האחריות מוטלת על בעל החברה.

נסים זאב: אני מבין שהחוק הזה בא למצות את הדין אתם ולאו דווקא להעניש את הנהג עצמו.

נסים זאב: גם במקרים שונים צריך להחרים את הרכב לתקופה מסוימת או להשבית אותו לתקופה מסוימת.

נסים זאב: בעצם הדברים לא פשוטים.

נסים זאב: אדוני שר התחבורה, אני רוצה לומר לך, בכל מה שקשור לחגורת בטיחות: עד היום אני לא מצליח להבין איך אפשר לעצור נהג, לתת לו כל כך הרבה נקודות, כשהילדים שלו לא היו חגורים.

נסים זאב: הוא רק יצא מהבית, נסע קילומטר – כאילו עשה עבירה שקשורה לתעבורה.

נסים זאב: הוא עשה אולי עבירה ברמת הבטיחות שלו, של הילדים שלו.

נסים זאב: אנחנו הופכים את זה כאילו הוא לא עצר בתמרור עצור או עבר בתמרור אדום.

נסים זאב: זה לא קשור בכלל לעבירת התעבורה.

נסים זאב: אני בעד לתת קנס, אפילו להכפיל את הקנס, אבל לשלול רשיון?

נסים זאב: והכול תלוי מי השוטר שעוצר אותו.

נסים זאב: יש שוטר שמבין ובאמת מתחשב, ומסבירים לו שהילדים שחררו את החגורה והוא לא כל כך שם לב, והוא נותן אולי אזהרה.

נסים זאב: אולי הוא מתייחס רק לאחד מהילדים ונותן שתי נקודות.

נסים זאב: אבל יש שוטרים שממצים את הדין עד הסוף, ובעצם ההצטברות של הניקוד בגלל היושבים ברכב – אפילו שהוא נוסע רק 10 קמ"ש, הוא לא נסע במהירות, אפילו החגורה הזאת לדעתי מיותרת לחלוטין, היא יותר מפריעה מאשר מועילה, והוא מגיע למצב של שלילת רשיון.

נסים זאב: בנקודה הזאת, שזה מאוד שכיח, אני חושב שצריך להוציא את זה מכל הנושא שקשור לעבירות תעבורה.

נסים זאב: זה לא קשור לעבירות תעבורה; זה נושא ששייך לבטיחות האישית של האדם.

נסים זאב: אם אני נוסע ולא מסכן אחרים, לא עברתי עבירה.

נסים זאב: זה בדיוק כמו שאני רוצה לסכן את עצמי לא בדרך של נסיעה, אם אני לא מספיק אחראי כשאני חוצה את הכביש.

נסים זאב: אז אם יש לי רשיון, תפסול אותי, אני לא יודע לחצות כביש, איך נותנים לי בכלל רשיון נהיגה?

נסים זאב: אם אני לא מסוגל לעבור במעבר חצייה ויש לי רשיון, בוא תיקח את הרשיון, מגיעות לי כמה נקודות.

נסים זאב: זה אותו דבר.

אברהם הירשזון: אל תעלה רעיונות – – –

נסים זאב: אני מעלה רעיונות, כי אני חושב שמה שנעשה בסוגיה הזאת, ידידי חבר הכנסת אברהם, זה דבר שצריך לתקן אותו וחייבים לתקן אותו, ואגב, אפילו חבר הכנסת אפללו אמר שאם אני אביא הצעת חוק, הוא כיושב-ראש הקואליציה ידאג לדחוף אותו – את החוק או אותי, אני לא יודע מה הוא התכוון, אבל הוא ידחוף את העניין.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת שמואל הלפרט, בבקשה.

שמואל הלפרט: אדוני היושב-ראש, אדוני שר התחבורה, כנסת נכבדה, לאחרונה עלו מספר תאונות הדרכים ומספר ההרוגים בצורה משמעותית.

שמואל הלפרט: הדבר מחייב לנקוט פעולות ואמצעים לבלום ולצמצם את תאונות הדרכים.

שמואל הלפרט: מעבר לכל הסיבות – צפיפות, כבישים בלתי ראויים, תשתיות לקויות וכדומה – בסופו של דבר הגורם האנושי היה ונשאר הגורם המרכזי ברוב תאונות הדרכים.

שמואל הלפרט: נוסף על פעילות ההסברה, שהיא חשובה מאוד, אין מנוס מנקיטת אמצעי ענישה שירתיעו את האוחזים בהגה, ובעיקר את אותם נהגים שמעורבים בתאונה – הגדלת הקנסות, שלילת רשיון לתקופות ממושכות והחרמת רכב.

שמואל הלפרט: מדובר בנושא של פיקוח נפש, ופיקוח נפש דוחה הכול.

שמואל הלפרט: מספר ההרוגים בתאונות דרכים עולה על מספר כל הנופלים במלחמות ישראל, אך לזה לא הוקמה כל ועדת חקירה.

שמואל הלפרט: עולם כמנהגו נוהג.

שמואל הלפרט: כל שבוע אנו קוראים את סיכום ההרוגים והפצועים השבועי, וממשיכים הלאה.

שמואל הלפרט: האדישות הזאת זועקת לשמים, כי כל אדם הוא עולם מלא, עולם של שאיפות, רצונות, תוכניות, שנפסקו פתאום באמצע החיים ללא כל סיבה; ילדים שהפכו ליתומים, משפחות שאיבדו את היקר להן וכל חייהן השתנו ברגע אחד.

שמואל הלפרט: הטרגדיה לפעמים קשה מנשוא בשביל קרובי ההרוג, שלא מוכנים לעכל שיקירם נהרג סתם בגלל נהג פושע שנתנו לו להיות על הכביש.

שמואל הלפרט: נוסיף על אלה את אלפי הפצועים שלפעמים אינם מתאוששים כלל מהתאונה ונשארים נכים או מוגבלים לכל ימי חייהם.

שמואל הלפרט: אלה לא מספרים יבשים; כל מספר הוא עולם שלם בפני עצמו, שחייו השתנו בן-רגע.

שמואל הלפרט: אדוני היושב-ראש, העלות לקופת האוצר של כל אותם הרוגים ופצועים בתאונות דרכים מסתכמת במיליארדים בכל שנה.

שמואל הלפרט: לו היו לוקחים רק חלק קטן מסכום זה ומשקיעים אותו במאבק למניעת תאונות הדרכים, היינו חוסכים הרבה כסף, היינו מצילים חיים.

שמואל הלפרט: כל חקיקה ופעולה לצמצום תאונות הדרכים היא כורח המציאות, ואנו נתמוך בה.

שמואל הלפרט: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת יעקב כהן, בבקשה – אחרון הדוברים.

יעקב כהן: כבוד היושב-ראש, אדוני השר, חברי כנסת נכבדים, הצעת החוק, שאני חושב שעד היום היא היתה זמנית והפכו אותה לקבע, אם אני לא טועה, חשובה מאוד, והיום היה דיון בוועדת הכלכלה בנושא.

יעקב כהן: אנחנו באמת דרבנו את זה.

יעקב כהן: מה שכן, העירו שם שיכול להיות שצריך לשים לב עוד פעם למחירים של החרמת כלי רכב.

יעקב כהן: נראה שאפשר להגיע לסכומים יותר נמוכים במחירים שגובים – גם ההחרמה וגם הגרירה של כלי הרכב.

יעקב כהן: זה דבר שמצריך עוד בדיקה, ואולי זה צריך להגיע למכרזים.

יעקב כהן: בכל אופן, ברור שכל פעולה שנעשית כדי לקדם ולזרז את הנושא של בטיחות הדרכים, תבוא עליה ברכה.

יעקב כהן: ידוע שיש יותר נפגעי תאונות דרכים במדינת ישראל מנפגעי פעולות איבה, לכן אנחנו צריכים לעשות את כל המאמצים כדי להגביר את הטיפול בנושא.

יעקב כהן: יש היום צורך בחגורות בטיחות לילדים ברכבים וכן לכיסאות הידוק.

יעקב כהן: רבותי, אם ניקח את הילדים בתחבורה ציבורית, הנושא של חגורות בטיחות אצלם הוא לא ישים.

יעקב כהן: אם רוצים לחגור 50 ילדים, יש ילדים קטנים שלא יכולים לחגור את עצמם, וחייבים לחגור אותם.

יעקב כהן: אם חייבים לחגור אותם, כמה זמן זה אורך?

יעקב כהן: לכן זה לא ישים ולא יעיל.

יעקב כהן: הגשתי במקום זה הצעת החוק.

יעקב כהן: מה שכן, יש צורך חיוני שלכל רכב ציבורי של ילדים יוצמד מלווה, ושהמלווה יוריד את הילדים ויעלה אותם.

יעקב כהן: לצערנו היו הרבה טרגדיות, וילדים נספו בעלייתם לכלי רכב ציבוריים ובירידתם.

יעקב כהן: לכן מאוד חשוב שמשרד התחבורה, יחד עם משרד החינוך, יראה שבכל כלי התחבורה של הילדים יהיו מלווים כדי למעט את הנפגעים.

יעקב כהן: כל פעולה בנושא הזה, תבוא עליה ברכה, ועל זה אנחנו מצווים בצו העליון של "ונשמרתם לנפשותיכם".

יעקב כהן: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אף-על-פי שאמרתי "אחרון הדוברים", לפנים משורת הדין – חבר הכנסת יואל חסון, בבקשה.

יואל חסון: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי הכנסת, הצעת החוק הזאת שהציג שר התחבורה וסגן ראש הממשלה, מר מופז, היא הצעת חוק חשובה.

יואל חסון: היא הצעת חוק חשובה כי היא נותנת כלים למשרד התחבורה ולרשויות להתמודד באופן רחב יותר ועם כלים רבים יותר בתחום הענישה והאכיפה.

יואל חסון: אנחנו יודעים היום שהרבה מתאונות הדרכים קורות בגלל טעויות אנוש, בגלל התנהגות הנהגים בכביש.

יואל חסון: דרך אגב, הרבה מתאונות הדרכים, גם ממחקרים שאנחנו קוראים ויודעים עליהם, הן תאונות דרכים שחוזרות על עצמן – אנשים נכנסים לשיטה של נהיגה ולנורמה של נהיגה, ואת הנורמות הלא-טובות צריך לתקן.

יואל חסון: לכן, העובדה שבהצעת החוק הזאת אנחנו נותנים כלים טובים יותר גם לבתי-המשפט וגם למערכות האכיפה, לדעתי בסופו של דבר תרחיב את הפעילות שלנו ותאפשר פעילות טובה יותר במלחמה בתאונות הדרכים.

יואל חסון: בהזדמנות זו אני רוצה לברך את שר התחבורה ואת משרד התחבורה, בעיקר את השר, שמהיום הראשון שלו במשרד לוקח את הנושא של המלחמה בתאונות הדרכים והצלת חיים כיעד ראשון של המשרד, כמאמץ עיקרי, ורותם את כל המערכת, גם את הממשלה כולה וגם את המשרד שלו, למאבק החשוב הזה, למלחמה בתאונות הדרכים.

יואל חסון: לדעתי, אדוני השר, במאבק הזה שלך ושל המשרד הבאת להצלת חיים ותביא בעתיד להצלת חיים נוספים.

יואל חסון: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אנחנו נעבור להצבעה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 4 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 7 נגד – אין נמנעים – 2 ההצעה להעביר את הצעת החוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 86), התשס"ח–2008, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

יצחק זיו: בעד – 7, נגד – אין, שני נמנעים.

יצחק זיו: אני קובע בזאת שהצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 86), התשס"ח–2008, התקבלה בקריאה הראשונה, והיא תעבור לדיון בוועדת הכלכלה לשם הכנתה לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, אני מבקש להעביר את ההצעה לוועדת החוקה, חוק ומשפט.

נסים זאב: זה יותר קשור לוועדת החוקה, עם כל הכבוד לכך שוועדת הכלכלה החליטה על דעת עצמה – – –

יצחק זיו: אחרי ההודעה אתה כבר לא יכול.

יצחק זיו: סליחה.

יצחק זיו: אחרי שהודעתי אתה כבר לא יכול.

יצחק זיו: הודעה למזכיר, בבקשה.

נאזם בדר: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיע, כי הונח היום על שולחן הכנסת נוסח מתוקן ומעודכן ליום י"ג באדר א' התשס"ח, 19 בפברואר 2008, להצעת ועדת הכנסת להקמת ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא קליטת עובדים ערבים בשירות הציבורי, מיום כ"ד בכסלו התשס"ח, 4 בדצמבר 2007, ומיום י"ג באדר א' התשס"ח, 19 בפברואר 2008, כולל הסתייגויות של חברי הכנסת.

נאזם בדר: תודה.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/364).

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו נעבור להצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 87) (חזקת אמינות למידע המופק ממכשירי אכיפה), התשס"ח–2008, קריאה ראשונה.

יצחק זיו: אני מזמין את שר התחבורה והבטיחות בדרכים, מר שאול מופז, להציג את הצעת החוק.

שאול מופז: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, מטרת הצעת החוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 87) (חזקת אמינות למידע המופק ממכשירי אכיפה), התשס"ח–2008, היא לקבוע בפקודת התעבורה הוראות בדבר קבילות וחזקת אמינות של מידע המופק ממכשירי אכיפה בעבירות תעבורה.

שאול מופז: התנאים המהותיים המוצעים לקיום החזקה הם: 1.

שאול מופז: קיומו של תקן ישראלי שהוכרז על-ידי השר לביטחון הפנים, בהתייעצות עם משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה ושר התחבורה והבטיחות בדרכים, כתקן שעמידה בהוראותיו מבטיחה את אמינות המידע המופק ממנו; 2.

שאול מופז: אישור של מכון התקנים הישראלי שהמכשיר הוא מדגם התואם את התקן האמור; 3.

שאול מופז: פרסום הודעה ברשומות על אישור מכשיר מסוים לפי התקן; 4.

שאול מופז: הפעלה, החזקה ועריכת בטיחות תקופתיות של המכשיר, לפי דרישות מכון התקנים הישראלי, לשם הבטחת עמידת המכשיר בתקן האמור.

שאול מופז: התיקון המוצע מיועד לתרום ליציבות שיטת המשפט הישראלית בכל הנוגע לאכיפת עבירות תעבורה באמצעות מכשירי אכיפה ולהבטיח בחינה מקצועית ואמינה של מכשירי אכיפה על-ידי גורם מקצועי אובייקטיבי, ובכך לתרום לאמון הציבור במערכת אכיפת החוק ולהביא לחיסכון בהתדיינויות משפטיות בבתי-המשפט.

שאול מופז: לפי המצב הקיים, נדרשים בתי-המשפט לתעבורה לקבל הכרעות בתחומי האלקטרוניקה, אלקטרו-אופטיקה, טכנולוגיית הלייזר, פיזיקה ותחומי מדע נוספים שאינם בתחום מומחיותם, כדי להחליט אם נתוני מכשיר אכיפה מסוים שהובאו בפניהם הם ראיות אמינות.

שאול מופז: נוצר מצב שבו בתי-משפט שונים מכריעים הכרעות שונות, לעתים סותרות, לגבי אותו סוג של מכשיר אכיפה, זאת למיטב הבנתו של כל בית-משפט ובהתאם לחוות הדעת שהובאו בפניו באותו תיק.

שאול מופז: מצב משפטי זה, שבו אמינותם של מכשירי אכיפה בעבירות תנועה נמצאת חדשות לבקרים בהתדיינות משפטית, פוגע ביציבות המשפטית ובאמון הציבור במערכת אכיפת החוק.

שאול מופז: במיוחד אמורים הדברים בכל הקשור לאכיפת דיני התעבורה, נוכח היקף העבירות הנאכפות ודרכי האכיפה.

שאול מופז: מכאן הצורך בחוק המוצע.

שאול מופז: אשר על כן, אבקשכם לאשר את הצעת החוק בקריאה ראשונה ולהעבירה לוועדת הכלכלה של הכנסת.

יצחק זיו: תודה רבה לשר שאול מופז.

יצחק זיו: אנחנו עוברים לדיון.

יצחק זיו: ראשון הדוברים, חבר הכנסת אברהם רביץ.

אברהם רביץ: מוותר.

יצחק זיו: חבר הכנסת מאיר פרוש – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת משה גפני – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הכלל הוא שהמוציא מחברו עליו הראיה.

נסים זאב: החוק הזה בא לשנות את הכלל.

נסים זאב: עד היום, התביעה היתה צריכה להוכיח שהנאשם הוא נאשם ושהמכשיר הוא אמין.

נסים זאב: זה ששופטים פעם מחליטים כך ופעם מחליטים אחרת, מה זה, תרתי דסתרי?

נסים זאב: מה, לא יכול להיות מצב שאותו סוג של עבירה – בעבירות אחרות, תסתכלו בכל התחומים, שופטים פוסקים פעם שלוש שנות מאסר ופעם שישה חודשים על-תנאי, על אותו סוג עבירה.

נסים זאב: אז מה, אומרים פתאום שנפגעת אמינותם של השופטים?

נסים זאב: לא.

נסים זאב: לא חושדים בהם, חלילה וחס.

נסים זאב: פתאום במי אנחנו חושדים?

נסים זאב: במכשיר האלקטרוני הזה.

נסים זאב: איך אנחנו לא נותנים בו את אמוננו, זה הדבר הכי אמין על הציבור ועל משרד התחבורה, ורוצים לשנות פה את הכלל ואי-אפשר פה לערער.

נסים זאב: אם אתה רוצה לערער – אתה צריך להוכיח אחרת.

נסים זאב: אני בהלם.

נסים זאב: יש גבול לדבר הזה.

נסים זאב: נאשם בא והשופט מתרשם מדבריו שהוא דובר אמת.

נסים זאב: אז עכשיו על מה הוויכוח?

נסים זאב: מי דובר אמת?

נסים זאב: אותו גולם, המכשיר האלקטרוני, שאומר שהיתה מהירות מסוימת, או האיש שאומר: לא יכול להיות, אני לעולם לא נוסע במהירות כזאת, והוא משכנע את השופט באמינותו.

נסים זאב: הוא "כי פי המדבר אליכם".

נסים זאב: הנתבע עומד מול השופט, והשופט רוצה להאמין לנתבע.

נסים זאב: אנחנו באים ואומרים פה שהוא לא אמין.

נסים זאב: לא יכול להיות.

נסים זאב: איך יכול להיות שהמכשיר האלקטרוני הזה הראה מהירות של 130 והאיש בא בשבועה ואומר: רבותי, אני לא נסעתי בחיים שלי 130?

נסים זאב: ואנחנו צריכים להאמין למכשיר האלקטרוני, זה מה שהחוק בא לומר.

נסים זאב: אני רוצה לומר לכם שמי שמצביע בעד החוק הזה פשוט עושה עוול להרבה אנשים נאמנים וישרים, שעומדים במערכת המשפט מול שופטים ורוצים להוכיח את צדקתם בעניין, ועומדים מול המכשיר הזה.

נסים זאב: ועכשיו, בחקיקה, אנחנו אומרים ש"דברי הרב ודברי התלמיד, דברי מי שומעין".

נסים זאב: דברי הרב זה המכשיר ודברי התלמיד זה הנאשם, הנתבע.

נסים זאב: לכן, אני לא חושב שיש מקום לחקיקה כזאת.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: נעבור להצבעה.

נסים זאב: אני מבקש שזה יהיה בוועדת חוקה, חוק ומשפט.

יצחק זיו: זה יעבור לוועדת הכנסת.

יצחק זיו: הצבעה מס' 5 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 8 נגד – 2 נמנעים – 2 ההצעה להעביר את הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 87) (חזקת אמינות למידע המופק ממכשירי אכיפה), התשס"ח–2008, לוועדה שתקבע ועדת הכנסת נתקבלה.

יצחק זיו: בעד – 8, נגד – 2, נמנעים – 2.

יצחק זיו: אני קובע בזאת שהצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 87) (חזקת אמינות למידע המופק ממכשירי אכיפה), התשס"ח–2008, התקבלה בקריאה ראשונה, והיא תעבור לדיון בוועדת הכנסת לקביעת הוועדה שאליה היא תעבור להכנה לקריאה שנייה ושלישית.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת ועדת הכנסת להקים ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא קליטת עובדים ערבים בשירות הציבורי – הנמקה והסתייגות, דיון והצבעה.

יצחק זיו: אני מזמין את יושב-ראש ועדת הכנסת, חבר הכנסת דוד טל, להציג את הצעת הוועדה.

): אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, אני מבקש להביא לאישורכם, לפי פרק חמישי 1 לתקנון הכנסת, את הצעת ועדת הכנסת להקמת ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא קליטת עובדים ערבים בשירות הציבורי.

): יוזם ההצעה הוא חבר הכנסת .

): ועדת הכנסת סברה כי מדובר בנושא חשוב, שמן הראוי להפנות אליו תשומת לב מיוחדת ולבדוק אותו באופן מעמיק, וזאת באמצעות הקמת ועדת חקירה פרלמנטרית.

): בהתאם להצעת ועדת הכנסת, כפי שהונחה על שולחן הכנסת, אלה תפקידי ועדת החקירה המוצעת – ועדת החקירה הפרלמנטרית תדון בנושא קליטת עובדים ערבים בשירות הציבורי ותבחן את הסוגיות הבאות: א.

): יישום חוקי הייצוג ההולם לערבים בשירות הציבורי; ב.

): החסמים הניצבים בפני מועמדים לעבודה ועובדים ערבים בשירות הציבורי, וכלים להסרת חסמים אלה; ג.

): עבודת משרדי הממשלה השונים, וכן חברות ממשלתיות ורשויות שהוקמו על-פי חוק, בקשר לקליטת עובדים ערבים.

): ועדת החקירה הפרלמנטרית תגיש מסקנות, לרבות בדבר הצעת מנגנון אפקטיבי ליישום הוראות החוק באשר לחובת הייצוג ההולם של ערבים בשירות הציבורי.

): עוד מוצע כי לוועדת החקירה יהיו הסמכויות הנתונות לוועדה קבועה של הכנסת בכל הנוגע לזימון, לקבלת מידע ולסדרי עבודה.

): עמיתי חברי הכנסת, זהו ההרכב המוצע של ועדת החקירה הפרלמנטרית, הרכב של תשעה חברים – זהו המספר המקסימלי שהתקנון מתיר: חבר הכנסת – היושב-ראש, חבר הכנסת מנחם בן-ששון, חבר הכנסת שלמה מולה, חברת הכנסת שלי יחימוביץ, חבר הכנסת ראובן ריבלין, חבר הכנסת אברהם מיכאלי, חברת הכנסת זהבה גלאון, חבר הכנסת ואסל טאהא, חבר הכנסת חנא סוייד.

): להצעת ועדת הכנסת הוגשו הסתייגויות, שיש להצביע עליהן, אם המסתייגים נוכחים.

): חלק מההסתייגויות הן הסתייגויות לדיבור, אך ביניהן גם הסתייגות המציעה שלא להקים ועדת חקירה ולהסיר את הנושא מסדר-היום.

): אבקש בשם ועדת הכנסת לדחות את ההסתייגויות ולאשר את המלצת ועדת הכנסת להקים ועדת חקירה פרלמנטרית.

): תודה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים למסתייגים.

יצחק זיו: ראשון המסתייגים, חבר הכנסת דוד רותם – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת יעקב מרגי – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת משה גפני, בבקשה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני מברך על הקמת הוועדה הזאת.

משה גפני: חבר הכנסת אחמד טיבי, זו ועדה חשובה, ויש אינטרס מובהק ליהדות התורה להיות מיוצגת בוועדה הזאת.

משה גפני: הנושא של קיפוח ציבור במדינת ישראל הוא אחד הדברים החשובים שאנחנו מדברים עליהם יום-יום.

משה גפני: אמרתי בדיון בוועדת הכנסת, שליהדות התורה היה בתחילת הקדנציה יושב-ראש ועדת הכספים, אז השתיקו אותנו כל הזמן עם יושב-ראש ועדת הכספים, ולאחר שחבר הכנסת ליצמן פרש מוועדת הכספים נשארנו בלי ועדה בכלל.

משה גפני: לאיחוד הלאומי יש שני ראשי ועדות; למרצ יש ראש ועדה; יהדות התורה גדולה יותר ואין לה יושב-ראש ועדה.

משה גפני: אנחנו חלק מההתנהלות הפרלמנטרית כאן?

משה גפני: יושבת סיעה של שישה חברים ללא ראשות ועדה, כלום, וקטנים ממנה כן מקבלים.

משה גפני: אני רואה פעם אחר פעם שבכל מיני ועדות שמוקמות יהדות התורה לא מיוצגת.

משה גפני: אני חושב שזו שערורייה.

משה גפני: אסור שיהיה דבר כזה.

משה גפני: אני חושב שזה נגד כל כללי המשחק.

יואל חסון: בגלל שאתם לא בקואליציה.

משה גפני: אמר את זה חבר הכנסת טל, יושב-ראש ועדת הכנסת, בישיבה היום, ואמרתי לו: אתם לא נותנים לנו שום סיבה להיכנס לקואליציה, אבל מה זה קשור לעבודת הכנסת?

משה גפני: חבר הכנסת חסון, האיחוד הלאומי – מפד"ל הם בקואליציה?

משה גפני: אף פעם לא היה דבר כזה.

משה גפני: לכן אני מבקש, הכנסתי את השם שלי, אבל לא משנה לי שזה יהיה מישהו אחר מיהדות התורה.

משה גפני: אני מבקש להצביע בעד זה שאהיה חבר בוועדה.

משה גפני: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת אברהם רביץ, בבקשה.

אברהם רביץ: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חבר הכנסת אחמד טיבי, כמה פעמים במשך הכהונה שלי כחבר הכנסת עליתי לכאן עם הצעת חוק דומה, אלא שאני אדם קרוב אצל עצמו ודיברתי על מחוזותי שלי.

אברהם רביץ: יש לנו בעיה דומה מאוד.

אחמד טיבי: תמכתי בך.

אברהם רביץ: אני יודע.

אברהם רביץ: יש לנו בעיה דומה, לציבור החרדי, ואתם יכולים לראות את הבעיה.

אברהם רביץ: היכנסו למשרדי ממשלה, תעברו על רשימות הדירקטורים השונים, תבדקו את העניין ותמצאו שהציבור החרדי במדינת ישראל מופלה לרעה, ואני רוצה לומר – אפילו יותר מהציבור הערבי, כי לציבור הערבי יש הכוח שלו והם מצליחים – לא מספיק – לצרף אנשים מהמגזר הערבי לוועדות השונות.

אברהם רביץ: הציבור החרדי מופלה לרעה, והגשתי הצעות חוק.

אברהם רביץ: לפני הדיון במליאה נפגשתי עם שר המשפטים וביקשתי ממנו לתמוך.

אברהם רביץ: הרי יש תמיכה בהצעת חוק הנוגעת למגזר הערבי, אז למה שלא תתמוך גם בהצעת חוק כזאת עבור המגזר החרדי?

אברהם רביץ: הוא ענה לי: למגזר החרדי אין בעיה.

אברהם רביץ: שמעת פעם שיש בעיה ולא קיבלו פעם אדם חרדי לעבודה כזאת או אחרת בגלל היותו חרדי?

אברהם רביץ: אולי לא היה מוכשר.

אברהם רביץ: אנחנו יודעים שאלו משחקי מלים.

אברהם רביץ: אנחנו מכירים את המציאות, וקשה לי להאמין שהציבור החרדי ככלל פחות מוכשר מכל ציבור אחר.

אברהם רביץ: לא נגזים ונגיד שהוא יותר מוכשר, הוא בסדר, אבל לא שהוא פחות מוכשר.

אברהם רביץ: אני אומר את זה גם לגבי המגזר הערבי.

אברהם רביץ: לכן אני חושב שהיתה חשיבות, גם מבחינת המסר, שבוועדה הזאת יהיה נציג של יהדות התורה.

אברהם רביץ: אומנם יש נציג של ש"ס – חבר כנסת מכובד, מיכאלי – אבל אני חושב שהיה ראוי ולטובת העניין שיהיה נוכח חבר כנסת חרדי.

אברהם רביץ: גם ש"ס חרדים, אני חס ושלום לא מוריד מהתואר הזה, אבל זו מפלגה נוספת.

אברהם רביץ: אני מבקש לומר, הוועדה הזאת תדון באפליה.

אברהם רביץ: צר לי שאני צריך לגונן על הציבור החרדי דרך ההגנה הטבעית שיש לציבור הערבי במדינת ישראל.

אברהם רביץ: אני חושב שזה היה צריך להיות מובן.

אברהם רביץ: כל ציבור באשר הוא – אזרחי מדינת ישראל צריכים להיות שווים.

אברהם רביץ: לכן, חבר הכנסת טיבי, אף-על-פי שאצה לך הדרך, חשבתי שזה חשוב, לפני שאנחנו מצביעים על העניין, שיובן שיש כאן ציבור גדול שממש מופלה לרעה במינויים השונים, גם בממסד וגם בחברות המוקמות על-פי חוק, ובדיונים של הוועדה אתם מסוגלים לעשות את זה.

אברהם רביץ: זו אומנם דרך בורמה, אבל היא ראויה כדי לערוך תיקונים לגבי כל המיעוטים במדינת ישראל.

אברהם רביץ: צר לי שאני צריך להגדיר את עצמי לעת זיקנה ושיבה כמיעוט במדינת ישראל, אבל המציאות מגדירה את הדברים כך.

אברהם רביץ: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, ההצעה באה להקים ועדת חקירה פרלמנטרית ולשלב ערבים בשירות הציבורי.

נסים זאב: כולנו יודעים שמהוועדה הזאת לא יצא דבר וחצי דבר.

נסים זאב: אולי זה ישרת את אחמד טיבי בסך הכול, שיעמוד בראש הוועדה, יביא בכל ישיבה פעם מהיישובים האלה ופעם מהכפרים האלה וכולם ישמיעו את טענותיהם, עד כמה הם מקופחים ועד כמה צריכים לתקן את העוולות.

נסים זאב: כולנו יודעים בדיוק מדוע יש בעיה בהתאקלמות או בהשתלבות של ערביי ישראל בשירות הציבורי.

נסים זאב: אני חושב שהדבר נעשה ומתוקן באופן הדרגתי.

נסים זאב: יש חקיקה בעניין, אז בשביל מה צריך את ועדת החקירה, כאילו מדובר בדבר שצריך לחקור אותו?

נסים זאב: מה יש לחקור פה בכלל?

נסים זאב: אחמד טיבי, אתה יודע שאין פה מה לחקור.

נסים זאב: הנתונים ידועים, הדברים ברורים, לא נגלה דבר וחצי דבר מכל החקירה הזאת.

נסים זאב: הכנסת אולי קצת משועממת וצריכה להקים עוד ועדה מיותרת.

נסים זאב: אני מאמין שגם שם יגישו שתייה ועוגות כדי שהוועדה תרגיש שהיא חוקרת טוב ושהיא עושה עבודה טובה.

נסים זאב: אבל אני חושב שהיא מיותרת.

נסים זאב: כמו שלא חשבתי לרגע שצריך להקים ועדת חקירה למה ומדוע הציבור החרדי לא משולב בשירות הציבורי ביחס לשיעור שלו.

נסים זאב: לכן, אדוני היושב-ראש, אני מקווה שחבר הכנסת אחמד טיבי יחזור בו מבקשתו ויוותר על הרעיון הזה, כי אם הוא רוצה באמת ליישם דבר שיש לו בסיס רציני ולהוביל אותו בצורה רצינית, זה אך ורק בחקיקה, ולא בפולמוס של ועדה כזאת או אחרת.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת יואל חסון, בבקשה.

אחמד טיבי: אחרון הדוברים?

יצחק זיו: אחרון הדוברים.

): הרשימה סגורה?

אחמד טיבי: הרשימה סגורה.

יואל חסון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני דווקא חושב שצריך לתמוך בהצעה הזאת של הקמת ועדת החקירה.

יואל חסון: אני יודע שזה כלי פרלמנטרי שמשתמשים בו, ואני דווקא הייתי חושב שצריך להגדיר אותו "ועדה לבחינה" – לבחון ולא לחקור, כי באמת אין כאן מקום לחקור.

יואל חסון: חברי חברי הכנסת, צריך לזכור שיכול להיות שהוועדה הזאת גם תגלה שבשנים האחרונות – מה שלדעתי באמת קורה, ואני יודע את זה מאז שהייתי יועצו של שרון בחמש השנים האחרונות, ואני מכיר את ההצעות שעברו במשרד ראש הממשלה – יש דווקא שינוי לטובה בשילוב המיעוט הערבי בשירות הציבורי, בחברות שונות, בארגונים שונים ובכל מה שאנחנו רוצים לבדוק.

יואל חסון: לכן, אני חושב שכל עוד הדיון הזה יהיה דיון אמיתי וענייני, הוא יוכל באמת לבחון לעומק את העניין הזה.

יואל חסון: התפיסה שלי בנושא הזה של המיעוט הערבי ברורה מאוד.

יואל חסון: תמיד אמרתי, גם בכנסת וגם במקומות אחרים, שלצערי, המנהיגות הפוליטית של ערביי ישראל, ברובה לפחות, שיושבת בבית הזה, היא קיצונית הרבה יותר מהציבור שהם מייצגים, והיא מבטאת הרבה פעמים – – –

ואסל טאהא: איך ידעת?

יואל חסון: אני מקשיב לכם, לחלקכם בכל אופן, ולא לכולכם.

יואל חסון: אני מקשיב, וזה פשוט מה שאני שומע וקורא.

יואל חסון: לצערי, רבים מהאנשים שמייצגים כאן את המגזר הערבי מייצגים פה דעות קיצוניות הרבה יותר ממה שהציבור הערבי חושב.

יואל חסון: אני מאמין שמדינת ישראל היא מדינה יהודית ודמוקרטית, ואני מאמין שלנצח נצחים צריך להיות פה רוב יהודי.

יואל חסון: אבל זה לא אומר שאני חושב שלמיעוט הערבי צריך להתייחס כאל מיעוט.

יואל חסון: אני חושב שצריך להתייחס אליו כאל רוב.

יואל חסון: הוא צריך להיות חלק מהחברה הישראלית וליהנות מכל הזכויות, כמו כל אזרח.

יואל חסון: כל עוד אני שומר – וזה העניין שלנו כמדינה – על העניין של הרוב היהודי, זה לא צריך לבוא על חשבון העובדה שיש כאן מיעוט ערבי.

יואל חסון: לכן, מבחינתי, זה תהליך חשוב.

יואל חסון: אני מקווה מאוד שגם פה קצת ישתנו הטונים ונראה כאן חברי כנסת מסוימים שקצת יתחילו לדבר על המגזר הערבי, על איך משלבים אותו יותר בחברה ואיך הופכים אותו לחלק מהחברה הישראלית, לשותף מלא ונאמן, כי זו הדרך היחידה והנכונה לחיים משותפים של כל האזרחים מבני כל העדות והדתות במדינת ישראל שהיא מדינה יהודית ודמוקרטית.

יואל חסון: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אף-על-פי שאמרתי שהוא אחרון הדוברים, אני נותן דקה מהצד לחברת הכנסת קולט אביטל ולחברת הכנסת נאדיה חילו.

יצחק זיו: בבקשה.

קולט אביטל: אדוני היושב-ראש, אני דווקא רואה תועלת בוועדות חקירה.

קולט אביטל: מדינת ישראל קיימת 60 שנה, ובמשך 60 שנה אנחנו שומעים דיונים, הצעות חוק והחלטות לשלב ערבים בעבודה ובכל הדרגים.

קולט אביטל: אפילו חבר הכנסת טיבי מדי פעם מזכיר לנו שיש רק עובד ערבי אחד בבנק ישראל, וכל פעם יש הבטחות חדשות.

קולט אביטל: לכן, מטרתה של ועדת חקירה כזאת היא לבדוק מדוע לא מיישמים החלטות.

קולט אביטל: דרך אגב, אדוני היושב-ראש, אני חושבת שכולנו צריכים לתת את הדעת מה לעשות כחברי הכנסת כאשר החלטות וחוקים אינם מיושמים.

קולט אביטל: לא מספיק שאנחנו יושבים כאן וטוחנים ומקבלים החלטות חשובות ומעבירים חוקים, ובסופו של דבר הם נשארים בספר החוקים.

קולט אביטל: לכן, ועדה כזאת צריכה לבחון את כל משרדי הממשלה, ומקומות עבודה נוספים – מדוע לא נקלטים ולא מתקבלים לשם ערביי ישראל, ולקבל גם החלטות והמלצות שהכנסת תוכל אחר כך לקבל פה אחד ולבדוק את יישומן כדי שבאמת בסופו של דבר נביא לתזוזה אמיתית בעניין הזה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חברת הכנסת נאדיה חילו, בבקשה.

נאדיה חילו: אדוני היושב-ראש, אני גם חושבת שההצעה זאת היא הצעה מאוד רלוונטית, ועניינה הוא אלפי אקדמאים ואקדמאיות שהם מובטלים היום, והנתונים נמצאים לא רק אצלנו על השולחן.

נאדיה חילו: הנתונים האלה צריכים להדאיג כל אזרח.

נאדיה חילו: זו לא איזו בעיה שקשורה רק למיעוט.

נאדיה חילו: השילוב של ערביי ישראל אמור להיות אתגר ממשלתי, אתגר ציבורי, אתגר חברתי, לקראת 60 שנים למדינה.

נאדיה חילו: אני חושבת שמבחינת המצב היום התמונה מאוד עקומה ומאוד שערורייתית.

נאדיה חילו: אני מצפה מוועדה כזאת לא רק להצביע ולחקור, אלא גם להציע תוכנית מדידה, תוכנית עם יעדים ברורים מאוד ועם התערבות במשרדי הממשלה והצבת המטרה הזאת כמטרת-על, כדי שתהיה אפשרות לבחון את האפקטיביות ואת התוצאה של הנושא הזה.

נאדיה חילו: לכן, אני מברכת ותומכת בוועדה הזאת.

יצחק זיו: אנחנו עוברים כעת לסעיף 3 של ההצעה – הסתייגות של חבר הכנסת גפני.

אחמד טיבי: תצביע.

אחמד טיבי: מצביעים.

יצחק זיו: אנחנו מצביעים על ההסתייגות.

יואל חסון: מה זה: הסתייגות?

יואל חסון: הצבעה מס' 6 בעד ההסתייגות – 10 נגד – 2 נמנעים – 2 ההסתייגות של חבר הכנסת משה גפני לסעיף 3 בהצעת ועדת הכנסת נתקבלה.

יצחק זיו: בעד ההסתייגות – 10, נגד – 2, נמנעים – 2.

יצחק זיו: כעת אנחנו עוברים להצבעה בעד הצעת הוועדה, כולל ההסתייגות.

יצחק זיו: כמו שאמרתי, אנחנו מצביעים על הצעת ועדת הכנסת כולל ההסתייגות של חבר הכנסת גפני.

יצחק זיו: הצבעה מס' 7 בעד הצעת ועדת הכנסת – 17 נגד – 1 נמנעים – 1 הצעת ועדת הכנסת להקים ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא קליטת עובדים ערבים בשירות הציבורי, עם ההסתייגות שנתקבלה, נתקבלה.

קולט אביטל: תוסיף את קולי.

קולט אביטל: אני גם בעד, ויחד זה 18.

יצחק זיו: אני רק רוצה ליידע את חברי הכנסת שהיו הסתייגויות נוספות, ומאחר שהמסתייגים לא היו כאן לא העלינו אותן לדיון.

חנא סוייד: תוסיף – – –

יצחק זיו: בעד – 17, נגד – 1, נמנעים – 1.

קולט אביטל: – – –

יצחק זיו: אני מבקש לפרוטוקול להוסיף את חברת הכנסת קולט אביטל, שהיא בעד.

יצחק זיו: ההצעה התקבלה, כולל ההסתייגות של חבר הכנסת גפני.

יצחק זיו: אנחנו עוברים לסעיף האחרון: שאילתות ותשובות לשר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז.

יצחק זיו: בבקשה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 460, של חבר הכנסת משה גפני, בנושא: התחבורה הציבורית בשכונת נווה-יעקב בירושלים.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י' בחשוון התשס"ז (1 בנובמבר 2006): נודע לי, כי לאחרונה הופחתה תדירות הנסיעה של אוטובוס קו 49א של חברת "אגד" מנווה-יעקב למרכז ירושלים על חשבון תגבור בשכונות אחרות, וכי חלק מהאוטובוסים ללא מיזוג וחלק מהם קצרים.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם הידיעות נכונות?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מה ייעשה בעניין?

שאול מופז: תדירות הנסיעה של קו 49א, הקו המדובר, במסגרת התחבורה הציבורית בנווה-יעקב – – –

משה גפני: אדוני השר, לא שמעתי.

שאול מופז: 1–2.

שאול מופז: תדירות הנסיעה של קו 49א הופחתה בעקבות סקר ביקושים שנערך במקום.

שאול מופז: על-פי נתוני הנסיעה והתפוסה של הסקר, הוברר כי יש צורך בהפחתת תדירות הקו.

שאול מופז: עם זאת, אני הנחיתי לבדוק את פניית חבר הכנסת, ואם אכן יימצא כי קיימים צרכים של תושבים אשר אינם נענים, נתגבר את הקו כנדרש.

אברהם רביץ: – – –

יצחק זיו: שאלה נוספת, בבקשה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, אני מודה לך על התשובה.

משה גפני: אני לא יכול להתווכח עם סקר שאני לא מכיר אותו – הסקר שנעשה.

משה גפני: אני יודע שאנחנו מקבלים כל הזמן תלונות על כך שהתדירות שם היא איננה משביעת רצון.

משה גפני: אני לא רוצה להתבטא חריף יותר.

משה גפני: כששולחים לשם אוטובוסים, כפי שהצגתי בשאילתא, ללא מיזוג וכל מה שנלווה לעניין הזה, מתייחסים לקו הזה כמו לקו זניח.

משה גפני: אני מודה לאדוני, שאמר שיבדוק את זה יותר, אבל תדע שאנחנו מקבלים כל הזמן תלונות על הנושא הזה.

משה גפני: תודה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 510 של חבר הכנסת הלפרט: בטיחות האוטובוסים של חברת "אגד".

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"ז בחשוון התשס"ז (8 בנובמבר 2006):

יצחק זיו: לאחרונה דווח על מקרים רבים של אוטובוסים שנתקעו שעות עקב ליקויים חמורים.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם קיים גוף המפקח על מצב התחזוקה והבטיחות באוטובוסים של חברת "אגד"?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – באיזו תדירות נערכות בדיקות ומה הן תוצאותיהן?

שאול מופז: 1.

שאול מופז: קואופרטיב "אגד", שהוא ללא ספק גוף התחבורה הציבורית הגדול במדינה, מפעיל מוסכים אשר מתחזקים את כלי הרכב בהתאם להוראות היצרנים.

שאול מופז: על-פי התקנות, "אגד" אף מעסיק קציני בטיחות בתעבורה, אשר מתפקידם לפקח על מצב התחזוקה ועל הנהגים.

שאול מופז: משרד התחבורה והבטיחות בדרכים מפקח על תחזוקת האוטובוסים של "אגד" באמצעות מפקחים מאגף הרכב של המשרד.

שאול מופז: נוסף על כך, הפקחים מפקחים על עבודת קציני הבטיחות של החברה.

שאול מופז: כמו כן, מתבצעות באופן אקראי בדיקות מטעם ניידות הבטיחות של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים.

שאול מופז: 2.

שאול מופז: תדירות הבדיקות האמורות היא לפחות אחת לרבעון, ומהתוצאות שיש לפנינו ניתן ללמוד על מצב תחזוקה טוב של האוטובוסים של "אגד".

יצחק זיו: בבקשה, שאלה נוספת.

שמואל הלפרט: אדוני השר, אני מודה לך על התשובה, אבל בכל זאת, איך אתה יכול להסביר את העובדה שבתקופה האחרונה הגיעו אלי עשרות תלונות מאנשים שנתקעו בדרך בגלל כל מיני סיבות, בגלל כל מיני ליקויים במערכת של האוטובוסים, ונאלצו לחכות שעתיים ושלוש שעות עם ילדים קטנים בדרך?

שמואל הלפרט: אם המצב הוא כל כך טוב ואם "אגד" כל כך דואגת לתיקון הליקויים, איך ייתכן שבזמן האחרון מתגלים כל כך הרבה ליקויים באוטובוסים?

שאול מופז: אני הייתי עושה הבחנה בין הדיוק של התחבורה הציבורית במדינת ישראל – זה נכון לגבי חברות האוטובוסים, זה נכון לגבי רכבת ישראל; אנחנו הגדרנו לשנת העבודה 2008 את נושא השירות בדגש על הזמינות והדיוק של התחבורה הציבורית כיעד, ואנחנו מעודדים זאת.

שאול מופז: עם זאת, יש לעשות הבחנה בין מצב שבו קווי האוטובוסים אינם מגיעים ליעדם בזמן בשל ניהול לא נכון, לבין מצב שהם מאחרים להגיע או לא מדייקים בשל בעיות של תחזוקה.

שאול מופז: בשעה שבחנתי את השאילתא וגם ביקשתי נתונים על המעקב אחר התחזוקה בחברת "אגד" – אני יכול לומר שחברת "אגד" עושה עבודה טובה בכל הקשור לתחזוקת הרכב שלה.

שאול מופז: לא בדקנו את נושא הדיוק.

שאול מופז: אני יכול לומר לכם שברכבת ישראל, בימים האחרונים, שבהם אנחנו מקפידים על נושא הזמינות, בדגש על החודשים האחרונים, שבהם התחלף המנכ"ל, אנחנו רואים עלייה בדיוק של רכבת ישראל, וגם של כלל התחבורה הציבורית.

שאול מופז: אין לי נתונים של "אגד" נכון להיום, אבל אני יכול לומר לכם שלמשל ברכבת ישראל אנחנו עושים בחינה יומית על נושא הדיוק, ורמת הדיוק עלתה מ-66% להיקף של למעלה מ-80%, והיעד לשנת 2008 הוא להגיע לדיוק של 92%.

שאול מופז: אני מוכן לבדוק את זה גם לגבי חברות התחבורה הציבוריות.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 820 של חבר הכנסת דב חנין – אינו נוכח; לפרוטוקול.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1283 של חבר הכנסת עבאס זכור – לפרוטוקול.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אתה דילגת על השאילתא שלי.

יצחק זיו: שאילתא מס' 527 של חבר הכנסת משה גפני: התנהגות נהג אוטובוס בחברת "אגד פלוס".

יצחק זיו: חבר הכנסת משה גפני שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום כ"ד בחשוון התשס"ז (15 בנובמבר 2006): פורסם ב"קוראים אלעד", כי ביום שישי, כ"ח בחשוון תשס"ז, 20 באוקטובר 2006, הודיע נהג אוטובוס בקו 277 של חברת "אגד פלוס" כי אינו מוריד נוסעים בפיזור פנימי בעיר אלעד, ולא אפשר לנוסע ולבנו בן הארבע שעלו בתחנת רשב"י באלעד לרדת בתחנות, אלא המשיך בנסיעה לירושלים.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם הדברים נכונים?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: מה נעשה בנדון?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: כיצד יימנעו מקרים מעין אלו?

שאול מופז: אני רוצה לומר, ללא שום קשר לשאילתא של חבר הכנסת משה גפני, שלאחר כמה חודשים בתפקידי, הבחנתי שהרפורמה בתחבורה הציבורית לא עולה יפה ולא עולה נכון.

שאול מופז: היו הרבה הרמות גבות בסוגיה הזאת.

שאול מופז: היעדים שהוצבו לרפורמה הזאת של הוצאת קווי נסיעה של תחבורה ציבורית לתחרות אכן לא הצליחו להקיף את כלל התחבורה הציבורית במדינת ישראל.

שאול מופז: מדובר פה במהלך תפעולי מורכב, שמצריך תיאומים רבים ודורש תכנון רב.

שאול מופז: אני חושב שהבעיה נעוצה בכך שהרפורמה התנהלה במישור התפעולי בלבד.

שאול מופז: המחירים ירדו והתחרות קיבלה אומנם ממשות, אבל הערוץ הכי חשוב – איכות השירות לאזרח – לא הובא בחשבון, ולכן מצאתי את משרדי מוצף בתלונות על איכות השירות, על זמינות הקווים ועוד.

שאול מופז: לפני כשנה הוריתי על הקמת ועדת-סדן, והיא הגישה את המלצותיה בפני.

שאול מופז: אני אימצתי את המסקנות, ובראש ובראשונה את ההמלצה להקים רשות לתחבורה ציבורית, אשר תפקידה יהיה לפקח על רכיב השירות ויהיו לה הכלים והסמכות לפקח על המפעילים.

שאול מופז: במקרה הספציפי שעליו חבר הכנסת גפני שואל, ידוע לי כי הנושא בטיפול משטרתי, וכי לא הוגשה תלונה בעניין למחלקת החקירות במשרדי.

שאול מופז: עם זאת, לאור השאילתא, אני הנחיתי את המשרד לבדוק את הנושא.

שאול מופז: לאחר שנטפל בעניין נוכל להודיע לך באופן אישי או מעל לבמה הזאת על תוצאות הטיפול.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: שאלה נוספת, בבקשה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, השאילתא הזאת הוגשה לפני זמן רב, אני חושב שלפני למעלה משנה.

משה גפני: מאז היה דיון בבית-המשפט.

משה גפני: למיטב ידיעתי, היה דיון והתקבל פיצוי.

משה גפני: נדמה לי שזה המצב.

משה גפני: אני מציע שתבדוק את העניין הזה.

משה גפני: האיחור במתן התשובה על השאילתא – לפי דעתי היא כבר לא אקטואלית, אם אני אומר נכון.

משה גפני: אני ניזון מהתקשורת.

שאול מופז: אני ביקשתי לבדוק את זה.

משה גפני: בסדר, אבל מכיוון שהארכת בעניין ההפרטה, אני שלחתי אליך מכתב ובו דיברתי על הקו מבני-ברק לירושלים, שהוא אחד הקווים הרנטביליים העמוסים ביותר במדינה.

משה גפני: כמו רבים מחברי, אני לפעמים נזקק בלילות לבוא מאוחר – מכיוון שהתחנות מלאות "אגד" ו"דן", שמפעילות במשותף את הקו הזה, פשוט לא עומדות בעומס, או שהן מזלזלות.

משה גפני: אדוני השר, אני אינני מבין בתחבורה ואני לא מבין בכל הדברים האלה.

משה גפני: למה אתה לא פותח למשל את הקו הזה – לא להפרטה, ש"אגד" ו"דן" ימשיכו, אבל להכניס עוד חברה, להכניס את "קונקס", כמו שעשית באשדוד?

משה גפני: להכניס עוד מישהו שיפעיל את זה.

משה גפני: כולם ירוויחו, קודם כול הנוסעים.

משה גפני: שנית, אתה השר, כי אתה פותר את הבעיה, וכל החברות ירוויחו, הרי יש מקום לכולם.

משה גפני: מה זה המונופול הזה, שעל הקו הזה עובדת חברה אחת?

שאול מופז: אנחנו בוחנים, כפי שאמרתי, את כל הנושא הזה של התחבורה הציבורית.

שאול מופז: זה לא רק קו אחד שיש עליו שאילתות ושאלות.

שאול מופז: אני מקווה מאוד שבמחצית השנה הזאת נוכל להיות אנשי בשורה לגבי כל הסוגיה של רשות שמנהלת את התחבורה הציבורית במדינת ישראל באופן מטרופוליני.

שאול מופז: היום אין יד אחת מכוונת בכל הנושא של המטרופולינים המרכזיות במדינת ישראל בכל הקשור לתחבורה הציבורית.

שאול מופז: אני מקווה מאוד שכאשר נחליט על הקמת הרשות – או בעצם החלטנו ואנחנו עתידים לעשות את עבודת המטה שכרוכה בכך ותוקם הרשות – הניהול הזה יוסיף לרמת השירות שאנחנו נותנים לאזרחי ישראל, ובתוך כך גם לקווים שמשרתים את האוכלוסייה החרדית.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: אני חוזר, שאילתא מס' 820 של חבר הכנסת דב חנין – אינו נוכח; לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום כ' בטבת התשס"ז (10 בינואר 2007): בעיתון "הארץ" מ-4 בדצמבר 2006 נמתחת ביקורת על התנהלות בעת הבדיקה הביטחונית בנתב"ג של מרצה מהאוניברסיטה העברית.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: לפי אילו קריטריונים נקבע מי יעבור בידוק ביטחוני לפי הנוהל?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: האם הליך הבדיקה מתועד במצלמות וידיאו כדי שניתן יהיה לחקור את תלונות הנוסעים, ואם לא – מדוע?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: לנוכח התלונות המצטברות, מה ייעשה בנושא?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–3.

יצחק זיו: יש לציין כי רשות שדות התעופה מבצעת את הליכי הבידוק הביטחוני בנתב"ג על-פי הוראות הגורם המנחה, שהוא במקרה זה שירות הביטחון הכללי.

יצחק זיו: עם זאת, בשל פניות דומות לשאילתא זו, הנחיתי את מנכ"ל רשות שדות התעופה להציג בפני תוכנית למניעת תופעת יחס משפיל או מבזה של נוסעים.

יצחק זיו: עיקרי התוכנית הוצגו בפני, והיא כוללת הטמעת יחס שירותי בקורסי ההכשרה, תגבור יחידת בני המיעוטים ושימת דגש באופן כללי על נושא זה.

יצחק זיו: אך הבשורה הגדולה שאנו צפויים לה בתחום היא הפעלת מערכת HBS.

יצחק זיו: מדובר במערכת לבידוק ביטחוני של כבודת הנוסע, אשר על-פי ההבנות עם השב"כ תופעל בצורה אחידה לכלל הנוסעים.

יצחק זיו: הפעלת המערכת תחסוך זמן רב ותפחית במידה ניכרת את היחס שאתה מתאר.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1283 של חבר הכנסת עבאס זכור – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"א בתמוז התשס"ז (27 ביוני 2007):

יצחק זיו: ב-2 ביוני 2007 השאירו מאבטחי "ישראייר" בשדה התעופה שטוטגרט בגרמניה נוסע, שלטענתו התעללו בו והוא הושפל על-ידיהם, וסירבו להעלותו למטוס, אף-על-פי שהיה ברשותו כרטיס הלוך-חזור אשר קנה בישראל.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מדוע מאבטחי חברות הטיסה הישראליות מתייחסים באופן שונה לנוסעים הערבים?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: האם יש הוראות מיוחדות לגבי בדיקת הנוסעים הערבים לעומת נוסעים אחרים?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–3.

יצחק זיו: יש לציין כי חברות התעופה הישראליות הן חברות מסחריות בבעלות פרטית.

יצחק זיו: עם זאת, הליכי הבידוק הביטחוני בחברות הן על-פי הוראות והמלצות של הגורם המנחה, שהוא במקרה זה שירות הביטחון הכללי.

יצחק זיו: בהמשך לפנייתך, הנושא הועלה בפני מנהלי חברות התעופה, והובהרה להם ההנחיה שלי, שלפיה יש להעניק יחס שוויוני ובלתי מפלה לכלל הנוסעים.

יצחק זיו: אני מאמין כי מדובר באינטרס משותף הן של חברות התעופה והן של הנוסעים להעניק יחס הולם, גם אם לעתים המציאות הביטחונית מכתיבה התייחסות מיוחדת במקרים מסוימים.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1519 של חברת הכנסת אסתרינה טרטמן – אינה נוכחת; לפרוטוקול.

יצחק זיו: חברת הכנסת אסתרינה טרטמן שאלה את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"ב בחשוון התשס"ח (24 באוקטובר 2007):

יצחק זיו: הובא לידיעתי כי שר התחבורה הורה לחברה הלאומית לדרכים לבנות קיר אקוסטי בשכונת גיורא בגבעת-שמואל, בשל רעש וזיהום אוויר המגיעים מכביש 4.

יצחק זיו: המשרד לאיכות הסביבה פרסם מסמך האומר כי "קיים מפגע קשה לתושבים הגרים בסמיכות".

יצחק זיו: למרות זאת, עד היום לא נעשה דבר.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מה ייעשה בנדון?

שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

שאול מופז: על-פי סיכום שלי בגבעת-שמואל מיום 12 בנובמבר 2006, הונחתה החברה הלאומית לדרכים לבצע סקר אקוסטי במקום – שכונת גיורא – ולהגיש אומדנים לביצוע הכביש.

שאול מופז: בשום שלב לא הוריתי לחברה הלאומית לדרכים לבנות קיר אקוסטי.

שאול מופז: 2.

שאול מופז: בנושאים אקוסטיים פועלת החברה הלאומית לדרכים על-פי הכללים והמדיניות שהותוו בהנחיות הוועדה הבין-משרדית לתקני רעש תחבורה מפברואר 1999.

שאול מופז: בהנחיות אלה נקבע כי רק אם מתוכננות לביצוע עבודות שיש בהן להעלות את מפלסי הרעש הקיים בלמעלה משלושה דציבלים יתוכנן מיגון אקוסטי, ורק לעבודות מסוג זה נקבעו קריטריונים אקוסטיים.

שאול מופז: היות שהחברה הלאומית לדרכים לא ביצעה לאחרונה כל עבודות הרחבה ליד גבעת-שמואל, לא חלה עליה חובה להקים מיגון אקוסטי כלשהו.

שאול מופז: יש לציין כי ביצוע קירות אקוסטיים בניגוד לקריטריון זה הוא תקדים רחב היקף אשר לא יעמוד במבחן תקציבי לביצוע בכלל היישובים הדורשים מיגון אקוסטי טרם ביצוע הרחבה.

שאול מופז: הרחבת דרך מס' 4 מקודמת תכנונית במסגרת הוועדה לתשתיות לאומיות.

שאול מופז: התכנון הסטטוטורי כולל נספח אקוסטי.

שאול מופז: פרויקט הרחבת דרך מס' 4 אינה נכללת לביצוע במסגרת תוכנית החומש של החברה.

שאול מופז: כחלק מההליך התכנוני והכוונה להרחיב גם את המסלול ליד גבעת-שמואל בנתיב שלישי, הוחל בתכנון אקוסטי של מיגון לגבעת-שמואל בקטע הנדון.

שאול מופז: תכנון זה נעצר לאחר שהתברר כי אין מקום פיזי להקמת קירות אקוסטיים בצד הדרך עקב הימצאות רצועת קווי דלק צמוד לכביש.

שאול מופז: התברר כי האפשרות היחידה להרחיב את הדרך היא פנימה, על חשבון האי המרכזי.

שאול מופז: דא עקא שבמקום זה עובר קו המוביל הארצי, וחברת "מקורות" לא הסכימה לסלילת ההרחבה על גבי הצינור.

שאול מופז: מגעים שנמשכים כל העת מול "מקורות" טרם נשאו פרי.

שאול מופז: באוגוסט 2007 נערך תיאום בין העירייה למנהל תחום נוף ואיכות סביבה בחברה הלאומית לדרכים.

שאול מופז: מועצת גבעת-שמואל ביקשה לבחון מיקום למיגונים האקוסטיים מחוץ לרצועת הדלק, על חשבון שטח ציבורי פתוח.

שאול מופז: טרם אותר על-ידי המועצה מקום שבו ניתן לבחון את ההיתכנות ואת היעילות האקוסטית של הקמת מיגון במקום זה.

שאול מופז: רק לאחר זיהוי המקום ניתן יהיה להעביר אומדן לבחינת קידום הדרך.

שאול מופז: יש לציין כי הרחבת תוואי הדרך תביא לקביעת קריטריונים אקוסטיים חדשים.

שאול מופז: נכון להיום ביצוע מיגון אקוסטי לדרך אינו מתוקצב במסגרת תוכנית העבודה של החברה ולא מתוכנן להתבצע ללא הרחבת הדרך בתוואי גבעת-שמואל.

שאול מופז: יש לציין כי לנוכח הקיצוץ התקציבי הנרחב בתקציב החברה, מחויבת החברה להשקיע בפרויקטי בטיחות, ולא בפרויקטים סביבתיים, שלהם אין היא מחויבת על-פי תקנות ו/או אי-ביצוע פרויקט לשדרוג התשתית.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1523 של חברת הכנסת שרה מרום-שלו – אינה נוכחת; לפרוטוקול.

יצחק זיו: חברת הכנסת שרה מרום-שלו שאלה את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"ב בחשוון התשס"ח (24 באוקטובר 2007):

יצחק זיו: כדי לקבל תעודת נכה לרכב, על הנכים להגיש מדי שנה בקשה חדשה למשרד הרישוי.

יצחק זיו: הטיפול בבקשות אורך לעתים חודשים.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: מדוע גם מי שהוכר כנכה לצמיתות על-ידי הביטוח הלאומי נדרש להגיש מדי שנה בקשה חדשה?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: מדוע הטיפול בבקשות אורך זמן רב?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מדוע לא מועסקים רופאים נוספים כדי להתמודד עם העומס?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יצחק זיו: מי שהוכר כנכה לצמיתות על-ידי הביטוח הלאומי לא בהכרח נדרש להגיש מדי שנה בקשה לתו נכה, ולמעשה רוב הנכים אינם נדרשים לחדש את התו מדי שנה.

יצחק זיו: מדובר בסוג המוגבלות של הנכה.

יצחק זיו: חידוש תקופתי של התו נדרש כאשר מטבע הדברים מדובר בנכות תקופתית.

יצחק זיו: במקרים שמדובר בנכה שבעייתו העיקרית איננה הליכה ותנועה, או במקרים של חולי סרטן המקבלים טיפולים כימותרפיים, מונפק תו זמני לתקופה המומלצת על-ידי הרופאים, ובמקרים מסוימים מוארכת תקופת התו בהתאם למצב הבריאותי.

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: משך הטיפול הוא בין שלושה שבועות לחודש.

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: עד חודש נובמבר 2006 הועסק באגף הרישוי רופא אחד, וללא ספק עובדה זו יצרה צוואר בקבוק.

יצחק זיו: משעמדתי על כך, הוריתי מיידית להעסיק רופאים נוספים.

יצחק זיו: מחודש פברואר 2007 מועסקים באגף שלושה רופאים, ומדובר ללא ספק בשיפור השירות לאזרח.

יצחק זיו: הדוחות מעידים על קיצור ניכר של זמן ההמתנה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1528, של חברת הכנסת קולט אביטל: פרסום עלוני בטיחות בעברית בלבד על-ידי רכבת ישראל.

יצחק זיו: חברת הכנסת קולט אביטל שאלה את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"ב בחשוון התשס"ח (24 באוקטובר 2007):

יצחק זיו: ב-21 באוגוסט 2007 פורסם כי רכבת ישראל פתחה במבצע הסברה בשכונות הקרובות למסילות ברזל לשם הגברת המודעות להתנהגות זהירה מצד התושבים.

יצחק זיו: העלונים פורסמו בעברית בלבד, למרות קרבתן של שכונות ערביות לכמה מהמסילות המסוכנות בארץ – שכונת הרכבת בלוד, למשל.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: מדוע לא פורסמו עלונים בשפה הערבית?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: האם מאז כבר פורסמו עלונים בערבית?

שאול מופז: אני רוצה לציין שמיניתי את פרופסור פייצל עזאיזה לעמוד בראש ועדה ציבורית שמיפתה את כל ממשקי המגזר הערבי עם משרד התחבורה והמליצה על מספר רב של נושאים לטיפול לגבי המגזר הערבי בישראל.

שאול מופז: בין היתר המליצה הוועדה לשפר את נושא הפרסומים.

שאול מופז: כנגזרת מעבודת הוועדה, ולאחר שקיבלתי את המלצות הוועדה, הונחו כל היחידות והתאגידים שבשליטת המשרד לתקן את כל נושא הפרסום בעבור המגזר הערבי.

שאול מופז: בהתאם לכך, רכבת ישראל עושה מאמצים רבים לפנות למגוון רחב של סוגי קהל במדינת ישראל במסגרת פניותיה לציבור, הן בקמפיינים פרסומיים, הן במידע המופץ והן במכרזים הרבים והמגוונים המתפרסמים מדי שבוע, לרבות פרסומים בשפה הערבית.

שאול מופז: כך, לדוגמה, הרכבת נוהגת לפרסם כל מודעת מכרזים אשר מפורסמת בעיתון ארצי בשפה העית, גם בשפה הערבית.

שאול מופז: בנוסף, קיימים כמה ערוצי פרסום ומידע לציבור הנוסעים ולציבור הרחב.

שאול מופז: גם המוקד הטלפוני, גם אתר האינטרנט.

שאול מופז: בתקופה הקרובה נוכל לראות את השיפור של השירות לקהל הנוסעים אשר אינם בקיאים בשפה העברית על-ידי פרסום בכלל השפות, ובתוכן, כמובן, השפה הערבית.

שאול מופז: הנחיתי שלא להגביל בתקציב את כל הסוגיה הזאת של הפרסום לאוכלוסיות שונות, ואני מקווה מאוד שהמדיניות הזאת תוכל לגשר על הפערים הקיימים.

שאול מופז: רק צריך לזכור שכל זה לא יכול להיעשות ביום אחד, זה תהליך, והתהליך הזה ייקח את הזמן שלו.

שאול מופז: אני רוצה להוסיף ולומר בהקשר לנושאים שעלו כאן

שאול מופז: לגבי אותה ועדת חקירה פרלמנטרית, שגם קליטת עובדים מהמגזר הלא-יהודי היא חלק מהמדיניות של המשרד, ואנחנו פועלים לראות שאכן הדבר הזה נאכף ונעשה, על-פי המדיניות שנקבעה על-ידי ממשלת ישראל.

יצחק זיו: שאלה נוספת לחברת הכנסת קולט אביטל, בבקשה.

קולט אביטל: תודה, אדוני השר.

קולט אביטל: קודם כול הרשה נא לי לברך על מינויו של פרופסור פייצל עזאיזה.

קולט אביטל: הוא איש נאור, והתוספת היא חשובה מאוד למגזר הציבורי.

קולט אביטל: עם זאת, הערה ושאלה: ההערה היא שהדבר הזה קרה בחודש אוגוסט.

קולט אביטל: אני הגשתי את השאילתא באוקטובר, ומאז עברו כמעט חמישה חודשים עד שקיבלתי תשובה.

מיכאל איתן: למה את מתלוננת?

מיכאל איתן: אנשים חיכו שנה ומשהו.

קולט אביטל: אני יודעת, גם אתה חיכית.

קולט אביטל: אבל עדיין מותר לי להעיר, אף-על-פי שאתה חיכית יותר זמן.

קולט אביטל: שנית, פה דובר ספציפית על בטיחות של ילדים, ובטיחות של ילדים לא יכולה לחכות הרבה זמן, כי אם מסילת רכבת עוברת ליד יישוב שיש בו ילדים, ודווקא ילדים ערבים, צריך לעשות פעולה זריזה ומהירה כדי שהילדים האלה לא יהיו בסכנה.

קולט אביטל: לא מדובר במדיניות כוללת, גורפת – שעליה אני מברכת.

קולט אביטל: שאלתי היא אם נעשה משהו כדי לתקן את המצב הזה, שבו ילדים ליד פסי רכבת עלולים, חלילה, להידרס.

שאול מופז: לדעתי יש תחומים רבים מאוד שהם נגזרת של מדיניות, ואני חושב שנכון קודם להגדיר את המדיניות ואחר כך לטפל בכל התחומים, עם כל הרגישות שיש אצלי לכל סוגיית הבטיחות בדרכים, ובדגש בילדים.

שאול מופז: בנושא הזה של ילדים במגזר הלא-יהודי אנחנו עושים מאמצים עליונים, כולל תוכנית חירום, שהשקענו בה למעלה מ-20 מיליון שקלים בחודשים האחרונים, על מנת להביא לשיפור הבטיחות.

שאול מופז: לשאלתך לגבי פרסום או אזהרה באזור מסילות הרכבת באזורים שבהם גרה אוכלוסייה ערבית: אנחנו נוכל לבחון את זה ולתת לך תשובה.

שאול מופז: אני חושב שנכון שכך ייעשה.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1543, של חבר הכנסת מיכאל איתן, בבקשה.

יצחק זיו: זאת תשובה משותפת לשני חברי כנסת, על שתי שאילתות.

יצחק זיו: חבר הכנסת מיכאל איתן שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"ב בחשוון התשס"ח (24 באוקטובר 2007):

יצחק זיו: נודע לי כי במשרד הרישוי בפתח-תקווה נדרשים הנבחנים בתיאוריה להגיע למקום ביום הבחינה בשעות הבוקר המוקדמות כדי לקבל מספר שיאפשר להם להיבחן באותו יום, דבר הגורם למאבקים אלימים.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מה ייעשה לפתרון הבעיה?

יצחק זיו: חבר הכנסת דוד טל שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"ח בכסלו התשס"ח (28 בנובמבר 2007):

יצחק זיו: בחדשות ערוץ-2 פורסם כי מאות צעירים המבקשים להוציא טופסי תיאוריה, ולקוחות נוספים של המשרד, נאלצים להמתין כבר מהשעות הקטנות של הלילה עד לפתיחת משרד הרישוי בפתח-תקווה, משום שהוא היחיד המשרת את תושבי העיר כולה.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מדוע זה המצב?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מה ייעשה למניעת תופעה מבישה זו?

שאול מופז: במשרד הרישוי בפתח-תקווה מתקיימים נכון להיום מבחני נהיגה עיוניים, תיאוריה, פעם בשבוע בלבד, בימי רביעי, למשך זמן של שעות ספורות.

שאול מופז: הדבר נובע מאילוצי כוח-אדם, בדגש במצוקת בוחני נהיגה, אשר הם אלו שמעבירים את הבחינות, המבוצעות באופן ידני.

שאול מופז: מחודש מרס אנחנו מעבירים את כל סוגיית המבחנים העיוניים ומבחני התיאוריה להפעלה באמצעות גורמים פרטיים.

שאול מופז: כלומר, אנחנו עוברים תהליך של הפרטה, באמצעות מבחנים ממוחשבים.

שאול מופז: במרכזים האלה ניתן יהיה לבצע מבחנים במשך כל שעות היום, ללא צורך להגיע בשעות לא שגרתיות, והשירות יופעל בכל הארץ.

שאול מופז: אני יכול לבשר שבפתח-תקווה יופעל המרכז שלוש פעמים בשבוע, משעה 08:00 ועד שעה 19:00.

שאול מופז: המרכז בעיר יופעל בקניון "כיכר העיר" במרכז פתח-תקווה, וישפר גם את התנאים הפיזיים לעומת המצב הקיים, שבו הם מבוצעים באולם מעל תחנת דלק.

שאול מופז: עם הפעלת המרכז יעברו מן העולם התופעות של הצפיפות, ההמתנה והדוחק.

שאול מופז: זה נכון לא רק לגבי פתח-תקווה, אלא לגבי רוב משרדי הרישוי שעסקו במבחני התיאוריה.

שאול מופז: למעשה מחודש מרס אנחנו עוברים לתהליך הפרטה כלל-ארצי בכל הסוגיה הזאת, ולכן גם פתח-תקווה תעבור שדרוג משמעותי בכל מה שקשור למבחני התיאוריה.

יצחק זיו: שאלה נוספת לחבר הכנסת מיכאל איתן, בבקשה.

האמת היא שרציתי להתלונן על כך שהיתה סחבת.

על-פי התקנון, תוך 21 יום חבר הכנסת זכאי לקבל תשובה על שאילתא, עם אפשרות לארכה של 14 ימים נוספים – סך הכול 35 יום, שזה בערך חודש.

נאלצתי להמתין למעלה מארבעה חודשים עד שאקבל תשובה.

אבל אני מתבייש להתלונן, כי ראיתי שאתה עונה היום על שאילתות שהוגשו לפני למעלה משנה.

הרי בסוף אתה ממילא עונה.

אם לא היית עונה והיית מתחמק, לא היה לי מה להגיד, אז לפחות אתה מרוויח.

את השעות אתה ממילא צריך להקדיש לעניין, אז למה לא פעם אחת לחסל את כל הפיגורים ולעמוד בתקופות הזמן האפשריות?

שאול מופז: זה מה שאנחנו עושים היום.

מיכאל איתן: לא.

מיכאל איתן: גם בפעם הקודמת שבאתי זה היה בפיגורים.

מיכאל איתן: אם כך, לא נשאר לי הרבה מה לשאול.

מיכאל איתן: לגבי החלק השני, אתה אומר שהבעיה הולכת להיפתר, אז אני שמח מאוד.

מיכאל איתן: רק חומר למחשבה בדרך: היום, כשאנחנו רוצים להזמין כרטיסים לקולנוע, אנחנו יכולים להיכנס למחשב בבית, לסמן את המקום, להעביר את הכסף וכו'.

מיכאל איתן: אפשר היה באותה צורה להזמין גם מקומות לבחינות בתיאוריה, ובא לציון גואל.

שאול מופז: זה חלק מהתהליך.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1567 של חבר הכנסת יולי יואל אדלשטיין – אינו נוכח; לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת יולי יואל אדלשטיין שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום כ"ו בחשוון התשס"ח (7 בנובמבר 2007): בעיתון "הארץ" פורסם ב-29 באוקטובר 2007, שמשרדך הבטיח לכרות מנהרה בשכונת הרכבת בלוד לפני כשלוש שנים, לאחר ששמונה אזרחים נהרגו בעת חציית המסילות.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם הדבר נכון?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מתי תקוים ההבטחה ויושם קץ לאסונות במקום זה?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מתי תסתיים העבודה?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–3.

יצחק זיו: בשכונת הרכבת בלוד מתוכננת כריית מנהרה.

יצחק זיו: במסגרת כריית המנהרה תבוצע הפרדה מפלסית בכביש החוצה את המפגש.

יצחק זיו: על-פי תוכנית העבודה שאותה ריכזתי לביצוע הפרדות מפלסיות בכל הארץ, הפרדה זו מוגדרת ברמת דחיפות 2, והיא תבוצע בהתאם.

יצחק זיו: תוכנית העבודה של רכבת ישראל לשנת 2008 הוצגה בפני, ובמסגרת זו הושם דגש בצורך בהכללת העבודה במסגרת זו.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1691 של חבר הכנסת דוד טל – אינו נוכח; לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת דוד טל שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"ח בכסלו התשס"ח (28 בנובמבר 2007): מהמוסף "סופשבוע" של "ידיעות אחרונות" ומתלונות שנתקבלו בעמותת "נגישות ישראל", נודע לי כי נהגי המוניות בישראל אינם עוצרים לנכים, ואם עצרו, הם אינם מפעילים מונה וגובים מחיר יקר מהמותר בחוק, בייחוד אם מדובר במונית מותאמת לנכים.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מה ייעשה לביטול יחס זה אל הנכים בנסיעה במונית?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יצחק זיו: נושא ההנגשה לנכים הוא נושא חשוב, הדורש טיפול ומעקב מתמידים מצד כל משרדי הממשלה.

יצחק זיו: בישיבה שקיימתי עם ארגון הנכים, מעבר למענה מיידי על כל פניותיהם, הגדרנו ערוץ ישיר וחופשי ללשכת השר.

יצחק זיו: במסגרת זו מעולם לא עלה הנושא של אפליה בשירותי מוניות.

יצחק זיו: יש לציין כי אם הדברים שאתה מציין הם נכונים, מדובר במעשים בלתי חוקיים בניגוד לכל התקנות.

יצחק זיו: ביקשתי לברר זאת מול הגורמים המקצועיים במשרד והוברר כי לא התקבלה כל תלונה בנושא.

יצחק זיו: הנוהל הוא כי עם הגיע תלונה מצד נוסע, התלונה נבדקת לפרטיה, ובמידת הצורך מועברת למשטרה לצורך הגשת כתב אישום.

יצחק זיו: כשמדובר בנוסע מוגבל, ההתייחסות הינה ברגישות יתר.

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: מכל מקום, הנחיתי את גורמי המקצוע לרענן את המפעילים בשטח על אודות הנהלים של הסעת מוגבלים.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1700 של חבר הכנסת דני יתום – אינו נוכח; לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת דני יתום שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"ח בכסלו התשס"ח (28 בנובמבר 2007):

יצחק זיו: עיכוב מצדה של רשות שדות התעופה מנע הגעתה של משלחת מומחים בתחום בטיחות התעופה.

יצחק זיו: כתוצאה מכך לא גובשה תוכנית חדשה להתמודדות עם ליקויי בטיחות הטיסה.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מה ייעשה בנדון?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מה הוא לוח הזמנים לקידום תוכנית כאמור?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–3.

יצחק זיו: ראשית אני מברך את חבר הכנסת על העלאת נושא חשוב זה לדיון בכנסת.

יצחק זיו: אני סבור כי בכל נושא הבטיחות, ובדגש בבטיחות בדרכים ובתעופה, מדובר באחריות לחיי אדם, ולפיכך עלינו לעשות ככל יכולתנו להביא לידי בטיחות מקסימלית לאזרחים.

יצחק זיו: על-פי ראייה זו, עם קבלת הדוח של החוקר הראשי של משרד התחבורה לגבי תקרית שבה מטוס נוסעים של "איבריה" כמעט והתנגש במטוס של חברת "אל על", הוריתי על הקמת ועדה ציבורית בראשותו של אלוף במיל' עמוס לפידות.

יצחק זיו: הוועדה פועלת בצורה נמרצת מדי שבוע, ואף הגישה לי את מסקנות הביניים שלה לפני כחודשיים.

יצחק זיו: בימים אלו הוועדה משלימה את הדוח הסופי, אשר יוגש בסוף דצמבר.

יצחק זיו: עם קבלת תוצאות הדוח, התקבלה תמונה עגומה של מצב התעופה בישראל, אשר הוזנחה במשך עשרות שנים.

יצחק זיו: על-פי תיאור הוועדה, בעוד שהבטיחות בתעופה בעולם התקדמה והשתכללה, מדינת ישראל הידרדרה אל מצב של העדר רגולטור מפקח, חסר משמעותי בתשתית חוקית שתתמוך במציאות התעופתית הבין-לאומית ופעילות בשדה תעופה צפוף, אשר איננו מתוכנן כראוי ואשר איננו עומד בסטנדרטים בין-לאומיים.

יצחק זיו: לנוכח תמונת מצב זו, כינסתי את המערכת לנוהל עבודה של חירום ליישום מסקנות הביניים של הדוח ולשיקום המערכות.

יצחק זיו: אני רוצה להדגיש כי ההנחיה שלי למערכת הינה להתייחס לכל תקרית של "כמעט אסון אווירי" כאילו האסון קרה, חלילה, ובהתאם לכך לגזור את רמת הדחיפות.

יצחק זיו: במהלך תקופה זו בוצעו הפעולות הבאות: א.

יצחק זיו: חוק הטיס – הוכנה חקיקה ראשית מעודכנת, אשר תהווה פתרון מיידי להעדר חקיקה מתאימה.

יצחק זיו: תזכיר החוק הופץ למשרדי הממשלה השבוע ויגיע לאישור הכנסת לאחר אישור הממשלה בעוד כשבועיים; ב.

יצחק זיו: שיפור תשתיות בנתב"ג – בוצעו הזמנות רכש לשיפור תשתיות במגדל הפיקוח, שופץ המסלול.

יצחק זיו: יצאה הזמנת רכש למערכת נחיתה ממוכשרת; ג.

יצחק זיו: ליווי מקצועי של צוות ה-FAA – צוות של רשות התעופה האמריקנית, הוזמן לישראל.

יצחק זיו: הצוות הציג בפני סקירה ראשונית של נושאים לטיפול.

יצחק זיו: הנחיתי כי הצוות יגיע שוב לישראל בהקדם האפשרי לאחר ניתוח הממצאים הראשונים ויתחיל בעבודה לפתרון הבעיות בנתב"ג; ד.

יצחק זיו: הוצאו מכרזים לאיוש כל התקנים ברשות התעופה האזרחית; ה.

יצחק זיו: הוקצה תקציב של כמיליארד שקלים לטיפול בכל היבטי הבטיחות בנתב"ג, ובכלל זה הכשרת פקחים, תיקוני תשתית, תכנונים לשיפור המסלולים, שדרוג מגדל הפיקוח; ו.

יצחק זיו: יישום מלא של דוח ה-ICAO – הדוח הצביע על כ-100 ליקויים בתחום התעופה בישראל.

יצחק זיו: השבוע נבחר זכיין אשר יוביל את הפרויקט האדיר של תיקון הליקויים, שהם, כאמור, פרי הזנחה של שנים; ז.

יצחק זיו: נקבע צוות עבודה בין משרד הביטחון למשרד התחבורה, אשר יטפל בכל הממשקים של התעופה האזרחית והצבאית.

יצחק זיו: בכלל זה, הנחיתי כי העבודה תתמקד בפתרון המיידי לסוגיית המרחב האווירי של נתב"ג.

יצחק זיו: בנוסף, הוריתי לרענן את כל נוהלי החירום ולהציג בפני את התוכניות לרענון נוהלי הדיבור של פקחי הטיסה בנתב"ג.

יצחק זיו: בתחילת 2008 נהיה במצב שבו כל הפקחים קיבלו רענון בנוהלי הדיבור ויתחילו את מסלול ההשתלמויות וההכשרות החדש.

יצחק זיו: אני מעדכן את הממשלה באופן קבוע בדבר הפעולות הללו, שכן הנושא הינו מרכזי וחשוב והאחריות לתיקון המצב היא של כולנו.

יצחק זיו: המלאכה בתחום הבטיחות בתעופה רק החלה, ויידרשו כמה שנים עד שישראל תעמוד בשורה אחת עם המדינות המתקדמות.

יצחק זיו: עלינו להירתם לכך ברמת היום-יום, כיוון שמדובר במציאות קשה, המחייבת צעדים מיידיים ודחופים.

יצחק זיו: גם עזרתכם כחברי הכנסת תידרש בשלב שבו נביא את תיקוני החקיקה על-פי המלצות ועדת-לפידות.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1707 – חבר הכנסת זבולון אורלב, בבקשה.

יצחק זיו: חבר הכנסת זבולון אורלב שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"ח בכסלו התשס"ח (28 בנובמבר 2007):

יצחק זיו: תושבי מועצה אזורית חוף-אשקלון הביאו לידיעתי, כי הכניסות ליישובים ברכיה והודיה מרוכזות בצומת אחד בכביש מס' 3, והתנועה במקום מהווה סיכון.

יצחק זיו: בצומת זה, המוכר למשטרת ישראל, נגרמו כמה תאונות במקום בשל כך.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם מוקד הסכנה בכביש זה ידוע למשרדכם?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מה נעשה להבטחת הבטיחות בצומת?

שאול מופז: 1.

שאול מופז: הצומת 3/232, צומת הודיה–ברכיה, נמצא במסגרת רשימת מוקדי הסיכון של החברה הלאומית לדרכים.

שאול מופז: בצומת אירעו 27 תאונות דרכים בארבע השנים האחרונות, מתוכן ארבע תאונות דרכים בשנת 2006.

שאול מופז: אלה נתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

שאול מופז: 2.

שאול מופז: התוכנית של מוקדי סיכון, שהתחלנו בה בשנת 2007 – אנחנו ממשיכים בה גם בשנת 2008, בהשקעה של 200 מיליון שקלים בכבישים הבין-עירוניים.

שאול מופז: התוכנית של החברה לשנת 2008 כוללת את הסדרת הצומת באמצעות התקנת רמזור והסדרת מדרכה להולכי רגל בצד הדרומי, לאור פעילות הולכי רגל במקום.

שאול מופז: לכן אנחנו צפויים בשנה הזאת לברך על התיקון של הליקויים הבטיחותיים בצומת הזה.

שאול מופז: הקמתי צוות של החברה הלאומית לדרכים, של המשטרה, אגף התנועה, של הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, והם מיפו 60 מוקדי סיכון שיטופלו בשנת 2008, ובהם גם הצומת הזה.

יצחק זיו: שאלה נוספת, בבקשה.

זבולון אורלב: ראשית כול, אני מצטרף להערתו של חבר הכנסת איתן, כחבר הכנסת – בעיקר מהאופוזיציה – ששאילתות הן חלק מכלי העבודה שלו.

זבולון אורלב: אם אפשר לבקש מהשר שהתשובות תהיינה במסגרת הזמן שנקבעה.

שאול מופז: אבל אנחנו מטפלים בבעיות.

שאול מופז: מה שחשוב זה הטיפול בבעיה.

זבולון אורלב: אם השר לא יכול לעמוד בלוח הזמנים, אני מוכן להתחלף אתו.

זבולון אורלב: אראה לשר איך אפשר לעמוד.

זבולון אורלב: הייתי שר, ועמדנו.

משה גפני: השר מסכים להיות ראש הממשלה ושתהיה שר התחבורה אצלו.

זבולון אורלב: שר התחבורה זאת בעיה, אבל נדבר על הדבר הזה.

זבולון אורלב: יש לי עוד כמה שאילתות, שקשורות לצמתים נוספים.

זבולון אורלב: אם השר ירשום לפניו את ההערה, שאני מבקש לקדם את התשובות.

זבולון אורלב: הדבר הנוסף, אני רוצה להודות לשר על תוכן התשובה.

זבולון אורלב: זאת בשורה, שהשר אומר שב-2008 הצומת הזה יוסדר.

זבולון אורלב: יש לי רק בקשה, אם השר יסכים, שיבקש מאחד מעוזריו שברגע שהצומת יוסדר, אם אפשר להודיע לי, כי עד אז – – –

שאול מופז: תוכל לנסוע ולראות.

זבולון אורלב: אני לא מזדמן בדרך לשדרות.

זבולון אורלב: אומנם אני עובר לא רחוק משם, אבל אם אפשר, שהשר ירשום לפניו שאני מבקש להודיע כשהצומת יוסדר, אז אוכל להסיר את הנושא הזה מסדר-היום.

זבולון אורלב: בסדר, השר?

זבולון אורלב: תודה.

שאול מופז: שום בעיה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1728, של חבר הכנסת שמואל הלפרט.

יצחק זיו: חבר הכנסת שמואל הלפרט שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ג' בטבת התשס"ח (12 בדצמבר 2007):

יצחק זיו: לפני כמה חודשים הקים שר התחבורה את ועדת-סדן לבדיקת הרפורמה בתחבורה הציבורית.

יצחק זיו: הוועדה סיימה את עבודתה במהלך הקיץ ולפני כחודש הגישה את מסקנותיה לשר.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: מדוע מתעכב פרסום מסקנות הוועדה?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: מתי יפורסמו מסקנות הוועדה לציבור הרחב?

שאול מופז: 1–2.

שאול מופז: מיניתי בחודש מרס 2007 את פרופסור סדן לעמוד בראש ועדה לבחינת הרפורמה בתחבורה הציבורית.

שאול מופז: הצורך בהקמת הוועדה נבע משתי סיבות מרכזיות: א.

שאול מופז: תלונות של אזרחים על רמת שירות ירודה – והיינו עדים לכמה שאילתות דוגמת פתח-תקווה, מודיעין והשאר; ב.

שאול מופז: אי-עמידה מספקת במטרות שהוצבו כבסיס לרפורמה בתחבורה הציבורית – עלייה משמעותית במספר המשתמשים בתחבורה הציבורית ושיפור השירות למגזרים השונים.

שאול מופז: במקומות שבהם עברה האחריות התפעולית למפעיל פרטי ניכרת בדרך כלל עלייה ברמת השירות הניתן לאוכלוסייה, וניכרת גם הורדה במחירי הנסיעה, שיפור תדירות הנסיעה ועלייה במספר הנוסעים ובשביעות הרצון של המשתמשים.

שאול מופז: עם זאת, יש כמה מקומות שבהם שירות התחבורה הציבורית הורע בצורה משמעותית, כמו פתח-תקווה, מודיעין ויישובים נוספים.

שאול מופז: מטרות הוועדה היו לבחון את הרפורמה בתחבורה הציבורית ולהמליץ על המתווה הנכון להשגת מטרותיה.

שאול מופז: הוועדה הגישה את המלצותיה בתחילת חודש נובמבר 2007, ונוסח סופי שלהן הוגש בדצמבר.

שאול מופז: בסמוך להגשת המלצות הוועדה זומנה ישיבה עם חברי הוועדה, והמסקנות שלה הוצגו בפני.

שאול מופז: אין כל אמת בטענה שהמלצות הוועדה לא אומצו, שכן, כאמור, הן הוצגו בפני ומרביתן אומצו.

שאול מופז: אנחנו נמצאים כעת בשלב של יצירת תוכנית עבודה לאור המסקנות וההמלצות.

שאול מופז: ההמלצות המרכזיות ישמשו אבני דרך משמעותיות בשיפור השירות לנוסע בתחבורה הציבורית.

שאול מופז: הייתי מציין שתי המלצות מרכזיות, שקיבלתי אותן ואנחנו כרגע עמלים על הקמתן.

שאול מופז: אחת, הקמת רשות ארצית לתחבורה ציבורית.

שאול מופז: הרשות הארצית תוקם בשיתוף משרדי הממשלה השונים.

שאול מופז: ההמלצה השנייה, שגם היא, כך אני מקווה, תוכל לבוא לידי ביטוי ב-2008, היא הקמת רשויות מטרופוליניות בגוש-דן, בחיפה, בירושלים ובבאר-שבע.

שאול מופז: זה ייעשה בתיאום עם ראשי הרשויות.

שאול מופז: הרשות הזאת תהיה רשות ניהול של התחבורה הציבורית בראייה מטרופולינית, כפי שנהוג במדינות המערב.

שאול מופז: זאת אולי המסקנה העיקרית, ואני מקווה שבדרך הזאת נוכל ליצור שילוביות מרבית בין כל גורמי התחבורה בעתיד באזורים המטרופוליניים של מדינת ישראל.

יצחק זיו: שאלה נוספת, בבקשה.

שמואל הלפרט: אדוני השר, לאחרונה פורסם שמשרד התחבורה החליט, משום-מה, להאט את ההפרטה של התחבורה הציבורית, אף שהוכח מעל לכל ספק שההפרטה היא האמצעי היחיד לפתרון הבעיות בתחבורה הציבורית, להורדה דרסטית של המחירים, עד ל-50% – כפי שהדבר הוכח – ולשיפור הנוחות והתדירות של הנסיעה.

שמואל הלפרט: אני לא יכול להבין מה הסיבה, מי עומד מאחורי המסקנה או הכוונה להאט את ההפרטה בתחבורה הציבורית.

שאול מופז: אני חושב שאין שחר לאמירה הזאת.

שאול מופז: אני לא מכיר החלטה כזאת, וכל מה שאמרתי קודם לגבי מסקנות ועדת-סדן – ההמלצות הפוכות לחלוטין: להאיץ את התחבורה הציבורית, כולל תהליכים של ניהול מרכזי וכולל תהליכים של ביזור והפרטה.

שאול מופז: אני חושב שאין שום אמירה כזאת.

שאול מופז: אני לא יודע מי אמר אותה.

שמואל הלפרט: ככה התפרסם בכלי התקשורת.

שאול מופז: אני לא יודע איזה כלי תקשורת.

שאול מופז: אני לא אחראי למה שמפורסם בכלי התקשורת.

שאול מופז: אני רק אומר לכם שקיבלתי את המלצות ועדת-סדן, וביניהן יש גם המלצה על הסדרה של כל סוגיית ההפרטה, בתיאום עם חברות התחבורה הציבורית, ואת זה אנחנו הולכים לעשות.

שמואל הלפרט: האם תהיה מוכן להאיץ את ההפרטה?

שאול מופז: אני לא יודע מה זה להאיץ.

שאול מופז: אנחנו עכשיו עובדים על תוכנית עבודה שיהיה בה לוח זמנים סדור.

שאול מופז: לוח הזמנים הזה יפורסם, התוכנית תפורסם.

שאול מופז: אין כאן סודות, אני לא מתכון להסתיר מאף אחד שום דבר.

שאול מופז: נכון שזה לא יקרה בחודש אחד וגם לא בשנה אחת.

שאול מופז: זה ייקח זמן.

שאול מופז: אנחנו עובדים עכשיו על ה"גנט", על לוח הזמנים, עם הנקודות המרכזיות לפעולה בשנת 2008 ובתחום הרב-שנתי.

שאול מופז: אמרתי קודם שניהול מטרופוליני ורשות רגולטיבית לתחבורה הציבורית הם שני היעדים המרכזיים, והם יצאו לדרך בשנת 2008.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1732 של חבר הכנסת דוד טל – אינו נוכח; לפרוטוקול.

יצחק זיו: שאילתא 1751 של חבר הכנסת דני יתום – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת דוד טל שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ג' בטבת התשס"ח (12 בדצמבר 2007):

יצחק זיו: נודע לי כי משרד התחבורה מתכוון להפוך קטעי פריפריה של כביש חוצה-ישראל לכבישי אגרה.

יצחק זיו: תושבי הדרום והצפון יאולצו לשלם אגרה או לנסוע בכבישים מסוכנים ולא מתוחזקים.

יצחק זיו: לציבור זה אין אלטרנטיבה בדמות תשתית תחבורה ציבורית מפותחת באזורם.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מדוע תיעשה הבחנה בין תושבי הצפון והדרום לבין תושבי המרכז?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: האם זו הדרך הנכונה לטפל בבעיית הכבישים?

יצחק זיו: חבר הכנסת דני יתום שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ג' בטבת התשס"ח (12 בדצמבר 2007):

יצחק זיו: פורסם כי המשרד מתעתד להפוך קטעים מכבישים בפריפריה – דרום וצפון – לכבישי אגרה.

יצחק זיו: החשש הוא כי כתוצאה מכך אלו שלא יכולים להרשות לעצמם לשלם ייסעו בכבישים לא מתוחזקים.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – האם יש תקציב בסך 26 מיליארד לצורך תחזוקת כבישים?

יצחק זיו: אם כן – מדוע קטעים אלו אינם מתוחזקים במסגרת התקציב המוקצה לכך?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) למשרד אין כל כוונה להפוך כבישים בפריפריה לכבישי אגרה.

יצחק זיו: הכביש היחיד שסוגיית אחזקתו נמצאת בדיון הינו כביש חוצה-ישראל בקטע שבין מחלף נחל-שורק לקריית-גת, ובהמשך עד חירבת-מאחז.

יצחק זיו: על הפרק עומדות שתי אופציות.

יצחק זיו: האחת – כי האחזקה בקטעים אלו תיפול על חברת מע"צ במסגרת תקציב האחזקה המוגבל שלה, כ-60 מיליון ש"ח בשנה.

יצחק זיו: האפשרות השנייה היא כי תיגבה אגרת אחזקה נמוכה, ברמת השקלים הבודדים, אשר תיגבה על-ידי חברת "דרך ארץ", והחברה תתחזק את הכביש ברמה של כל כביש חוצה-ישראל.

יצחק זיו: לצורך תחזוקת כבישים עומדים לחברה הלאומית לדרכים, לפרק הזמן של החומש הקרוב, כ-200 מיליון ש"ח לשנה.

יצחק זיו: מתוך תקציב זה כבר מוקצים כ-1 מיליארד ש"ח לטיפול בכבישים בסדר חשיבות לאומית כגון כבישים בסיכון גבוה, מוקדי סיכון וכביש הערבה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1740, של חבר הכנסת זבולון אורלב: איחורים ברכבת ישראל.

יצחק זיו: בבקשה.

יצחק זיו: חבר הכנסת זבולון אורלב שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ג' בטבת התשס"ח (12 בדצמבר 2007):

יצחק זיו: לאחרונה קיבלתי תלונות על ריבוי האיחורים ברכבת ישראל והנזקים שנגרמים בגין איחורים אלה למשתמשים ברכבת.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם קיים במשרדך מידע על האיחורים ברכבת ישראל?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מה הוא המידע המפורט בנושא?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: אם לא – מה ייעשה כדי שרכבת ישראל תמסור מידע מפורט לציבור?

שאול מופז: רכבת ישראל אכן לא הקפידה במשך תקופה ארוכה, הייתי אומר אפילו שנים, על כל הנושא של לוחות הזמנים.

שאול מופז: אני חושב שהדבר הזה נעוץ בשני גורמים מרכזיים.

שאול מופז: האחד, תהליכי הפיתוח של הרכבת, סלילת קווים חדשים, הכפלות מסילה.

שאול מופז: אלה כולם מטילים עומס, בכל סוגיית מתן השירות, יחד עם ההתפתחות של הרכבת.

שאול מופז: הדבר השני הוא התרבות הניהולית של רכבת ישראל.

שאול מופז: אני חייב לומר שמשעה שהתחלף המנכ"ל – הוא פועל זה שלושה חודשים – הדבר הראשון שהנחיתי אותו לעשות זה להקפיד על איכות השירות, בדגש בעמידה בלוח הזמנים.

שאול מופז: בשנת 2007 נסעו 31 מיליון אזרחים ברכבת ישראל.

שאול מופז: היעד שלנו ב-2010 הוא להגיע עד כדי 60 מיליון.

שאול מופז: המשמעות של המספרים הללו היא שרבים מאזרחי ישראל, סדר יומם נקבע על-פי לוח הזמנים של הרכבת.

שאול מופז: בחודשים האחרונים אני רואה עלייה ברמת הדיוק.

שאול מופז: אם היום תיכנס לרכבת ישראל תראה שעל הלוחות האלקטרוניים בכל מקום מופיעה רמת הדיוק היומית, השבועית והחודשית.

שאול מופז: מנכ"ל רכבת ישראל הונחה על-ידי להעביר דוח חודשי, כאשר היעד לשנת 2008 הוא להגיע לרמת דיוק של למעלה מ-90%.

שאול מופז: בחודשים האחרונים יש עלייה ברמת הדיוק מ-70% ללמעלה מ-80%, ואני מקווה שנוכל לגעת גם ברף של ה-90%.

שאול מופז: הבעיות העיקריות הן, כפי שאמרתי, עקב הפעילות המאוד אינטנסיבית בכמה קווים, של הכפלות מסילה והקמת הפרדות מפלסיות.

שאול מופז: אנחנו עובדים היום על 30 הפרדות מפלסיות בפועל בכל האתרים בישראל.

שאול מופז: קשה לראות את זה, אבל כל מי שנוסע קרוב למסילה יכול לראות את ההתפתחות המשמעותית של ההפרדות המפלסיות במפגשי כביש–מסילה.

שאול מופז: במקביל, תרבות הניהול.

שאול מופז: אם אנחנו נדע למצוא את נקודת האיזון הנכונה בין שני הדברים הללו, אני מקווה מאוד שרמת הדיוק אכן תעלה.

שאול מופז: קיבלתי באופן אישי הרבה מאוד הערות על הזמינות ועל הדיוק של הרכבת, ואנחנו מתכוונים להעלות את הרמה למען שירות טוב יותר לאזרחים.

יצחק זיו: שאלה נוספת, בבקשה.

זבולון אורלב: אדוני השר, תודה על התשובה, אבל היא לא עונה בדיוק על השאילתא ששאלתי, כיוון שאותם מתלוננים ניזוקו כתוצאה מהאיחורים שלא היו ידועים מראש.

זבולון אורלב: דווקא מפני שהשר אומר שחלק מהמרכיבים לאיחורים הם בעיות הפיתוח, הבעיות ידועות.

זבולון אורלב: אפשר לאתר את אותם קווים שבהם יש איחורים פחות או יותר קבועים.

זבולון אורלב: אגב, זאת התלונה.

זבולון אורלב: אז אנשים מסדרים את סדר-היום שלהם, קובעים פגישות, נכנסים להתחייבויות מתוך ידיעה שצפוי בקו הזה איזה איחור ממוצע של כך וכך זמן, ועל-ידי כך לא פוגעים.

זבולון אורלב: לכן, העניין של מסירת המידע לציבור – לו בכל תחנה, באותו לוח אלקטרוני שהשר מציין, היה נמסר לציבור מה הצפי לגבי האיחורים.

זבולון אורלב: אנשים נכנסים לרכבת ולא יודעים מתי הם מגיעים, זאת הבעיה העיקרית.

זבולון אורלב: לכן, אני חוזר לשאלתי השלישית: האם יש דרך והאם השר מוכן להנחות שתהיה דרך כזאת ושלציבור יהיה מידע בדבר האיחורים הצפויים?

זבולון אורלב: תודה.

שאול מופז: חלק מהאיחורים הם בלתי נצפים בגלל תקלות כאלה ואחרות במסילה ובקרונות, בקטרים וכן הלאה.

שאול מופז: חלק מהאיחורים הם כן נצפים.

שאול מופז: אני לא הבנתי את השאילתא באופן הזה, אבל אני מוכן לבדוק אם אנחנו יכולים – אנחנו מודיעים לציבור, מעל גלי האתר, על שיבושים שקיימים בקווי רכבות.

שאול מופז: מעת לעת אתה יכול לשמוע שקו רכבת מסוים מאחר או מתעכב או לא מופעל בזמנים נתונים ונקובים, בשל העבודות שנעשות באותם קווים.

שאול מופז: אני מוכן לבדוק את הדרך להודיע בזמן אמת – זאת כוונתך, האם אפשר להודיע בזמן אמת על איחורים?

שאול מופז: אני חייב להתייעץ בעניין הזה עם אנשי הרכבת, ואם יש דרך כזאת, אנחנו נעשה את זה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1759, של חבר הכנסת משה גפני: אי-מתן פטור מתשלום אגרת רישוי לנכה ברכישת רכב דרך ליסינג מימוני.

יצחק זיו: חבר הכנסת משה גפני שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י' בטבת התשס"ח (19 בדצמבר 2007):

יצחק זיו: נכה הזכאי לפטור מתשלום אגרת רישוי רכש רכב בליסינג מימוני מחברת "ניו קופל".

יצחק זיו: הרכב רשום על שם "ניו קופל" וניתן אישור שהרכב נמסר לשימושו הבלעדי של הנכה.

יצחק זיו: הרכב רשום כרכב הנכות של הפונה במשרד הרישוי.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מה ייעשה כדי לאפשר לנכה הרוכש רכב מליסינג קבלת פטור מאגרת רישוי?

שאול מופז: 2-1.

שאול מופז: פטור מאגרת רישוי ברכישת רכב יכולה להיות בשמו של הנכה בלבד.

שאול מופז: במקרה שחברת הליסינג משכירה לנכה את הרכב אין אפשרות לתת את הפטור, שכן הרכב לא נרשם על שמו.

שאול מופז: במקרה שמוגשת אסמכתא המעידה על שימוש ברכב, משרד הרישוי מנפק תו נכה על מספר הרכב.

שאול מופז: במקרה שהזכאי לפטור יגיש מסמכים שבהם רשום הרכב על שמו, ניתן יהיה להעניק לו את אגרת הרישוי.

שאול מופז: נוהל זה עולה בקנה אחד עם השכל הישר וגם עם כל מה שקשור למתן השירותים לנכים בישראל.

שאול מופז: הבעיה עם חברות הליסינג, שאתה לא יכול לרשום את הרכב על שמו.

שאול מופז: אבל אם תהיה אסמכתא שמעידה, אפשר יהיה לטפל בזה במשרד הרישוי.

יצחק זיו: בבקשה, שאלה נוספת.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, היות שאמרתי בשאילתא הקודמת שעבר זמן רב עד התשובה, בשתי השאילתות הנוכחיות אתה עונה במהירות.

משה גפני: לא מכבר פנה אלי נכה בעניין הזה.

משה גפני: הוא כתב לי, והוא גם דיבר אתי: אילו הייתי רוכש רכב באמצעות הלוואה מהבנק, הרכב היה נרשם על שמי והייתי פטור מאגרת רישוי.

משה גפני: יש שתי אפשרויות, במקרה הזה, שאדם קונה רכב באמצעות הלוואה: הוא יכול לעשות את זה או באמצעות הליסינג או באמצעות הלוואה מהבנק.

משה גפני: בהלוואה מהבנק זה רשום על שמו.

משה גפני: בליסינג החברה רושמת את זה על שמה, אבל זה לשימושו הבלעדי של הנכה.

משה גפני: השכל הישר, אמרת, אדוני השר – צריך להפעיל אותו במקרה הזה.

משה גפני: אנחנו חברי הכנסת נוסעים בכלי רכב שהם מליסינג.

משה גפני: זה לא על שמנו אבל זה שלנו, אנחנו משתמשים בזה כל הזמן.

משה גפני: למה זה לא יכול במקרה הזה של נכה?

שאול מופז: אמרתי, אם הוא יוכל להביא אסמכתא – – –

משה גפני: שזה לשימושו הבלעדי?

שאול מופז: כן, שזה לשימושו בלעדי, אפשר יהיה לתת לו את זה.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1761, של חבר הכנסת משה גפני: הפסקת העבודות להרחבת כביש מודיעין–לטרון.

יצחק זיו: חבר הכנסת משה גפני שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י' בטבת התשס"ח (19 בדצמבר 2007):

יצחק זיו: העבודות להרחבת כביש מודיעין–לטרון שהחלו לפני כמה שנים הופסקו.

יצחק זיו: הנתיב הנגדי עומד בשיממונו בזמן שלכביש הקיים יש תשתית לקויה בשדה הראייה והוא מסוכן מאוד.

יצחק זיו: במקום מתרחשות תאונות מדי יום.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מה ייעשה לזירוז פתיחת הכביש החדש?

שאול מופז: טוב, גם זה מ-19 בדצמבר.

משה גפני: זה בסדר.

שאול מופז: יש כאלה שאנחנו עונים עליהן מהר יחסית.

שאול מופז: 1–2.

שאול מופז: אני רוצה לומר על הסוגיה הזאת של המשך העבודות בכביש לטרון – לפי הבדיקה שאני עשיתי, עם גורמי המקצוע, בלוח הזמנים הנוכחי משעה שהוצגה השאילתא, הכביש הזה נסלל על-ידי משרד השיכון, ולא על-ידי משרד התחבורה, ויש צורך בשיקומו.

שאול מופז: לאור השאילתא הזאת כנראה היו פניות דומות.

שאול מופז: בסיכום שהיה עם משרד השיכון, משרד השיכון מתכוון לשקם אותו ממקורותיו התקציביים, ואני ממליץ שאנחנו נעקוב ונראה שאכן זה מתבצע.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: שאלה נוספת.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, אני מודה לך על התשובה.

משה גפני: אתה, שנאבק בכל הכוח כנגד כל התופעות של הפסקת עבודות שיכולות לגרום לכך שגשרים לא ייבנו וכבישים לא ייסללו – המקרה הזה, כמו מקרים אחרים, מה שהתפרסם בעיתון, שבצומת גלילות הפסיקו עבודה על גשר בגלל חוסר תקציב.

משה גפני: תראה, אנחנו נמצאים במצב בלתי נסבל.

משה גפני: אני נוסע הרבה פעמים – אני נוסע בכביש הזה.

שאול מופז: בגלילות זה נפתר.

שאול מופז: אני ראיתי את זה בעצמי.

שאול מופז: אני טיפלתי בזה מייד.

שאול מופז: יש דברים שבהם אני לא ממתין לשאילתות של חברי הכנסת.

משה גפני: לא הגשתי על זה שאילתא.

משה גפני: סתם, היות שאתה אמרת – המקרה הזה, כמו מקרים נוספים, בכבישים שבהם יש תאונות – כביש מודיעין–לטרון הוא כביש שיש בו תאונות.

משה גפני: הוא כביש שנוסעים בו הרבה.

משה גפני: כל אלה שרוצים לעבור מהצד הזה של מודיעין, מודיעין-עילית ומקומות אחרים – בכביש הזה יש הרבה תאונות.

משה גפני: אותו דבר בכביש לבית-שמש.

משה גפני: אני חושב שארבעה שרי תחבורה אני שואל את אותה שאילתא.

יצחק זיו: זה לא קשור לשאלה.

משה גפני: בסדר, אדוני השר.

שאול מופז: אנחנו נעקוב.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1770, של חבר הכנסת ואסל טאהא: כניסות ויציאות מכפרים בכביש ואדי-עארה.

יצחק זיו: חבר הכנסת ואסל טאהא שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י' בטבת התשס"ח (19 בדצמבר 2007):

יצחק זיו: לכמה כפרים הגובלים בכביש ואדי-עארה, שהוא כביש הגישה היחיד אליהם, אין כניסה מסודרת לכפר המאפשרת יציאה ממנו לכל הכיוונים.

יצחק זיו: אחד מהכפרים הוא ביאר, הקרוב לצומת מי-עמי.

יצחק זיו: תושביו נאלצים לנסוע מרחק גדול כדי להסתובב ולהיכנס לכפרם.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם מתוכננת כניסה רב-כיוונית מסודרת לביאר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: האם יש תוכניות לשינוי תוואי כביש ואדי-ערה? 3.

יצחק זיו: אם כן – מה הן?

שאול מופז: 1.

שאול מופז: אני רוצה לומר שכביש ואדי-עארה, כביש 65, הוא כביש בין-עירוני, וקיימת הנחיה למרחקי מינימום בין צמתים מרומזרים בכבישים בין-עירוניים על מנת לאפשר זרימת תנועה לאורך הציר.

שאול מופז: לנוכח הסכנה הבטיחותית בפניות מלאות בכביש מסוג זה ולנוכח חוסר היכולת להקים רמזור, הוחלט על פניות ימניות בלבד בצומת האמור.

שאול מופז: 2–3.

שאול מופז: לנוכח מצוקת התנועה בכביש הזה, משרד התחבורה והבטיחות בדרכים שוקד בימים אלו על כמה פרויקטים בכביש 65.

שאול מופז: בטווח הזמן המיידי אנחנו עובדים במסגרת מוקדי סיכון, כפי שהסברתי קודם, על כ-60 אתרים או אזורים לשנת עבודה 2008, ומתוכננת הסדרה של כמה צמתים לאורך כביש ואדי-עארה וצומת ביאר.

שאול מופז: בכל העבודות מתוכננות סגירת מפרדות ומניעת אפשרות לפנייה מלאה בצמתים לא מרומזרים.

שאול מופז: בטווח הארוך מתוכנן ביצוע של מחלפונים לאורך הכביש.

שאול מופז: הכוונה היא להעביר בהקדם לות"ל – ועדה לתשתיות לאומיות – את התוכנית של המחלפונים בשנת 2008.

שאול מופז: צריך לזכור שזאת תוכנית עתירת משאבים.

שאול מופז: אני מאמין שריכוז המשאבים והמאמצים שהצגתי כעת יתגברו בצורה משמעותית את הבטיחות בכביש וישפרו משמעותית את השירות לתושבי האזור.

שאול מופז: אין דרך כל כמה מאות מטרים או קילומטרים ספורים להציב רמזור, שכן זה נוגד את ההיגיון התחבורתי והתעבורתי בכבישים בין-עירוניים.

שאול מופז: עם זה, לטווח הארוך זה מחלפונים, לטווח הקצר זה הסדרה של מוקדי סיכון באותם צמתים שיש בהם בעיה בטיחותית, ואכן, יש כמה צמתים כאלה בוואדי-עארה, והם יטופלו בשנת 2008 במסגרת 60 מוקדי הסיכון שהזכרתי קודם, בתקציב של כ-200 מיליון שקל.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: שאלה נוספת.

ואסל טאהא: אדוני השר, כפי שאתה יודע, הכניסות והצמתים לכפרים הערביים הם מאוד מסוכנים.

ואסל טאהא: חלקם הוסדר, וזה הפחית את התאונות הקשות והפחית את התאונות בכלל בכל הארץ, כתוצאה מהסדרת הצמתים האלה.

ואסל טאהא: יש צמתים מאוד מסוכנים שהועלו בפניך, כגון ואדי-ערה, שאני כבר שמעתי את התשובה, וצומת ג'דידה-מכר, שלפני יומיים עברתי משם, ומול עיני ראיתי תאונה מאוד קשה שהיו בה פצועים.

ואסל טאהא: כמעט לא עובר שבוע בלי תאונות בצומת הזה.

ואסל טאהא: כבודו הבטיח שהצומת הזה יוסדר, והוא מודע לסכנות הטמונות שם.

ואסל טאהא: האם בכוונת המשרד השנה לבצע ולהסדיר את התנועה?

שאול מופז: אמרתי קודם שכן.

שאול מופז: אמרתי שאנחנו הולכים לטפל במוקדי הסיכון בוואדי-עארה גם בשנת 2008 – זה בטווח הקצר.

שאול מופז: בטווח הארוך זה מחלפונים.

שאול מופז: אנחנו לא נוכל להקים רמזורים בכל אותם אתרים.

שאול מופז: האמן לי, אני מכיר אותם.

שאול מופז: אני נוסע בוואדי-עארה לא מעט.

שאול מופז: לכן, בטווח הקצר זה הסדרת בטיחות, נדמה לי שבקרוב של שני צמתים בוואדי-עארה.

שאול מופז: בטווח הרחוק זה מחלפונים.

שאול מופז: רק צריך לזכור שמחלפונים זה תקציבי עתק, ואני לא מאמין שזה יקרה בשנה הקרובה.

שאול מופז: יש תוכנית שבה יש עשרות מחלפונים שאנחנו רוצים להקים על מנת לפתור את בעיות הבטיחות, עם דגש על זרימת התנועה.

שאול מופז: אנחנו נידרש לקבוע סדרי עדיפויות ואנחנו עובדים עליהם בשנה הנוכחית.

שאול מופז: אני מאמין שתהיה לנו תוכנית סדורה לקראת 2009.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1774, של חבר הכנסת אברהם מיכאלי: ייקור מחירי הטיסות עקב ייקור מסי הנמל.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י' בטבת התשס"ח (19 בדצמבר 2007): פורסם כי ייתכן ששוב יתייקרו הטיסות מישראל, וזאת בשל החלטת משרדך להכפיל את מסי הנמל בנמל התעופה בן-גוריון, אשר לא עודכנו מאז 1991 .

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – בכמה יתייקרו מסי הנמל ומי קבע זאת?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: בכמה יתייקרו הטיסות?

שאול מופז: אנחנו עוסקים כיום בתוכנית רב-שנתית לנמל התעופה בן-גוריון.

שאול מופז: אני הייתי ב-13 באוקטובר של השנה החולפת, וסיכמנו את תוכנית העבודה הרב-שנתית.

שאול מופז: אני רוצה לומר שבמסגרת תוכנית העבודה הרב-שנתית תחום הבטיחות בתעופה, שהוא תחום אשר הוזנח לצערי מאז קום המדינה – אנחנו נכנסים לראשונה לתוכנית סדורה ומקיפה, רב-שנתית, על-פי המלצות של ועדת-לפידות – האלוף במילואים לפידות, מפקד חיל האוויר לשעבר, וההמלצות של ה-FAA, ויישום תיקון ליקויים על-פי ממצאי ה-ICAO.

שאול מופז: מדובר כאמור בתהליכים שיתמשכו שנים.

שאול מופז: כרגע התוכנית היא תלת-שנתית.

שאול מופז: אני מקווה שבמסגרת התוכנית התלת-שנתית וההשקעה של 550 מיליון שקל מתקציבי הרשות, אנחנו נוכל לטפל בכל סוגיית הבטיחות.

שאול מופז: מעבר לכך, אנחנו משקיעים גם בתחומים שקשורים במכשור – בטיפול במגדל הפיקוח בסוגיה של הכשרת הפקחים.

שאול מופז: אני הנחיתי להקים גם קרן ייעודית לבטיחות בתעופה.

שאול מופז: כפי שאמרתי קודם, הקרן הזאת – אנחנו כרגע עובדים בעבודת מטה לראות כיצד נממן אותה סופית.

שאול מופז: עקרונית, היא תמומן על-ידי העלאת אגרות.

שאול מופז: אני רוצה לומר שאגרות התעופה לא עודכנו משנת 1991, למעלה מעשור וחצי.

שאול מופז: האגרות שמשלמים בנמל התעופה בן-גוריון הן מהנמוכות בעולם, ודאי יחסית לשירות שמקבלים.

שאול מופז: במקביל לתהליכים שאני תיארתי, ממשלת ישראל, בהובלת משרד התחבורה והבטיחות בדרכים, פעלה ליישום של פתיחת השמים.

שאול מופז: חברת "אל על" לראשונה ויתרה על מעמדה כמוביל נקוב.

שאול מופז: המשמעות המיידית היא מתן אפשרות לחברות ישראליות להיכנס מיידית לשישה יעדים מרכזיים.

שאול מופז: את פריס כבר העברנו ל"ארקיע", ואנחנו ממתינים לפתוח את לונדון, מדריד, ברצלונה ומוסקבה.

שאול מופז: הגברת התחרות בין המפעילים השונים ללא ספק תוביל לירידת מחירי כרטיסי הטיסה, בהתחלה עד כדי 15%-10%, ואני מאמין שבעתיד אף קרוב ל-30%-25%.

שאול מופז: 1–3.

שאול מופז: ייקור האגרות – מדובר בכ-15 דולר בקירוב.

שאול מופז: אנחנו עדיין לא הגענו לסיכום בסוגיה הזאת.

שאול מופז: אבל בכל דרך, היא תהווה לכל היותר אחוזים בודדים ממחיר הכרטיס.

שאול מופז: אני לא מאמין שזה ישפיע על הצרכן, שכאמור ייהנה מהוזלה משמעותית מאוד במחיר הכרטיס.

שאול מופז: אנחנו חייבים למצוא את הדרך לגשר על הפערים הבטיחותיים בתוכנית מקיפה ורב-שנתית שאנחנו עמלים עליה.

שאול מופז: התוכנית הזאת, נדרשים לה למעלה ממיליארד שקל.

שאול מופז: כמחציתה כבר ממומנת על-ידי רשות שדות התעופה, והחלק האחר, בראייה רב-שנתית, ימומן חלקית על-ידי אגרות.

יצחק זיו: שאלה נוספת, בבקשה.

אברהם מיכאלי: אדוני השר, תודה.

אברהם מיכאלי: אכן, באמת פורסם שהאגרות בישראל הן מהנמוכות ביותר בעולם, ואולי מהסיבה הזאת קשה לבוא בטענות למה מעלים את האגרה הזאת.

אברהם מיכאלי: אדוני השר, עם זאת, אני מבין שכל חשיבתך ומטרתך באמת להגביר את הבטיחות בשדה התעופה, ותבורך על כך.

אברהם מיכאלי: יחד עם הבטיחות, שהיא באמת חשובה – ציינתי את זה גם קודם בדקת הנאום – לאחרונה באמת פורסם על הרעש שחוזר כנראה ליישובים מסביב לשדה התעופה, בגלל שאדוני השר או משרד התחבורה התירו טיסות לילה מחדש.

אברהם מיכאלי: זה מאוד מאוד מטריד את התושבים.

אברהם מיכאלי: יש מאות אלפי תושבים סביב שדה התעופה שכנראה הדבר הזה לא ייתן להם מנוח בלילה, אדוני השר.

יצחק זיו: חבר הכנסת מיכאלי, שאלה נוספת היא באותו נושא, ולא בנושא אחר.

שאול מופז: בכל אופן, ברשותך, אני אענה, אדוני היושב-ראש.

שאול מופז: אנחנו מטפלים גם בסוגיה הזאת.

שאול מופז: אנחנו בקשר עם כל ראשי הרשויות.

שאול מופז: הם היו אצלי לפני כחודשיים, ואנחנו סיכמנו שנעביר להם את לוח הטיסות המעודכן לאחר שאנחנו נסכם אותו עם חברות התעופה השונות.

שאול מופז: כל מה שנעשה יהיה על דעת ראשי הרשויות, ומתוך רצון להקל עד כמה שניתן על האזרחים בכל סוגיית טיסות הלילה.

שאול מופז: אנחנו לא הולכים לפתוח את הלילה לטיסות.

שאול מופז: אנחנו כן הולכים לקבוע חלונות מסוימים מאוד, לגבי מספר יעדים מצומצם, שבהם אם לא נעשה את זה לא נוכל לתת שירות לאזרחים שרוצים להגיע ליעדים האלה.

שאול מופז: לכן, אנחנו נצטרך למצוא את נקודת האיזון בין שתי הסוגיות הללו, ולנגד עינינו עומדות קודם כול שלוותם ומנוחתם של אזרחי מדינת ישראל בשעות הלילה.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1781, של חבר הכנסת מיכאל מלכיאור: הסטת משאיות לכביש 443.

יצחק זיו: חבר הכנסת מיכאל מלכיאור שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י' בטבת התשס"ח (19 בדצמבר 2007):

יצחק זיו: לאחרונה פורסם כי בכוונת משרד התחבורה לאסור נסיעת משאיות בכביש מס' 1 בשעות 06:00-–10:00.

יצחק זיו: החשש הוא כי החלטה זו תכביד את העומס בכביש 443, תגרום למעבר משאיות ורכב כבד דרך שכונות העיר מודיעין ותסכן את הילדים והתושבים, תאיץ את הבלאי בכבישים ותגרום לרעש, לזיהום אוויר ולפקקים שמהם יסבלו בעיקר תושבי מודיעין.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם הובא בחשבון הנזק העלול להיגרם מההחלטה?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: מה ייעשה כדי למנוע את הנזק?

שאול מופז: אני חושב שהסוגיה הזאת כבר באה על פתרונה, משום שההחלטה שמתייחס אליה חבר הכנסת מיכאל מלכיאור התקבלה במסגרת החלטת ועדת שרים לאיכות הסביבה ולחומרים מסוכנים בראשות השר להגנת הסביבה בספטמבר 2007.

שאול מופז: היא היתה יוזמה של המשרד להגנת הסביבה.

שאול מופז: הוחלט להנחות את משרד התחבורה והבטיחות בדרכים לצאת בפיילוט שלפיו תיאסר נסיעת רכבים כבדים בכביש מס' 1.

שאול מופז: הגורמים של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים ציינו במהלך הדיונים כי פרויקט דומה נוסה בעבר ללא הצלחה.

שאול מופז: מכל מקום, לאחר פניית השר להגנת הסביבה, הנחיתי את גורמי המשרד להשעות את הניסוי בשלב זה, לנוכח פניות אל השר להגנת הסביבה וגם אלי מצד תושבים, מצד משטרת ישראל ומצד גורמים נוספים.

שאול מופז: אנחנו בכל זאת נרצה להגביל לשעות מספר, בלי להעביר את המשאיות וכלי הרכב לכביש 443.

שאול מופז: נרצה לעשות ניסוי כלשהו של הגבלת תנועת משאיות בשעות העומס, בעיקר בבוקר, בכביש מס' 1, בכניסות לירושלים, ואולי למצוא דרכים אחרות להכוונה לשעות אחרות ביממה.

שאול מופז: אבל כרגע, אותו ניסוי שהוחלט עליו בוועדת השרים לאיכות הסביבה, לאחר פניות גם של אזרחים, גם של המשטרה וגם של גופים נוספים, גם אליו וגם אלי – אנחנו החלטנו שאת הניסוי הזה של העברת משאיות במקום בכביש מס' 1 דרך כביש 443 אנחנו מקפיאים בשלב זה.

מיכאל מלכיאור: מקפיאים – – –

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1796 של חבר הכנסת מאיר פרוש – אינו נוכח; לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת מאיר פרוש שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום כ"ד בטבת התשס"ח (2 בינואר 2008):

יצחק זיו: פורסם בכלי התקשורת כי חברת "אגד" ביטלה קמפיין חוצות נגד ראש הממשלה משיקולים פוליטיים.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – האם זה חוקי?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מה ייעשה בנדון?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה נמסרה לפרוטוקול) 1–3.

יצחק זיו: למשרדנו אין כל מידע על הקמפיינים המתוכננים או המבוטלים של "אגד".

יצחק זיו: הפרסום על גבי האוטובוסים הוא באחריות החברות המפרסמות בלבד.

יצחק זיו: עם זאת, עד כמה שהדבר תלוי במשרד התחבורה, עמדתנו היא שאין לפרסם פרסומות פוגעניות לחלק כזה או אחר מן הציבור על גבי אוטובוסים, אשר תפקידם לשרת את כלל האוכלוסייה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1804, של חבר הכנסת יעקב מרגי – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"ז בטבת התשס"ח (26 בדצמבר 2007): במסגרת תוכנית העבודה של משרד התחבורה, תוקצב כביש 40, בקטע מצומת גורל עד צומת אוהלים, להרחבה לארבעה נתיבים במסגרת התוכנית האסטרטגית לפיתוח הנגב והגליל.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: משרד האוצר טוען שהעביר את התקציב למשרד התחבורה.

יצחק זיו: האם הגיע התקציב למשרד? 2.

יצחק זיו: אם כן – מדוע הסלילה מתעכבת?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: האם הועבר התקציב לכביש 40 למטרה אחרת?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה נמסרה לפרוטוקול) מבדיקה שנערכה מול גורמי המקצוע עולה כי הפרויקט איננו מתעכב וכי התקציב קיים.

יצחק זיו: החברה הלאומית לדרכים פרסמה מכרז לבחירת קבלן לקידום הפרויקט.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1807, של חבר הכנסת איתן כבל – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"ז בטבת התשס"ח (26 בדצמבר 2007): לאחרונה נסלל כביש צמוד לשיכון גת-רימון בפתח-תקווה, והוא נפתח לתנועה ב-16 באוקטובר 2007.

יצחק זיו: עשרות תושבי שיכון גת-רימון חשופים למפגעים סביבתיים באופן יומיומי.

יצחק זיו: השכונה מיועדת להריסה, ולכן לא נבנה מיגון כלשהו.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: מדוע לא יפונו התושבים מייד? 2.

יצחק זיו: לחלופין, מדוע לא תמוגן השכונה מפני המפגעים?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) פרויקט דרך מס' 471, מכבית, נפתח לתנועה בחודש אוקטובר האחרון.

יצחק זיו: פרויקט זה הינו השלב הראשון בפרויקט החשוב של פתיחת מכבית כדרך רוחב המחברת את דרך מס' 4 לדרך מס' 6. 1.

יצחק זיו: במסגרת הפרויקט יש צורך בפינוי שטח גת-רימון.

יצחק זיו: האחריות לפינוי השטח היתה בידי עיריית פתח-תקווה.

יצחק זיו: בשל אי-פינוי השטח על-ידי העירייה התחילה החברה הלאומית לדרכים בביצוע הפינויים.

יצחק זיו: נכון להיום פינתה החברה ארבעה מבנים וחתמה על הסכמים עם כ-12 נוספים.

יצחק זיו: הצפי לסיום פינוי השטח הוא בעוד כשישה חודשים.

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: לאור זאת, בשל פרק הזמן הקצר הצפוי עד לסיום הפינוי, אין מקום למגן את השכונה.

יצחק זיו: היו"ר יצחק זיו: שאילתא מס' 1812, של חבר הכנסת אריה אלדד: נוהל צלילות המבוצעות על-ידי רשות הנמלים.

יצחק זיו: בבקשה.

יצחק זיו: חבר הכנסת אריה אלדד שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"ז בטבת התשס"ח (26 בדצמבר 2007):

יצחק זיו: הובא לידיעתי כי במסגרת הסכמים של רשות הנמלים עם קבלני הביצוע נקבע כי צלילות המבוצעות על-ידי רשות הנמלים ייעשו רק בחליפות יבשות ותחת נוהלי בטיחות קפדניים.

יצחק זיו: על אף זאת, נתקבלה בלשכתי תלונה על שני עובדים של מחלקת הצלילה באשדוד שפוטרו בעקבות דרישתם לצלול אך ורק בחליפות יבשות.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם המידע בדבר ההסכמים נכון?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – האם תיבדק התלונה?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מה ייעשה כדי להשמיע ולאכוף הוראות בטיחות בתחום זה?

שאול מופז: ראשית אני רוצה להבהיר כי מדובר בעובדי קבלן ולא בעובדי חברת נמל אשדוד.

שאול מופז: הקבלן שמעסיק את הצוללנים הוא חברת "אמקו-ים".

שאול מופז: 1–3.

שאול מופז: במסגרת חוזה עם חברת "אמקו-ים", שנחתם בשנת 2004, עוד בימי רשות הנמלים, יש סעיף המחייב את הקבלן להשתמש בחליפות יבשות, סעיף 6.4 בחוזה.

שאול מופז: בנוהלי רשות הנמלים משנת 2001 לא צוין נושא חובת הצלילה בחליפה יבשה.

שאול מופז: חברת הנמל תקפיד על מילוי סעיף זה בהסכם באמצעות התחייבות ביצוע של הקבלן בכל טופס בקשה לצלילה.

שאול מופז: לנושא זיהום הים, בדיקת המומחה ד"ר משה חיימוביץ, מנהל השירותים הווטרינריים ממשרד החקלאות, מראה כי תוצאות בדיקת מי הים נמצאו תקינות, וכי לאור זאת ניתן לאשר גידול דגים בבריכת נמל אשדוד.

שאול מופז: אלה הנתונים שקיבלתי מאנשי המקצוע ולאחר הבדיקה שנעשתה בעקבות השאילתא של חבר הכנסת אריה אלדד.

אריה אלדד: תודה, אדוני השר.

אריה אלדד: הנושא חושף בעיה בשני תחומים.

אריה אלדד: אחד, רשות הנמלים מתקשרת באמצעות קבלן אבל אינה מוודאת שהוא אוכף את ההוראות שכתובות בחוזה.

אריה אלדד: הרשות אכן עקבה אחר הנחיות הממשלה בעקבות פרשת הקישון, שבמקומות כאלה צוללים רק בחליפות יבשות, ובהתקשרות עם הקבלן היא וידאה שכך כתוב.

שאול מופז: לא וידאה ביצוע.

אריה אלדד: לא וידאה ביצוע, והעובדים שדרשו חליפות יבשות – פוטרו.

אריה אלדד: כלומר, הלקח הנלמד מהעובדים הוא: תסכנו את החיים שלכם, אפילו אם תקבלו סרטן, כי אף אחד לא יעמוד ויתבע מהקבלן המועסק – ולהבנתי הוא עדיין מועסק על-ידי רשות הנמלים – לעמוד בדרישות של החלטות הממשלה.

שאול מופז: אנחנו העברנו את ההנחיה הזאת שחברת הנמל תקפיד על מילוי של הסעיף הזה, ואנחנו נעקוב אחרי המילוי של הסעיף של חליפות יבשות ונוודא שאכן – בוודאי לא פיטורים, אלא אכיפה מוחלטת של ההנחיה הזאת.

אריה אלדד: מה בקשר לשני העובדים שפוטרו?

שאול מופז: לא קיבלתי את הנתונים על שני העובדים.

שאול מופז: אם תוכל להעביר אותם אלי נראה מה נוכל לעשות בעניינם.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1845, של חבר הכנסת מיכאל איתן – אינו נוכח; לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת מיכאל איתן שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ב' בשבט התשס"ח (9 בינואר 2008):

יצחק זיו: פורסם כי נחתם הסכם בין "אל על" ל"אמריקן איירליינס", הדורש אשרור של משרד התחבורה.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם יאשרר המשרד את ההסכם?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – האם ידוע לשר כי חברת "אמריקן", שרכשה את TWA, פעלה ופועלת בצורה מפלה נגד עובדי TWA הישראלים?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מה ייעשה כדי לסייע לעובדים הישראלים לממש את זכויותיהם?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יצחק זיו: בתשובת על השאילתא שלך, הריני להודיעך כי ביום 2 בינואר 2008 חתמתי על אישור הסכם code-sharing בין חברת "אל על" לחברת "אמריקן איירליינס".

יצחק זיו: 2–3.

יצחק זיו: סעיפים אלו בשאילתא שלך הם בטיפול הסתדרות העובדים הכללית ולא בטיפול רשות התעופה האזרחית.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1917, של חבר הכנסת דני יתום – אינו נוכח; לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת דני יתום שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ט"ז בשבט התשס"ח (23 בינואר 2008):

יצחק זיו: פורסם לאחרונה כי תוכנית הרכבת הקלה – שתאפשר נסיעה מהירה בין צפון תל-אביב לראשון-לציון – הגיעה למבוי סתום.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם המידע נכון?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מה ייעשה כדי לקדם את התוכנית?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) פרויקט הרכבת הקלה הינו אחד הפרויקטים החשובים ביותר בראייה של הסדרת התחבורה בישראל, בדגש בהסטת נוסעים מן הרכב הפרטי אל התחבורה הציבורית.

יצחק זיו: הפרויקט המתוכנן יהווה פתרון לכלל המטרופולין גוש-דן, ומשרד התחבורה משקיע את כל המאמצים לקדמו במהירות וביעילות האפשרית.

יצחק זיו: 1.

יצחק זיו: המצב שאליו מתייחסת השאילתא שלך קשור לחילוקי הדעות בנוגע לקו הירוק בלבד.

יצחק זיו: עיריית תל-אביב מבקשת פתרון שונה מן התוואי המוצע בקו הירוק, שהמשמעות שלו היא תוספת תקציבית לעבודות הקו של מיליארדי שקלים חדשים.

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: על-פי הנחייתי, בשלב זה הגופים נמצאים בשלבי משא-ומתן מתקדמים, ומשרד התחבורה והבטיחות בדרכים ימצא את הדרך לגשר על הפערים.

יצחק זיו: תודה לכבוד השר, שר התחבורה שאול מופז.

יצחק זיו: חברי הכנסת, תם סדר-היום.

יצחק זיו: הישיבה הבאה תתקיים מחר, יום רביעי, י"ד באדר א' התשס"ח, 20 בפברואר 2008, בשעה 11:00.

יצחק זיו: ישיבה זו נעולה.