ישיבת מליאה, כנסת 17, פרוטוקול מספר הישיבה העשרים-ושבע של הכנסת השבע-עשרה, 2006-06-26 00:00

דליה איציק: אדוני השר, חברי חברי הכנסת, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הכנסת.

דליה איציק: היום יום שני, ל' בסיוון התשס"ו, 26 ביוני 2006.

דליה איציק: הודעה למזכיר הכנסת, בבקשה.

אריה האן: ברשות יושבת-ראש הכנסת, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת –      לדיון מוקדם: הצעת חוק חינוך ממלכתי (תיקון - הגבלת מספר התלמידים בגן חובה ובכיתה בבית-ספר יסודי), התשס"ו-2006, מאת חברי הכנסת רוחמה אברהם וגדעון סער; הצעת חוק זכויות תלמידים עם לקויות למידה בחינוך הרגיל, התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב; הצעת חוק בית-העצמאות, התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת אפרים סנה וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (איסור עישון ברכב שיש בו קטינים), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת יורי שטרן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון - תסקיר השפעה על התחבורה ובטיחות התנועה), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת אחמד טיבי; הצעת חוק חינוך מיוחד (תיקון - שבוע הלימודים), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב; הצעת חוק ביקורי תלמידים בירושלים, התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב; הצעת חוק איסור כניסת גורמים מסחריים לבתי-ספר, התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב; הצעת חוק הרשות הלאומית לתרבות יהדות רוסיה, התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת יורי שטרן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לימוד חובה (תיקון - דיווח על קליטת תלמידים), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב; הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון - נציבות קבילות חיילים), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת רן כהן; הצעת חוק המרכז להנצחת ההעפלה, התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת אפרים סנה וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (סימון רמזורים במספר סידורי), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת יואל חסון; הצעת חוק זכויות התלמיד (תיקון - איסור החזקת נשק על-ידי תלמיד במוסד חינוך), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב; הצעת חוק הגנה על עובדים (חושפי עבירות ופגיעה בטוהר המידות או במינהל התקין) (תיקון - עונשין ותרופות), התשס"ו-2006, מאת חברת הכנסת שלי יחימוביץ; הצעת חוק הספורט (תיקון - מוסדות שיפוט פנימיים), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת אחמד טיבי וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לימוד חובה (תיקון - ביטול תשלומי הורים), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב; הצעת חוק הכנסת (תיקון - אשרור אמנות), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת גדעון סער; הצעת חוק דיווח על מצב הבטיחות בבתי-הספר בישראל, התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת יורי שטרן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הקרן לעידוד העסקת נשים, התשס"ו-2006, מאת חברת הכנסת עמירה דותן; הצעת חוק הרשות הממלכתית לתרבות ואמנות, התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת אחמד טיבי וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הכנסת (תיקון - התפלגות של סיעה), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת גדעון סער; הצעת חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (תיקון - פיקוח על מחירי מצרכים המיועדים לתינוקות), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת דוד אזולאי; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון - חובת אזהרה לעניין השימוש בטלפון נייד), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב; הצעת חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (תיקון - שוויון בהעסקה), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת אחמד טיבי וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק מינהל מקרקעי ישראל (תיקון - הקצאה שוויונית לאוכלוסייה הערבית), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת אחמד טיבי וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק מס רכוש וקרן פיצויים (תיקון - נציג ערבי בוועדת ערר), התשס"ו-2006, מאת חברי הכנסת אחמד טיבי, אברהים צרצור, טלב אלסאנע ועבאס זכור; הצעת חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית (תיקון - קביעת יעד אבטלה), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת דוד טל; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (ניכוי בגין הלוואה אפותיקאית), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת דוד טל; הצעת חוק הספורט (תיקון - הקצאת תקציב הולמת), התשס"ו-2006, מאת חברות הכנסת זהבה גלאון ואורית נוקד; הצעת חוק המים (תיקון - שמירה על מקורות המים), התשס"ו-2006, מאת חברי הכנסת דב חנין ומיכאל מלכיאור וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון מס' 9) (תיקון - תגמול לאחר פטירת נכה), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת חיים אורון; הצעת חוק קביעת אזורי עדיפות, התשס"ו-2006, מאת חברי הכנסת מוחמד ברכה, חנא סוייד ודב חנין; הצעת חוק תוכנית החירום הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2002 ו-2003) (תיקון - קצבת זיקנה), התשס"ו-2006, מאת חברת הכנסת אורית נוקד; הצעת חוק נסיעת חיילים ברכבת ישראל ובאוטובוסים ציבוריים, התשס"ו-2006, מאת חברת הכנסת אורית נוקד; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (פטור ממס להכנסות קשיש וניכוי הוצאות שכר דירה), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת דוד טל; הצעת חוק המכס, הבלו ומס הקנייה (ביטול פטור מיוחד) (תיקון - פטור לעיוור), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת דוד טל; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (ניכוי בשל טיפול רפואי וטיפול שיניים), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת דוד טל; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (ניכוי ריבית בגין משכנתה), התשס"ו-2006, מאת חברת הכנסת אורית נוקד; הצעת חוק שילוב מקורות אנרגיה מתחדשת במערכת ייצור החשמל, התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת יורי שטרן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק עידוד העסקת עובדים ישראלים בענף החקלאות, התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת רן כהן; הצעת חוק התקנת אמצעים למניעת נפילת ילדים מחלונות, התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב; הצעת חוק סיווג, סימון ואיסור שידורים מזיקים (תיקון - פרסומות וקדימונים מזיקים), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון - איסור מפגש עם חבר בארגון טרור), מאת חבר הכנסת אביגדור ליברמן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון - כשירות חבר ועדת הבחירות), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת יעקב מרגי; הצעת חוק מאבק באנטישמיות (תיקוני חקיקה), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב; הצעת חוק העונשין (תיקון - החמרת הענישה על עבירות בהשפעת אלכוהול), התשס"ו-2006, מאת חברת הכנסת רונית תירוש; הצעת חוק בחירות לגופים ציבוריים (תיקון - הגבלת כהונת יושב-ראש ועד עובדים), התשס"ו-2006, מאת חברת הכנסת רונית תירוש; הצעת חוק בתי-המשפט (תיקון - גיל פרישה), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת גלעד ארדן; הצעת חוק-יסוד: משאל עם, מאת חבר הכנסת גלעד ארדן; הצעת חוק הבחירות (דרכי תעמולה) (תיקון - איסור פרסום סקר בחירות), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת יואל חסון; הצעת חוק הבזק (תיקון מס' 13) (תיקון - המשך שידורי חדשות מקומיות ותוכניות מקומיות בענייני היום), התשס"ו-2006, מאת חברי הכנסת גדעון סער ושלי יחימוביץ; הצעת חוק החברות הממשלתיות (תיקון - הבטחת זכויות עובדים בהפרטה), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת דוד טל; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (זיכוי לסטודנטים), התשס"ו-2006, מאת חברת הכנסת אורית נוקד; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (פטור לסטודנט), התשס"ו-2006, מאת חברת הכנסת אורית נוקד; הצעת חוק עבודת נשים (תיקון - איסור עבודת יולדת במשמרות), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת דוד טל; הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (הליכי גבייה), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת מיכאל מלכיאור; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (דחיית תשלום מס), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת דוד טל; הצעת חוק מיסוי תשלומים בתקופת בחירות (תיקון - פטור מתשלום מס לבני נוער), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת דוד טל; הצעת חוק האזרחים הוותיקים (תיקון - הרחבת תחומי הנחות), התשס"ו-2006, מאת חברת הכנסת אורית נוקד; הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון - מס בשיעור אפס לתרופות), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת יעקב ליצמן; הצעת חוק עדכון הפנסיה למבוטחים בקרן פנסיה, התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת דוד טל; הצעת חוק פנסיה חובה, התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת אבשלום וילן; הצעת חוק זכויות החולה (תיקון - שמירת סודיות רפואית), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת יואל חסון; הצעת חוק זכויות החולה (תיקון - שמירת סודיות רפואית), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת יורי שטרן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק השתתפות בהוצאות טיפול בילדים, התשס"ו-2006, מאת חברת הכנסת סופה לנדבר וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק השתתפות בהוצאות טיפול בילדים, התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק פיצויי פיטורים (תיקון - הזכות לפיצויי התפטרות), התשס"ו-2006, מאת חברת הכנסת סופה לנדבר וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק עובדים זרים (תיקון - עובד זר בתחום הסיעוד), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב; הצעת חוק איסור הוספת פלואוריד למי השתייה, התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב; הצעת חוק הסדר הלוואות חוץ-בנקאיות (תיקון - עונשין), התשס"ו-2006, מאת חברת הכנסת אורית נוקד; הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון - פטור ממס במכירת תרופות מצילות חיים שאינן כלולות בסל הבריאות), התשס"ו-2006, מאת חברת הכנסת עמירה דותן; הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון - פטור ממס במכירת תרופות מצילות חיים שאינן כלולות בסל הבריאות), התשס"ו-2006, מאת חברי הכנסת קולט אביטל, רוחמה אברהם וגדעון סער וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון - פטור ממס במכירת תרופות מצילות חיים שאינן כלולות בסל הבריאות), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת דוד אזולאי; הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון - פטור ממס במכירת תרופות מצילות חיים שאינן כלולות בסל הבריאות), התשס"ו-2006, מאת חברת הכנסת רונית תירוש; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (חובת חבישת קסדה), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת גלעד ארדן; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון - עקר בית), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק לתיקון פקודת הסמים המסוכנים (גז הצחוק), התשס"ו-2006, מאת חברות הכנסת זהבה גלאון ואורית נוקד; הצעת חוק שותפות יישובים באזורי תעשייה מרחביים, התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת רן כהן; הצעת חוק האזרחות (תיקון - מעמד של ילד), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת יורי שטרן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק רישוי עסקים (תיקון - הטלת קנס בגין עבירות על תקנות איכות הסביבה), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת יורי שטרן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק יישוב סכסוכי עבודה (תיקון - בוררות חובה בשירותים ציבוריים הנשלטים על-ידי מונופולים ממשלתיים), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק העונשין (תיקון - החמרת העונש המזערי בעבירות מין), התשס"ו-2006, מאת חברי הכנסת אפרים סנה ועמירה דותן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון - הגבלת תשלום עבור זמן אוויר), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק הגנת השכר (תיקון - חובת מתן תלוש שכר לעובד), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת אפי איתם; הצעת חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גמלאות) (תיקון - קצבת שאירים ליתום), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק דמי מחלה (תיקון - זכאות לדמי מחלה מלאים מהיום הראשון להיעדרות), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - חישוב התגמול למשרתים במילואים), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק ועדות רפואיות (מזכיר ועדה וחובת גילוי מידע), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - תגמולים למשרתים במילואים), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון - הארכת תקופת הזכאות לקבלת פיצוי בגין פגיעה), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק שירותי דת במערכת הביטחון, התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת רן כהן; הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (הרכב המחלקה לחקירות שוטרים), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת אחמד טיבי וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (תיקון - העלאת אחוז החסימה), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת דני יתום; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - גמלת ניידות), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת חיים אורון; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון - ניהול פרוטוקול על-ידי ועדה מקומית), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת חיים אורון; הצעת חוק עבודת נשים (תיקון – אי-רציפות ימי אשפוז), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת יואל חסון; הצעת חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה (תיקון - הגנה וטיפול), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - מענק לחייל שהשתחרר משירות קבע ועבד בעבודה מועדפת), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת דני יתום; הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (התקנת מפות התמצאות בכניסה לערים, בתחנות מרכזיות, במרכזי הרשויות ובצומתי תחבורה ציבורית), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת יואל חסון; הצעת חוק פינוי יישובים במסגרת הסדר מדיני, התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת מוחמד ברכה וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לתיקון פקודת הרופאים (הגבלת כהונה של מנהלי בתי-חולים ואחיות ראשיות), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת אחמד טיבי וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון - תחולת החוק על מי שחדל להיות חייל), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת דני יתום; הצעת חוק שירות ביטחון (הוראת שעה) (תיקון - ביטול הוראת השעה), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת דני יתום; הצעת חוק הגנת השכר (תיקון - רישום שעות עבודה), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת דוד טל; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - קצבת תלויים וקצבת זיקנה), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב; הצעת חוק שירות המדינה (גמלאות) (תיקון - הכללת השירות הלאומי בוותק), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת אפי איתם; הצעת חוק קליטת חיילים משוחררים (תיקון - מימון השלמת השכלה תיכונית בעת שירות חובה), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב; הצעת חוק עבודת נשים (תיקון - איסור פגיעה בקידום תעסוקתי מקצועי), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת דוד טל; הצעת חוק עידוד התנדבות (סיעוד ושיקום ביתי), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב; הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון - סייגים לזכאות למלגה), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת דוד טל; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון - שייאות השן לתלמידים), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון - שירותי רפואת שיניים לילדי משפחות מצוקה), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת דוד טל; הצעת חוק זכויות החולה (תיקון - טיפול בזמן סביר), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת רן כהן; הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (הליכי גבייה), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק נאות-קדומים - השמורה הלאומית של טבע הארץ במקורות ישראל על שם הנשיא החמישי יצחק נבון), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת רן כהן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק יישוב סכסוכי עבודה (תיקון - בוררות חובה בשירות הציבורי), התשס"ו-2006, מאת חברת הכנסת סופה לנדבר וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון - מתן טיפול שיניים ושיקום הפה לילדים שעוברים טיפולים אונקולוגיים), התשס"ו-2006, מאת חברי הכנסת סופה לנדבר ויורי שטרן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק העסקת עובדים על-ידי קבלני כוח-אדם (תיקון - ביטול החוק), התשס"ו-2006, מאת חברת הכנסת סופה לנדבר וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק רשות השידור (תיקון - ביטול אגרה ומימון באמצעות תקציב המדינה), התשס"ו-2006, מאת חברת הכנסת סופה לנדבר וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון - מחירים באזור סחר חופשי באילת), התשס"ו-2006, מאת חברת הכנסת סופה לנדבר וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק מרכזי טיפול בנושא הפרעות אכילה, התשס"ו-2006, מאת חברי הכנסת סופה לנדבר ויורי שטרן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון - רכב כנכס שאין מופקת ממנו הכנסה חודשית), התשס"ו-2006, מאת חברי הכנסת סופה לנדבר ויורי שטרן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - שינוי שם המוסד), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת אחמד טיבי וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון - מימון הפסקת היריון), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת אחמד טיבי וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (סמכות שפיטה לפי פקודת הסמים המסוכנים), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת יואל חסון; הצעת חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (תיקון - פיקוח על מוצרי מזון בריאותיים), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת אפי איתם; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון - פקיעת התקשרות שנעשתה בעקבות מכירה מיוחדת), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב; הצעת חוק רשות השידור (תיקון - פטור מתשלום אגרה לחייל בודד), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת דני יתום; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (תקצוב "גלי צה"ל"), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת דני יתום; הצעת חוק לתיקון פקודת תעבורה (איסור נהיגה בשעת לילה מאוחרת לנהגים חדשים), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת דני יתום; הצעת חוק מס ערך מוסף (תיקון - פטור ממס במכירת תרופות מצילות חיים), התשס"ו-2006, מאת חברת הכנסת סופה לנדבר וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - עבודה מועדפת), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת יואל חסון; הצעת חוק דמי מחלה (היעדרות עקב היריון ולידה של בת זוג), (תיקון - תקופת היעדרות נוספת), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת יואל חסון; הצעת חוק לתיקון פקודת הסמים המסוכנים (הכרזה על סם מסוכן), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת שלמה ברזניץ; הצעת חוק עובדים זרים (תיקון - עובד זר בתחום הסיעוד), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת יואל חסון; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - פטור לסטודנטים), התשס"ו-2006, מאת חברת הכנסת אורית נוקד; הצעת חוק אחזקת כבישים ראשיים ברשויות המקומיות, התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק קליטת חיילים משוחררים (תיקון - השתתפות בשכר לימוד ללוחמים), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת דני יתום; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - עבודות מלצרות, טבחות, תחזוקה וניקיון באולמות ובגני אירועים כעבודה מועדפת), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת גלעד ארדן; הצעת חוק עבודת נשים (תיקון - הגבלת פיטורים של אשה השוהה במקלט לנשים מוכות), התשס"ו-2006, מאת חברת הכנסת קולט אביטל וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לתיקון פקודת הבנקאות (אישור ועדת הכלכלה להוראות ניהול בנקאי תקין), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת משה כחלון.

אריה האן: תודה רבה.

דליה איציק: חברי הכנסת, הכנסת מרכינה ראש בכאב לזכר שני לוחמי צה"ל, סגן חנן ברק וסמל ראשון פבל סלוצקר, זיכרונם לברכה, שנפלו בהתקפת חוליות המחבלים על מוצבם בגבול רצועת-עזה.

דליה איציק: אנו שולחים מכאן את תנחומינו למשפחות השכולות.

דליה איציק: אנחנו דואגים וחרדים לגורלו של החייל גלעד שליט, שנחטף אתמול באירוע הדמים.

דליה איציק: אנחנו מתפללים ומייחלים לחזרתו הביתה בריא ושלם.

דליה איציק: חברי הכנסת, לעניין אחר.

דליה איציק: אולי אם היו מקשיבים למשנתו של האיש הזה, היינו בכל זאת חוסכים אירועי דמים בשני הצדדים.

דליה איציק: בשבוע שעבר הלך לעולמו עיתונאי אמיץ וערבי גאה, לוטפי משעור, זיכרונו לברכה.

דליה איציק: בשל משמעות פעילותו לקירוב הלבבות, חשבתי שכדאי שנאמר עליו כמה מלים.

דליה איציק: ברשותכם, אני רוצה להעלות קווים לזכרו.

דליה איציק: ביום חמישי הייתי בביתו, ורעייתו וידה הראתה לי איך הוא שמט את העט לנצח תוך כדי כתיבת מאמר המערכת, ממש כך נפל.

דליה איציק: הוא נפטר בעת שכתב בביתו, בנצרת, את מאמר המערכת השבועי שלו לעיתון "א-סינארה".

דליה איציק: לוטפי היה המייסד והעורך של עיתון, שהפך בית-יוצר לעיתונאים ערבים רבים.

דליה איציק: הכרתי את האיש הזה אישית ואהבתי אותו.

דליה איציק: הוא היה אדם בעל כוח פנימי רב-עוצמה.

דליה איציק: בתקופה האחרונה של חייו הוא נאבק במחלה ממארת שקיננה בגופו עד שהכניעה אותו.

דליה איציק: היה לו מסר, שאולי אנחנו צריכים להקשיב לו: אין מריבה בעולם שאין פשרה בצדה.

דליה איציק: אין מחלוקת שאין לה פתרון.

דליה איציק: אין מציאות אנושית, קשה ככל שתהיה, שאנו רשאים להתעלם ממנה בלי לטפל בה.

דליה איציק: הוא נולד למשפחה ערבית נוצרית בעיירה הגלילית ראמה, ולמד באוניברסיטת חיפה.

דליה איציק: האהבה הגדולה שלו היתה העיתונות הכתובה, ולה הוא הקדיש את חייו.

דליה איציק: הוא עמד בנקודת המפגש שבין הערבים ליהודים.

דליה איציק: חלק מחברי הכנסת שיושבים כאן עכשיו הכירו אותו אישית.

דליה איציק: הוא היטיב לראות את המציאות הזאת מבפנים.

דליה איציק: היה לו עט שנון, ובעט השנון שלו הוא בחן את החולשות של החברה הישראלית והערבית ותבע את תיקונן.

דליה איציק: הוא היה אזרח נאמן למדינה, ששאף להשתלב בחברה האזרחית, אבל לא להיטמע בה.

דליה איציק: הוא חתר להגיע ליעד, שהמשפט שאולי מתאים לו ביותר הוא: להיות שווים, אבל שונים.

דליה איציק: שוויון אזרחי מלא, תוך שמירה על זהות של קולקטיב לאומי.

דליה איציק: הערבים רוצים להשתלב, הוא הסביר, אבל לא להידחק לשוליים.

דליה איציק: כעיתונאי הוא ראה את עצמו כשליח ציבור נאמן של המגזר הערבי, שכוחו היה גם בכתיבתו.

דליה איציק: האיש היחיד והמיוחד הזה היה הבריח המחבר בין יהודים לבין ערבים.

דליה איציק: הוא לא אתנו.

דליה איציק: וככזה נזכור אותו - הוא היה הישראלי הכי ערבי שהכרתי והערבי הכי ישראלי שהכרתי.

דליה איציק: הוא לא ויתר, הוא לא עשה הנחות לאף אחד – לא לפלסטינים ולא לישראלים.

דליה איציק: אם היה צריך, הוא גם הסתכסך עם קהילתו שלו.

דליה איציק: הוא יחסר לנו.

דליה איציק: אנחנו שולחים מהכנסת תנחומים לאלמנתו וידה היקרה, לבנותיו יארה ווריה ולבני המשפחה.

דליה איציק: יהיה זכרו ברוך.

דליה איציק: מצד אחר של העניין, ולהבדיל אלף אלפי הבדלות, אני רוצה לספר לכם שקיבלתי מכתב תודה והערכה לכם, חברי הכנסת.

דליה איציק: כותב לי ראש עיריית תמרה, עאדל אבו-אלהיג'א: "ברצוני להודות לך ולכל חברי הכנסת דרכך, מקרב לב, בשמי ובשם תושבי העיר תמרה והורי הקטינות" – אני חושבת שיכולנו לסמן "וי" ליד מעשה שהכנסת הזאת עשתה; שתי התינוקות היו כאן, נמצא להן פתרון, אני מקווה שהן בדרך לבריאותן, נמצא הכסף – "על קיום הדיון במליאת הכנסת ופניית

דליה איציק: כם לציבור בישראל לתרום מכספם למען הטיפול באותן קטינות מהעיר תמרה.

דליה איציק: כל זה מראה על ההתייחסות האנושית וההומנית שלך ושל חברי הכנסת בישראל.

דליה איציק: אני רוצה להדגיש בפנייך שהתייחסות אנושית ברמה זו מראה על כבוד האדם כאדם, וזה יכול לחזק את התקווה לחיים משותפים בין יהודים לערבים.

דליה איציק: אני מודה לך ולכל חברי הכנסת, ונקווה להרבה בריאות לך ולחברי הכנסת.

דליה איציק: תקוותנו לחיים שלווים ובריאים לכל תושבי המדינה".

מוחמד ברכה: גברתי היושבת-ראש, אני חושב שאנחנו בדרך הנכונה, וזה בעזרת הרבה אנשים טובים, אבל זה לא אומר שמסע התרומות ייפסק.

דליה איציק: כל מי ששומע אותי עכשיו - עדיין זקוקים לכסף.

דליה איציק: כל מי ששומע עכשיו ויכול לעשות מעשה טוב ולפתוח את כיסו, מתבקש לעשות כך.

דליה איציק: תודה לך על ההערה, חבר הכנסת ברכה.

דליה איציק: 1.

דליה איציק: אוזלת ידה המתמשכת של הממשלה בטיפול בעוטף-עזה;

דליה איציק: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לסעיף הראשון על סדר-היום: הצעות סיעות האיחוד הלאומי - מפד"ל - יהדות התורה ובל"ד--חד"ש--רע"ם-תע"ל להביע אי-אמון בממשלה.

דליה איציק: נתחיל עם הצעת האי-אמון שהגישו סיעות האיחוד הלאומי - מפד"ל ויהדות התורה: אוזלת ידה המתמשכת של הממשלה בטיפול בעוטף-עזה.

דליה איציק: בבקשה, חבר הכנסת צבי הנדל, המיקרופון שלך.

צבי הנדל: גברתי היושבת-ראש, כבוד השר, חברות וחברי הכנסת, אני מצטרף ליושבת-ראש הכנסת ושולח מעל במה זאת תנחומים לשתי המשפחות בשם כולנו, אני מאמין - גם למשפחתו של סמל ראשון פבל סלוצקר וגם למשפחתו של סגן חנן ברק, שניהם בני 20, צעירים בתחילת דרכם, לצערנו, סוף דרכם.

צבי הנדל: כולנו נושאים תפילה לחזרתו של רב"ט גלעד שליט, שנחטף, ואנחנו מקווים שיחזור בריא ושלם.

צבי הנדל: אני חייב להודות שגברתי היושבת-ראש ביקשה מאתנו לשקול אולי שלא לדון בהצעת האי-אמון, כי יש רגעים בחיים של מדינה, של אומה, שצריך לשלב ידיים ולעמוד בחזית אחת.

צבי הנדל: אחד הרגעים הוא באמצע מלחמה.

צבי הנדל: היה דיון אצלנו בסיעה והיו התלבטויות, אבל חלק מאתנו שמע את ראש הממשלה בוועדת החוץ והביטחון, ומאחר שהנושא שלנו לאי-אמון הוא בדיוק אוזלת ידה של הממשלה בטיפולה בביטחונם של יישובי עוטף-עזה – ההתנהלות השחצנית, אני ואפסי עוד, שכנעה אותנו שאם היה לנו אי-אמון בממשלה עד היום, אז מהיום הוא כפל כפליים.

צבי הנדל: אוי לה למדינה שאלה מנהיגיה.

צבי הנדל: זה מה שיש לו להגיד לחברי כנסת ביום ששניים מהבנים נרצחו ואחד חטוף.

צבי הנדל: אבל אולי הוא יגדל, הוא עוד צעיר.

צבי הנדל: לצערי הגדול, ביום כזה - אמרתי ואני חוזר ואומר - הייתי מצפה, היו מצפים הרבה יהודים טובים, שבלי לשנות דעה, מותר שלאדם תהיה דעה, מותר שיהיו חילוקי דעות, אבל מותר להתנצל בפני מתיישבי חבל-קטיף שגורשו ממקומם.

צבי הנדל: ביום כזה, שבו קורה מה שקורה, בחודש כזה, או בימים כאלה, שבהם קורה מה שקורה בעוטף-עזה ובעיקר בעיר שדרות - ולבי אתם, והלוואי שבעזרת השם גם את זה נצליח סוף-סוף למגר - היה ראוי שראש ממשלה יגיד: תשמעו, לי יש דרך משלי ואני חושב שאנחנו צריכים ככה וככה.

צבי הנדל: כיבוש, וכל מיני מלים מפוצצות, שלא מן העניין, אבל זכותו.

צבי הנדל: אבל, אני מתנצל, כי כל מלה שאמרתם, לצערי הגדול, ספוגה בדם של ילדינו, מהימים האחרונים, ובפחד של ילדי שדרות.

צבי הנדל: והקיבוצים מסביב, שרק לא רוצים להחצין - אצלם יש צניעות.

צבי הנדל: הם שייכים - אנשי שמאל, הם לא שחצנים.

צבי הנדל: הם לפחות שותקים, מקבלים את זה בשקט.

צבי הנדל: אף שלא אחד מהם אומר לי, כמעט כולם: לא לזה פיללנו.

צבי הנדל: כשאמרו לנו שההתנתקות תיתן לנו לגיטימציה לביטחון בדרום, ואוי למי שירים את ידו על מדינת ישראל אחרי שלא יהיה יהודי אחד בחבל-עזה, לא יהיה שום חשבון אצלנו - לא לזה פיללנו, אמרו לי הקיבוצניקים.

צבי הנדל: עכשיו הם יושבים בשקט, כי הם תמכו, הם הפגינו.

צבי הנדל: ראש הממשלה, בשחצנות, ביוהרה, מספר שיש רוב חברי כנסת.

צבי הנדל: הבהיר לו דווקא חבר הכנסת יוסי ביילין, שלהתכנסות שלו, לא בדיוק יש לו רוב בכנסת, נראה שאין לו רוב.

צבי הנדל: אבל לא זאת השאלה, זאת שאלה פוליטית.

צבי הנדל: ינסה לשכנע, לקנות, לשחד, יעשה מה שיעשה.

צבי הנדל: כן יצליח, לא יצליח.

צבי הנדל: אני תפילה שלא יצליח.

צבי הנדל: אעשה יחד עם חברי כל מאמץ שלא יצליח.

צבי הנדל: אבל מותר קצת נימוס, קצת לרדת באוקטבות של היוהרה.

צבי הנדל: גם שר הביטחון, שנתתי לו קרדיט, כי אין לי ברירה, כי הוא שר הביטחון ואני רוצה שהוא יצליח, כי זאת המדינה היחידה שיש לנו, ומי אם לא שר הביטחון?

צבי הנדל: וכל יומיים הצהרות מתלהמות: בתוך עשרות שעות, ובתוך עשר שעות, ובתוך זה, ונעשה ככה וככה.

צבי הנדל: השאריות הקטנות של כושר ההרתעה שהיה לנו, הרגנו אותן, שחקנו אותן עם כל דיבור נוסף.

צבי הנדל: תשתקו ותעשו, אם אתם חושבים שצריך לעשות.

צבי הנדל: אם חושבים שצריך לדבר, אז דברו.

צבי הנדל: לא כל היום לייצר מין משחק כזה, שצריך למצוא חן בעיני המפגינים, מצד אחד, ומצד שני להעביר מיני מסרים מגומגמים, ובסוף לא עושים כלום.

צבי הנדל: אז היום, אני מאמין, ריבונו של עולם עדי, אולי אני רוצה להאמין, שמה שהפעם אני שומע אצל ראש הממשלה ושר הביטחון, באמת הם מתכוונים.

צבי הנדל: עושה רושם, בעיני, ניכרים דברי אמת, והרצח הזה של שני החיילים וחטיפת החייל השלישי כנראה כן עשה איזה זעזוע.

צבי הנדל: אבל מי יודע אם לא גם עכשיו בצד השני יושבים בדיוק אותם מחבלים, רוצחים, ראשי ממשלה כאלה או אחרים, שנבחרו בעת האחרונה - בזכות הגירוש שלנו משם ה"חמאס" התחזק.

צבי הנדל: אולי הם יושבים ואומרים: אבל הם כבר אמרו והם כבר איימו, אז מי לידך יתקע שבאמת הפעם אנחנו צריכים לפחד?

צבי הנדל: כי הרי אבו-מאזן מתחנן בפניהם ואומר: תראו, הפעם זה בידיכם למנוע כניסת צה"ל לחבל-עזה.

צבי הנדל: יגידו: טוב, כבר איימו.

צבי הנדל: לכן, אין לנו אמון בממשלה הזאת, ודווקא בגלל האירועים שקורים כרגע.

צבי הנדל: ואני לא מדבר על הטיפול של הרגעים האלה, שאני לא יודע אם אנחנו עושים יותר או פחות ברגעים האלה.

צבי הנדל: אני נותן את כל הקרדיט לממשלה, רק שיביאו את הילד החמוד הזה הביתה מה שיותר מהר.

צבי הנדל: והכול כשר בעיני - דיבורים ולחצים ומלחמה וכניסה ויציאה, הכול כשר בעיני.

צבי הנדל: אבל כשאתה מסתכל על ההתנהלות של החודש האחרון, אתה מסתכל על ההתנהלות שהביאה למה שקרה בימים האחרונים, או אתמול בבוקר, אתה לא יכול שלא לעמוד פה על הבמה הזאת, עם כל הכאב ועם כל הרצון לעשות את שילוב הידיים הזה בתוך העם ולהגיד: די, נמאס, הממשלה הזאת צריכה ללכת מהעולם.

צבי הנדל: לא מהעולם חס וחלילה, ללכת מהשלטון, ללכת לאופוזיציה ולהביא מישהו שיודע לשלוט.

צבי הנדל: והדבר האחרון, הבוקר, כאילו שר הביטחון אין לו מה לעשות ואין לו בעיות בחזית הדרומית, והכול כמנהגו, הוא שולח צווים למתיישבים ביהודה ושומרון, לקראת פינוי אפשרי, שאם יהיה או לא יהיה גירוש יהודי נוסף של יישובים כאלה או אחרים, הוא לא רוצה לראות אותם בתחום הזה.

צבי הנדל: הוא מוציא להם צווים.

צבי הנדל: חשבתי, טוב, לא הוא עוסק בזה, בטח יש מפקדים שעוסקים בזה.

צבי הנדל: לא, הוא קיים ישיבות מטה, לא אחת ולא שתיים, והיו דיונים מעמיקים, כאילו זאת הבעיה היום.

צבי הנדל: אנשי ש"ס, אתם שומעים?

צבי הנדל: שר הביטחון, הבעיה הגדולה שלו עכשיו, אם המתיישבים ביהודה ושומרון, אלה שיש סיכוי שיצעקו או יפגינו, כן יהיו בזמן הפינוי, שעוד לא יודעים אם הוא יתקיים או לא.

צבי הנדל: הבוקר שלחו להם צווים.

צבי הנדל: בזה מתעסק שר הביטחון.

צבי הנדל: לא בבעיות אחרות.

צבי הנדל: כאילו שזאת מדינה אחרת.

צבי הנדל: זה מצד אחד מטפל בצווים האלה, מצד שני ראש הממשלה מסביר ארוכות לכל העולם וגם לנו היום, רוב הישיבה, איך תהיה ההתכנסות וכמה זה טוב, וכמה הוא הצליח כבר קצת להקטין את התנגדות העולמית.

צבי הנדל: כאילו, ריבונו של עולם, יש בעולם גויים שיפריעו לו לגרש יהודים מארצם?

צבי הנדל: מה אכפת להם.

צבי הנדל: הם רק לא מבינים אותו, והם אומרים לו שהם לא מבינים אותו, כי בטרור נלחמים, ולא בורחים ממנו.

צבי הנדל: בזה הוא משתעשע ובזה הוא חושב שהוא יציל את המולדת.

צבי הנדל: צר לי, גם ביום כזה אנחנו חייבים לעמוד כאופוזיציה אחראית, לדרוש את הפלת הממשלה.

צבי הנדל: ואם זה לא יהיה היום ולא בשבוע הבא ולא בעוד חודש, בוא יבוא הרבה יותר מהר ממה שאתם חושבים, כי הממשלה הזאת לא ראוי לה שתמשיך בשלטון.

צבי הנדל: תודה.

דליה איציק: תודה לך, אדוני, חבר הכנסת צבי הנדל.

דליה איציק: אנחנו עוברים להצעת האי-האמון הבאה מטעם סיעות בל"ד, חד"ש ורע"ם-תע"ל בנושא: פעולת צה"ל בעזה שגרמה למותם של אזרחים, נשים וילדים חפים מפשע.

דליה איציק: אני מזמינה את חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה לנמק את הצעת האי-אמון.

ג'מאל זחאלקה: גברתי היושבת-ראש, רבותי חברי הכנסת.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו הגשנו את הצעת האי-אמון לפני האירועים של היממה האחרונה.

ג'מאל זחאלקה: הגשנו את הצעת האי-אמון לאחר שראינו, וכולם ראו, איך הממשלה הנוכחית לא עושה שום דבר בשביל לעצור את מעגל הדמים, איך הממשלה הנוכחית הולכת בקו של הסלמה.

ג'מאל זחאלקה: מה שלא הולך בכוח, הולך בכוח גדול יותר.

ג'מאל זחאלקה: בעקבות זה, מאז מונתה, או נבחרה הממשלה הזאת, ומונה לשר הביטחון מר עמיר פרץ, נהרגו 85 פלסטינים בשטחים הכבושים, בגדה וברצועה, אבל בעיקר ברצועת-עזה.

ג'מאל זחאלקה: רובם אזרחים, חלק גדול מאוד מהם ילדים.

ג'מאל זחאלקה: את התמונות כולם ראו בטלוויזיה, ויש תמונות שלא ראו בטלוויזיה, אבל בוודאי, המעשים של הממשלה קירבו את המוות והרחיקו את החיים מאנשים רבים בארץ.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו הגשנו את האי-אמון ביודענו שיש נכונות בצד הפלסטיני להגיע להפסקת אש.

ג'מאל זחאלקה: הממשלה הנוכחית, בדרכים פתלתלות, בכל מיני תירוצים מצוצים מן האצבע, מתחמקת מהפסקת אש, מסרבת לחסוך בחיי אדם ומגלגלת - - -

יורם מרציאנו: אנחנו יורים "קסאמים"?

ג'מאל זחאלקה: אפשר להפסיק את ירי ה"קסאמים".

ג'מאל זחאלקה: בבקשה, מחר אפשר.

יורם מרציאנו: למה אתם לא עושים כלום?

יורם מרציאנו: למה אתה לא קורא להחזיר את החייל הביתה?

יורם מרציאנו: הרי הוא אזרח מדינת ישראל, אתה אמור לייצג גם אותו.

דליה איציק: לדעתי, הוא עומד להגיד את זה, חבר הכנסת מרציאנו.

ג'מאל זחאלקה: גם לזה אתייחס בסוף דברי.

ג'מאל זחאלקה: לא עליתי לדוכן כדי לדבר על מה שקרה ביממה האחרונה.

ג'מאל זחאלקה: אני מדבר על המצב שהיה בחודשיים האחרונים, ואני רוצה לדעת מה יהיה בשנה הבאה, איך אפשר לחסוך בחיי אדם, איך אפשר למנוע הרג של אזרחים, גם יהודים וגם ערבים, בארץ הזאת.

ג'מאל זחאלקה: יש לנו קו ברור בעניין הזה, מעולם לא סטינו ממנו.

ג'מאל זחאלקה: ידוע לממשלה שאפשר להגיע להפסקת אש.

ג'מאל זחאלקה: ממשלת מצרים ניהלה דיונים אינטנסיביים עם כל הארגונים הפלסטיניים, ללא יוצא מן הכלל, אפילו רסיסי ארגונים, והגיעו להסכמה על "הודנה" ועל הפסקת אש.

ג'מאל זחאלקה: מה היתה הבעיה?

ג'מאל זחאלקה: שממשלת ישראל לא מוכנה להתחייב להפסקת אש.

ג'מאל זחאלקה: הרבה מהארגונים אמרו: איך אנחנו נסכים להפסקת אש כאשר ממשלת ישראל ממשיכה את החיסולים, ואומרת לנו שהיא תמשיך להרוג בנו, והיא גם עושה את זה?

ג'מאל זחאלקה: זה מצב שבו ממשלת ישראל מטעה את דעת הקהל הבין-לאומית, מטעה את דעת הקהל המקומית ומטעה את הציבור הישראלי, ולצערנו הרב, התקשורת משתפת אתה פעולה.

ג'מאל זחאלקה: לא אומרים את כל האמת לציבור.

ג'מאל זחאלקה: האמת היא ברורה, מעולם היא לא היתה כל כך ברורה; הצד הפלסטיני מוכן להפסקת אש, ממשלת ישראל לא רוצה הפסקת אש.

יורם מרציאנו: - - -

ג'מאל זחאלקה: למה היא לא רוצה הפסקת אש?

ג'מאל זחאלקה: כי המדיניות שלה, גברתי היושבת-ראש, היא להכניע את העם הפלסטיני, לא להגיע להסדר.

ג'מאל זחאלקה: אין בממשלה הזאת אפילו הרצון - אני לא אומר אפילו העמדות – המינימלי להגיע להסדר מאוזן עם העם הפלסטיני.

ג'מאל זחאלקה: אין.

ג'מאל זחאלקה: אני אפילו לא רוצה לדבר על קווי היסוד, באיזו צורה להגיע להסדר.

ג'מאל זחאלקה: אפילו נקודת המוצא הפשוטה, של רצון להגיע להסדר, אין בממשלה הזאת.

ג'מאל זחאלקה: הממשלה הזאת רוצה לעשות הכול בצד אחד, רוצה להכניע את העם הפלסטיני ולא להגיע להסדר מאוזן אתו כדי להגיע לשלום.

ג'מאל זחאלקה: לא רוצה אפילו לנהל משא-ומתן רציני.

ג'מאל זחאלקה: אז מי האחראי כאן לשפיכות הדמים?

ג'מאל זחאלקה: מי שמונע הפסקת אש הוא האחראי לשפיכות הדמים, אין מלים אחרות.

ג'מאל זחאלקה: אם אתה יכול למנוע הרג של אנשים, אם אתה יכול למנוע שפיכות דמים ואתה לא עושה את זה, אז אתה אחראי, מה עוד שאתה ממשלה.

ג'מאל זחאלקה: לכן, אני מפנה קריאה לכל מי שרוצה לחסוך בחיי אדם, ללחוץ על ממשלת ישראל כדי שתסכים להפסקת אש.

ג'מאל זחאלקה: העניינים כל כך ברורים, אין דרך אחרת.

ג'מאל זחאלקה: אני שומע מהיום את פעמי המלחמה, את חצוצרות המלחמה, את הדהירה של הטנקים, של הנגמ"שים, של כלי המשחית למיניהם לעבר רצועת-עזה כדי לעשות - - -

יורם מרציאנו: ושל אמא של גלעד שליט, שרוצה שהבן שלה יחזור הביתה.

ואסל טאהא: שתוק כבר.

יואל חסון: מלה אחת לא אמרת על זה.

דליה איציק: חבר הכנסת מרציאנו - - -

ג'מאל זחאלקה: אין הבדל - גברתי היושבת-ראש, אני מבקש את הגנתך.

ג'מאל זחאלקה: אין לי בעיה עם קריאות ביניים, אבל מותר לי לקרוא קריאת ביניים בדבריך?

ג'מאל זחאלקה: זאת השאלה.

ג'מאל זחאלקה: זה הדבר הראשון, אני חושב שזה העניין העיקרי.

ג'מאל זחאלקה: במסגרת של הסכם כזה אפשר לפתור הרבה בעיות, ביניהן הבעיה של השבוי.

ג'מאל זחאלקה: הוא לא חטוף, דרך אגב, בפעולה צבאית - - -

יעקב אדרי: הוא לא חטוף?

ג'מאל זחאלקה: הוא לא חטוף.

ג'מאל זחאלקה: יש גבול להזניית השפה, כל שפה - עברית, ערבית, אנגלית.

יורם מרציאנו: שבוי זה במלחמה.

יורם מרציאנו: אין לי שום טענה - - -

יעקב אדרי: אני מבין שהוא הלך מרצונו הטוב לרצועת-עזה.

יעקב אדרי: ככה אתה אומר.

ואסל טאהא: רובם - - -

ג'מאל זחאלקה: אדוני השר, גברתי היושבת-ראש, אמרתי שבחודשיים האחרונים נהרגו 85 פלסטינים.

ג'מאל זחאלקה: גם להם יש אמהות.

ג'מאל זחאלקה: יש לי חדשות בשבילך, אדוני השר, ולכל חברי הכנסת ולכל הצופים בבית; גם לפלסטינים יש אמהות; גם להרוג פלסטיני יש אמא; גם לאסיר פלסטיני בכלא הישראלי יש אמא.

בנימין אלון: תגיד את זה לחאלד משעל.

ג'מאל זחאלקה: גם לאנשים שנחטפו מרצועת-עזה או משכם, כשנכנס הצבא - - -

יואל חסון: גם לאסמאעיל הנייה יש אמא.

ג'מאל זחאלקה: יש היום בבתי-הכלא בישראל אלפי אסירים פלסטינים, לא אחד ולא שניים, כמעט 5,000.

ג'מאל זחאלקה: יש להם 5,000 אמהות, ובעיני, 5,000 האמהות לא שונות - או כמשפחה, ממשפחתו של גלעד.

ג'מאל זחאלקה: אבל, מה מציעה ממשלת ישראל לפלסטינים עכשיו?

ג'מאל זחאלקה: בואו נניח את הדברים על השולחן, והשר אדרי יענה.

ג'מאל זחאלקה: מה אתם אומרים לפלסטינים?

ג'מאל זחאלקה: אתם אומרים להם: שחררו את השבוי כדי שנוכל לכבוש את רצועת-עזה.

ג'מאל זחאלקה: זה מה שאתם אומרים להם, זה המסר שאתם מעבירים לפלסטינים.

ג'מאל זחאלקה: כשיש שבויים מקובל שעורכים משא-ומתן.

ג'מאל זחאלקה: אני קורא לממשלת ישראל לנהל משא-ומתן בעניין הזה, זה הכול.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה שהוא ישוחרר, וגם הרבה אסירים פלסטינים צריכים להשתחרר.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

בנימין אלון: אתך צריך לנהל משא-ומתן?

ראובן ריבלין: אתם רוצים לנהל משא-ומתן גם על תל-אביב וירושלים.

דליה איציק: אני מזמינה את השר המקשר, את חבר הכנסת יעקב אדרי, לעלות ולהשיב על האי-אמון בשם הממשלה.

קריאה: מה עם זרקאווי?

יעקב אדרי: גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, בראשית הדברים אני רוצה להביע תנחומים בשם ממשלת ישראל למשפחות חללי צה"ל, סמל ראשון פבל סלוצקר וסגן חנן ברק, זיכרונם לברכה, וכמובן, לאחל החלמה מהירה לפצועי צה"ל ולחזק את משפחת שליט.

יעקב אדרי: אני חושב שמוטב היה שהצעות האי-אמון לא היו מונחות לפנינו היום, לא זאת ולא זאת.

יעקב אדרי: אפשר להתחשב.

יעקב אדרי: יש אחת שבכלל לא רלוונטית להיום, על השנייה נדמה לי שאני באופן אישי עניתי.

יעקב אדרי: אבל צריך לכבד את זה.

יעקב אדרי: אתם אמרתם, ואני רוצה לענות קודם לחבר הכנסת צבי הנדל.

יעקב אדרי: אני חושב שכבר לפני שבועיים אמרתי שנעשה בזמן האחרון מאמץ מרוכז גדול מאוד, ואני רוצה לדבר על הנושא עצמו, על הטיפול ביישובי עוטף-עזה.

יעקב אדרי: אכן, אמרתי את זה במפורש, בהתחלה המיגון התנהל בעצלתיים, וחבל שזה היה כך.

יעקב אדרי: אמרתי את הדברים פה בכנות לפני שבוע-שבועיים.

יעקב אדרי: אני חושב שהיום זה נכנס להילוך גבוה.

יעקב אדרי: עובדים שם יום ולילה על מנת למגן את כל היישובים, לרבות את שדרות.

יעקב אדרי: התחילו עם גני-הילדים - הרציונל מאוד פשוט, כמובן, שילדים קטנים צריכים את המיגון לידם.

יעקב אדרי: היום עושים תוכנית מקיפה לבתי-הספר, ואני מאוד מקווה שהעניין הזה יסתיים במהרה.

גדעון סער: מתי זה במהרה, אדוני השר?

יעקב אדרי: גדעון, אמרתי שבראשית התהליך זה הלך לא טוב, ואני חושב שהממשלה בסופו של דבר קיבלה - - -

גדעון סער: מבקר המדינה חוקר את העניין.

יעקב אדרי: גם מבקר המדינה התייחס לעניין, וגם אני התייחסתי ואמרתי את הדברים בצורה הכי ברורה.

יעקב אדרי: אני מאוד מקווה שזה ילך - - -

בנימין אלון: הוא לא דיבר על המיגון.

בנימין אלון: הוא דיבר על הטיפול בעוטף-עזה, שכל הזמן מפגיזים שם.

יעקב אדרי: תיכף נגיע גם לזה.

יעקב אדרי: הוא דיבר על המיגון כמיגון, והדברים כתובים.

יעקב אדרי: אני חושב שבעניין הזה יש שינוי, יש עבודה, ואני יודע שיש צוות שלם של משרד הביטחון שיושב בשדרות ועושה עבודה יום ולילה.

יעקב אדרי: אני מאוד מקווה שהמיגון יסתיים כמה שיותר מהר.

יעקב אדרי: במקביל, כמובן, צה"ל עושה ויעשה כמיטב יכולתו בכל מיני אמצעים, לרבות השבוע כששלפו שני אנשים.

יעקב אדרי: בעניין הזה יש מגוון שלם של פעולות של צה"ל על מנת לצמצם, על מנת למנוע את הירי.

יעקב אדרי: אני מאוד מקווה שהממשלה הדו-ראשית הזאת, שנמצאת היום בפלסטין, תתעשת, אחרת יצטרכו לשלם שם אחד-אחד.

יעקב אדרי: כל אחד יצטרך לשלם על מה שקורה.

יעקב אדרי: לא נוכל להבליג לאורך זמן.

יעקב אדרי: ברשותכם, אעבור לחלק השני, של חבר הכנסת זחאלקה.

יעקב אדרי: ציפיתי שחבר כנסת ישראלי יאמר גם כמה מלים - בכל זאת, נפלו חיילים.

יעקב אדרי: חבר הכנסת זחאלקה, זה במקרה בגבולות 1967.

יעקב אדרי: המוצב הישראלי נמצא ליד קיבוץ כרם-שלום, ובכל זאת נכנסו.

יעקב אדרי: חשבנו שמדברים על הפסקת אש.

יעקב אדרי: על איזו הפסקת אש אתה מדבר, כאשר אבו-מאזן קורא להפסקת אש ובאותה נשימה "חמאס" עושה את מה שהוא עושה?

ואסל טאהא: - - - יורים שם.

יעקב אדרי: אנחנו יודעים בוודאות שה"חמאס" עומד מאחורי כל העניין הזה, לרבות החטיפה.

יעקב אדרי: לא יוכלו להתנער מהעניין הזה.

יעקב אדרי: איזו צביעות להגיד פה, מעל הדוכן הזה, שרוצים הפסקת אש.

יעקב אדרי: מי שרוצה, צריך גם לנקוט צעדים; לפחות להיענות לבקשה של יושב-ראש הרשות שביקש להפסיק את ירי ה"קסאמים".

יעקב אדרי: הוא ביקש.

יעקב אדרי: מישהו נענה לו?

יעקב אדרי: אף אחד.

יעקב אדרי: זה מדבר ככה והשני מבצע, או מוציא לפועל.

ג'מאל זחאלקה: האם הממשלה מוכנה להפסקת אש?

יעקב אדרי: אני אענה לך, חבר הכנסת זחאלקה.

יעקב אדרי: מעולם לא יזמנו - - -

ג'מאל זחאלקה: ממשלתך מוכנה להפסקת אש?

ג'מאל זחאלקה: זו השאלה.

אריה אלדד: את מי אתה מייצג?

ג'מאל זחאלקה: אני מייצג את האינטרסים של עצמי.

יעקב אדרי: חבר הכנסת זחאלקה, אני נתתי לך - - -

דליה איציק: חבר הכנסת זחאלקה, אני לא מרשה.

יעקב אדרי: חבר הכנסת זחאלקה, נתתי לך את התשובה הכי פשוטה.

יעקב אדרי: אם היו רוצים להפסיק את האש אז היו מפסיקים.

ג'מאל זחאלקה: מה עמדת ממשלת ישראל?

יעקב אדרי: אני מבטיח לך, מעולם לא קרה שממשלת ישראל יזמה או פתחה באש סתם.

יעקב אדרי: אין דבר כזה, אלא עשינו פעולות להגן - - -

ג'מאל זחאלקה: מסתירים מהציבור.

ג'מאל זחאלקה: הם לא רוצים שהציבור ידע שממשלת ישראל מסרבת להפסקת אש.

ראובן ריבלין: - - -

יעקב אדרי: חבר הכנסת זחאלקה, אמרתי לך, הרשות הפלסטינית ביד אחת אומרת להפסיק וביד שנייה, של ה"חמאס", יורה ויורה ויורה.

יעקב אדרי: על זה תהיה תשובה.

יעקב אדרי: אני קורא מכאן לשחרר מהר מאוד את החייל, אחרת התשלום יהיה יקר מאוד.

יעקב אדרי: אני אומר, התשלום יהיה יקר מאוד.

ג'מאל זחאלקה: תגיד כן או לא, אתם בעד הפסקת אש?

ג'מאל זחאלקה: אתם מוכנים להגיע להסכם?

ג'מאל זחאלקה: בבקשה, תגיד כן או לא.

דליה איציק: חבר הכנסת זחאלקה, מספיק.

יעקב אדרי: חבר הכנסת זחאלקה, אני מבין את הלהט שלך להגן על הטרור.

יעקב אדרי: לא שמעתי ממך מלה אחת פה מהדוכן של כנסת ישראל, שאתה קורא לשחרר את החייל הישראלי השבוי.

יעקב אדרי: אתה לא שולח איחולי החלמה.

יעקב אדרי: כאשר היה מקרה שנפגעה משפחה, לא היה חבר כנסת שעלה על הדוכן ולא השתתף בצערם ואיחל איחולי החלמה.

יעקב אדרי: כולנו עשינו את זה.

יעקב אדרי: לא שמעתי חצי מלה ממך.

יעקב אדרי: ככה אתה מתנהג.

יעקב אדרי: ככה אתה חושבים שאתם מוסיפים משהו?

ג'מאל זחאלקה: - - -

יעקב אדרי: אני מצטער, רצינו לשמוע ממך.

יעקב אדרי: גם אמרנו לך את הדברים.

יעקב אדרי: אתה בא ואומר - - -

צבי הנדל: אתה מאשים את הציבור - - -

ג'מאל זחאלקה: אני מאשים את העיתונות שהיא מסתירה מהציבור.

דליה איציק: חבר הכנסת זחאלקה, אני קוראת אותך לסדר פעם ראשונה.

קריאה: - - -

דליה איציק: הפריעו לך, אף שאמרת דברים - - -

יעקב מרגי: - - -

אריה אלדד: "חמאס" זה ארגון טרור - - -

ג'מאל זחאלקה: - - -

יעקב אדרי: חבר הכנסת זחאלקה, חבר הכנסת אלדד, בשבוע שעבר ראינו תופעה מאוד מעניינת, ופה מדברים על הפסקת אש.

יעקב אדרי: בשבוע שעבר היתה פגישה, נדמה לי בעקבה, ואוּלמרט, ראש הממשלה, לחץ את ידי אבו-מאזן, או שהם התחבקו שם.

יעקב אדרי: מה עשו ה"חמאס" לאבו-מאזן?

יעקב אדרי: צלבו אותו.

יעקב אדרי: אני מקווה שאתם עוקבים אחרי העיתונות הערבית, מה שעשו לו - איזה פשע, הוא לחץ את ידו של אוּלמרט.

יעקב אדרי: ככה רוצים הפסקת אש?

ראובן ריבלין: אוֹלמרט.

צבי הנדל: אוֹלמרט.

יעקב אדרי: לשיטתכם, אוֹלמרט.

יעקב אדרי: בסדר.

יעקב אדרי: אוֹלמרט.

צבי הנדל: ראש ממשלה הוא לא, לפחות את השם תיתן לו.

יעקב אדרי: ראש הממשלה אוֹלמרט.

יעקב אדרי: בסדר.

יעקב אדרי: ראיתי איך צלבו את אבו-מאזן בגלל לחיצת היד או החיבוק, אינני יודע.

יעקב אדרי: רבותי, בכל מקרה, לא תהיה חסינות ליורי "קסאמים" ואף לא לשולחיהם.

יעקב אדרי: גם השימוש השלילי שעושים פעילי הטרור באוכלוסייה האזרחית - אנחנו לא רוצים לפגוע בשום אוכלוסייה אזרחית.

יעקב אדרי: אבל מה לעשות שכל ירי ה"קסאמים" נעשה מתוך האוכלוסייה האזרחית בכוונה ובמכוון.

יעקב אדרי: מערכת הביטחון עושה מאמץ ומשקיעה אמצעים שונים על מנת להימנע מפגיעה בחפים מפשע מכל סוג שהוא.

יעקב אדרי: אנחנו באמת מצטערים על כל פגיעה באזרחים.

יעקב אדרי: עם זאת, אין כל כוונה לתת לחוליות הטרור להמשיך ולפגוע באזרחי מדינת ישראל.

יעקב אדרי: מערכת הביטחון תהיה נחושה להמשיך בקו הזה עד שיהיה שקט.

יעקב אדרי: כשיהיה שקט, אפשר יהיה להמשיך לדבר.

יעקב אדרי: תודה רבה.

דליה איציק: תודה לך, אדוני השר.

דליה איציק: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לדיון.

דליה איציק: הדיון יהיה דיון משולב על שני הנושאים.

דליה איציק: ועדת הכנסת קבעה מסגרת דיון של שלוש דקות.

דליה איציק: אשר על כן אני מזמינה את חבר הכנסת גדעון סער.

דליה איציק: אחריו – חבר הכנסת יואל חסון.

דליה איציק: לא קיבלתי שם מישראל ביתנו.

דליה איציק: בבקשה, אדוני חבר הכנסת סער.

גדעון סער: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, אנחנו החלטנו היום - כאשר על סדר-יומה של הכנסת היתה הצעת אי-אמון מטעמנו, מטעם סיעת הליכוד, בשל הכוונה למנות סגני שרים - שבעת שעם ישראל כולו מתפלל לשלומו של החייל שנחטף, זה לא היום להציע את ההצעה בנושא הזה.

גדעון סער: אנחנו נגיש אותה ביום אחר.

גדעון סער: עם זאת, אנחנו בוודאי נצביע בעד ההצעה שהוגשה על-ידי סיעות אחרות בבית, סיעת יהדות התורה וסיעת האיחוד הלאומי - מפד"ל, להביע אי-אמון בממשלה על אוזלת ידה המתמשכת בטיפול בעוטף-עזה.

גדעון סער: יש לנו רק סיבה אחת, גברתי היושבת-ראש, להביע אי-אמון בממשלה, והיא שהממשלה נכשלה.

גדעון סער: הכישלון הוא כל כך ברור, כל כך חד-משמעי, כאשר אתה רואה את התגברות הירי על יישובי עוטף-עזה, על שדרות, מאותם מקומות אשר לפני שנה היו שם יישובים והם הוחרבו.

גדעון סער: ועדיין אני זוכר את הסעיף בהחלטת הממשלה בנושא ההתנתקות, שבוודאי זוכר אותו כמוני חבר הכנסת ריבלין, שההתנתקות תביא לשיפור המצב הביטחוני בטווח הארוך.

גדעון סער: בטווח הארוך.

ראובן ריבלין: לעזוב את תל-אביב.

גדעון סער: ואני שואל, מה זה הטווח הארוך הזה.

גדעון סער: הרי לא עברו יום ולא יומיים, והמצב מידרדר, ולממשלה אין תשובות.

גדעון סער: ולא רק שאין לה תשובות, היא עושה טעויות על טעויות.

גדעון סער: והיא נחשפת באוזלת ידה.

גדעון סער: שרת החוץ, באמירה אומללה, באה ואומרת שפגיעה בחיילים היא לא טרור, והיום היא צריכה להוביל את הסברת ישראל בין האומות על רקע מה שקרה רק אתמול בבוקר בכרם-שלום.

גדעון סער: אדוני השר, על רקע כל זה, איך יכולים להציע נסיגה עוד יותר עמוקה בשומרון וביהודה וכך לחשוף את כל מרכזי האוכלוסייה – את הוד-השרון, את כפר-סבא ואת אור-עקיבא – לירי ארטילרי ודאי שיגיע מיהודה ומהשומרון אם תהיה נסיגה חד-צדדית אשר תשאיר את השטח הפקר לאותם ארגוני טרור?

גדעון סער: לכן, הממשלה לא רק שגתה, היא גם אינה לומדת את הלקח מהטעויות שלה.

גדעון סער: על כן היא אינה ראויה לאמון.

גדעון סער: אנחנו ודאי לא נוכל להצביע בעד ההצעה השנייה, שהיא – כפי שעמדו על כך כאן – מאשימה את המתגונן, דהיינו את ישראל, ולא את התוקפן, אבל אנחנו ודאי נצביע בעד ההצעה אשר מצביעה על אוזלת ידה של הממשלה.

דליה איציק: אדוני, תודה לך.

דליה איציק: חבר הכנסת יואל חסון, בבקשה.

דליה איציק: אחריו - מישראל ביתנו; האם אני רואה כאן מישהו?

דליה איציק: בבקשה להירשם אצל המזכיר.

דליה איציק: אחריו - מהעבודה-מימד, ואני רואה את חבר הכנסת אבישי ברוורמן.

דליה איציק: אחריו - חבר הכנסת דוד אזולאי.

דליה איציק: חבר הכנסת יואל חסון, בבקשה.

דליה איציק: שלוש דקות.

יואל חסון: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, ברשותכם, ברצוני להתחיל בתפילה להשבתו בשלום של גלעד שליט.

יואל חסון: אחינו כל בית ישראל הנתונים בצרה ובשביה, העומדים בין בים ובין ביבשה, המקום ירחם עליהם ויוציאם מצרה לרווחה ומאפלה לאורה ומשעבוד לגאולה, השתא בעגלא ובזמן קריב ונאמר אמן.

יואל חסון: חברים, אל המקום הזה, הכנסת, צופים היום תושבי ישראל, ובעיקר משפחת שליט, והם רוצים להרגיש שכולנו נושאים תפילה היום, בכל השפות, בכל הדתות, כולנו יחד, להשבת גלעד שליט לישראל.

יואל חסון: דווקא בזמן הזה, בשעות האלה, ראש הממשלה, שר הביטחון, שרת החוץ וגורמים נוספים, ראש המטה הכללי – כולם עוסקים בשאלה איך להביאו הביתה ואיך לעשות זאת בצורה האחראית והנכונה ביותר.

יואל חסון: דווקא כאן, ביום הזה, היינו צריכים שכל סיעות הבית יתאחדו סביב העניין הזה וסביב הממשלה וייתנו לה את האפשרות ואת האחריות להביא לכאן את גלעד בצורה הנכונה.

יואל חסון: אנחנו רואים כאן שוב, בעיקר כמובן מהסיעות הערביות, צביעות.

יואל חסון: כמו שאמר קודם השר, כאשר נפגעה המשפחה בעזה – והיה ברור לחלוטין שזה לא מצד ממשלת ישראל, אבל בכל זאת נפגעה משפחה – כולם עמדו על הבמה הזאת, וחלק אפילו התנצלו, אף שלא היו צריכים, אבל ודאי הביעו תנחומים וצער וגינו את הדבר והצטערו עליו.

יואל חסון: מהצד השני אף פעם לא שומעים כאן גינוי או מלה, ורק מדברים על הצד השני, שגם לו יש אמהות.

יואל חסון: נכון שגם לאסמאעיל הנייה יש אמא וגם לחאלד משעל יש אמא.

יואל חסון: אם שני האנשים האלה, וגורמים נוספים, לא ידעו, ולא ייקחו אחריות, ולא ידאגו להשיב את החייל הזה הביתה, לצערי לאמהות שלהם לא יהיו בשורות טובות, ולא רק להן, כי לממשלת ישראל יש הזכות המלאה ביותר להחזיר בשלום את החייל הזה.

יואל חסון: כמו שאמרתי, הממשלה נוהגת באחריות ומנסה להביא להשבת החייל בדרכי שלום ודיפלומטיה, אבל אם לא נצליח בדרך הזאת, אנחנו יודעים להגיע גם בדרכים אחרות.

יואל חסון: אבל, הגיע הזמן, דווקא בזמן הזה, לגלות טיפה אחריות.

יואל חסון: לראות היום את סיעות המפד"ל, יהדות התורה והאיחוד הלאומי מצטרפות לאי-אמון – לדיון באי-אמון – עם הסיעות הערביות, שכלל לא מקבלות את העובדה שקרה כאן משהו, ולא רואות בזה משהו חמור, אלא רואות בזה עוד דבר - שבוי.

יואל חסון: הוא חטוף, והוא חייל שאנחנו נעשה הכול כדי לשחרר אותו.

יואל חסון: כדאי מאוד – ודאי במפלגות הערביות – שידעו ברגעים קשים להיות גם קצת, טיפה, סולידריים עם העם שהם חיים יחד אתו.

יואל חסון: תודה רבה.

דליה איציק: חבר הכנסת חסון, תודה לך.

דליה איציק: אנחנו נעבור לחבר הכנסת דוד אזולאי.

דליה איציק: אדוני, בבקשה.

דליה איציק: קודם חבר הכנסת אבישי ברוורמן, ואתה, חבר הכנסת אזולאי, אחריו.

דליה איציק: אדוני, זאת טעות שלנו.

דליה איציק: אתך הסליחה.

דליה איציק: אדוני, בבקשה.

דוד אזולאי: - - - ש"ס.

אבישי ברוורמן: גברתי יושבת-ראש הכנסת, חברי, נאמר שזמן לכל דבר ועת לכל חפץ.

אבישי ברוורמן: הבית הזה, יש בו הצעות אי-אמון בלא הרף, ואני בטוח שהן גם יחזרו חדשות לבקרים, כי בדמוקרטיה תפקיד האופוזיציה לבקר ולנסות להפיל את הממשלה.

אבישי ברוורמן: אבל היום, כשאנחנו פה, יהודים וערבים כאחד, עם כל הכאב, במצב שגלעד חטוף, במצב שהאזור עומד ויש בו רתיחה, זה הזמן לגלות איפוק.

אבישי ברוורמן: זה לא הזמן להציג הצעות אי-אמון.

אבישי ברוורמן: זה הזמן לעשות את כל המאמצים – שאני מתפלל שהם בצד הפלסטיני, בצד הישראלי ובצד הבין-לאומי – להביא את גלעד הביתה.

אבישי ברוורמן: לא רק שייעשה פה צדק למשפחתו של גלעד, אלא שכל האזור, גם עזה – הדברים יכולים להתגלגל לתוצאות שאף אחד לא מעוניין בהן.

אבישי ברוורמן: אנחנו במצב מורכב.

אבישי ברוורמן: הציפייה של הממשלה הזאת היא לשלום בין שני העמים, העם הערבי והעם היהודי, והשאיפה היא לחלוקת הארץ ולבנות פה יחדיו את ארץ הקודש לבני ישמעאל ולבני יצחק.

אבישי ברוורמן: אבל מדינת ישראל לא יכולה להסכים לכך שגל הטרור וה"קסאמים" לא ייפסק.

אבישי ברוורמן: כאשר מנסים להגיע להסדר צריך להקשיב לכל הקולות, אבל בתקופה הזאת צריך קודם כול לשמור על ביטחון מדינת ישראל ולהחזיר את גלעד הביתה, לשמור על כוח ההרתעה שלנו, על משמעות המאזן הביטחוני של מדינת ישראל מול העולם הערבי, ומצד שני – לחתור לשלום.

אבישי ברוורמן: אני בטוח שכל יושבי הבית הזה מצֵרים על הרג אזרחים חפים מפשע ואין אחד שרוצה בכך.

אבישי ברוורמן: יהיו עוד דיונים בבית הזה, כשיחזור החטוף הביתה, כשהתהליכים, אני מקווה, יעברו את גל האלימות, ותהיה ביקורת, והביקורת תהיה לגיטימית.

אבישי ברוורמן: אבל, רבותי, זה לא הזמן.

אבישי ברוורמן: דווקא כאן – האיפוק בתקופה הזאת יהיה טוב לכולנו.

דליה איציק: אדוני, תודה.

אבישי ברוורמן: לכן, גברתי היושבת-ראש, חברי, עם כל הכאב, היום אנו צריכים לעשות הכול כדי שהתבונה תביא את גלעד הביתה, שהאזור יחזור לשפיות – לא בכוח, כי למדינת ישראל יש כוח רב.

אבישי ברוורמן: אנחנו מצפים היום לחוכמה במנהיגות הפלסטינית.

אבישי ברוורמן: אני מתפלל שנמצא את הדרך להבטיח גם שגלעד יחזור הביתה וגם שהאזור יירגע.

אבישי ברוורמן: לכן, הממשלה הזאת, ששוקדת על ביטחון ישראל – אנחנו דוחים את הצעת האי-אמון הזאת.

אבישי ברוורמן: היא לא במקום, היא לא בזמן.

אבישי ברוורמן: אני מתפלל שגלעד אומנם יחזור בשלום הביתה.

דליה איציק: אמן.

דליה איציק: חבר הכנסת דוד אזולאי, בבקשה.

דליה איציק: אחריו - חבר הכנסת אביגדור ליברמן.

דוד אזולאי: גברתי היושבת בראש, עמיתי חברי הכנסת, ראשית, תנחומים למשפחות השכולות, משפחת ברק ומשפחת סלוצקר; שלא תוסיפו לדאבה עוד.

דוד אזולאי: ברכת רפואה שלמה לפצועים, ונישא כולנו תפילה ליושב במרומים שבעזרת השם גלעד יחזור הביתה, שלם בממונו, שלם בגופו, שלם בכל אשר לו.

דוד אזולאי: גברתי היושבת-ראש, ימים קשים עוברים על עם ישראל, וכולנו דואגים איך תיגמר הפרשה של גלעד ואיך הוא יחזור הביתה.

דוד אזולאי: מי לא נושא תפילה ומי לא דואג, עד שתיגמר התקופה הזאת ועד שגלעד, בעזרת השם, יחזור לביתו?

דוד אזולאי: שמעתי הבוקר כמה חברי כנסת מכובדים מאוד שמחסלים חשבון עם שר הביטחון ודורשים לפטרו, או שאומרים: זה המחיר שאנו משלמים על חוסר הניסיון שלו.

דוד אזולאי: חברי חברי הכנסת, לא זאת העת לחסל חשבונות; לא זה הזמן לפגוע בדבר הרגיש לנו ביותר, הביטחון.

דוד אזולאי: בזמן כזה אנחנו חייבים כולנו - איש את אחיו יעזורו ולאחיו יאמר חזק.

דוד אזולאי: אסור לנו, בימים אלה, לרפות את ידיהם של הנושאים בעול הביטחון, ואנו חייבים לחזק את האנשים גם אם אנחנו לא מסכימים אתם.

דוד אזולאי: אני רוצה להזכיר לאלה שתוקפים את שר הביטחון הנוכחי, שה"קסאמים" לא התחילו היום, בחודשיים האחרונים.

דוד אזולאי: הם התחילו בתקופת שר שיש לו רקורד עשיר ומפואר בצה"ל וניסיון רב.

דוד אזולאי: כבר בתקופתו נפלו מאות "קסאמים" על שדרות.

דוד אזולאי: זה לא התחיל היום.

צבי הנדל: לא.

צבי הנדל: בודדים נפלו.

דוד אזולאי: ידידי יודע יפה.

דוד אזולאי: שנינו ישבנו באופוזיציה, וכבר אז נפלו "קסאמים" – אחרי ההתנתקות.

דוד אזולאי: לכן, אני מציע, בואו נהיה קצת הגונים, וגם ניתן קרדיט לאיש.

דוד אזולאי: אני גם מציע לממשלה, בפרקי אבות נאמר:

דוד אזולאי: אמור מעט ועשה הרבה.

דוד אזולאי: לא צריך להתרברב.

דוד אזולאי: יש מה לעשות – תעשו.

דוד אזולאי: לא צריך כל שני וחמישי להגיד את הדברים.

דוד אזולאי: אבל גם לחברי מותר לי להגיד: סייג לחוכמה שתיקה.

דוד אזולאי: גברתי היושבת-ראש, אני רוצה גם לפנות לשר המתאם, והעלה זאת כאן חבר הכנסת הנדל: לא נאה ולא יאה, ביום שכולנו נדרשים לאחדות – דווקא ביום הזה לחלק צווים ביהודה ובשומרון?

דוד אזולאי: למה?

דוד אזולאי: מה היה קורה אם זה היה מחכה עוד יום, עוד יומיים, עוד שבוע?

דוד אזולאי: סוף העולם?

דוד אזולאי: סוף העולם?

דוד אזולאי: מחר אנחנו הולכים להתכנסות?

דוד אזולאי: מה היה קורה?

דוד אזולאי: תאמין לי שלא היה קורה דבר.

דוד אזולאי: הייתי מצפה משר הביטחון שיפעיל שיקול דעת ויגיד: רק רגע.

דוד אזולאי: זה לא צריך לקרות היום.

דוד אזולאי: היום אנחנו מתפללים לשלומו של הנעדר.

דוד אזולאי: היום כולנו כואבים וכולנו פצועים על מה שקרה אתמול.

דוד אזולאי: לא היה צריך לעשות את זה.

דוד אזולאי: גברתי היושבת-ראש, לסיום אני חייב להגיד לך שסיעת ש"ס - - -

אריה אלדד: אתמול תפסו אחד שבא לכותל להתפלל לשלומו, ותפסו אותו - - -

דוד אזולאי: חבר הכנסת אלדד, אמרתי – מה אני אגיד לך, אתה שואל אותי?

דוד אזולאי: אני מאמין שזו שגגה שנפלה.

דליה איציק: חבר הכנסת אזולאי, תסיים.

דוד אזולאי: אני כבר מסיים.

דוד אזולאי: סיעת ש"ס ביקרה היום בשדרות, וסגן ראש הממשלה אלי ישי פתח שם לשכה.

דוד אזולאי: אני רוצה להגיד לכם שנפגשנו עם התושבים ושמענו אותם.

דוד אזולאי: מה התושבים רוצים?

דוד אזולאי: הם רוצים דברים פשוטים: ביטחון, שקט וחיים טובים.

דוד אזולאי: על זה נאמר, אשרי העם שככה לו.

דוד אזולאי: תודה.

דליה איציק: תודה.

דליה איציק: אדוני חבר הכנסת אביגדור ליברמן, בבקשה.

דליה איציק: אחריו - חברת הכנסת שרה מרום-שלו.

אביגדור ליברמן: גברתי היושבת-ראש, כבוד השר, כנסת נכבדה, תרשו לי, קודם כול, לשלוח תנחומים ולחזק את משפחות הנפגעים.

אביגדור ליברמן: אני באמת מתפלל שקודם כול נשחרר את החייל ונראה אותו אתנו, זה באמת קודם לכול.

אביגדור ליברמן: אבל שמעתי דווקא את נציג ש"ס, ואני באמת מתפלא.

אביגדור ליברמן: אם "קסאמים" נפלו לפני הקמת הממשלה, זאת הצדקה לכך ש-100 "קסאמים" נופלים בתוך כמה ימים על עיר כמו שדרות?

אביגדור ליברמן: אני חושב שלהיפך.

אביגדור ליברמן: המסקנה היא ברורה: הרי הזהרנו לפני ההתנתקות שמחכה לנו רק הגברת הטרור, וכל מעשה השטות הזה, שנקרא התנתקות, יתפרש אצל אחרים כחולשה, כחוסר יכולת שלנו לעמוד בפני טרור.

אביגדור ליברמן: זה בדיוק מה שקורה.

אביגדור ליברמן: כשאתה מדבר על הכשל הנקודתי, או על כישלון בנקודה מסוימת – זה פשוט לא נכון.

אביגדור ליברמן: בחודשיים האחרונים, יום אחרי יום, תוקפים את שדרות ואת צפון הנגב ב"קסאמים".

אביגדור ליברמן: יתירה מזאת, כל מדיניות ההבלגה – הרי גם פה, לא רק הפוליטיקאים, אלא למעשה כל הדרג הביטחוני, כל מערכות הביטחון, היו נגד מדיניות ההבלגה.

אביגדור ליברמן: כל מערכת הביטחון, גם צה"ל וגם שירותי הביטחון האחרים, המליצו על מדיניות אחרת, שהיא הפוכה לגמרי: כל הזמן ליזום, וכל הזמן להכניס את המחבלים ואת הטרוריסטים למגננה.

אביגדור ליברמן: במקום להכניס אותם למגננה ולהרתיע אנחנו נרתעים בעצמנו.

אביגדור ליברמן: על זה כן חייבים לתת את הדין.

אביגדור ליברמן: לא יכול להיות שהדרג המקצועי הביטחוני ממליץ על מדיניות מסוימת, והשר, משיקולים פוליטיים, כובל את ידי צה"ל.

אביגדור ליברמן: אלה עובדות.

אביגדור ליברמן: אדוני, חבר הכנסת דוד אזולאי, אני רוצה להזכיר לך שגם כאשר יצאנו מכל הסיפור הזה של ההתנתקות, והשלמנו את הבריחה הזאת – אני זוכר, ואני יכול להגיד לך את כל הציטוטים של כל גדולי האומה, שאמרו: אם יהיה עוד "קסאם" אחד, נרעיש את כל עזה.

אביגדור ליברמן: דיברנו כל כך הרבה וכל כך התלהמנו, איפה כל ההבטחות האלה?

אביגדור ליברמן: איפה כל ההגנה על כל היישובים האלה?

אביגדור ליברמן: יתירה מזאת, כשאני שומע היום את ראש הממשלה, גם בוועדת החוץ והביטחון וגם בנאום, שהוא ממשיך בשטות הזאת של ההתכנסות.

אביגדור ליברמן: לאן זה מוביל?

אביגדור ליברמן: אני אומר לך שאין שטות יותר גדולה מלדבר היום על ההתכנסות.

דוד אזולאי: - - -

אביגדור ליברמן: קודם כול, צריך להבין שאריאל שרון לפחות היה מר ביטחון, ואהוד אולמרט רחוק מלהיות מר ביטחון.

אביגדור ליברמן: דבר שני, לצערי, כשהובלנו את נושא ההתנתקות – כששרון הוביל את ההתנתקות היתה בציבור תמיכה גדולה בכך.

אביגדור ליברמן: היום רוב הציבור מתנגד בתוקף להתכנסות.

אביגדור ליברמן: יתירה מזאת, גם אלה שתמכו בזמנו בהתנתקות מצטערים היום.

אביגדור ליברמן: תסתכל: 70% מאלה שתמכו בזמנו בהתנתקות מאוכזבים היום.

דליה איציק: אדוני, תודה.

אביגדור ליברמן: כשאין שום תמיכה ציבורית, כשאין שום תמיכה פוליטית, אי-אפשר להוביל מהלכים כאלה.

אביגדור ליברמן: זה רק מפלג את העם.

אביגדור ליברמן: לכן, אני קורא לראש הממשלה להתעשת, לרדת מכל עניין ההתכנסות ולקבוע מדיניות ברורה, שתבטיח ביטחון, קרי – לתת יד חופשית לצה"ל ולכוחות הביטחון לעשות את מה שהם יודעים ולתת להם גיבוי פוליטי.

אביגדור ליברמן: תודה.

דליה איציק: אדוני, תודה.

דליה איציק: חברת הכנסת שרה מרום-שלו, בבקשה.

דליה איציק: אחריה - חבר הכנסת .

דליה איציק: חברת הכנסת מרום-שלו, קחי לך את הזמן, עוד חצי דקה.

דליה איציק: אנחנו נמתין לך בסבלנות.

דליה איציק: גברתי, בבקשה.

שרה מרום שלו: גברתי היושבת-ראש, חברי הכנסת, שתי הצעות האי-אמון היום קשורות למצב הקשה ששורר בחודשים האחרונים בעזה ובעוטף-עזה, אבל אני לא יכולה לעמוד פה היום מעל דוכן הכנסת ולא להתייחס לאירוע הקשה שקרה אתמול בדרום הרצועה, סמוך לקיבוץ כרם-שלום.

שרה מרום שלו: ראשית, רצוני לשלוח את תנחומי למשפחות של חנן ברק ושל פבל סלוצקר, שני גיבורים, מלח הארץ, שהיו בתחילת חייהם ונרצחו באכזריות בידי טרוריסטים נתעבים.

שרה מרום שלו: יהי זכרם ברוך.

שרה מרום שלו: אני גם מתפללת, עם כל עם ישראל, לשלומו של החייל גלעד שליט ולחזרתו בשלום הביתה אל משפחתו וחבריו.

שרה מרום שלו: כולנו מחכים בדאגה, בחרדה ובלב הולם לבשורות טובות.

שרה מרום שלו: האירוע הקשה אתמול הוא שיא נוסף בהסלמה המתמשכת ברצועת-עזה, שיא של ירי בלתי פוסק של טילי "קסאם" לעבר שדרות ויישובי הנגב ושל ניסיונות בלתי פוסקים לפגוע בכוחות צה"ל ולייצר פיגועים.

שרה מרום שלו: השאלה היא מה עושים ואיך ממשיכים מפה.

שרה מרום שלו: הרי לא ייתכן שאחרי שישראל יצאה מעזה, ימשיכו תושבי שדרות לחיות בחרדה וחיילי צה"ל ימשיכו לשלם בחייהם.

שרה מרום שלו: לא ייתכן שישראל תשלים עם פיגוע רצחני כזה בתוך "הקו הירוק", ועוד על-ידי ארגון "חמאס", שהוא הארגון השולט ברשות הפלסטינית.

שרה מרום שלו: "חמאס" הוכיח כעת באופן סופי שפניו לא לרגיעה ולהידברות, אלא למלחמה ולהרג ולשנאה.

שרה מרום שלו: ממשלת "חמאס" נגלית עכשיו בפרצופה האמיתי - ממשלה של רצח, טרור וחטיפה.

שרה מרום שלו: ועם ממשלה שנוהגת ברצחנות ואכזריות, יש לנהוג באותו אופן.

שרה מרום שלו: אני מקווה כי בכירי ה"חמאס" מבינים כעת כי אם לא יחזור גלעד שליט בריא ושלם לישראל בקרוב, ישראל תרדוף אותם ותכה בהם ללא רחמים.

שרה מרום שלו: אין לי בכלל ספק שישראל יכולה להכות ב"חמאס" בעוצמה ובכוח וצה"ל מסוגל להילחם בטרור היוצא מעזה בחודשים האחרונים.

שרה מרום שלו: אך גם במצבים כאלה, שבהם הרגשות סוערים והזעם צף ועולה, חשוב לעשות הכול על מנת לא להביא להסלמה נוספת שתהיה רוויה בדם בשני הצדדים.

שרה מרום שלו: לכן טוב עושה ממשלת ישראל שהיא מנסה קודם כול לפתור את המשבר בדרכים דיפלומטיות ומדיניות, שהרי כרגע מה שחשוב הוא לשחרר את גלעד שליט ולהשיבו בשלום לישראל.

שרה מרום שלו: אם הניסיון המדיני ייכשל, וממשלת "חמאס" והרשות הפלסטינית לא יביאו לשחרורו, אזי אין מנוס ממבצע צבאי ממוקד ותקיף בתוך עזה, שיכלול גם מצור על הרצועה ויצירת לחץ חברתי וכלכלי.

שרה מרום שלו: אני סומכת על ראש הממשלה ושר הביטחון ועל צה"ל במיוחד, שיעשו את כל הדרוש ואת כל שניתן על מנת להחזיר את גלעד שליט הביתה ולמצוא את האחראים לפיגוע הקשה הזה ולהענישם.

דליה איציק: תודה לך, גברתי.

דליה איציק: חבר הכנסת , ואחריו - חבר הכנסת טלב אלסאנע.

דליה איציק: אנחנו עוד מעט עוברים להצבעה, אדוני המזכיר, כדאי שתתחיל לצלצל כדי שידעו שהצעות האי-אמון קוצרו ואשר על כן חברי הכנסת צריכים לדעת שאנו נצביע בתום הדיון.

דליה איציק: יש לך שלוש דקות, אדוני.

דליה איציק: בבקשה.

יעקב כהן: שלוש דקות?

דליה איציק: כן.

דליה איציק: תלמד את התקנון, אדוני.

דליה איציק: אף אחד לא יקפח, אני אשמור עליך שלא יקפחו אותך.

יעקב כהן: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, אני רוצה לפתוח בתפילה ובתקווה, עם כל בית ישראל, שהחייל יחזור במהרה בריא ושלם, וכן בתנחומים למשפחות השכולות, השם ייקום דמם של היקירים שנפלו, ולא יוסיפו לדאבה עוד.

יעקב כהן: בשבוע זה ימלאו שלושה חודשים מאז הבחירות, כלומר אנו מתקרבים למועד השלמת מאה ימי החסד מאז נבחרה הכנסת השבע-עשרה.

יעקב כהן: אזרחי ישראל מצפים מאתנו שנפתור את הבעיות הקשות המעיקות עליהם.

יעקב כהן: בינתיים נראה ששרי הממשלה מתהלכים כחתנים בשבעה ימי המשתה, ובמקום לנסות לפתור את הבעיות, שולפים ססמאות והחלטות כאילו מהמותן.

יעקב כהן: איני רוצה לקטרג, שהרי בסך הכול בספינה אחת אנו יושבים, והצלחת הממשלה היא הצלחתנו.

יעקב כהן: אבל ההכרח לא יגונה, ובינתיים, כפי שהדברים נראים, לצערנו, הממשלה אינה נותנת מענה, לא לנושא הביטחון, לא לבעיות העוני והחברה.

יעקב כהן: לכן אנו מצטרפים היום להצעת אי-אמון בממשלה.

יעקב כהן: בימים האחרונים החליטה הממשלה שתי החלטות.

יעקב כהן: האחת, הורדת המע"מ ב-1%, והשנייה, מתן אזרחות לילדי העובדים הזרים.

יעקב כהן: הורדת המע"מ ב-1%, לפי דעת הכלכלנים, תעזור שוב לעשירונים העליונים.

יעקב כהן: מכשליש מהסכום ייהנו העשירונים העליונים, 10% ילכו לעניים, וכבר הבהרתי ובדקתי שכל המוצרים הנמצאים בחנויות על המדף ונמכרים היום ב-10 ש"ח, בשבוע הבא יימכרו באותו מחיר, ומשפחות העניים לא ייהנו מההורדה הזאת.

יעקב כהן: מי שכן ייהנה זה העשירים, שילכו לקנות מכוניות שרד ווילות, ואז הם ירוויחו אלפים.

יעקב כהן: וחבל.

יעקב כהן: נשאלת השאלה, מדוע ואיך קיבלה הממשלה החלטה חפוזה זו, שעלותה הון עתק, כ-3.5 מיליארדים, בחיפזון ובלי התייעצות?

יעקב כהן: אני במקום זה הייתי מציע לקבל החלטה טובה יותר ולבטל את המע"מ על מוצרי יסוד וכן על תחבורה ציבורית, ובכך להיטיב עם השכבות העניות, שמשתמשות הן במוצרים אלה והן בתחבורה הציבורית לרוב.

יעקב כהן: החלטה שנייה החליטה הממשלה ברוב חמלה ובמידת הרחמים אשר בה התברכה, להכיר באזרחות ילדי העובדים הזרים, אף שיש לזה השלכות חמורות בעתיד.

יעקב כהן: בקשתנו אליכם, שמידת הרחמים גם עלינו תתגלגל ותרחמו גם על ילדי החמד, ילדי ישראל, הילדים הרעבים אשר הגיעו לארץ כחוק וחיים פה כחוק ושוהים הם והוריהם כחוק.

יעקב כהן: החזירו להם את האזרחות המלאה, החזירו להם את קצבאות הילדים שנלקחו מהם באכזריות על-ידי ממשלת שינוי.

יעקב כהן: אני רוצה לסיים.

יעקב כהן: החזירו את הביטחון והשלווה לתושבי הדרום, אשר מאז תוכנית ההתנתקות מצבם הולך ומחמיר, ולא רואים מה נרוויח מתוכנית ההתכנסות.

יעקב כהן: אני רוצה לסיים: אנא, עצרו את העוני והקיפוחים בארצנו ואת הפחד מה"קסאמים" במדינתנו.

יעקב כהן: החזירו את השובע והשוויון, השלווה והביטחון, ואז נוכל לתת את האמון בממשלה זאת.

דליה איציק: תודה לך, חבר הכנסת כהן.

דליה איציק: חבר הכנסת טלב אלסאנע, ואחריו - חבר הכנסת מוחמד ברכה.

דליה איציק: אני אפעיל את השעון רק כשתגיע לדוכן, יהיה לך יותר זמן; שלוש דקות נטו.

דליה איציק: בבקשה, אדוני.

טלב אלסאנע: גברתי היושבת-ראש, חברי הכנסת, השאלה הנשאלת היא, האם חייבים תמיד לעשות את כל הטעויות האפשריות על מנת להגיע בסופו של דבר אל הדבר הנכון המתחייב?

טלב אלסאנע: האם זו הפכה להיות מטרה שכל צד ינסה לאמלל ולהתאכזר ולהקיז את דמו של הצד השני?

טלב אלסאנע: האם אין סוף לטירוף ששולט ושורר באזור הזה?

טלב אלסאנע: לפני כמה ימים ביקרתי בבית-החולים "סורוקה" ונפגשתי עם עמאני, בת 23, אם לשני ילדים, שהיא הבת של עלי ע'אליה מרצועת-עזה, וגם עם אדהם ע'אליה, משפחה שהגיעה לחוף הים.

טלב אלסאנע: הם סיפרו איך היו יריות, איך נפגעו האבא, אשתו ושני תינוקות שהיו עם אמם נהרגו, ואז שמענו על האירוע הקשה, ולאחר מכן גם האירוע הקשה שהיה אתמול.

טלב אלסאנע: אני שומע את הקולות, שצה"ל צריך להיכנס לעוד מבצע, לעוד חיסול ולעוד סיכול, כאילו לא היינו, כאילו לא מפנימים, כאילו לא מסיקים את המסקנות.

טלב אלסאנע: הרי כל רצועת-עזה היתה תחת כיבוש ישראלי.

טלב אלסאנע: האם זה הביא שלום למדינת ישראל?

טלב אלסאנע: הרי ניסו לחסל וחיסלו את אחמד יאסין ואת רנתיסי, אז "חמאס" נותרו ללא מנהיגים?

טלב אלסאנע: האם זה פותר בעיות?

טלב אלסאנע: הלוא הכוח, לא רק שהוא לא פותר בעיה, אלא הוא מזמין עוד יותר כוח.

טלב אלסאנע: האם שפיכות דמים לא מזמינה אלא שפיכות דמים?

טלב אלסאנע: האם לא הגיע הזמן להגיע למסקנה להפסיק את הטירוף, להפסיק את האש ולשבת אל שולחן המשא-ומתן?

טלב אלסאנע: אף אחד לא ייהרג מזה שיושבים ומדברים.

טלב אלסאנע: אף אחד לא ייהרג מזה ששמים את הבעיות על שולחן המשא-ומתן ומנסים פתרון אחר.

יצחק וקנין: למי אתה אומר את זה, לנו או להם?

טלב אלסאנע: חבר הכנסת יצחק וקנין, אני אומר את זה לשני הצדדים.

יעקב מרגי: אני מבקש מעמיר פרץ שלא יזרוק עלינו את ה"קסאמים".

טלב אלסאנע: חבר הכנסת מרגי, אני רוצה לשאול אותך:

טלב אלסאנע: האם יש מלחמה עם הצד הפלסטיני, ואז יש מלחמה, או יש שלום עם הצד הפלסטיני, ויש שלום?

טלב אלסאנע: אז לא יכול להיות שכל הזמן אומרים: אנחנו נלחמים בצד הפלסטיני, אבל הצד הפלסטיני לא צריך להילחם במדינת ישראל.

טלב אלסאנע: צריך להפסיק את המצב הזה, כדי שהם לא יילחמו וכדי שמדינת ישראל לא תילחם בהם.

טלב אלסאנע: צריך לפתור את הבעיה.

טלב אלסאנע: יש היום בעיה.

טלב אלסאנע: היום אנחנו רואים שהמצב הגיע לשיאו, לדעתי, ולכן מכאן צריך להיות מפנה.

טלב אלסאנע: את קו פרשת המים הזה צריך לנצל על מנת לפתוח ערוץ אחר, ערוץ של הידברות.

טלב אלסאנע: יכול להיות שמהדבר הרע הזה, הטרגי הזה, יצא דבר אחר, שהוא נכונות למצות הליך של הידברות.

טלב אלסאנע: רק, ואך ורק הידברות היא הפתרון, כי הבעיה היא בעיה מדינית.

טלב אלסאנע: היא לא בעיה גנטית, היא לא בעיה צבאית, היא בעיה מדינית.

טלב אלסאנע: על המדינאים ועל הפוליטיקאים למלא את תפקידם, ולא להטיל את כל האחריות על צה"ל.

טלב אלסאנע: צה"ל לא יפתור את הבעיות וייתן את הפתרון המדיני, כי הבעיה היא סכסוך פוליטי, שניתן לפתור אותו, רק צריך רצון ואומץ.

טלב אלסאנע: תודה רבה.

דליה איציק: תודה.

דליה איציק: חבר הכנסת מוחמד ברכה.

דליה איציק: אחריו - חבר הכנסת ואסל טאהא.

מוחמד ברכה: גברתי היושבת-ראש, רבותי חברי הכנסת, המעגל הזה, שהקזת דם תבוא כתירוץ להקזת הדם האחרת, כבר לא ניתן לשאת אותו.

מוחמד ברכה: הקזת דמם של הישראלים תהיה התירוץ להקזת דמם של הפלסטינים, והקזת דמם של הפלסטינים תהיה התירוץ להקזת דמם של הישראלים.

מוחמד ברכה: זה מעגל שניזון רק מדבר אחד, מחוסר התקווה ומחוסר האפשרות לפתוח צוהר להידברות.

מוחמד ברכה: אומרים: "עם מי לדבר?" - לדבר עם מי שצריך לדבר.

מוחמד ברכה: כפי שמדברים עם ההנהגה הנבחרת של העם הישראלי, צריך לדבר עם ההנהגה הנבחרת של העם הפלסטיני בראשות היושב-ראש אבו-מאזן.

מוחמד ברכה: אין פה לא התפלספות ולא חיפוש באפלה.

מוחמד ברכה: יש כתובת, וצריך להתייחס אליה.

מוחמד ברכה: כשהגשנו הצעת אי-אמון עם הסיעות השותפות לכך, היינו תחת הרושם הכבד של הדם שהוקז בחוף עזה וגם לאחר מכן ברחובות ג'באליה, והיום בין לבין, בין המועד של הגשת האי-אמון לבין המועד שנדון בו האי-אמון דם נוסף הוקז.

מוחמד ברכה: אני לא יכול שלא להזדהות עם סבלן של כל המשפחות, אבל אני גם לא יכול לעשות שקר בנפשי.

מוחמד ברכה: יש אחריות לחוסר המוצא, יש מדיניות של הממשלה, שהיא מדיניות של חוסר מדיניות ושל חוסר חיפוש אחרי אופק פוליטי.

מוחמד ברכה: ואז בוכים היום על הילדים בישראל ומחר בוכים על הילדים בעזה, וכל אחד יגיד שבשביל זה, בשביל הדם שהוקז כאן צריך להקיז דם שם.

מוחמד ברכה: כל אחד חושב שזה הצדק.

מוחמד ברכה: זה מעגל שאף אדם תרבותי נורמלי לא יכול לקבל.

מוחמד ברכה: מעל הדוכן הזה אני גם רוצה לחזק, בעניין אחד לפחות, את ידו של אבו-מאזן ואת ידה של הממשלה הפלסטינית, שפנתה לאלה שמחזיקים את החייל גלעד שליט בבקשה להחזיר אותו לחיק משפחתו.

מוחמד ברכה: אולי – וזו הזעקה השנייה לממשלה כאן – דרך זה, דרך חזרתו של החייל, ייפתח צוהר של הידברות.

מוחמד ברכה: לא לרכז כוחות כדי לפלוש לעזה או כדי לכבוש את צפון רצועת-עזה, אלא לכבוש את היצר של הקזת הדם הזאת, שמתמשכת בשני העמים, ולנסות לייצר אופק אחר, אפשרות אחרת, תקווה אחרת.

מוחמד ברכה: מה אנחנו, כהנהגה, כנבחרי ציבור, מבטיחים פה לעם בישראל ולעם הפלסטיני?

מוחמד ברכה: מה אנחנו אמורים לייצר?

מוחמד ברכה: אינרציה למעגל הזה?

מוחמד ברכה: רבותי חברי הכנסת, רבותי השרים, אדוני ראש הממשלה שאינו נוכח כאן, יש מקום להמר רק על קלף אחד, והוא קלף החיים לשני העמים.

מוחמד ברכה: אחרת אנחנו נישאר במעגל הזה, זה יצדיק את הקזת דמו של זה והאחר יעשה את ההיפך.

מוחמד ברכה: תודה רבה, גברתי.

דליה איציק: תודה לך, אדוני.

דליה איציק: חבר הכנסת ואסל טאהא, ואחריו - חבר הכנסת ניסן סלומינסקי.

דליה איציק: חברי הכנסת, אנחנו כבר מגיעים לסוף הדיון.

דליה איציק: בבקשה, אדוני.

ואסל טאהא: גברתי היושבת-ראש, חברי הכנסת, מאז ההתנתקות נורו מעזה כ-500 טילי "קסאם" לעבר ישראל.

ואסל טאהא: לעומת זאת, צה"ל שיגר כ-10,000 פגזים על עזה באותה תקופה.

ואסל טאהא: מספר הילדים והאזרחים החפים מפשע שצה"ל הרג בחודשיים האחרונים גדול ממספר כל האזרחים הישראלים שנהרגו בפעולות איבה בשנתיים האחרונות.

ואסל טאהא: אלה מספרים שמדברים בעד עצמם, וכל מי שהוא שפוי, צריך להסתכל במספרים ולראות את המשוואה הזאת, משוואה שישראל היא הצד החזק בה.

ואסל טאהא: היא שפועלת דרך מטוסים, כלי נשק מתוחכמים, נגד עם שלם.

ואסל טאהא: הבשורה צריכה לבוא מהצד החזק, גברתי היושבת-ראש.

ואסל טאהא: הצד החזק הוא ישראל.

ואסל טאהא: היא זו שצריכה להכריז על הפסקת אש.

ואסל טאהא: היא זו שצריכה לחזור לשולחן המשא-ומתן.

ואסל טאהא: לשחרר את גלעד, לשחרר את האסירים הפלסטינים מבתי-הסוהר, אלפים, שלא יהיו עוד גלעדים ועוד אסירים פלסטינים.

ואסל טאהא: הבשורה צריכה לבוא מכאן, מישראל, מממשלת ישראל.

ואסל טאהא: היא זו שצריכה להכריז על הפסקת אש, לחזור ולשאת ולתת ולשבור את הראש, במקום לנסות לשבור עם שלם.

ואסל טאהא: עמים לא שוברים.

ואסל טאהא: עמים לא שוברים ולא מכניעים, והניסיון הרב מראה זאת.

ואסל טאהא: לישראל יש ניסיון במלחמות ובמעגלי דם, והיא ידעה ויודעת - וכולם יודעים - שעמים לא שוברים.

ואסל טאהא: העם הפלסטיני לא ייכנע.

ואסל טאהא: בצד הפלסטיני מוכנים להפסקת אש.

ואסל טאהא: השאלה היא אם ממשלת ישראל מוכנה להפסקת אש, אם היא מוכנה לפתור את הבעיות דרך משא-ומתן.

ואסל טאהא: שישבו שני הצדדים, שישברו את הראש, במקום להפגיז, במקום להקיז דם.

ואסל טאהא: זאת השיטה, זאת הדרך שבה שני העמים יגיעו להבנה ולשלום בר-קיימא.

משה שרוני: - - -

ואסל טאהא: לכן, גברתי היושבת-ראש, אנחנו מביעים אי-אמון בממשלה הזאת.

דליה איציק: תודה.

דליה איציק: ינמק את ההימנעות של סיעת מרצ חבר הכנסת - - -

קריאה: - - -

דליה איציק: סליחה, רק חבר הכנסת ניסן סלומינסקי.

דליה איציק: בבקשה, אדוני.

מוחמד ברכה: הם צריכים להימנע קודם כדי לנמק את ההימנעות.

דליה איציק: חברי הכנסת, חברי השרים, מייד אחרי זה אנחנו עוברים להצבעה.

ניסן סלומינסקי: גברתי היושבת-ראש, רבותי השרים, חברי הכנסת, לפני שאדבר על הנושא, אני רוצה להשתתף בצער המשפחות ועם ישראל כולו בשל הריגתם של סגן חנן ברק וסמל ראשון פבל סלוצקר, השם ייקום דמם.

ניסן סלומינסקי: אנחנו שולחים את תנחומינו למשפחות.

ניסן סלומינסקי: כמו כן, כולנו מקווים מאוד ומתפללים יחד עם כל עם ישראל, שרב-טוראי גלעד שליט, שנחטף, יחזור לביתו בריא ושלם.

ניסן סלומינסקי: למה אנחנו מצביעים אי-אמון בממשלה?

ניסן סלומינסקי: כשעלה הרעיון המטורף - - -

דליה איציק: סליחה, חבר הכנסת סלומינסקי, נא להפסיק דקה.

דליה איציק: חברי השרים.

דליה איציק: חבר הכנסת אבו וילן, השר דיכטר משתוקק לשמוע את חבר הכנסת סלומינסקי ואתה מפריע לו.

דליה איציק: בבקשה.

דליה איציק: זה על חשבוני, חבר הכנסת סלומינסקי.

דליה איציק: חבר הכנסת סער.

ניסן סלומינסקי: כשעלה הרעיון המטורף של הגירוש מגוש-קטיף, דיברנו ואמרנו וכתבנו ואמרנו: מעבר לעוול הנורא שנעשה לתושבים ולמשפחות שנשלחו על-ידי המדינה, מעבר לפגיעה הנוראה באידיאל וברעיון הציוני שבהריסת בתים ובגירוש תושבים, אמרנו: תסתכלו מה אתם עושים למדינת ישראל הקטנה, שבתוך "הקו הירוק".

ניסן סלומינסקי: אמרנו לכם: תראו מה יהיה בשדרות ומה יהיה באשקלון.

ניסן סלומינסקי: ברגע שאתם נותנים לטרור מדינה, הוא לא מחכה.

ניסן סלומינסקי: הוא נכנס.

ניסן סלומינסקי: והוא יירה "קטיושות" ו"קסאמים" ויעשה פעולות טרור.

ניסן סלומינסקי: ואמרתם לנו: מה אתם מבלבלים את המוח?

ניסן סלומינסקי: ברגע שנעשה מחווה כזאת לפלסטינים, יגיע שלום, יהיה ביטחון, תהיה תחושה טובה, תהיה אווירה טובה.

ניסן סלומינסקי: אמרנו לכם: אתם הרי יודעים עם מי יש לנו עסק.

ניסן סלומינסקי: כמה שנים יוליכו אתכם שולל.

ניסן סלומינסקי: ומה היתה התוצאה?

ניסן סלומינסקי: דבר ראשון, ה"חמאס" התחזק ולקח את השלטון על כל עזה, יהודה ושומרון.

ניסן סלומינסקי: כתוצאה מהמעשה הנורא שעשיתם.

ניסן סלומינסקי: דבר שני, אתם מסכנים את מדינת ישראל.

ניסן סלומינסקי: תראו מה קורה בשדרות.

ניסן סלומינסקי: אין יום ואין לילה בלי הפגזות.

ניסן סלומינסקי: וחכו – חס ושלום, אני לא רוצה לפתוח פה לשטן – תראו מה יקרה באשקלון.

ניסן סלומינסקי: ואחרי שאתם רואים את כל מה שנעשה שם, במקום ללמוד לקח ולהגיד, מצטערים, ולעשות פעולה חזקה ורצינית בעזה, כדי שלא יהיה מצב שבעיר ואם בישראל יושבים במקלטים ולא יכולים לחיות חיים רגילים, אתם עוד ממשיכים, מדברים, הכול דיבורים, וממשיכים להוביל את התוכנית שאתם קוראים לה התכנסות, - -

דליה איציק: תודה, אדוני.

ניסן סלומינסקי: - - כדי להכניס את ירושלים ואת כל גוש-דן לאותו מצב שנמצאות בו שדרות ואשקלון.

ניסן סלומינסקי: איך אפשר לתמוך בממשלה כזאת?

ניסן סלומינסקי: ולכן, אנחנו מציעים לתמוך באי-אמון בממשלה.

ניסן סלומינסקי: תודה לך.

דליה איציק: תודה לך, תודה אדוני.

דליה איציק: אדוני ראש הממשלה.

דליה איציק: חברי השרים.

דליה איציק: חברי חברי הכנסת.

דליה איציק: אנחנו עוברים, חברי הכנסת, לשלב ההצבעה.

דליה איציק: נא לתפוס את המקומות.

דליה איציק: השר רמון, בבקשה.

דליה איציק: אני כבר כמה פעמים מושכת זמן כדי שתשב, כדי שלא אזכיר את שמך.

דליה איציק: אדוני שר המשפטים.

דליה איציק: חברי חברי הכנסת.

מנחם בן-ששון: חבר הכנסת סלומינסקי שאל איך אפשר לתמוך בממשלה הזאת.

מנחם בן-ששון: שיחשוב על האלטרנטיבה, יהיה לו קל.

דליה איציק: חברי חברי הכנסת.

דליה איציק: סדרנים, לסגור דלתות.

דליה איציק: חבר הכנסת דב חנין, אני רוצה לערוך הצבעה.

דליה איציק: אנחנו עוברים לשלב ההצבעה.

דליה איציק: ההצעה היא: אוזלת ידה המתמשכת של הממשלה בטיפול בעוטף-עזה, מטעם סיעות האיחוד הלאומי - מפד"ל ויהדות התורה.

דליה איציק: הצבעה.

דליה איציק: הצבעה מס' 1 בעד הצעת סיעות האיחוד הלאומי - מפד"ל - יהדות התורה להביע אי-אמון בממשלה – 24 נגד – 47 נמנעים – 10 הצעת סיעות האיחוד הלאומי - מפד"ל - יהדות התורה להביע אי-אמון בממשלה לא נתקבלה.

דליה איציק: נא להוסיף לנגד עוד שני שרים.

דליה איציק: חברי הכנסת, אני קובעת שהצעת האי-אמון לא התקבלה.

דוד טל: - - - טעיתי בהצבעה.

דליה איציק: תירשם בבקשה אצל המזכיר אחר כך, תשנה.

דליה איציק: אנחנו עוברים להצעת האי-אמון הבאה: פעולת צה"ל בעזה שגרמה למותם של אזרחים – של סיעות בל"ד, חד"ש, רע"ם-תע"ל.

דליה איציק: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

דליה איציק: הצבעה מס' 2 בעד הצעת סיעות בל"ד–חד"ש–רע"ם-תע"ל להביע אי-אמון בממשלה – 7 נגד - 70 נמנעים – 4 הצעת סיעות בל"ד--חד"ש--רע"ם-תע"ל להביע אי-אמון בממשלה לא נתקבלה.

דליה איציק: נא להוסיף לנגד את שני השרים.

דליה איציק: חברי הכנסת, אני קובעת שגם הצעת האי-אמון הזאת לא התקבלה.

דליה איציק: שכחנו את חבר הכנסת רן כהן, שמתבקש לנמק מדוע הם נמנעים.

דליה איציק: אחריו - הודעת המזכיר.

דליה איציק: בבקשה, חבר הכנסת רן כהן.

דליה איציק: מרצ נמנעה.

דליה איציק: בבקשה, אדוני.

רן כהן: גברתי היושבת-ראש, אדוני ראש הממשלה, רבותי השרים, חברות וחברי הכנסת, בוודאי תמוה בעיניכם מדוע סיעת מרצ, שהיא סיעה אופוזיציונית, נמנעה בהצעות אי-אמון כל כך מהותיות.

רן כהן: ובכן, הטיעון שלנו הוא מאוד מאוד פשוט.

רן כהן: לא במקרה לא הגשנו הצעת אי-אמון.

רן כהן: ואני אומר גם יותר מזה: לו הגשנו לפני שבוע הצעת אי-אמון, לאחר הפעולה אתמול, קרוב לוודאי שהיום לא היינו מעלים אותה.

רן כהן: וזה לא משום שאין לנו טענה לממשלה, יש לנו טענה כבדה וקשה לממשלה.

רן כהן: אין לנו סיבה להביע אמון בממשלה, אבל זה לא השבוע לעשות את זה.

רן כהן: בשבוע הזה, נדמה לי שיותר מהכול דרוש לטכס עצה ולהתחבט בסוגיה איך לצאת מהמבוך שהממשלה הזאת הובילה אותנו אליו, גם בשבועות האחרונים בצפון רצועת-עזה, וגם אתמול, במצב המביך שנקלענו אליו בדרום רצועת-עזה.

רן כהן: גברתי היושבת-ראש, הסוגיה המיידית, נדמה לי, היא איך מחזירים את החייל החטוף, סמל גלעד שליט; גם איך להגיע למצב של יישוב הסכסוך ברצועת-עזה.

רן כהן: נדמה לי שאילו ראש הממשלה, כבר לפני חודש-חודשיים, כשנבחר, היה לא רק מסתובב בכל העולם ומבטיח שהוא ידבר עם אבו-מאזן, אלא הולך קודם כול לדבר עם אבו-מאזן, ייתכן מאוד שהיה לו היום פרטנר שאתו היה יכול לדבר לא רק על איך למנוע פעולה של חטיפת חייל שלנו בדרום רצועת-עזה, אלא אולי על איך למנוע את ירי ה"קסאמים" על שדרות ועל יישובי עוטף-עזה.

רן כהן: אבל ראש הממשלה העדיף ללכת לנשיא בוש, להבטיח לו שהוא ידבר, ללכת לנשיא שיראק ולהבטיח שהוא ידבר, ללכת לראש הממשלה טוני בלייר ולהבטיח שהוא ידבר, רק דבר אחד הוא לא עשה, הוא לא הלך לדבר.

רן כהן: זה כל העניין.

רן כהן: ועל המחדל הזה נדמה לי שאין סליחה ואין כפרה, כיוון שאבו-מאזן והכוח שעומד לרשותו יכלו להיות היום פרטנר לממשלה הזאת, בעשיית ביטחון ולא רק שלום.

רן כהן: אנחנו רצינו שראש הממשלה אולמרט ידבר עם אבו-מאזן כדי לפתוח צוהר לשלום, אבל הנה, עיניכם הרואות, שזה היה יכול להיות כלי ממדרגה ראשונה לביטחון, גם במניעת "קסאמים" וגם במניעת חטיפות של חיילי צה"ל, ואם הם כבר קרו, להחזרתם מהר ככל האפשר.

רן כהן: גברתי היושבת-ראש, אני מסיים את ההנמקה הזאת.

רן כהן: חשוב היום, אדוני ראש הממשלה, להתמקד בשני מהלכים מקבילים.

רן כהן: האחד, לדבר עם כל מי שרק אפשר – כן, גם עם ה"חמאס" – כדי להחזיר את סמל גלעד שליט, והשני, רק אם לא תהיה ברירה, פעולה צבאית מאוד ממוקדת, מאוד מדויקת, כדי להחזיר אותו.

רן כהן: לא, בלשון הימין - איך נפלוש לרצועת-עזה ונביא חורבן יותר גדול.

רן כהן: אוי ואבוי אם אנחנו נימשך, כעצת הימין, לעשות פעולות צבאיות מקיפות ברצועת-עזה.

רן כהן: יצאנו משם, אסור לחזור לשם.

רן כהן: צריך לעשות הכול כדי להחזיר את החייל בלי להסתבך הסתבכות צבאית מיותרת.

רן כהן: תודה רבה.

דליה איציק: תודה רבה לחבר הכנסת רן כהן.

דליה איציק: חברי הכנסת, הודעה למזכיר הכנסת.

דליה איציק: נא להקשיב, בבקשה.

אריה האן: ברשות יושבת-ראש הכנסת, הנני מתכבד להודיע, כי הונחה על שולחן הכנסת החלטת ועדת החוקה, חוק ומשפט, בדבר חלוקת הצעת חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים) (עצור שאינו תושב, החשוד בעבירת ביטחון – הוראת שעה), התשס"ו-2005.

אריה האן: תודה.

אריה האן: [נספחות.

אריה האן: ]

יצחק אהרונוביץ': רבותי, אנחנו ממשיכים.

יצחק אהרונוביץ': חברי הכנסת, השרים, הנושא הבא: החלטת ועדת החוקה, חוק ומשפט בדבר חלוקת הצעת חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים) (עצור שאינו תושב, החשוד בעבירת ביטחון – הוראת שעה), התשס"ו-2005; ההחלטה טעונה אישור הכנסת.

יצחק אהרונוביץ': אני מבקש מיושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, חבר הכנסת מנחם בן-ששון, להציג את ההחלטה.

יצחק אהרונוביץ': בבקשה.

מנחם בן-ששון: אדוני היושב-ראש, אדוני ראש הממשלה, חברי חברי הכנסת, על-פי הצעת ועדת החוקה, חוק ומשפט, הכנסת מחליטה, לפי סעיף 121 לתקנון הכנסת, להרשות להביא לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים) (עצור שאינו תושב, החשוד בעבירת ביטחון – הוראת שעה"), התשס"ו-2005 – כך שההצעה לא תכלול – אני חוזר: לא תכלול – את סעיף 7 להצעת החוק, שעניינו דחיית פגישת עצור בעבירת ביטחון עם עורך-דין.

מנחם בן-ששון: אני מדווח לכנסת כי אני מקווה שבקרוב מאוד, ממש במהירות, אוכל להביא את הצעת החוק השלמה, והפיצול חיוני.

מנחם בן-ששון: אדוני היושב-ראש - - -

רן כהן: האם מדובר פורמלית בפיצול?

מנחם בן-ששון: כן.

רן כהן: תודה.

מנחם בן-ששון: אדוני היושב-ראש, אני מבקש שהכנסת תאשר לנו את זה.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

יצחק אהרונוביץ': רבותי, מאחר ששני חברי כנסת ביקשו לדבר - - -

אחמד טיבי: שלושה.

יצחק אהרונוביץ': סליחה.

יצחק אהרונוביץ': שניים ביקשו: חבר הכנסת סער גדעון – הוא נמצא אתנו?

יצחק אהרונוביץ': ביקשת?

גדעון סער: אני אחרי חבר הכנסת ריבלין.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת רובי ריבלין, בבקשה.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת טיבי, אני אאפשר לך.

יצחק אהרונוביץ': בבקשה.

ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, רבותי השרים, חברי הכנסת, הדיון שקדם - - -

יצחק אהרונוביץ': רבותי חברי הכנסת, קצת שקט.

ראובן ריבלין: הדיון שקדם לבקשה של ועדת החוקה, חוק ומשפט, על-פי בקשת הממשלה, נגע באותה מסכת של שפיכות דמים שאנחנו חווים מאז חזר עם ישראל לארצו ולמולדתו והתיישב בה.

ראובן ריבלין: מעולם לא כבש את מולדתו, משום שמולדתו אינה ניתנת לכיבוש על-ידיו.

ראובן ריבלין: והנה, אני שומע את חבר הכנסת רן כהן אומר שאסור לשוב לעזה - -

רן כהן: רק לא - - -

ראובן ריבלין: - - ואני תוהה – והרי אני מכבד את עמדתכם, אנשי מרצ-יחד, שהיא מדיניות עקבית באמונה שזו אכן דרכה של הציונות, ושכנעתם אותנו, או רבים מאתנו – אני לא השתכנעתי, אבל בהחלט ראיתי את ההיגיון בדרך שבה אתם מבקשים להביא פתרון, אם כי אני מאמין, לצערי הרב, לא באמונה שלמה אלא מתוך שכנוע, שנראה כי הדרך הזאת יכולה להביא להתרסקות, והנה, אכן, היא מביאה פעם אחר פעם להתרסקות – ואני שואל, בצער, כפי שאתם שואלים בצער כשאתם שומעים אותי מדבר, מתי נלמד?

ראובן ריבלין: ואני מוכרח לומר לך, חבר הכנסת רן כהן, שגם עם יוסי ביילין פעמים רבות דיברתי על מה יהיה אם נשוב לאותם קווי 1967, "הקו הירוק", זיכרונו לא לברכה, ויתקיפו אותנו, מה יהיה אז?

ראובן ריבלין: ותשובותיכם היו שלא יתקיפו אותנו, שכן אם יתקיפו אותנו, מר יהיה גורלו של התוקף.

ראובן ריבלין: ואני נזכר בשיר בית"ר האומר: "כי שקט הוא רפש, הפקר דם ונפש", ואני כמעט נולדתי למדינת ישראל בתקומתה, כי נולדתי שמונה שנים לפני שקמה המדינה.

ראובן ריבלין: ותמיד שאלתי את עצמי, מהו "שקט הוא רפש, הפקר דם ונפש", כי אני כבר קמתי לעם חופשי בארצו – אף שאלה היו באמת שלהי המנדט.

ראובן ריבלין: והיום אני מתחיל להבין, שלא היו ימים כמו הימים שאנחנו עוברים, שבהם אנחנו צריכים לשנן זאת לעצמנו – כולנו, כולנו – כי השקט, ההתנצלות שאנחנו מביעים כאשר נשלחות רקטות מדי שעה לעיר שחיים בה אזרחים תמימים, ואנחנו מנסים להתנצל על המאבק שאנחנו נאבקים – אני רק רציתי לומר לך, חבר הכנסת רן כהן, שאני מאמין באמונה שלמה שאתה מאמין באמונה שלמה באמת שאתה מחזיק בה.

ראובן ריבלין: התעלה, המנהרה, שאתמול עברה בין ישראל ובין עזה - - -

רן כהן: - - -

ראובן ריבלין: לא, לא, לא.

ראובן ריבלין: אני אומר עוד פעם: בין ישראל ובין עזה, כי אתה אמרת: אל תחשבו – אל תחזרו לעזה.

ראובן ריבלין: לכן אני מדגיש ואומר לך: המנהרה שעוברת בין ישראל לעזה נחפרה בעזה ובאה לישראל, והאנשים שעברו בה עברו מעזה לישראל – לא מישראל לעזה.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

רן כהן: - - -

ראובן ריבלין: אולי נלמד זאת.

ראובן ריבלין: אני מסכים שצריך פעם להביא לידי מצב שבו לא תהיה שפיכות דמים, מתוך הבנה ששפיכות הדמים לא מועילה לאיש, אבל הצד האחר צריך להבין שעד היום מנענו שפיכות דמים אף שהיו לישראל כוח ההרתעה והאמונה בצדקת דרכה.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

יצחק אהרונוביץ': אני מבקש לתחום את הזמן בשלוש דקות.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת סער גדעון, בבקשה.

יצחק אהרונוביץ': שלוש דקות.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני רוצה להודיע מראש שאנחנו נתמוך בהצעת ועדת החוקה, חוק ומשפט לפצל את חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), כפי שתמכנו בדיון שהיה כאן לפני שבועיים – אנחנו, סיעת הליכוד – בהחלת דין הרציפות על הצעת החוק שהוגשה בתקופת הכנסת הקודמת.

גדעון סער: אני חושב שהצעת הפיצול היא הצעה סבירה.

גדעון סער: כל הנושא של דחיית פגישת עצור בעבירת ביטחון עם עורך-דין באמת ראוי לבחינה ולדיון נפרד.

גדעון סער: אבל אני רוצה, אדוני היושב-ראש, לנצל את ההזדמנות הזאת כדי לומר לממשלה: אתם רואים יום-יום שהמדיניות הזאת, המדיניות של נסיגה חד-צדדית, נכשלת בשטח.

גדעון סער: תושבי שדרות והנגב המערבי מרגישים כל יום את כישלון הנסיגה החד-צדדית.

גדעון סער: הם שומעים את זה כמה פעמים ביום, כל "שחר אדום", ואתם גם יודעים שהטווח של ה"קסאמים" גדל, ומגיע כבר עד פאתי אשקלון, וזה עניין של ימים או שבועות עד שפיתוחים חדשים של הרקטות האלה יביאו אותן לשכונות המגורים של אשקלון.

גדעון סער: כאשר אלה הם פני הדברים, אנשים אינטליגנטים – וכל אחד יכול לטעות – אני לא מדבר על צחי הנגבי, כי צחי הנגבי ידע שההתנתקות היא טעות, והוא הצביע נגד ההתנתקות, אבל אני מדבר על אלה שתמכו – וגם זאב אלקין, נגיד אלקין, הוא ידע שההתנתקות היא טעות, ולכן הוא שכנע חברים בליכוד להצביע נגד ההתנתקות, אבל אני מתכוון למשל לשר יעקב אדרי, שמעל הדוכן הזה, שממנו אני מדבר, אמר שידו לא תורם נגד יהודה ושומרון - -

יעקב אדרי: היתה הצבעה, אבל היה גם משאל עם.

יעקב אדרי: הבחירות הן משאל עם.

גדעון סער: - - נגד יהודה ושומרון.

גדעון סער: אמרת אז: כן, אבל נגד יהודה ושומרון – ידי לא תורם.

יעקב אדרי: הבחירות הן משאל עם.

גדעון סער: אתה יודע מה, אם אני לא מצטט נכון, אגש ל"דברי הכנסת", אמצא את הציטוט הנכון, ואני מתחייב לקרוא אותו מלה במלה מעל הדוכן הזה.

גדעון סער: למה לחזור על אותה טעות, אבל בהבדל אחד – במקום לחשוף "רק" את יישובי עוטף-עזה ושדרות לארטילריה של ארגוני המחבלים, לחשוף את כל מרכזי האוכלוסייה של מרכז הארץ לנחת זרועם של ארגוני הטרור?

צחי הנגבי: למה שתושבי שדרות יהיו לבד?

גדעון סער: חבר הכנסת הנגבי, אני מקווה שהפרוטוקול לא שמע את קריאת הביניים שלך, ואני גם לא אחזור עליה, מטעמים חבריים.

גדעון סער: זה זמן להתעשת, להגיד: טעינו, בואו ננסה מסלול אחר, נכון יותר, שיוביל את ישראל לביטחון ולשלום.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

יצחק אהרונוביץ': אני מזמין את חבר הכנסת אחמד טיבי.

יצחק אהרונוביץ': בבקשה.

יצחק אהרונוביץ': עוד שלושה וסגרנו את הרשימה.

צחי הנגבי: הודעה אישית לשר אדרי.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, רבים בתקשורת הישראלית מתווכחים, תוהים, אם מישהו צפה את ההתקפה על המוצב, ידע, לא ידע.

אחמד טיבי: כאילו זה דבר בלתי ניתן לצפייה, דבר תמוה, מוזר, שבא מעולם אחר.

אחמד טיבי: והרי אין דבר יותר טבעי מאשר התפתחויות כאלה, מאשר התקפות ואירועים כאלה, כי כאשר אתה תוקף מהאוויר, פוגע באזרחים, עושה מרצועה שלמה כלא גדול, סוגר מעברים בין-לאומיים, אתה מזמין בעצם הדברים האלה התקפות כאלה, פעולות גרילה על מוצבים.

אחמד טיבי: מאז אתמול השיח הישראלי של מרבית הדוברים הוא שמה שלא הלך בכוח, השר אדרי, ילך ביותר כוח.

אחמד טיבי: אין יותר אווילית מהאסכולה הזאת, שמוכיחה את אווילותה פעם אחר פעם.

אחמד טיבי: הרי ישראל תמיד ניסתה את הכוח והיותר כוח.

אחמד טיבי: מי שמתעלם מהצד הפלסטיני בשולחן המשא-ומתן ומתייחס אליו כאל non partner, מקבל אותו במוצב או במקומות אחרים.

אחמד טיבי: תראה איזה יחס, חבר הכנסת אפרים סנה, יש לראש הממשלה לנשיא הרשות הפלסטינית.

אחמד טיבי: עם מי לא דיבר אולמרט בקשר לחייל השבוי?

אחמד טיבי: דרך אגב, לא חטוף, שבוי, כי זה מתוך בסיס צבאי.

אחמד טיבי: הוא לא נחטף.

אחמד טיבי: מי שנחטף - זה היה לפני יומיים.

יעקב אדרי: הוא לא נחטף, הוא הלך לבד?

אחמד טיבי: הוא שבוי.

אחמד טיבי: דרך אגב, אני בעד שהוא יחזור חי ובריא הביתה.

אחמד טיבי: אבל מכבסת המלים – בצד הזה הוא חטוף ובצד השני יש שבויי מלחמה.

אחמד טיבי: בוא נקרא לדברים בשמם.

אחמד טיבי: דרך אגב, עדיף שהוא יהיה שבוי מלחמה, על מנת שיתייחסו אליו כאל שבוי מלחמה לפי כללים בין-לאומיים.

אחמד טיבי: מבחינתך עדיף שיגדירו אותו כשבוי מלחמה.

יעקב אדרי: עדיף שיהיה בבית.

אחמד טיבי: חד-משמעית.

אחמד טיבי: בבית הוא לא יפגע ולא ייפגע, לא הוא ולא חיילים אחרים.

אחמד טיבי: תראה מה עשה ראש הממשלה - בקשר לתחינות לפגוש את אבו-מאזן, דרך אגב, זו טעות.

אחמד טיבי: לא רוצה להיפגש, לא צריך.

אחמד טיבי: למה להתחנן לפגישה?

אחמד טיבי: לא רוצה – לא צריך.

אחמד טיבי: הרי החד-צדדיות נשפכת לו מהפנים.

אחמד טיבי: אתה יכול להתעלם מהפלסטינים ופתאום הם ייענו לאשליית אי-קיומם?

אחמד טיבי: ראש הממשלה דיבר עם נשיא צרפת, עם המצרים, עם הירדנים, עם מדינות במפרץ, איפה לא, חוץ מנשיא אחד – הוא לא דיבר אתו, הוא שלח פקיד ביטחוני בכיר לדבר אתו בטלפון.

אחמד טיבי: זה היחס.

אחמד טיבי: דרך אגב, גם שם לא היו צריכים לקבל את השיחה.

אחמד טיבי: אבל איזה מין יחס זה?

אחמד טיבי: טוב שיש להם שיקולים פנים-פלסטיניים, הם פועלים על-פי האינטרס הלאומי הפלסטיני.

אחמד טיבי: ההתנהגות גם במשבר הזה אומרת רבות על מה שצפוי בעתיד.

אחמד טיבי: דרך אגב, יש ישראלים רבים שאומרים – ובזה אני לא מסכים עם חברי חבר הכנסת יוסי ביילין – שזה מבחן למנהיגות של אבו-מאזן, שזה יומו הגדול, אם יוחזר החייל.

אחמד טיבי: אני צופה שהוא יוחזר, בריא.

אחמד טיבי: מייד לאחר מכן, מה יעשה אולמרט לאבו-מאזן כאשר יוחזר החייל?

אחמד טיבי: אני לא בטוח שהוא ירים אליו טלפון.

אחמד טיבי: אני לא בטוח שהוא ישנה את יחסו אליו ואל הרשות הפלסטינית ואל העם הפלסטיני, ומה שהיה הוא שיהיה.

אחמד טיבי: זה לא משנה את מה שאני חושב, שחשוב שכל השבויים יחזרו, כל אחד לביתו.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

יצחק אהרונוביץ': אני מזמין את חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, בבקשה.

יצחק אהרונוביץ': אחריו – חבר הכנסת עזמי בשארה.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, סיעתנו תצביע נגד ההצעה של ועדת החוקה, חוק ומשפט, כי החוק בכללותו הוא חוק גרוע, הוא חוק שפוגע בזכויות אדם.

ג'מאל זחאלקה: בכנסת זה הפך לדבר שהכי קל לפגוע בו.

ג'מאל זחאלקה: הכי קל לפגוע בזכויות אדם ובזכויות אזרח ולצמצמן.

ג'מאל זחאלקה: זה הפך כמעט לשטח הפקר.

ג'מאל זחאלקה: אפילו עורכי-דין, שמבחינה מקצועית, שלא לדבר על עולם הערכים שלהם, היו צריכים לעמוד נגד החוק הזה, לא עושים זאת.

ג'מאל זחאלקה: אדוני היושב-ראש, מי שהקשיב היום לרדיו ולדיווחים שכמעט כולם ממקורות צבאיים וממקורות הממשלה, מבין שהולכת להיות מלחמה.

ג'מאל זחאלקה: סיפורים מפורטים ברדיו – אני לא יודע למה מדליפים את זה, אם זה איום – על טנקים בכמויות גדולות סביב עזה, על מצור ימי ואווירי סביב עזה, על תוכניות ודיונים איך בדיוק לכבוש, כמה להרוג, מה להרוס.

ג'מאל זחאלקה: הכול מוכן למעשה ההרס.

ג'מאל זחאלקה: אני לא רואה כאן את כל הרציו, כל החוכמה.

ג'מאל זחאלקה: שמישהו מחברי הקואליציה או מחברי הכנסת שיש לו השפעה על החלטות הממשלה יזהיר מפני הדבר הזה, שיזהיר מפני הקטסטרופה שהממשלה הזאת תמיט על כולנו.

ג'מאל זחאלקה: לא מספיק מה שעשו עד עכשיו?

ג'מאל זחאלקה: לא מספיק להרוג 85 פלסטינים, רובם אזרחים?

ג'מאל זחאלקה: עמיר פרץ דואג לזכויות הפלסטינים ומונע מהם את חרפת הרעב על-ידי כך שהוא הורג אותם?

ג'מאל זחאלקה: השר החברתי, שדיבר על שלום ועל צדק חברתי לפני הבחירות, במו-ידיו או במו-החלטותיו מביא להרג חפים מפשע.

ג'מאל זחאלקה: מי שמתכנן מלחמה ומנסה להמשיך את מעשי ההרג, מעשי הרצח, מעשי ההרס בשטחים הכבושים, שידע שהוא מדליק - - -

גלעד ארדן: מי זה הרוצח בשטחים הכבושים - - -

ג'מאל זחאלקה: - - - לא יכול לעלות לדוכן כאן ולגלגל עיניים.

ג'מאל זחאלקה: אי-אפשר, מספיק.

גלעד ארדן: - - - תתבייש לך.

ג'מאל זחאלקה: מספיק עם גלגול העיניים.

ג'מאל זחאלקה: אתם יודעים את הדרך לצאת מהמשבר - צריך לסיים את הכיבוש, צריך לעשות הפסקת אש.

ג'מאל זחאלקה: זו הדרך.

ג'מאל זחאלקה: ביותר כוח לא תכניעו את העם הפלסטיני, תבינו את זה.

ג'מאל זחאלקה: הגיע הזמן שתבינו שלא תהיה כניעה של העם הפלסטיני.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

יצחק אהרונוביץ': אחרון הדוברים, חבר הכנסת עזמי בשארה, בבקשה.

יצחק אהרונוביץ': לאחר מכן ניגש להצבעה.

עזמי בשארה: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני חושב שוועדת החוקה, חוק ומשפט לא עושה את עבודתה נאמנה.

עזמי בשארה: תפקידה העיקרי הוא לשמור על יסודות החוקה.

עזמי בשארה: הם נקראים במדינת ישראל חוקי-יסוד וערכים ונורמות, גם כשאין חוקה.

עזמי בשארה: בכנסת הקודמת ועדת החוקה, חוק ומשפט עשתה בדיוק את מה שהצבא ביקש כדי למלא מה שהוא חשב שזה תפקידו בשטחים.

עזמי בשארה: ועדת החוקה, חוק ומשפט, ובקדנציה הקודמת הייתי חבר בה, נתנה לפחות שני חוקים לצבא כשהוא דרש.

עזמי בשארה: וזה בעצם – העיקרי בהם הוא שחרור הצבא מחובת פיצויים בכל אזור שהוא יכריז עליו אזור עימות.

עזמי בשארה: זה לא תפקידה של ועדת החוקה, חוק ומשפט.

עזמי בשארה: תפקידה של ועדת החוקה, חוק ומשפט הוא לאזן את הדרישות של הרשות המבצעת.

עזמי בשארה: השב"כ מבקש שהחוק יפטור אותו מהבאת חשוד לבית-המשפט להארכת מעצרו.

עזמי בשארה: אולי זה תפקידו.

עזמי בשארה: תפקידה של ועדת החוקה, חוק ומשפט הוא להגיד: לא, צריך שופט.

עזמי בשארה: והשופט הוא לא אנגלי, והוא לא צרפתי, השופט הוא ישראלי, והוא מודע לצרכים הביטחוניים של מדינת ישראל.

עזמי בשארה: אבל להגיע עד כדי כך שוועדת החוקה, חוק ומשפט תתרצה לכל בקשה בשביל להבטיח רצף חקירה בלי שופטים?

עזמי בשארה: זה מתן היתר לאלוהים – אני לא מבין איך דבר כזה עובר בכנסת.

עזמי בשארה: זה לא תפקידה של ועדת החוקה, חוק ומשפט; תפקידה להיות על המשמר במה שקשור לחוקי-יסוד.

עזמי בשארה: מה זאת אומרת, אז זה בסדר?

עזמי בשארה: טוב שלא הביאו את סעיף 7, זה מצוין.

עזמי בשארה: אני בכל זאת אצביע נגד, הצבעה טכנית; לא תוכנית, אלא טכנית.

עזמי בשארה: מכיוון שאני נגד החוק כולו, אצביע נגד הפיצול.

עזמי בשארה: אבל טוב שלא הבאת את סעיף 7, שגם לא נותן לעורך-דין לראות את החשוד.

עזמי בשארה: אבל זה עובר בלי דיון פה, זה עובר בלי דיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט.

עזמי בשארה: על כל פנים, אדוני היושב-ראש, אנחנו נצביע נגד.

עזמי בשארה: יהיה דיון בוועדת החוקה, אנחנו נשתתף בדיון הזה; מובן שאפשר להתבטא שם.

עזמי בשארה: אין בעיה, אנחנו נתבטא ונצביע.

עזמי בשארה: רציתי להגיד על הדיון הקודם רק משפט אחד.

עזמי בשארה: אני לא רוצה להיכנס לדיון עצמו, כי אני חושב שלא מכריעים פרלמנטרית דיון פוליטי כזה, אבל אני רוצה להגיד את הדברים האלה: הצבא בישראל, הצבא – לא הכנסת, הצבא הישראלי אף פעם לא אומר בהודעותיו, "חיילים נרצחו".

עזמי בשארה: חיילים נהרגים, הם לא נרצחים, כי הם חיילים.

עזמי בשארה: זאת השפה של הצבא הישראלי.

עזמי בשארה: חיילים בזמן מילוי תפקידם נהרגים, לא נרצחים.

עזמי בשארה: נופלים, נהרגים, לא נרצחים.

עזמי בשארה: בכנסת מדברים פוליטיקאים פופוליסטיים.

עזמי בשארה: מדינה שרוצה שיבדילו בין אזרחים לצבא ובין פעולות נגד אזרחים ובין פעולות נגד מוצבים צבאיים עושה גם היא הבדלים; מבדילה בביטויים שהיא משתמשת לתיאור מה שקרה.

עזמי בשארה: זה מה שהיה בצבא.

עזמי בשארה: לא אומרים "חיילים נרצחים", אומרים "נהרגים".

עזמי בשארה: הוא "שבוי", ולא "חטוף".

גדעון סער: אתה מגנה את זה?

עזמי בשארה: לא, לא, אני לא מגנה, אלה פעולות צבאיות.

עזמי בשארה: שום דבר – אני לא מגנה שום דבר.

יצחק אהרונוביץ': תודה, רבותי.

יצחק אהרונוביץ': הבהרה של יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, חבר הכנסת מנחם בן-ששון, בבקשה.

מנחם בן-ששון: חברי הכנסת, יש דברים שאין בהם הצבעה טכנית, כי הם עוסקים במהות חירותו של האדם, ומי שמצביע נגד הסעיף הזה מצביע בדיוק נגד חירותו, ועל זה לא משחקים משחקים טכניים.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו ניגשים להצבעה.

יצחק אהרונוביץ': אני מפעיל את השעונים.

יצחק אהרונוביץ': מי שבעד ההצעה יצביע בעד, ומי שנגד יצביע נגד.

יצחק אהרונוביץ': הצבעה מס' 3 בעד הצעת ועדת החוקה, חוק ומשפט – 37 נגד – 3 נמנעים – אין הצעת ועדת החוקה, חוק ומשפט בדבר חלוקת הצעת חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים) (עצור שאינו תושב, החשוד בעבירת ביטחון – הוראת שעה), התשס"ו-2005, נתקבלה.

יצחק אהרונוביץ': רבותי, 37 בעד, שלושה נגד, אין נמנעים.

אברהם הירשזון: צריך להוסיף את הקול שלי.

יצחק אהרונוביץ': רק רגע, אני אוסיף.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהחלטת ועדת החוקה, חוק ומשפט לחלק את הצעת חוק הסדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים) (עצור שאינו תושב, החשוד בעבירת ביטחון – הוראת שעה), התשס"ו-2005, התקבלה.

יצחק אהרונוביץ': אני מוסיף את הקול של השר.

יצחק אהרונוביץ': כמה חסרים, שני שרים?

יצחק אהרונוביץ': אני מוסיף את השניים להצבעה.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו עוברים לנושא הבא: שאילתא מס' 101 של חבר הכנסת יואל חסון בנושא פיצויים ללולני הדרום.

יצחק אהרונוביץ': ישיב עליה שר החקלאות ופיתוח הכפר שלום שמחון.

יצחק אהרונוביץ': בבקשה, השר.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת יואל חסון שאל את שר החקלאות ופיתוח הכפר ביום י"א בסיוון תשס"ו (7 ביוני 2006):

יצחק אהרונוביץ': פורסם כי הכספים שהובטחו לבעלי הלולים בדרום בעבור השמדת העופות טרם הועברו במלואם.

יצחק אהרונוביץ': לדוגמה, קיבוץ כיסופים קיבל רק 60% מהפיצויים שהובטחו.

יצחק אהרונוביץ': רצוני לשאול: 1.

יצחק אהרונוביץ': האם נכון הדבר?

יצחק אהרונוביץ': 2.

יצחק אהרונוביץ': אם כן - מתי יועברו מלוא הפיצויים לבעלי הלולים בדרום, ובכמה מקרים מדובר?

יצחק אהרונוביץ': 3.

יצחק אהרונוביץ': מה הן מסקנות הביניים של הוועדה הבין-משרדית שהוקמה, ומתי היא תסיים את עבודתה?

שלום שמחון: 3-1.

שלום שמחון: אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת יואל חסון, שאלת על הפיצויים בגין שפעת העופות.

שלום שמחון: בעקבות התפרצות שפעת העופות ב-16 במרס 2006, נערך משרד החקלאות לתשלום מהיר במיוחד של הפיצויים המגיעים לחקלאים על-פי פקודת מחלות בעלי-חיים בגין השמדת להקותיהם על-פי צו השירותים הווטרינריים.

שלום שמחון: בהליך המהיר שנקבע לתשלום הפיצויים נפלו כמה טעויות, בהיקף מצומצם, והוא הדין לגבי קיבוץ כיסופים.

שלום שמחון: טעויות אלה תוקנו וקיבוץ כיסופים כבר קיבל חלק מהפיצוי החסר.

שלום שמחון: יתרת הפיצוי שמגיע לו תשולם בימים הקרובים.

שלום שמחון: נוסף על האמור, ועדה בין-משרדית בראשות מנכ"ל משרד החקלאות, שמונתה על-פי החלטת הממשלה, אמורה לדון בקרוב במתן פיצוי נוסף למגדלים, שאינו מעוגן בחוק, בגין השמדת התערובת שהיתה במכלים בעת ההשמדה ובגין השבתת הלולים עד אכלוסם מחדש.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

יצחק אהרונוביץ': יש לך שאלה נוספת, חבר הכנסת חסון?

יואל חסון: אדוני השר, האם יש לך הערכה מתי תסיים הוועדה את עבודתה ואם בסיום עבודת הוועדה יהיה פיצוי מלא של כל הלולנים שטרם קיבלו את הפיצוי המלא?

שלום שמחון: חבר הכנסת חסון, אמרתי: זה מתחלק לשניים – הוועדה תסיים את עבודתה בהקדם; מאחר שמדובר בחלקים שמחוץ לחוק, נדרשת גם הסכמת האוצר לשלם כסף.

שלום שמחון: במקרה הזה – אני לא בנק פרטי, אבל אנחנו נעשה את הכול כדי לסיים את זה בימים הקרובים ולשכנע את החברים באוצר – והם חברים טובים – לתת כסף גם לנפגעים האחרים.

שלום שמחון: תודה.

יצחק אהרונוביץ': תודה לשר החקלאות ופיתוח הכפר.

יצחק אהרונוביץ': [נספחות.

יצחק אהרונוביץ': ]

יצחק אהרונוביץ': אנחנו עוברים לנושא הבא: צו מס ערך מוסף (שיעור המס על מלכ"רים ומוסדות כספיים) (תיקון), התשס"ו-2006.

יצחק אהרונוביץ': שר האוצר יציג את הצו.

יצחק אהרונוביץ': בבקשה.

אברהם הירשזון: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, בצו מס ערך מוסף (שיעור המס על מלכ"רים ומוסדות כספיים) (תיקון), התשס"ו-2006, המונח לפניכם, מוצע להפחית את מס השכר על מלכ"רים מ-8.5% ל-7.5% ולקבוע כי מס שכר ורווח על מוסדות כספיים יהיה 15.5% במקום 17%.

אברהם הירשזון: הפחתת מס השכר ומס הרווח היא חלק ממהלך כולל של הפחתת שיעור המע"מ על עוסקים מ-16.5% ל-15.5%, שנעשה בנפרד.

אברהם הירשזון: לגביו קוימה חובת היוועצות בוועדת הכספים של הכנסת ב-20 ביוני 2006.

אברהם הירשזון: הפחתת שיעור המע"מ מתאפשרת לנוכח הגידול בהכנסות המדינה לשנת 2006 והצפי לשנים הבאות.

אברהם הירשזון: גידול זה הוא תוצר של הצמיחה במשק ושל התייעלות מערכת המסים.

אברהם הירשזון: ההחלטה בדבר הפחתת המע"מ התקבלה לאחר שנערכו דיונים מקצועיים במשרד האוצר, ולאחר שנבדקה באופן מוחלט עמידת המשרד ביעד הגירעון וההוצאה והפחתת החוב הממשלתית.

אברהם הירשזון: הורדת שיעור המע"מ מחזקת, משלימה וממשיכה את תהליך הרפורמה הרב-שלבית שמתבצעת במערכת המסים של מדינת ישראל בשנים האחרונות, אשר מטרתה להתאים את מערכת המסים לתחרות הגלובלית, לעודד צמיחה ולתמרץ עבודה, תוך הפיכת מערכת המסים לצודקת יותר מבחינה חברתית, ובעיקר להגדיל את ההכנסה הפנויה של כל אזרח.

אברהם הירשזון: להורדת שיעור המע"מ צפויה להיות השפעה חיובית מבחינת משקי הבית, מבחינת העוסקים במשק ומבחינת מינהל המס, וכן תהיה לו השפעה ממתנת על מדד המחירים לצרכן.

אברהם הירשזון: הורדת שיעור המע"מ והפחתת מס שכר ומס הרווח על המלכ"רים ועל המוסדות הפיננסיים צפויות לתרום להמשך הגידול בפעילות הכלכלית ולהמשיך את שיעור הצמיחה הגבוה במשק הישראלי.

אברהם הירשזון: מוצע כי הפחתת מס השכר ומס הרווח, כמפורט לעיל, תחול על שכר המשתלם בעד חודש עבודה בחודש יולי 2006 ואילך, ולגבי מחצית מהרווח בשנת המס 2006 ואילך, בהתאמה.

אברהם הירשזון: אבקש מחברי הכנסת לאשר את הצו.

אברהם הירשזון: תודה רבה.

יצחק אהרונוביץ': תודה לכבוד השר.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו פותחים את הדיון.

יצחק אהרונוביץ': ראשון אני מזמין את חבר הכנסת זבולון אורלב, בבקשה.

יצחק אהרונוביץ': לכל חבר הכנסת שלוש דקות.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, מכובדי השר, ראשית אני מברך מאוד על המהלך של הפחתת מס ערך מוסף, שהוא מס רגרסיבי, שפוגע בשכבות החלשות, וכל הפחתה של מס רגרסיבי היא בוודאי ברכה גדולה ובשורה וצעד בכיוון הנכון.

זבולון אורלב: אבל, אדוני שר האוצר, יכולתם לעשות את הצעד הזה יותר טוב אילו הלכתם למהלך של מס ערך מוסף דיפרנציאלי.

זבולון אורלב: למה להוריד מע"מ על מכוניות מפוארות?

זבולון אורלב: למה להוריד מע"מ על דירות מפוארות?

זבולון אורלב: למה להוריד מע"מ על מוצרים אלקטרוניים מפוארים?

זבולון אורלב: הרי יש מוצרים מובהקים שצורכות השכבות החלשות – מזון בסיסי של לחם, מוצרי חלב.

זבולון אורלב: כמו שפטרו את הפירות והירקות, יכולים לפטור את מוצרי היסוד, את התחבורה הציבורית.

זבולון אורלב: בצרפת מפחיתים מס ערך מוסף על בגדי ילדים ועל ספרי לימוד, שהרי לשכבות העניות יש יותר ילדים מאשר לשכבות העשירות.

זבולון אורלב: ולכן באותו כסף ובאותו מהלך מאוד נכון, שאני מברך עליו, אדוני שר האוצר, של הפחתת מס עקיף שהוא רגרסיבי, יכולתם להביא לשיפור מאוד משמעותי.

זבולון אורלב: הרי במהלך הזה משפחה נצרכת – כך קראתי בתקשורת – נהנית מהטבה בסדר-גודל של 80 שקלים, ואילו משפחה עשירה נהנית מהמהלך שעשיתם ב-300 שקלים.

זבולון אורלב: מדוע?

זבולון אורלב: הרי אותה משפחה עשירה לא זקוקה להטבה הזאת.

זבולון אורלב: כששוחחנו על קצבאות הילדים, עלה הרעיון אולי למנוע ולחסוך את קצבאות הילדים מהעשירון העליון.

זבולון אורלב: זה סדר-גודל, אגב, של בין 200 ל-300 מיליון שקלים.

זבולון אורלב: זה בלתי אפשרי לעשייה, כי מנגנון המס שלנו איננו באון-ליין, הוא לא ניתן לביצוע.

זבולון אורלב: אבל כרעיון הוא רעיון נכון.

זבולון אורלב: אם אין לנו מספיק אמצעים ואין לנו מספיק כסף, בוא נחלק את הכסף בצורה צודקת יותר.

זבולון אורלב: אני יודע שרשות המסים מאוד מתנגדת, כי קל מאוד לגבות מס שהוא אחיד, ואני מאוד מבין אותם.

זבולון אורלב: אילו אני במקומם, הייתי גם מצדיק אותם.

זבולון אורלב: אבל אתה, אדוני השר, מופקד לא רק על הנוחות שבגביית המס, אתה אמור לתת תשובה על הפערים בחברה הישראלית, ואני מקשיב היטב וברצון לדבריך ואני מאמין בכנות כוונותיך.

זבולון אורלב: אז הנה לך הזדמנות בלתי רגילה שלרשות המסים יהיה פחות נוח לגבות מסים אבל לשכבות החלשות יהיה יותר נוח לחיות פה, במדינת ישראל.

זבולון אורלב: תודה רבה.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

יצחק אהרונוביץ': אני מזמין את חבר הכנסת אברהם רביץ - לא נמצא.

יצחק אהרונוביץ': אני מודיע שמי שלא נמצא באולם מאבד את הזכות לעלות לדוכן.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת מוחמד ברכה - לא נוכח; חבר הכנסת חנא סוייד - לא נוכח.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת דב חנין, בבקשה.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי הכנסת וחברותיה, במהלך שאתה, אדוני השר, מציע לנו היום, אני חושב שנתמוך נקודתית.

דב חנין: כי הורדת נטל המס על המלכ"רים היא מהלך נכון וחשוב, והוא בסך הכול משרת מגמה חיובית של עידוד הפעילות בחברה האזרחית באוכלוסייה ובציבור הישראלי.

דב חנין: כמי שבא מהמגזר הזה של פעילות החברה האזרחית, במקרה שלי מהתנועה הסביבתית, אני יודע עד כמה נטל המס מקשה לפעמים על מלכ"רים את הפעילות, במיוחד בארגונים שהיקף הפעילות הכספי שלהם איננו גבוה.

דב חנין: אבל, אני רוצה לנצל את ההזדמנות כדי לדבר על המהלך הרחב יותר, שכפי שאמרת בצדק, אדוני השר, המהלך הזה הוא חלק ממנו, ועל המהלך הרחב, בכל הכבוד, אני מבקש לחלוק.

דב חנין: המהלך המהיר שאתה הובלת, אדוני השר, של הורדת המע"מ, במידה רבה קובע עובדות במהירות לקראת דיוני התקציב הבא.

דב חנין: המהלך הזה מכוון בעצם להפחית את הכנסות המדינה, ובהמשך לכך כמובן גם להפחית את הוצאותיה של המדינה.

דב חנין: כיוון שאני נמנה עם מי שסבורים שמדינת ישראל במצב הנוכחי צריכה להוציא הרבה יותר בנושאים חברתיים, בנושאים של חינוך, של בריאות, של רווחה, של עזרה לציבור החלש בחברה הישראלית, אני מאוד מודאג ממהלכים שפוגעים בהיקף הכנסות המדינה, ואני חושב שמהלכים כאלה אינם נכונים במצב שבו אנחנו נתונים.

דב חנין: מעבר לכך, אני חושב שגם בנושא המע"מ הגיע הזמן אצלנו, והדברים נאמרו קודם לכן מפי חברי חבר הכנסת אורלב, לחשוב על רעיון של מס ערך מוסף דיפרנציאלי.

דב חנין: דוגמה שאני מכיר היטב מאירופה היא של הפטור ממע"מ על ספרים.

דב חנין: אנחנו רואים את עצמנו כעם הספר, אבל אצלנו עדיין מוטל מע"מ על ספרים, וזה דבר שראוי היה לבטל אותו בהזדמנות זו שמצמצמים את היקפו של המע"מ.

דב חנין: ניתן לבטל את המע"מ על המים, ניתן לצמצם מאוד את המע"מ על מוצרי יסוד.

דב חנין: אפשר וחשוב לבטל את המע"מ על תחבורה ציבורית.

דב חנין: אני יודע, אדוני השר, שאתה תומך בסבסוד של התחבורה הציבורית, וזו עמדה מאוד חשובה וראויה, שאני מקווה שתוכל להתבטא בעשייה ובהחלטות מעשיות שתתקבלנה.

דב חנין: אני חושב שזו בהחלט בשורה להרבה מאוד אנשים בישראל שתלויים בתחבורה הציבורית לתנועה.

דב חנין: אבל אחד הצעדים המהירים שניתן היה לבצע כדי להקטין את נטל ההוצאות על תחבורה ציבורית הוא לבטל את המע"מ, או לפחות לצמצמו במידה ניכרת.

דב חנין: לכן, אני מבקש ממך, אדוני השר, להביא בחשבון את השיקולים האלה, הנוספים, כאשר אנחנו נמצאים בתהליכים שהם תהליכי התחלת העבודה על התקציב לשנה הבאה.

דב חנין: אם מביאים אותם בחשבון כפי שצריך, אני חושב שצריך לקבל החלטות בכיוון שונה.

דב חנין: תודה.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחבר הכנסת דב חנין.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת אורי אריאל - אינו נוכח; חבר הכנסת בנימין אלון - אינו נוכח.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת גאלב מג'אדלה, בבקשה.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, מכובדי שר האוצר, חברי חברי הכנסת, אני קודם כול מברך אותך על כל צעד שתעשה בתחום הורדת מסים.

גאלב מג'אדלה: בוודאי אשמח אם זה ייעשה בעבודה משותפת עם סיעתי, סיעת העבודה, עם הכנסת בוועדת הכספים, אם זה ייעשה במחשבה תחילה ובתכנון כולל.

גאלב מג'אדלה: אדוני השר, בחומר שעיינתי מצאתי שהשכבות החלשות מקבלות בערך 400 מיליון, לעומת זאת הנהנים האחרים מקבלים 2.8-2.5 מיליארדי שקלים.

גאלב מג'אדלה: הורדת מסים באה כדי להיטיב עם אנשים שאין להם יכולת, ואנחנו רוצים שהאוצר, שר האוצר והממשלה, שאנחנו בתוכה, תיטיב עם אנשים שזקוקים להורדת מסים, לסיוע כספי ולסגירת פערים.

גאלב מג'אדלה: על כן, אדוני השר, לא שמעתי בדבריך, כדי שאני בוודאי אהיה יותר שקט, האם הורדת 1% של מע"מ היא קודם כול מתן תשובה לאנשים שזקוקים לבשורה הזאת.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת משה גפני – אינו נוכח.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת יעקב מרגי, בבקשה.

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, מכובדי כבוד השר, אני רוצה לברך את כבודו על הבאת הצו לאישור הכנסת.

יעקב מרגי: אנחנו זוכרים ממשלה שנתנה רק למגזרים מסוימים, לאלפיונים העליונים.

יעקב מרגי: אז נכון שמהורדת המע"מ הכללית נהנים יותר העשירים, אבל יש גם ברכה לשכבות החלשות, וזאת תחילת דרך וציון דרך, ועל זה תבורך הממשלה הזאת.

יעקב מרגי: זו התחלה שמעידה על המשך הדרך.

יעקב מרגי: אם במלכ"רים עסקינן, הדבר הכי מתסכל, כבוד השר, ואני חושב שצריך לטפל בו, הוא המס על השכר במלכ"רים.

יעקב מרגי: אני חושב שזה דבר שראוי לבטלו בהדרגה עד שייעלם.

יעקב מרגי: אני בא מהתחום הזה, קיימנו שיחות עם אנשי מקצוע גם בתחומי המשפט והמסים, וזה מס שקשה להסביר אותו - המע"מ על השכר.

יעקב מרגי: הוא נולד בחטא.

יעקב מרגי: אני חושב שצריך לחשוב ולדון, האם באמת רוצים זאת.

יעקב מרגי: הרי המדינה מתקצבת, רוב ההכנסות של המלכ"רים הן מתקציבים, מתמיכות.

יעקב מרגי: המדינה מתקצבת מצד אחד ולוקחת מצד שני.

יעקב מרגי: אני חושב שצריך לחשוב על זה ולראות איך להעביר את המס הזה מן העולם.

יעקב מרגי: זה נקרא מס על השכר במלכ"רים.

יעקב מרגי: אני חייב, אי-אפשר להיות פטור בלא כלום, להתייחס לאירועים שהיו אתמול ברצועת-עזה.

יעקב מרגי: מקוממת אותי עוד יותר ההתייחסות של חברי הכנסת הערבים.

יעקב מרגי: אי-אפשר לומר פעם, כשרוצים, שזו מלחמה בין שתי מדינות - - -

עזמי בשארה: לא.

יעקב מרגי: אמרת את זה היום: במלחמה כמו במלחמה.

יעקב מרגי: אם במלחמה כמו במלחמה, אל תבקש ממני כלום, לא גבולות, לא מעברים.

יעקב מרגי: במלחמה כמו במלחמה.

יעקב מרגי: אתה תזרוק "קסאמים" על שדרות, ואני אפגיז הפגזה עיוורת, ולא מעניין אותי איפה זה ייפול.

יעקב מרגי: תהיה כן ותראה.

יעקב מרגי: אין במלחמה הזאת שני צדדים.

יעקב מרגי: יש צד אחד שרוצה שלום ותובע שלום ונלחם על השלום, ויש צד אחד שחונק את עמו.

יעקב מרגי: ההנהגה הפלסטינית הורגת את הפלסטינים, חונקת אותם, מייבשת אותם.

יעקב מרגי: כל זה, ולצערי הרב אתם מסייעים לאותה הנהגה קיצונית.

יעקב מרגי: אתם מסייעים לאותה הנהגה שמכלה כל חלקה טובה בעם הפלסטיני.

יעקב מרגי: אין תקווה, לא תהיה תקווה לעם הפלסטיני כל עוד אלה הם מנהיגיו.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחבר הכנסת מרגי.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת עזמי בשארה, בבקשה.

עבאס זכור: מה קרה לך?

עזמי בשארה: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לתקן רק דבר אחד אם דברי הובנו לא נכון.

עזמי בשארה: אני לא חושב שמה שמתנהל זה מלחמה, אני חושב שמה שמתנהל זה כיבוש.

עזמי בשארה: שום מלחמה.

עזמי בשארה: אם אתה במדים, אתה הולך למלחמה, ככה אתה מחשיב את עצמך כהולך למלחמה, ולכן משתמשים בביטויים כאלה.

עזמי בשארה: אני לא חושב שיש שני צדדים סימטריים שנמצאים במצב של מלחמה.

עזמי בשארה: על כל פנים, אני תומך בחוק שהובא.

עזמי בשארה: אני חושב שהוא צעד קטן, אבל צעד טוב.

עזמי בשארה: בכלל, נרחיב משני צדדים, אדוני היושב-ראש, אדוני השר.

עזמי בשארה: א.

עזמי בשארה: מבחינת השקפת העולם אולי אפילו אגנוב כמה דברים מחברי, חבר הכנסת אורון.

עזמי בשארה: אנחנו בכלל חושבים שמסים עקיפים, מכיוון שהם נראים שוויוניים, הם דבר רע.

עזמי בשארה: אנשים לא שווים משלמים אותם סכומים על לחם, על וילות ועל קופסת סיגריות.

עזמי בשארה: זה דבר רע.

עזמי בשארה: לדעתי, לא צריך אולי לעשות דיפרנציאציה במס ערך מוסף לפי הכנסה, אלא לפי מוצר.

עזמי בשארה: לא ייתכן שעל כיכר לחם יהיה אותו מס ערך מוסף כמו על דבר אחר.

עזמי בשארה: לדעתי, יש אפשרות להכניס דיפרנציאציה בהטלת מס ערך מוסף לפי מוצרים ולפי צרכים.

עזמי בשארה: ב.

עזמי בשארה: מלכ"רים - הצעה טובה, צריך לברך את השר עליה, אבל למה לא מבטלים בכלל בנושא של מלכ"רים?

עזמי בשארה: המלכ"רים האלה פטורים ממס הכנסה.

עזמי בשארה: מי שתורם להם פטור ממס הכנסה, אז יש הבנה חברתית של חשיבותם.

עזמי בשארה: עם חברי חבר הכנסת ואסל טאהא, בקדנציה הקודמת, כאשר דובר בתאונות הדרכים, דיברנו על כמה מוצרים הנוגעים למאבק בתאונות הדרכים שצריך לפטור אותם ממס ערך מוסף.

עזמי בשארה: יש כמה דברים שצריך להוציא מהתחום הזה.

עזמי בשארה: לדעתי, מלכ"רים אפשר להוריד, ואפשר להרחיב גם את המושג של מלכ"ר.

עזמי בשארה: עכשיו זה מוגבל לבריאות ולספורט, לדעתי, ואולי עוד תחום אחד.

עזמי בשארה: אבל בחברות המודרניות יש עוד כמה תחומים שאפשר להגדירם כמלכ"רים.

עזמי בשארה: למשל, עמותות שתורמות לדמוקרטיה.

עזמי בשארה: היום זה דבר חיוני בחברה דמוקרטית.

עזמי בשארה: למה לא נחשבת אף עמותה בנושא תמיכה בדמוקרטיה למלכ"ר?

עזמי בשארה: על כל פנים, אולי אלה דברים שנמשיך להתווכח עליהם בפרלמנט הזה.

עזמי בשארה: בעתיד יהיה זמן, בינתיים נתמוך בחוק הזה.

עזמי בשארה: שתי הערות לדיון הקודם: א.

עזמי בשארה: אנשים שדיברו על גינויים אף פעם לא גינו פעולה שבה נהרגו אזרחים פלסטינים.

עזמי בשארה: אף פעם לא שמעתי בבית הזה שום גינוי של רצח והריגה והפצצה על אזרחים פלסטינים.

עזמי בשארה: אף גינוי.

עזמי בשארה: יש הבעות צער, תשמעו את עצמכם.

עזמי בשארה: תמיד יש הבעות צער, אבל לא שמעתי אף גינוי; ב.

עזמי בשארה: יש להבדיל בין חייל שהולך למצב של מלחמה לבין מלחמה כמו במלחמה.

עזמי בשארה: חייל הולך למצב מלחמה - זה תפקידו.

עזמי בשארה: אבל בין העם הפלסטיני ובין מדינת ישראל לא שורר מצב של מלחמה, אלא מצב של כיבוש.

עזמי בשארה: פתרון המצב הוא בחיסול בעיית הכיבוש ובחתימת הסכם שלום בין שני העמים.

עזמי בשארה: תודה רבה.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחבר הכנסת בשארה.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת יואל חסון – אינו נוכח; חבר הכנסת ישראל כץ – אינו נוכח; חבר הכנסת צבי הנדל – אינו נוכח.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת חיים אורון, בבקשה.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אדוני שר האוצר, אני בטוח שאתה שומע אותי גם מהפינה ההיא, וזה בסדר.

אברהם הירשזון: שומע מצוין.

חיים אורון: אני רוצה באמת להתייחס היום רק להצעת התקנות שאנחנו מאשרים כאן, שהן, אגב, לא הנושא העיקרי.

חיים אורון: הנושא העיקרי של הורדת המע"מ לא צריך לבוא לאישור הכנסת.

חיים אורון: מה שמובא כאן זה המלכ"רים והשירותים הפיננסיים.

חיים אורון: למשל, אדוני שר האוצר, מה היה קורה אם בשנת 2006 לא היו מורידים את המע"מ מהשירותים הפיננסיים ומשאירים אותו בשיעור הקודם?

חיים אורון: אני אספר לך, אדוני השר – אתה מדבר בטלפון וזה לא טוב לי – בכנס קיסריה, שהיה בשבוע שעבר, ישבתי ליד אחד הבנקאים הגדולים - ליד כמה, בשביל לא לסבך מישהו באופן אישי - ושאלתי אותו: תגיד, אתה צריך השנה לרווחים של הבנק שלך עוד כמה מאות מיליוני שקלים?

חיים אורון: כי זאת המשמעות של הורדת המע"מ על הבנק.

חיים אורון: למה?

חיים אורון: אמר לי בכנות רבה: אני לא צריך.

חיים אורון: אמרו לי: לא יכול להיות מס דיפרנציאלי.

חיים אורון: אז קודם כול, יש מס שונה לשירותים הפיננסיים ולבנקאות, אבל אני נותן את זה כמשל.

חיים אורון: אני יודע שאנשי האוצר לא אוהבים מס דיפרנציאלי.

חיים אורון: בשורה ארוכה של ארצות באירופה יש מע"מ דיפרנציאלי.

חיים אורון: לא דיפרנציאלי לפי האדם, אלא לפי סוג המוצרים.

חיים אורון: אולי יציעו מס בשיעור אפס על מוצרי יסוד עד מס בשיעור חצי – אני סתם עכשיו ממציא משהו – לתרופות?

חיים אורון: לא לתרופות שבסל ולא בסל, כי מזה לא יצאו, ומס בשיעור מלא לזה, ומס בשיעור שלישי, אולי יותר גבוה?

חיים אורון: אגב, יש ארצות שיש בהן מע"מ גבוה מ-15.5%.

חיים אורון: אני מראש מוכן.

חיים אורון: יכול להיות שהסל הזה כולו לא היה מביא יותר כסף, אבל יכול להיות שהשנה היו אומרים – לא לתקציב, כבר הבנתי שלתקציב אסור, אלא להורדת חוב.

חיים אורון: אתם כל הזמן אומרים הורדת חוב; עוד 2 מיליארדי שקלים להורדת חוב, מה קרה?

חיים אורון: כל הדיון הזה לא התנהל; הוא לא התנהל בממשלה, הוא לא התנהל בוועדת הכספים, והוא גם לא מתנהל פה.

חיים אורון: אתה סיכמת עם ראש הממשלה על הורדת מע"מ.

חיים אורון: אולי יש אלטרנטיבות?

חיים אורון: אני יודע שעמדו על הפרק הצעות נוספות.

חיים אורון: אולי שיעור מסוים של הפחתת מס הכנסה לשכבות הביניים?

חיים אורון: באופן הזה של קבלת החלטות – שמעת את הקטע הזה בנאומי, אז אתה יכול עכשיו לא לשמוע אותו פעם נוספת, אמרתי אותו במקום שהזכרתי קודם – אתם סגרתם את התקציב.

חיים אורון: חבר הכנסת בן-ששון, התקציב סגור.

חיים אורון: קבעו את הגירעון, שר האוצר וראש הממשלה קבעו הפחתה של 3.5 מיליארדי שקל – קבעו את התקרה ועכשיו שולחים את השרים לריב זה עם זה איך להוריד מפה ולהעביר לשם.

מנחם בן-ששון: אבל שמעת גם מה שלי היה לומר לך בוועדת הכספים, שזה חלק מיציבות שלטונית.

יצחק אהרונוביץ': אבקש לסיים.

חיים אורון: או-אה, יש סוג של יציבות שלטונית, אדוני הפרופסור, אני בכוונה משתמש בתואר בהקשר זה, שמייתר את כל הדיון הציבורי בכל נושא.

חיים אורון: ראיתי כמה דיקטטורות מאוד יציבות, ואני בטוח שאתה לא רוצה כמותן, וראיתי גם כמה לא-קואליציות מאוד יציבות.

חיים אורון: אני לא בא להגן על מפלגת העבודה, ולא על ש"ס; איך הן נתנו לזה לעבור ככה?

חיים אורון: כל דרגות החופש נסגרו להן.

חיים אורון: אין להן יותר מה לעשות עכשיו חוץ מאשר לנגח ראש בראש.

חיים אורון: זה ירצה את זה לביטחון, וזה ירצה את זה לתמ"ת, וזה ירצה את זה לרווחה, ולכולם לא יהיה.

חיים אורון: זה הדיון המהותי.

חיים אורון: אבל הוא מתנהל אגב אורחא, בדיון לא על הסכום הגדול של המע"מ, אלא על השירותים הפיננסיים ועל המלכ"רים, שאלה הסכומים הקטנים בסיפור, והוא סוגר את העניין.

חיים אורון: זה לא תקין מבחינת התנהלות הממשלה.

חיים אורון: אדוני השר – ובזה אני רוצה לסיים - אני יודע שאתה בא לוועדת הכספים ביום שני הבא; אם אני לא טועה, הבטחת ל-2007 דיון פתוח יותר, ציבורי יותר.

חיים אורון: אתם סגרתם חלקים גדולים מאוד בדיון הזה בהחלטות של סוף השבוע שעבר.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחבר הכנסת אורון.

יצחק אהרונוביץ': חברת הכנסת שלי יחימוביץ, בבקשה.

שלי יחימוביץ': אדוני היושב-ראש, אדוני שר האוצר, חברי חברי הכנסת, ראשית אני רוצה לברך את חברי, שר התקשורת אריאל אטיאס, שלצערי לא נמצא כאן, על החלטתו הנבונה, הצודקת, הפשוטה, המובנת מאליה, להפחית את תשלומי הטלפון למי שמקבלים הבטחת הכנסה.

שלי יחימוביץ': זאת החלטה כל כך הגיונית עד ששאלתי את עצמי איך ייתכן שהיא בכלל התקבלה, ועוד בפשטות שכזאת, בלי מבחן - הם יקבלו ממילא לחשבון הטלפון את ההנחה.

שלי יחימוביץ': מי שאין לו יקבל את ההנחה.

שלי יחימוביץ': הכול עונה על כללי הצדק, המוסר, ההיגיון, הפשטות.

שלי יחימוביץ': לצערי, אדוני שר האוצר, ההחלטה הזאת שונה לחלוטין, ובאופן קיצוני, מההחלטה שלך להוריד את המע"מ ב-1%.

שלי יחימוביץ': זאת החלטה חוקית; זאת פררוגטיבה שלך כשר האוצר.

שלי יחימוביץ': אתה צריך לבוא אלינו לבקש את הסכמתנו, רק – אדוני שר האוצר – כשאתה מבקש להעלות את המע"מ, ועצם ההחלטה הזאת כבר מעידה על תפיסת העולם הכלכלית: להוריד זה תמיד בסדר, וכדי להעלות צריך אישור מיוחד.

שלי יחימוביץ': ובכן, לטעמי להוריד זה לא בסדר, ודאי לא באופן גורף.

שלי יחימוביץ': כבר אמרו כאן חברי שוב ושוב, שלהוריד 1% במע"מ על דירת יוקרה, או על מכונית פאר, או על טלוויזיה ענקית עם מסך פלזמה – להוריד 1% על המוצרים האלה – אדם בעשירון התחתון, כל ימיו, כשהוא ייהנה שוב ושוב מהורדת המע"מ על הלחם השחור שלו ועל מוצר בסיס שהוא יקנה לביתו, לא יגיע לשיעורים שיגיע אליהם אדם מהעשירון העליון ברכישה אחת.

שלי יחימוביץ': אני מתקוממת על ההחלטה הזאת.

שלי יחימוביץ': היא לא החלטה חברתית.

שלי יחימוביץ': היא החלטה לא שוויונית.

שלי יחימוביץ': היא מנציחה את הפערים החברתיים.

שלי יחימוביץ': אני מתקוממת גם על האופן שבו היא התקבלה.

שלי יחימוביץ': אין ספק שיש בינינו הבדלים עמוקים בהשקפת העולם הכלכלית, אדוני שר האוצר, והם לגיטימיים לחלוטין.

שלי יחימוביץ': אלה ההבדלים בין תפיסת העולם הניאו-ליברלית לבין תפיסת העולם הסוציאל-דמוקרטית, ובאמת, תהום עמוקה פעורה בינינו, ובכל זאת אנחנו יושבים בממשלה אחת כשותפים קואליציוניים.

שלי יחימוביץ': אני חושבת שמן הדין, מן הנימוס, מן הצדק היה שתשתף אותנו בדיון המאוד מהותי ומאוד מכריע הזה, שהוא דיון מקרו-כלכלי במהותו.

שלי יחימוביץ': אנחנו מחליטים כאן על 3.5 מיליארדי שקלים, ובו בזמן יושבים בוועדת הכספים וחושבים מאיפה נגרד עוד כמה מיליונים ל"ביקור חולים", לניצולי השואה, לטיפות-חלב ולאלף ואחת מטרות שהן קדושות בעיני, ולא נמצאו להן הפרוטות האלה, במושגים של תקציב הממשלה, ודאי במושגים של 3.5 מיליארדי שקל של הורדת המע"מ.

שלי יחימוביץ': יש לי הצעה חלופית, והיא הוצעה כאן בנוסחים שונים.

שלי יחימוביץ': צר לי על כך שלא שותפנו בדיון, כי יכול להיות שהיינו מצליחים לשכנע אותך.

שלי יחימוביץ': לשיטתי, אגב, את הכסף הזה היה צריך להעביר לחינוך, לבריאות ולתמ"ת – לצורך אכיפת חוקי עבודה, אבל – שוב, כיוון שאנחנו חלוקים בהשקפת עולמנו – גם לשיטתך, את אותו סכום, לצורך הורדת המע"מ, היה אפשר להעמיד באופן צודק יותר, באופן שיביא לצמצום הפערים בחברה הישראלית, אילו למשל היית מוריד את המע"מ באופן גורף על כל מוצרי המזון, לחלוטין או חצי מהמע"מ, ולא מוריד את המע"מ ממוצרי היוקרה, העלות היתה אותה עלות, 3.5 מיליארדי שקלים, אבל העשירון העליון מוציא על מזון 6% מהכנסתו, ואילו העשירון התחתון מוציא על מזון 50% מהכנסתו.

שלי יחימוביץ': באופן מיידי היית מקטין את האי-שוויון.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

שלי יחימוביץ': אני בטוחה שההצעה הזאת שלי נשמעת לפחות על פניה קצת הגיונית.

שלי יחימוביץ': יכול להיות שאילו היינו מקיימים על כך דיון מעמיק, יסודי, כפי שהחלטה כזאת מחייבת – יכול להיות שהיינו מצליחים לשכנע אותך; ועל כך אני מצרה.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחברת הכנסת יחימוביץ.

יצחק אהרונוביץ': אני מזמין את חבר הכנסת אליהו גבאי – אינו נוכח.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת יעקב כהן, בבקשה.

יעקב כהן: כבוד היושב-ראש, כבוד אדוני שר האוצר, כנסת נכבדה, דיברתי קודם, אבל אני רוצה לנצל את העובדה ששר האוצר נמצא במליאה ולהמשיך בנושא שהגברת חברת הכנסת יחימוביץ דיברה עליו.

יעקב כהן: לפי כל המחקרים, סכום עתק של 3.5 מיליארדי שקלים שהאוצר תרם להורדת המע"מ, רובו הולך לעשירונים העליונים.

יעקב כהן: 400 מיליון שקלים ילכו לעשירונים התחתונים.

יעקב כהן: מבדיקה עם אנשי מרכולים וקניונים - כל מוצר שעולה היום 10 שקלים יעלה גם בשבוע הבא 10 שקלים, או ירד ל-9.91 שקלים.

יעקב כהן: מי שירוויח זה הסוּפרים, רשתות השיווק והסיטונאים, ולא האזרח שנאנק לגמור את החודש.

יעקב כהן: לכן, אני קורא עוד פעם:

יעקב כהן: אמרנו שמי שירוויח זה שוב מי שהולך לקנות מכונית שרד, מכוניות יקרות ווילות.

יעקב כהן: אלה ירוויחו את הכסף.

יעקב כהן: לכן, אם אנחנו הולכים לתרום לאזרחים 3.5 מיליארדי שקלים, הבה נוריד את המע"מ למשפחות המצוקה, נוריד אותו במוצרי היסוד, נבטל את המע"מ, ואז המשפחות האלה ירוויחו מהצעד הזה.

יעקב כהן: לגבי התחבורה הציבורית, מי נוסע בתחבורה הציבורית?

יעקב כהן: - האנשים הפשוטים.

יעקב כהן: הם ירוויחו מזה.

יעקב כהן: שר האוצר רוצה לעזור לתחבורה הציבורית – בוא נעזור בנושאים האלה.

יעקב כהן: יש לי עוד נושא - רבבות זוגות צעירים אינם מגיעים לקורת-גג.

יעקב כהן: אם נגיע לתוכנית ונוריד בדירה הראשונה שזוג צעיר קונה 17%, 16% או 15% מע"מ, נעזור להם להגיע לקורת-גג.

יעקב כהן: לכן, אני קורא שוב לבטל את המע"מ על מוצרי היסוד: לחם, חלב, עופות, תחבורה ציבורית ועוד.

יעקב כהן: בזה נעזור לציבור, כשאיפתך, שר האוצר, ובזה נתרום לצמצום הפערים החברתיים במדינה, והיתה זו תפארתנו.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחבר הכנסת יעקב כהן.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת אבשלום וילן, בבקשה.

אבשלום וילן: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אדוני שר האוצר, אני חושב שההחלטה להוריד את שיעור המע"מ היא נכונה.

אבשלום וילן: בניגוד למה שהסבירו פה חברת הכנסת יחימוביץ וחבר הכנסת כהן, הורדת המע"מ, שהוא המס הרגרסיבי ביותר הקיים, כאשר מחצית המפרנסים אינם מגיעים למס הכנסה משום שדרגת השכר שלהם נמוכה, מבחינה מקרו-כלכלית זה צעד נכון.

אבשלום וילן: הוא סוציאל-דמוקרטי במהותו, והוא ליברלי, והוא ברמת המקרו כאשר אתה בודק.

אבשלום וילן: אני רק לא מבין למה הורדתם ל-15.5% ולא ל-15%.

אבשלום וילן: זה גם היה עושה סדר.

אבשלום וילן: דבר שני, הערות לחברי פה: מבחינה כלכלית, מע"מ הוא מס פשוט שנגבה כל חודש, אבל יתרונו וחסרונו הם שאתה חייב לקחת אותו על כל המערכת, להוציא, בארץ, פירות וירקות, ולא במקרה - כאשר ניסו להטילו על פירות וירקות לא במקרה לא הצליחו, וגם צריך להוציא אותם.

אבשלום וילן: דרך אגב, באמת המשקל היחסי של פירות וירקות בסל הצריכה הישראלי הוא גבוה מאוד לעומת העולם, ואסור לנגוע בפירות ובירקות.

אבשלום וילן: גם אי-אפשר לגבות זאת.

אבשלום וילן: אבל אם נתחיל לעשות פה דרגות בקודש – על זה כן ניקח מע"מ ועל זה לא ניקח מע"מ – באותו רגע המס מתמוטט.

אבשלום וילן: יש ניסיון מספיק גדול בעולם.

יעקב כהן: יש ניסיונות בעולם.

אבשלום וילן: חבר הכנסת יעקב כהן, עכשיו תסכים עם מה שאני אומר.

אבשלום וילן: מבחינה כלכלית, הצעד הזה הוא בכיוון הנכון.

אבשלום וילן: אני אומר זאת כחבר מפלגת מרצ.

אבשלום וילן: אי-אפשר לפצל את המע"מ, וזה מוסכם על כל הכלכלנים, מימין ומשמאל.

אבשלום וילן: אבל, אדוני שר האוצר, ישבתי יחד אתך בשלושת הימים האחרונים בפורום קיסריה, ואני רוצה לספר לנוכחים שני דברים מדהימים.

אבשלום וילן: עמד על הדוכן חתן פרס נובל, פרופסור רוברט סולו מאוניברסיטת MIT, שבמגמה הכלכלית בה התחנך יושב-ראש האופוזיציה, שר האוצר לשעבר בנימין נתניהו, ואמר את הדבר הבא: בארצות-הברית הפערים בשוק העבודה, לפני חלוקת הקצבאות ותשלומי ההעברה, קטנים מאשר בשוק העבודה הישראלי.

אבשלום וילן: אתם מבינים מהי המשמעות של זה?

אבשלום וילן: הפער בין המשכורות הגבוהות והמשכורות הנמוכות בשוק העבודה הישראלי גדול מהפער בשוק העבודה האמריקני.

אבשלום וילן: מה זה אומר?

אבשלום וילן: זה אומר שאנחנו מפרקים כמעט כל סולידריות אפשרית בחברה הישראלית.

ג'מאל זחאלקה: זה בגלל המשכורות הנמוכות.

ג'מאל זחאלקה: זה בגלל נומך המשכורות הנמוכות במערכת.

אברהם הירשזון: בגלל הגובה.

אבשלום וילן: חבר הכנסת זחאלקה, לא.

ג'מאל זחאלקה: זה בגלל - - -

אבשלום וילן: זה בשני הקצוות, ועיקר הבעיה הוא הממוצע.

אבשלום וילן: היה שם דיון של יום שלם מה עושים עם העוני.

אבשלום וילן: אדוני שר האוצר, המבחן יהיה אחד, ואמרתי את זה שם ואני אומר את זה גם פה, מעל בימת הכנסת:

אבשלום וילן: כדי להתמודד ברצינות עם העוני, קרי קצבאות זיקנה, פנסיית חובה, חלוקה אחרת ונכונה יותר של קצבאות הילדים והביטוח הלאומי ובניית כל המערכת התומכת כמו שבונים אותה במדינות מתוקנות, צריך 4 מיליארדי שקלים בשנה.

אבשלום וילן: אם תביאו את אותם 4 מיליארדי שקלים בשנה, יש סיכוי להתחיל לשנות כיוון ולשנות את חלוקת ההכנסות ששוק העבודה עושה.

אבשלום וילן: למחרת היה שם דיון מקרו, ומה עשו כל הכלכלנים?

אבשלום וילן: על סמך נתוני בנק ישראל, הציגו ארבע חלופות לבחירה וציינו שהחלופה הנוכחית, השמרנית, ששר האוצר תמך בה בנאומו, היא החלופה הטובה ביותר מבחינת כלכלת ישראל, מבחינת שיעורי הצמיחה ומבנה המשק, אף שהם עצמם מודים שמבחינת חלוקת ההכנסות בין הפרטים המודל הזה לא טוב, לא אופטימלי.

אבשלום וילן: לכן, אדוני שר האוצר, אני מציע לך: בחר במודל שבאמת יקטין את הפערים.

אבשלום וילן: הוא גם יביא צמיחה וגם יביא דברים אחרים.

אבשלום וילן: אם באוקטובר תחזרו על הקו השמרני שהציגו שם, וגם רובכם תמכתם בו, לצערי לא יקרה דבר מבחינת העוני, וזה מה שחשוב.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחבר הכנסת אבשלום וילן.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת אריה אלדד, בבקשה.

אריה אלדד: אדוני היושב-ראש, רבותי השרים, חברי חברי הכנסת - -

יצחק אהרונוביץ': רבותי, אני מבקש קצת שקט ביציע.

אריה אלדד: - - הצו הזה, שאנחנו נדרשים לתקן היום, הוא צו טכני לצורך העניין, משום שאם מתקנים את שיעור המע"מ, הגיוני לתקנו גם על המלכ"רים וראוי לתמוך בו בשיעור המתאים.

אריה אלדד: יש כאן באמת עניין פשוט לגמרי, של סיבה ומסובב.

אריה אלדד: אם הסיבה היא ביטול המע"מ הכללי, התוצאה צריכה להיות הפחתה בהתאם של המע"מ והורדתו גם לגבי המלכ"רים.

אריה אלדד: זה באמת עניין לא מסובך.

אריה אלדד: זה עניין של סיבה ותוצאה, פעולה ותגובה.

אריה אלדד: החוק הפיסקלי הזה הוא כמעט כמו החוק הפיזיקלי ההוא, של סיבה ותוצאה, של פעולה ותגובה.

אריה אלדד: אבל אם זה כל כך פשוט בדברים האלה, למה זה לא כל כך פשוט בחוקי טבע אחרים?

אריה אלדד: לפני עשרה ימים בערך, לפני מאה "קסאמים" בערך, הבטיח שר הביטחון תגובה משמעותית בתוך שעות – גם כמות וגם פרק זמן שהוא הגדיר.

אריה אלדד: מה קרה?

אריה אלדד: גורנישט.

אריה אלדד: נאדה.

אריה אלדד: כלאם פאדי.

אריה אלדד: אפס.

אריה אלדד: שום דבר.

אריה אלדד: לא עשה שום דבר.

אריה אלדד: זה עניין של סיבה ותוצאה.

אריה אלדד: כמו שלפעולה יש תוצאה, גם לחוסר פעולה יש כנראה תוצאה, ואת התוצאה ראינו אתמול.

אריה אלדד: כאשר מנסים להרתיע את האויב בפטפוטים ריקים מתוכן, והאויב כבר מבין, משום מה, שאין שום דבר מאחורי הפטפוטים האלה, התוצאה היא שחיקת כושר ההרתעה, ואותה מנהרה שמחכה לשעת כושר, מפעיליה מבינים שבצד השני אין אף אחד רציני: הם לא רציניים – אפשר להילחם בהם ביתר עוצמה.

אריה אלדד: אז הדברים האלה הם באמת סיבה ותוצאה פשוטה.

אריה אלדד: רבותי, בחלם היה נהר, ועליו היה גשר, והוא נשבר.

אריה אלדד: כל יום היה מישהו עובר עליו ונפצע.

אריה אלדד: מימנו חכמי חלם - - -

מנחם בן-ששון: זה בנוי על זה שאנחנו לא שמענו את הנאום בשבוע שעבר?

אריה אלדד: נכון, אבל זה שאתה יושב פה עדיין לא פוטר אותי מלעדכן את האחרים.

אריה אלדד: לבנות בית-חולים זה לא הפתרון לגשר שבור.

אריה אלדד: אם לא נתקן את תורת הביטחון של ישראל, שנשברה, לא נשיג את התוצאה הרצויה לפעולה או לחוסר הפעולה של קברניטינו.

אריה אלדד: תודה רבה.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחבר הכנסת אלדד.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת גדעון סער, בבקשה.

יצחק אהרונוביץ': אחרון הדוברים הוא חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, בלי לפגוע בביקורת שהביע חבר הכנסת אורון, שהיא מוצדקת, על דרך קבלת ההחלטות בעניין זה, שאינה שונה מדרך קבלת ההחלטות של הממשלה הזאת בנושאים אחרים - אנו מדברים על כך שבממשלה הזאת לא כונס מיום הקמתה ועד עתה הקבינט הביטחוני, אלא רק ביום רביעי, לדיון בירי ה"קסאמים".

גדעון סער: זה דבר די מדהים כשלעצמו.

גדעון סער: אנחנו נתמוך בהצעה ששר האוצר מביא היום, כי אנחנו תומכים בהורדת מסים.

גדעון סער: זה לא דבר חדש.

גדעון סער: אם יצטרפו אלינו סיעות אחרות, שבכנסת הקודמת התנגדו להורדת מסים, זה יהיה דבר חדש, אבל אנחנו החלטנו לנקוט את אותה דרך כי אנחנו מאמינים שהורדת מסים מביאה לצמיחה ולהגברת הצריכה והיא טובה לכלכלה.

גדעון סער: הדרך הזאת, שהשמאל זעק נגדה כאן כל הקדנציה הקודמת והתנגד לכל מהלך של הורדת מסים שהבאנו בקדנציה הקודמת – היום הוא יושב בתוך הממשלה, או לפחות חלק ממנו - - -

שלי יחימוביץ': בלית ברירה.

גדעון סער: הכול בלית ברירה - - -

שלי יחימוביץ': - - - הסכמה והשלמה.

גדעון סער: בסדר, אבל אנחנו שמחים שבלית ברירה אתם מצביעים אתנו על הורדת מסים.

גדעון סער: להיפך, הרי בסוף תיאלצו לאמץ את המדיניות שלנו, ואז נגיד: טוב שאתם מאמצים את המדיניות.

גדעון סער: אבל אם בלית ברירה אתם מצביעים בעד הורדת מסים, גם זה משהו.

שלי יחימוביץ': - - - המדיניות החברתית של - - -

גדעון סער: חברת הכנסת יחימוביץ, הייתי פה, ואת עדיין לא היית פה, לכן אין סתירה בין המעשים שלך.

גדעון סער: אבל ישבו פה, בצד הזה של האולם, חברי סיעת העבודה, ובכל פעם שהיינו מביאים הצעה להוריד מסים - ישירים, עקיפים, מכל סוג שהוא - הם היו מסבירים, וגם היו מנתחים, איך זה ימנע את הצמיחה ויגדיל את האבטלה.

גדעון סער: היום, אחרי שכל התזות שלהם קרסו, הם תומכים בלית ברירה בהורדת מסים.

גדעון סער: אז בסדר.

מנחם בן-ששון: - - - בגלל זה נבחרו אחרים.

גדעון סער: אני רוצה לומר לשר האוצר, שגם לטעמנו היה אפשר להביא אלטרנטיבות טובות יותר, ואם מדברים על מע"מ, עדיפה הפחתת המע"מ על מוצרי היסוד.

גדעון סער: יבואו פקידי משרד האוצר וישתמשו במינוח "אחידות שיטת המס" או "האחדת שיטת המס" – זאת מין מלת קוד גבוהה מאוד, שכאילו אי-אפשר להתמודד אתה, אבל בסך הכול, כאשר אומרים את מלת הקוד הזאת, מדובר בנוחות של המערכת הביורוקרטית.

גדעון סער: אין שום בעיה, משום סוג, בהטלת מס דיפרנציאלי – מע"מ – על מוצר כזה ועל מוצר אחר.

גדעון סער: הצעה אחרת היתה יכולה להיות הורדה נוספת במסים הישירים, אבל אנחנו משוכנעים שגם הדברים האלה אולי יתרחשו בעתיד.

גדעון סער: בינתיים אנחנו נצביע בעד הצו, שמשלים את המהלך של הורדת המע"מ.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחבר הכנסת סער.

יצחק אהרונוביץ': אחרון הדוברים, חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, בבקשה.

חיים אורון: - - - שר?

גדעון סער: לא היית כשהזכרתי את זה.

גדעון סער: התייחסתי לסדר קבלת ההחלטות, להבדיל - - -

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אין ספק שהמע"מ הוא מס רגרסיבי.

ג'מאל זחאלקה: ההיגיון הצרוף, ההיקש הלוגי, הוא שהורדה של מס רגרסיבי היא צעד פרוגרסיבי.

ג'מאל זחאלקה: אבל למעשה – וצריך לנתח את הצעד הזה – האנשים שאמורים ליהנות ממנו, השכבות החלשות, העשירונים התחתונים, שהם לא רק העניים שמתחת לקו העוני, אלא צריך לדאוג גם לאנשים שהם קצת מעל קו העוני, לפי הניתוחים הכלכליים ששמענו בתקשורת, סך הכול, תיאורטית, הם צריכים ליהנות מזה ב-400 מיליון, לעומת השכבות הגבוהות, שנהנות ב-2.2 מיליארדי שקלים.

ג'מאל זחאלקה: אבל למעשה, אחד הדוברים הקודמים אמר זאת – כשמשפחה הולכת לסופר היא לא תרגיש את הורדת המע"מ, כי המוצרים לא יוזלו במידה ניכרת בעקבות הפחתת המע"מ, ורוב המצרכים יישארו באותו מחיר.

ג'מאל זחאלקה: גם העשירים שנהנים, בעלי המפעלים, המייצרים והמשווקים למיניהם, לא יואילו בטובם להוריד את המחיר שהם גובים מהציבור על המוצרים שלהם בגלל הורדת המע"מ.

ג'מאל זחאלקה: מה שיקרה הוא שהורדת המע"מ רק תגדיל את רווחיהם.

ג'מאל זחאלקה: אם נעשה חשבון כמה מיליארדים הרוויחו השכבות החזקות, העשירונים העליונים ובעלי ההון מהצעדים הכלכליים, ובעיקר מהצעדים במיסוי שעשתה הממשלה, אנחנו מצרפים את זה כדי יותר מ-10 מיליארדי שקלים.

ג'מאל זחאלקה: אם נביא בחשבון את מה שנעשה בתוכנית להבראה כלכלית בעניין התקרה בביטוח הלאומי, הורדת מס הכנסה, וכל הצעדים שנעשו, כמו מס מעסיקים והורדת המע"מ עכשיו – אם אנחנו שמים הכול יחד, רואים שמיליארדים נשפכו אל כיסי העשירים, והם התעשרו יותר, ומה שנשאר לשכבות הנמוכות היה קיצוצים.

ג'מאל זחאלקה: היו קיצוצים, ועושים כל מיני צעדים קטנים, ולאחר שהממשלה תחבה את ידה לכיסו השמאלי של העני ולקחה 600 שקל היא מואילה בטובה להחזיר לו 50 שקל, ועושים חגיגה על 50 שקל.

יצחק אהרונוביץ': אני מבקש לסיים.

ג'מאל זחאלקה: בסופו של דבר, זה לא תורם.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה להגיד רק דבר אחד: אנחנו בכל זאת חושבים שהמגמה צריכה להיות הורדת המע"מ, רק צריך לדעת שהתרומה של הצעד הזה לא כל כך גדולה.

ג'מאל זחאלקה: צריך לעשות צעדים אחרים.

ג'מאל זחאלקה: בעניין המלכ"רים, אני חושב שצריך להמשיך בהורדת המע"מ.

ג'מאל זחאלקה: צריך לעודד את המלכ"רים, כי הם עושים עבודה חשובה מאוד, וצריך לחזק את החברה האזרחית, וגם להקל בקבלת פטור ממס הכנסה לתרומות למלכ"רים.

ג'מאל זחאלקה: צריך גם להרחיב את התחומים; התחומים מאוד מצומצמים ונקבעו לפני זמן רב: חינוך, תרבות, ספורט ובריאות.

ג'מאל זחאלקה: צריך להרחיב את זה לתחומים אחרים, וצריך להקל בקבלת פטור ממס הכנסה למי שתורם למלכ"רים.

ג'מאל זחאלקה: כך נעודד תרומות של אזרחים לעמותות ולמלכ"רים.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו ניגשים להצבעה, רק נאפשר לחבר הכנסת זחאלקה להגיע למקומו.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו ניגשים להצבעה אלקטרונית על אישור הצו של שר האוצר.

יצחק אהרונוביץ': מי שבעד ההצעה כמובן יצביע בעד, ומי שנגד – נגד.

יצחק אהרונוביץ': הצבעה מס' 4 בעד הצו – 23 נגד – אין נמנעים – 3 צו מס ערך מוסף (שיעור המס על מלכ"רים ומוסדות כספיים) (תיקון), התשס"ו-2006, נתקבל.

יצחק אהרונוביץ': בעד – 23, אין מתנגדים, שלושה נמנעים.

יצחק אהרונוביץ': הצו אושר.

יצחק אהרונוביץ': [ "דברי הכנסת", חוב' ט', עמ' 1447.

יצחק אהרונוביץ': ]

יצחק אהרונוביץ': הנושא הבא: הנמקת התנגדויות לבקשת הממשלה להחיל דין רציפות על הצעות חוק, מטעם סיעות הליכוד, האיחוד הלאומי - מפד"ל, מרצ-יחד, רע"ם-תע"ל, חד"ש ובל"ד, המפורטות בסדר-היום המונח בפניכם.

יצחק אהרונוביץ': אני מזמין את חבר הכנסת גלעד ארדן לנמק בשם סיעת הליכוד.

יצחק אהרונוביץ': לכל חבר כנסת יש חמש דקות.

יצחק אהרונוביץ': בבקשה.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, בשם סיעת הליכוד, לאחר שעברנו על ההצעות, ובהחלט יש ביניהן גם הצעות שראוי לתמוך בהן ולאפשר להחיל עליהן דין רציפות, ראשית אני מבקש להסיר את הבקשה שלנו לעניין ההתנגדויות באופן גורף.

גלעד ארדן: אני רוצה להעיר כמה הערות רק על הצעת חוק אחת, והיא הבקשה להחיל דין רציפות על חוק הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.

גלעד ארדן: דבר ראשון, אני רוצה לשבח את שר התחבורה שאול מופז על שכבר בראשית כהונתו, מייד, הוא לקח את החוק הזה שהוגש בכנסת הקודמת, חוק שהוא אולי אחד החוקים החשובים ביותר שמונחים היום על שולחן הכנסת, חוק שבאמת יכול להציל חיי אדם, לקח אותו והוא מנסה לקדם אותו בצורה רצינית ביותר.

גלעד ארדן: יכול להיות שאם הוא עדיין היה בתחום הביטחון גם שם המצב היה נראה אחרת, אבל כל נושא בשעתו.

גדעון סער: אתה משתמש בלשון המעטה, חבר הכנסת ארדן.

גלעד ארדן: אני לא יודע, אולי צריך לשקול לחוקק איזה חוק שיחייב חפיפה בנושאי ביטחון.

גדעון סער: לא חפיפה.

גדעון סער: ששרים ימונו לתפקידים שהם מבינים בהם.

גדעון סער: שר הביטחון הנוכחי לא מבין בביטחון, שר הביטחון הקודם מבין בביטחון.

יצחק אהרונוביץ': תודה, תודה.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת סער, אנחנו מדברים על תחבורה.

גלעד ארדן: תעזור לי בהפרעות פה.

יצחק אהרונוביץ': מחמאות זה בסדר, זה בסדר, אבל לאפשר - - -

גדעון סער: אני לא הייתי מעלה את זה אם הוא לא היה מעלה את זה קודם.

יצחק אהרונוביץ': אוקיי, לא צריך להגיב על כל דבר.

יצחק אהרונוביץ': בבקשה.

גדעון סער: אני מציע לראש הממשלה לשקול בהחלט את החלפת שר הביטחון.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת סער, שמענו את ההצעה.

גלעד ארדן: כמו שאמרתי, אני רוצה להעיר כמה הערות על החוק.

גלעד ארדן: הצעת החוק כפי שהוגשה בכנסת הקודמת לא תוכל לעבור בצורתה זאת בכנסת הנוכחית, עם כל הרצון הטוב והכוונות הטובות.

גלעד ארדן: הרי הצעת החוק בעצם מבוססת על הדוח שהכין צוות מומחים בראשותו של ד"ר יעקב שיינין, ולצערי הרב הממשלה הקודמת די סירסה את אותו דוח של ד"ר שיינין, ורבים מהנושאים שהיו בהמלצות של אותה ועדת מומחים – בגלל בעיות ומאבקים על סמכויות, לא נכנסו להצעת החוק הממשלתית שהונחה בסופו של דבר.

גלעד ארדן: אין לי ספק ואני בטוח ששר התחבורה למד והפיק את הלקחים מהביקורת שנמתחה אז על הצעת החוק.

גלעד ארדן: בזמן הקצר שנותר לי אני רק אגיד מה הם לדעתי השינויים המרכזיים שצריך לעשות בהצעת החוק.

גלעד ארדן: הדבר הראשון והמרכזי הוא, שמי שצריך לממן ולשאת ולהוביל את המלחמה בתאונות הדרכים - זו ממשלת ישראל, לא אזרחי המדינה.

גלעד ארדן: בהצעת חוק המקורית, מישהו חשב משום מה, שבשונה מכל תחום אחר - איכות הסביבה, בריאות, ביטחון - את הצלת האזרחים מתאונות הדרכים צריך להפיל על כיסם של אזרחי המדינה.

גלעד ארדן: לא מספיק שהם משלמים מסים על הדלק, על כלי הרכב, ביטוחי חובה וביטוח מקיף, הם יצטרכו גם לממן את הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.

גלעד ארדן: הדבר הזה לא יעלה על הדעת.

גלעד ארדן: אני יודע ששר התחבורה שאול מופז פועל כדי שהדבר יהיה מוטל על תקציב המדינה, באופן הדרגתי, ואנחנו ניאבק בוועדת הכלכלה כדי שבאמת כך יהיה.

גלעד ארדן: בעיה נוספת בחוק שהוגש היא הסמכויות של הרשות הלאומית.

גלעד ארדן: מטרת החוק היתה, שהרשות הלאומית תקבל מעמד עצמאי, עם יכולות להורות, לדוגמה, על סגירת כבישים מסוכנים, עם יכולת להכתיב למערכת החינוך גם תכנים מסוימים או סטנדרטים מסוימים - שאנחנו נדע שאכן יתקיים מה שהמליצו כל השנים, שנושא הבטיחות בדרכים יהיה בבחינות הבגרות או לפחות מקצוע חובה.

גלעד ארדן: כדי שלרשות הלאומית יהיו הכלים לעשות את כל הדברים האלה, היא צריכה מעמד עצמאי; היא צריכה לעבוד ישירות מול השר, והיא לא יכולה להיות תלויה בכל האגפים של משרד התחבורה.

גלעד ארדן: זה תחום נוסף שאני חושב שוועדת הכלכלה צריכה לסייע לממשלה לפעול בו ולהכניס את השינויים האלה.

גלעד ארדן: נושא שלישי, מאוד מרכזי בעיני, הוא החקירה לעומק של תאונות הדרכים.

גלעד ארדן: לפי דוח מבקר המדינה האחרון, פחות מחמישית מהתאונות הקורות במדינת ישראל בכלל נחקרות, ולכן אנחנו גם לא יודעים היום מה הסיבות האמיתיות לקרות התאונות.

גלעד ארדן: אני לא בא בטענות למשטרה, כי לצערנו למשטרה אין כוח-אדם לחקור את כל התאונות.

גלעד ארדן: בעניין הזה, אדוני השר, אני חושב שצריך להעניק לרשות הלאומית כלים נוספים כדי לסייע למשטרה, או באיזו דרך שאתה תמצא לנכון, בעזרת הגורמים המקצועיים, לתת כלים, שתהיה חקירה לעומק של תאונות דרכים רבות יתר מכפי שקיים היום.

גלעד ארדן: יש לי עוד כמה הערות, אני אעיר אותן בוועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: אני שוב רוצה לברך אותך על ההתגייסות בכל הכוח ועל הטלת כל כובד משקלך בעניין הזה.

גלעד ארדן: אנחנו נעשה כמיטב יכולתנו, ובתנאי שהממשלה באמת לא תתקע, תרתי משמע, לך ולאזרחי המדינה מקלות בגלגלים.

גלעד ארדן: תודה רבה.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחבר הכנסת גלעד ארדן.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת בנימין אלון - אינו נוכח.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת אברהים צרצור - אינו נוכח.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת דב חנין - אינו נוכח.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, בבקשה.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, מכל החוקים שעלו כאן, דווקא החוק שדיבר עליו חבר הכנסת ארדן נראה בעיני החשוב ביותר.

ג'מאל זחאלקה: אתמול ביקרתי באום-אל-פחם.

ג'מאל זחאלקה: משפחה – אב, אם ובנם מצאו את מותם בתאונת דרכים ושני ילדים שוכבים בבית-חולים במצב אנוש.

ג'מאל זחאלקה: יומיים לפני זה, באותו אזור, בברטעה, היו שתי הרוגות, אמא והבת שלה, ולפני זה, כמעט באותו שבוע – אנחנו מדברים על אותו אזור, אזור ואדי-עארה – במועאויה, משאית דרסה למוות אשה זקנה.

ג'מאל זחאלקה: הסטטיסטיקה מלמדת – אבל לא צריך אפילו סטטיסטיקה בשביל זה – ששיעור תאונות הדרכים בסקטור הערבי הוא הרבה יותר גבוה.

ג'מאל זחאלקה: אני מצפה מכבוד השר שיכריז על מלחמה בתאונות הדרכים, שמשרדך ישקיע מאמץ בניתוח הסיבות להן ובמציאת הפתרונות לבעיה הזאת, כדי לצמצם בארץ בכלל את תאונות הדרכים.

ג'מאל זחאלקה: אחת הדרכים לטפל בעניין הזה היא דווקא ללכת למקומות שיש בהם בעיה קשה.

ג'מאל זחאלקה: ואין ספק, במיוחד בשנים האחרונות, ששיעור תאונות הדרכים במגזר הערבי גדול הרבה יותר מחלקו באוכלוסייה, כמעט פי-שניים ממשקלו היחסי באוכלוסייה הכללית.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו, ראשי הציבור הערבי והמועצות המקומיות והציבור בכלל, מעוניינים מאוד לשתף פעולה במלחמה בתאונות דרכים.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו רוצים לראות יותר חינוך.

ג'מאל זחאלקה: בשנתיים האחרונות היתה דווקא נסיגה בחינוך לבטיחות בדרכים בבתי-הספר.

ג'מאל זחאלקה: הטיפול בתמרור, בתשתיות, אפילו באכיפה – רואים שהיכן שיש אכיפה יש פחות תאונות דרכים - במיוחד בתוך היישובים עצמם.

ג'מאל זחאלקה: צעירים דוהרים בתוך היישובים ברכבים שלהם במהירות מופרזת.

ג'מאל זחאלקה: לא ייאמן, נוסעים 100 קמ"ש בכביש קטן במרכז הכפר, ואין אכיפה.

ג'מאל זחאלקה: כל הציבור מתלונן, כל הציבור צועק, ואין הקצאת משאבים או אכיפה רצינית בעניין הזה.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שתאונות דרכים הן לא מכה משמים.

ג'מאל זחאלקה: זה לא כמו הגשם.

ג'מאל זחאלקה: אפשר בהחלט - ויש ניסיונות בעולם - לצמצם את מספר תאונות הדרכים.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שמשרד התחבורה לבדו לא יכול לעשות את זה, והמשטרה לבדה לא יכולה לעשות את זה, אלא צריך שיתוף פעולה של הציבור בעניין הזה.

ג'מאל זחאלקה: על החברה האזרחית לשתף פעולה בנושא הזה, וכך גם השלטון המקומי.

ג'מאל זחאלקה: צריך להיות מאמץ כולל של כולם, כי על הדבר הזה אין חילוקי דעות.

ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שזה אולי התחום היחיד שכולם בעדו וכולם רוצים לפעול לצמצום מספר תאונות דרכים.

ג'מאל זחאלקה: אם יש ביקורת, הביקורת היא על כך שלא עושים מספיק למען צמצום מספר תאונות הדרכים.

ג'מאל זחאלקה: המחיר של תאונות הדרכים הוא כבד, מדובר בחיי אדם.

ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שזה אחד מגורמי המוות הגדולים ביותר בארץ.

ג'מאל זחאלקה: היקף תאונות דרכים לא השתנה באופן מהותי בשנים האחרונות.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו ראינו שהיו הרבה דיבורים על תוכניות גרנדיוזיות וגדולות, ובפועל לא היתה ירידה במספר תאונות הדרכים.

ג'מאל זחאלקה: בשבוע שעבר נהרג אזרח שהחנה את הרכב שלו בשולי כביש חוצה-ישראל.

ג'מאל זחאלקה: כיוון שזו חברה ענקית, לא יכול משרד התחבורה לכפות על החברה הזאת, על התנין הזה, לעשות מפרצי חנייה.

ג'מאל זחאלקה: אין מפרצי חנייה.

ג'מאל זחאלקה: זה כביש מסוכן ביותר, והוא לא אקסטריטוריאלי.

ג'מאל זחאלקה: החוק ומשרד התחבורה צריכים לכפות זאת עליהם, כדי שאזרחים שמסיבות שונות נאלצים לחנות במקום, לא ייהרגו.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת דב חנין, בבקשה.

קריאה: - - -

יצחק אהרונוביץ': זה דיון סיעתי, ולכן אנחנו מאפשרים גם לו לדבר.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, רבותי השרים, רבותי חברי הכנסת, אני חייב לומר לכם שאני נבוך כשאני נדרש לרשימה כל כך ארוכה של חוקים בשאלת החלת או אי-החלת דין הרציפות.

דב חנין: אני מוצא ממש טעם לפגם בכך שנשיאות הכנסת איחדה את הדיון בחוקים שחלקם הם חוקים ראויים וחשובים וצריך בהחלט להחיל עליהם דין רציפות וחלקם חוקים שצריך להתייחס אליהם אחרת.

דב חנין: החיבור הזה הוא חיבור פורמלי, שאיננו תואם את המחויבות שלנו ככנסת לקיים דיון ענייני בכל אחד ואחד מהחוקים בנפרד.

דב חנין: אשר על כן, לא אתייחס לאף אחד מ-12 החוקים שאליהם אני צריך להתייחס בשלוש הדקות וחצי שנותרו לי.

דב חנין: במקום ההתייחסות המברקית הזאת, אגע בשאלה יותר עקרונית ומהותית, שלדעתי מתעוררת מן החוקים שעומדים לפנינו.

דב חנין: חלק גדול מהחוקים שעומדים לאישורנו היום הם חוקים שנוגעים לצבא-הגנה לישראל, לשירות הביטחון, לשירות המילואים, לשירות הנח"ל, לכשירותו של הרמטכ"ל, בקיצור לצבא.

דב חנין: אני רוצה לנצל את ההזדמנות - כיוון שאני לא יכול במסגרת הזמן הזה להתייחס לאף אחד מהחוקים האלה לגופו – כדי לומר כמה מלים כלליות על שאלת היחס בין הצבא לבין המערכת האזרחית בחברה הישראלית.

דב חנין: רבותי חברי הכנסת, אני חושב שאנחנו במובנים רבים מתקרבים מדי למצב שבו אנחנו פחות מדינה שיש לה צבא, ויותר ויותר צבא שיש לו מדינה.

דב חנין: אני רואה ביטויים למציאות המדאיגה הזאת כאשר אני שומע עד כמה הצבא מעורב יותר ויותר בקבלת החלטות שיש להן משמעות מדינית, עד כמה הצבא יוזם מהלכים ומוביל מהלכים, כשלמעשה המשמעות העיקרית שלהם היא משמעות מדינית.

דב חנין: אבל מעבר לשאלה הארגונית, יש שאלה נוספת: האם אנחנו באמת מצליחים לראות את המציאות שאנחנו חיים בה לא רק מבעד לכוונת?

דב חנין: האם אנחנו מצליחים לראות את המציאות שאנחנו חיים בה לא מבעד לצריח הטנק או לקנה התותח?

דב חנין: האירועים שמתרחשים והתרחשו היום ואתמול בדרום הארץ מעוררים בכולנו תחושות קשות וכבדות.

דב חנין: התחושות האלה מתחזקות יותר ויותר כשאנחנו רואים שהמסלול הצבאי הולך והופך למסלול היחיד.

דב חנין: המסלול הצבאי הולך והופך למסלול היחיד, האופציה המדינית בכלל איננה קיימת, ובמקום לעשות את מה שצריך היה לעשות, להגיע להפסקת אש, לחדש את המשא-ומתן המדיני עם הפלסטינים, אנחנו בעיצומו של סחרור צבאי שהולך ומעמיק, ויביא רק ליותר דם ויותר הרס בשני הצדדים.

דב חנין: לבי עם תושבי הדרום, לבי עם תושבי שדרות ולבי גם עם תושבי עזה, שסופגים בשני הצדדים מכות אש, עם הילדים שלא יכולים לישון בלילות, עם האמהות שלא יכולות לישון בלילות בגלל חרדה לגורל ילדיהן.

דב חנין: רבותי חברי הכנסת, יש דרך לצאת מהמעגל הזה.

דב חנין: הדרך היא לא להסתחרר במעגל האלימות, שבו אנחנו מנחיתים את המכה החזקה והם מנחיתים אחר כך מכה חזקה עלינו.

דב חנין: הדרך היא לצאת החוצה מהמעגל הזה.

דב חנין: אפשר לצאת החוצה מהמעגל הזה.

דב חנין: בידינו הכוח לצאת החוצה מהמעגל הזה.

דב חנין: כדי לעשות זאת אנחנו צריכים להפסיק לדבר על הידברות ולהתחיל בפועל את ההידברות עם הצד השני, עם הפלסטינים.

דב חנין: תודה רבה.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחבר הכנסת דב חנין.

יצחק אהרונוביץ': האם שר התחבורה רוצה להשיב?

יצחק אהרונוביץ': בבקשה.

שאול מופז: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, ראשית ברצוני לחזק את ידיה של משפחת שליט בשעות הקשות הללו, ולמסור את תנחומי למשפחות החיילים פבל סלוצקר וחנן ברק, זיכרונם לברכה.

שאול מופז: אני מאחל איחולי החלמה מהירה לפצועים.

שאול מופז: היום עם ישראל כולו חרד לגורלו של החייל גלעד שליט.

שאול מופז: גם בשעה קשה זו חשוב לזכור, שמערכת הביטחון ומדינת ישראל עושות את כל מה שניתן על מנת להחזיר את גלעד בשלום הביתה.

שאול מופז: במיוחד ברגעים לא קלים כמו היום, חשוב להישאר מלוכדים ולהמשיך לתת אמון מלא במערכת הביטחון.

שאול מופז: כמי ששירת את המערכת במשך מרבית חייו, אין ספק בלבי שעם ישראל יכול להיות סמוך ובטוח כי משבר זה מנוהל באחריות וכי נעשה כל מה שניתן כדי לסיימו על הדרך הטובה ביותר.

שאול מופז: אדוני היושב-ראש, שרים וחברי כנסת נכבדים - אלירן שמש, בן 20, מוחמד מחאמיד, בן 36, גאדה מחאמיד, בת 31, עודאי מחאמיד, פעוט בן ארבע, רננה שכטר, בת 18, עדנה סובחי, בת 60, ונתן רויזר, בן 55.

שאול מופז: יהי זכרם ברוך.

שאול מופז: אני לא בטוח שכולם זיהו את השמות שקראתי.

שאול מופז: אלה שמות ההרוגים בסוף שבוע אחד עקוב מדם.

שאול מופז: אלה השמות שמאחורי הסטטיסטיקה היבשה של תאונות הדרכים: יהודים וערבים, זקנים וילדים, תושבי המרכז ותושבי הפריפריה.

שאול מופז: אף אדם במדינת ישראל אינו חסין מפני הקטל בדרכים.

שאול מופז: חברי חברי הכנסת, המלחמה בתאונות הדרכים היא מלחמה של כולנו, מלחמה החוצה סיעות, דתות והשקפות עולם.

שאול מופז: חובתנו המוסרית היום היא למנוע צירוף של שמות נוספים לסטטיסטיקה.

שאול מופז: זה לא גורל; איננו חייבים להשלים עם הסכנה המרחפת מעל ראשינו בכבישים, ובידנו להביא לשינוי ולביטחון בכבישים.

שאול מופז: טובי המוחות בתחומי התחבורה, הכלכלה, המשפט והבריאות, בראשות ד"ר שיינין, הגו תוכנית למלחמה בתאונות הדרכים.

שאול מופז: הממשלה אישרה את התוכנית ביולי 2005.

שאול מופז: עם כניסתי לתפקיד אימצתי את מסקנות הוועדה, וכל כולי נתון היום למלחמה בנגע הנורא הזה, המקפח חיים בלא הבחנה.

שאול מופז: כצעד הראשון למימוש התוכנית, וכאמצעי לבטיחות בדרכים, נדרשת הקמת רשות לאומית לבטיחות בדרכים, גוף סטטוטורי שתכליתו המקצועית הבלעדית תהיה הגברת הבטיחות בדרכים.

שאול מופז: התקציבים לגוף זה יהיו ייעודיים, לא ייפגעו משינויים בסדרי עדיפויות ולא יהיו חשופים לקיצוצים או לעיכובים בתקציבי המדינה.

שאול מופז: אני מודה לחבר הכנסת גלעד ארדן על דבריו.

שאול מופז: אנו נציג את התוכנית מחר בוועדת הכלכלה.

שאול מופז: המימון יהיה מתקציב המדינה.

שאול מופז: אנו נעגן את סמכויות הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים בחקיקה, ונסדיר את כל סוגיית החקירה של תאונות הדרכים לעומק במסגרת מבנה הרשות – נקים מרכז תיעוד ותחקור שיוכל גם להסיק מסקנות מזמן לזמן; נעביר את רוב החומר שנאסף עד היום למרכז הזה, יחד עם משטרת ישראל נקים מרכז תיעוד ותחקור.

שאול מופז: אני שואל את כל ראשי הסיעות, את סיעות הבית שהן נגד החלת דין הרציפות – כי אנו, בבקשתנו להחיל את דין הרציפות, רוצים בעצם לקצר את לוח הזמנים, להביא להשלמת החקיקה ולהקים את הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, שתחל את עבודתה בינואר 2007 – אני שואל, האם בשל כללי המשחק הפוליטי טחו עיניכם מראות את המציאות העקובה מדם הקוטלת את אזרחינו?

שאול מופז: האם נכון להצביע היום נגד החלת דין הרציפות ובכך לעכב את הקמת הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, שבעיני היא אמצעי חיוני להפחתת הקטל בדרכים?

שאול מופז: חבר הכנסת אביגדור ליברמן, שגם סיעתו מתנגדת, לא נמצא פה, אבל הוא, שהיה שר התחבורה בממשלה הקודמת, פעל להקמת ועדת-שיינין, שלימים המליצה להקים את הרשות החדשה לבטיחות בדרכים, ולכן צר לי מאוד שהיום הוא מתנגד להחלת דין הרציפות.

שאול מופז: וליתר סיעות הבית אני רוצה לומר, שאני סמוך ובטוח כי ביום גורלי זה תעדיפו את ההגנה על חיי הציבור כולו.

שאול מופז: לסיכום, ברצוני להדגיש: עומד אני כאן ומתחייב לפניכם להילחם בנגע תאונות הדרכים בכל האמצעים שניתנו לי מידי ממשלת ישראל.

שאול מופז: אני מבקש מכל חברי הבית להתלכד ולסייע לי במשימה לאומית זו.

שאול מופז: תודה רבה.

יצחק אהרונוביץ': תודה לשר התחבורה.

יצחק אהרונוביץ': אנו ניגשים להצבעות.

יצחק אהרונוביץ': נעלה את ההצעה, ההצבעה תהיה ידנית, נעשה את זה מהר.

יצחק אהרונוביץ': אקריא כל דבר ודבר, אסביר, וניגש ישר להצבעה.

יצחק אהרונוביץ': רבותי, מי שמצביע נגד הוא בעד הרציפות.

יצחק אהרונוביץ': אנו מדברים על החלת דין הרציפות.

יצחק אהרונוביץ': אני מקריא ואנו מצביעים.

יצחק אהרונוביץ': הצעת חוק הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, התשס"ו-2005 - מי בעד?

יצחק אהרונוביץ': מי נגד?

יצחק אהרונוביץ': מי נמנע?

יצחק אהרונוביץ': הודעת הממשלה על רצונה להחיל דין רציפות על הצעת חוק הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, התשס"ו-2005, נתקבלה.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהוחל על הצעת החוק דין הרציפות, והיא חוזרת לדיון בוועדה שנקבעה בכנסת הקודמת לצורך הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': אני עובר להצעה השנייה, הצעת חוק הספנות (עבירות נגד ביטחון השיט הבין-לאומי ומתקנים ימיים), התשס"ה-2005.

יצחק אהרונוביץ': מי בעד?

יצחק אהרונוביץ': מי נגד?

יצחק אהרונוביץ': מי נמנע?

יצחק אהרונוביץ': הודעת הממשלה על רצונה להחיל דין רציפות על הצעת חוק הספנות (עבירות נגד ביטחון השיט הבין-לאומי ומתקנים ימיים), התשס"ה-2005, נתקבלה.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהוחל על הצעת החוק דין הרציפות, והיא חוזרת לדיון בוועדה שנקבעה בכנסת הקודמת לצורך הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': הצעה שלישית – הצעת חוק חסינויות וזכויות (ארגונים בין-לאומיים ומשלחות מיוחדות) (תיקון), התשס"ו-2006.

יצחק אהרונוביץ': מי בעד?

יצחק אהרונוביץ': מי נגד?

יצחק אהרונוביץ': מי נמנע?

יצחק אהרונוביץ': הודעת הממשלה על רצונה להחיל דין רציפות על הצעת חוק חסינויות וזכויות (ארגונים בין-לאומיים ומשלחות מיוחדות) (תיקון), התשס"ו-2006, נתקבלה.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהוחל על הצעת החוק דין הרציפות, והיא חוזרת לדיון בוועדה שנקבעה בכנסת הקודמת לצורך הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': הצעה רביעית – הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 50) (סדר דין פלילי וראיות), התשס"ד-2004.

יצחק אהרונוביץ': מי בעד?

יצחק אהרונוביץ': מי נגד?

יצחק אהרונוביץ': מי נמנע?

יצחק אהרונוביץ': הודעת הממשלה על רצונה להחיל דין רציפות על הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 50) (סדר דין פלילי וראיות), התשס"ד-2004, נתקבלה.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהוחל על הצעת החוק דין הרציפות, והיא חוזרת לדיון בוועדה שנקבעה בכנסת הקודמת לצורך הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': אני ממשיך: הצעת חוק ראש המטה הכללי של צבא-הגנה לישראל (כשירות למינוי, תקופת כהונה ומילוי מקום), התשס"ו-2005.

יצחק אהרונוביץ': מי בעד?

יצחק אהרונוביץ': מי נגד?

יצחק אהרונוביץ': מי נמנע?

יצחק אהרונוביץ': הודעת הממשלה על רצונה להחיל דין רציפות על הצעת חוק ראש המטה הכללי של צבא-הגנה לישראל (כשירות למינוי, תקופת כהונה ומילוי מקום), התשס"ו-2005, נתקבלה.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהוחל על הצעת החוק דין הרציפות, והיא חוזרת לדיון בוועדה שנקבעה בכנסת הקודמת לצורך הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': ההצעה הבאה, הצעת חוק שירות ביטחון (שירות מילואים במשמר הגבול – הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התשס"ו-2005.

יצחק אהרונוביץ': מי בעד?

יצחק אהרונוביץ': מי נגד?

יצחק אהרונוביץ': מי נמנע?

יצחק אהרונוביץ': הודעת הממשלה על רצונה להחיל דין רציפות על הצעת חוק שירות ביטחון (שירות מילואים במשמר הגבול – הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התשס"ו-2005, נתקבלה.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהוחל על הצעת החוק דין הרציפות, והיא חוזרת לדיון בוועדה שנקבעה בכנסת הקודמת לצורך הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': ההצעה הבאה: הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 7 והוראת שעה) (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס' 7), התשס"ו-2005.

יצחק אהרונוביץ': מי בעד?

יצחק אהרונוביץ': מי נגד?

יצחק אהרונוביץ': מי נמנע?

יצחק אהרונוביץ': הודעת הממשלה על רצונה להחיל דין רציפות על הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 7

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהוחל על הצעת החוק דין הרציפות, והיא חוזרת לדיון בוועדה שנקבעה בכנסת הקודמת לצורך הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': ההצעה הבאה: הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 33), התשס"ה-2005.

יצחק אהרונוביץ': מי בעד?

יצחק אהרונוביץ': מי נגד?

יצחק אהרונוביץ': מי נמנע?

יצחק אהרונוביץ': הודעת הממשלה על רצונה להחיל דין רציפות על הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 33), התשס"ה-2005, נתקבלה.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהוחל על הצעת החוק דין הרציפות, והיא חוזרת לדיון בוועדה שנקבעה בכנסת הקודמת לצורך הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': ההצעה הבאה: הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 34), התשס"ה-2005.

יצחק אהרונוביץ': מי בעד?

יצחק אהרונוביץ': מי נגד?

יצחק אהרונוביץ': מי נמנע?

יצחק אהרונוביץ': הודעת הממשלה על רצונה להחיל דין רציפות על הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 34), התשס"ה-2005, נתקבלה.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהוחל על הצעת החוק דין הרציפות, והיא חוזרת לדיון בוועדה שנקבעה בכנסת הקודמת לצורך הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': ההצעה הבאה: הצעת חוק להגנת חיית הבר (תיקון מס' 7), התשס"ד-2003.

יצחק אהרונוביץ': מי בעד?

יצחק אהרונוביץ': מי נגד?

יצחק אהרונוביץ': מי נמנע?

יצחק אהרונוביץ': הודעת הממשלה על רצונה להחיל דין רציפות על הצעת חוק להגנת חיית הבר (תיקון מס' 7), התשס"ד-2003, נתקבלה.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהוחל על הצעת החוק דין הרציפות, והיא חוזרת לדיון בוועדה שנקבעה בכנסת הקודמת לצורך הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': ההצעה הבאה: הצעת חוק העיטורים בצבא-הגנה לישראל (תיקון מס' 3) (הענקת עיטור לאזרח), התשס"ו-2005.

יצחק אהרונוביץ': מי בעד?

יצחק אהרונוביץ': מי נגד?

יצחק אהרונוביץ': מי נמנע?

יצחק אהרונוביץ': הודעת הממשלה על רצונה להחיל דין רציפות על הצעת חוק העיטורים בצבא-הגנה לישראל (תיקון מס' 3) (הענקת עיטור לאזרח), התשס"ו-2005, נתקבלה.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהוחל על הצעת החוק דין הרציפות, והיא חוזרת לדיון בוועדה שנקבעה בכנסת הקודמת לצורך הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': ההצעה הבאה: הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 14) (מסלול הנוער החלוצי הלוחם), התשס"ו-2005.

יצחק אהרונוביץ': מי בעד?

יצחק אהרונוביץ': מי נגד?

יצחק אהרונוביץ': מי נמנע?

יצחק אהרונוביץ': הודעת הממשלה על רצונה להחיל דין רציפות על הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 14) (מסלול הנוער החלוצי הלוחם), התשס"ו-2005, נתקבלה.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהוחל על הצעת החוק דין הרציפות, והיא חוזרת לדיון בוועדה שנקבעה בכנסת הקודמת לצורך הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': הרפורמה המוצעת על-ידי שרת החינוך

יצחק אהרונוביץ': הנושא הבא, הצעות לסדר-היום מס' 533, 559, 564, 577 ו-579: הרפורמה המוצעת על-ידי שרת החינוך - שהצטרפה אלינו.

יצחק אהרונוביץ': אני מזמין את חבר הכנסת שלמה בניזרי.

יצחק אהרונוביץ': הוא נמצא?

קריאה: לא.

יצחק אהרונוביץ': עשינו את זה יותר מדי מהר כנראה.

יצחק אהרונוביץ': אני אפעיל את השעון האלקטרוני.

יצחק אהרונוביץ': אני עובר לחבר הכנסת הבא, חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

יצחק אהרונוביץ': היום אתה מככב, חבר הכנסת זחאלקה.

יצחק אהרונוביץ': בבקשה.

יצחק אהרונוביץ': שלוש דקות.

רן כהן: זה באותה משכורת.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, זאת לא הפעם הראשונה ששר החינוך מציג תוכנית לרפורמה במערכת החינוך, וברוב המקרים – אם לא בכולם – הרפורמה לא בוצעה.

ג'מאל זחאלקה: הזיכרון הטרי – או להיפך: דוח-דברת, שדובר בו בכנסת שעברה כל כך הרבה, נשמע כדבר רחוק, מן הזמן העתיק, שהיסטוריון יכול לכתוב עליו, וזה היה רק לפני שנה, שנה וחצי.

ג'מאל זחאלקה: מסיבת עיתונאים רבת משתתפים, ראש הממשלה, שר האוצר, שרת החינוך, דיונים בוועדת החינוך, במליאת הכנסת – ואיך אומרים?

ג'מאל זחאלקה: נשיאים ורוח וגשם אין.

ג'מאל זחאלקה: אני מציע לגברתי השרה, במקום נשיאים ורוח - פרופסור תמיר, במקום נשיאים ורוח, בואו נתחיל בגשם.

ג'מאל זחאלקה: נתחיל בגשם, ואחר כך נעבור.

ג'מאל זחאלקה: נהפוך את הדרך.

ג'מאל זחאלקה: קודם שיהיה תקציב, ואחר כך נדבר על רפורמה; או קודם שתהיה מסגרת תקציבית לרפורמה, ואחר כך נבדוק מה אפשר לעשות בתקציב הזה.

ג'מאל זחאלקה: אבל, באים עם תוכנית רפורמה גדולה מאוד, ובתקציב השנה הבאה אי-אפשר לבצע אפילו 10% ממנה.

ג'מאל זחאלקה: ראי את דוגמת הרפורמה של ועדת-דברת – כמה ממנה יושם?

ג'מאל זחאלקה: לפי החישוב שלי, 3%.

ג'מאל זחאלקה: 12 יישובים, בחלק מבתי-הספר, בחלק מהתוכנית – 3%.

ג'מאל זחאלקה: וזה נמשך שנה אחת, ואז זה נמחק.

ג'מאל זחאלקה: קודם כול, אני רוצה לברך אותך על כך שזנחת את תוכנית דברת.

רונית תירוש: היא לא זנחה.

רונית תירוש: זה רק שם אחר.

ג'מאל זחאלקה: תאמיני לי, אני יודע לקרוא טוב מאוד.

ג'מאל זחאלקה: היא זנחה את תוכנית דברת מבחינת הלוגיקה שלה, מבחינת מערכת הערכים שעמדה מאחוריה, מבחינת זה שהיא דיברה על מערכת החינוך כעל משהו עסקי, כאילו מדובר בחברה מסחרית שיש לה בעיות פיננסיות, ואיך אפשר לפתור אותן בלי לשנות - מה עושה איש עסקים?

ג'מאל זחאלקה: קודם כול מפטר עובדים, יוצר תחרות, כל הדברים האלה.

ג'מאל זחאלקה: זה לא לקוח מעולם החינוך, זה בא מעולם העסקים.

ג'מאל זחאלקה: ושלא ידברו – אני הפסקתי לדבר על כוונות.

ג'מאל זחאלקה: כל אחד אמר: אבל הכוונות שלו טובות, והכוונה של השרה – אני מפסיק לדבר על כוונות.

ג'מאל זחאלקה: גם השרה יולי תמיר, אמרתי לה הבוקר: ברכות בעירבון מוגבל.

ג'מאל זחאלקה: הכוונות בסדר, אבל מה יהיה בסופו של דבר?

ג'מאל זחאלקה: ואיך אני יודע שיש בעיה עם התוכנית – לא עם התוכנית כפי שהיא כתובה, אלא איך היא הולכת להיות מבוצעת.

ג'מאל זחאלקה: אין רפורמה חינם.

ג'מאל זחאלקה: ואם לא יחזירו, או לפחות יתחילו להחזיר, את תקציב החינוך לרמה של שנת 2003, מה עשינו?

ג'מאל זחאלקה: ואני חושב שצריך לעשות את זה בלי חאפלות, בלי שמחה.

ג'מאל זחאלקה: זה – איך אומרים?

ג'מאל זחאלקה: המינימום.

ג'מאל זחאלקה: מכאן מתחילים.

ג'מאל זחאלקה: אבל אם אנחנו מתחילים ממינוס 3.349 מיליארדי שקל, עד שנגיע לנקודת האפס, למפלס של שנת 2003 – אני לא יודע מתי זה יהיה.

ג'מאל זחאלקה: לכן, אני קודם כול קורא לשרת החינוך להתחיל מהנקודה הזאת, לבקש להחזיר את הכסף שנלקח ממערכת החינוך משום שהשרה לשעבר, או הממשלה שעברה, קיצצה בצורה דרקונית במערכת החינוך.

ג'מאל זחאלקה: אני יכול לסיים במשפט?

יצחק זיו: משפט.

ג'מאל זחאלקה: אני מתקומם על הקביעה האובייקטיבית-כאילו, שמתחבאת מאחוריה אפילו רשעות, שרמת החינוך בשכבות סוציו-אקונומיות נמוכות היא נמוכה.

ג'מאל זחאלקה: זאת קביעה.

ג'מאל זחאלקה: כל פעם שאתה אומר: למה?

ג'מאל זחאלקה: אבל המצב הסוציו-אקונומי – לא נכון; דווקא במקומות הכי עניים מערכת החינוך צריכה להיות הכי עשירה, כי היא המנוף ליציאה ממעגלי הדלות, העוני ואפילו הבורות.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה לחבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

יצחק זיו: חבר הכנסת אבשלום וילן – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת יעקב ליצמן.

יעקב ליצמן: אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, נדמה לי שלא בירכתי את אדוני בתפקיד היושב-ראש, אז אני מברך.

יעקב ליצמן: גם את השרה נדמה לי שלא בירכתי – מעל במת הכנסת ודאי לא.

יעקב ליצמן: רפורמה.

יעקב ליצמן: מה פירוש המלה רפורמה?

יעקב ליצמן: רפורמה פירושה שמה שהיה עד עכשיו, עד היום, לא טוב.

יעקב ליצמן: רפורמה פירושה: צריך להיות משהו חדש.

יעקב ליצמן: אני לא יודע מה להגיד לך על מה שקורה בחינוך הכללי; לא יודע, אין לי מושג.

יעקב ליצמן: אבל אני יכול להגיד, גברתי השרה, שלמשל בחינוך שלנו, החרדי, אין לי שום צורך ברפורמה.

יעקב ליצמן: מה שפחות מתערבים, מה שפחות אומרים מה לעשות – תאמינו, תבדקו את ההישגים, תסתכלו על התלמידים: אין אלימות, אין שם גנבות; אין.

יעקב ליצמן: פה ושם, בכל מקום זה יכול לקרות, אבל אם את תשווי את זה לחינוך הכללי, זה אפסי ממש.

יעקב ליצמן: אז מה צריך לשפר?

יעקב ליצמן: נניח שאת אומרת: צריך רפורמה.

יעקב ליצמן: בסדר, צריך רפורמה.

יעקב ליצמן: אני לא יודע מה שקורה כללית, אבל כאן?

יעקב ליצמן: אז למה אוטומטית מייד אומרים: רפורמה, אבל לכולם?

יעקב ליצמן: שופכים גם את הטובים; למה?

יעקב ליצמן: אלה שטובים – תשאירי להם, שיעבדו.

יעקב ליצמן: יש להם חינוך טוב, יש להם בית טוב, משגיחים עליהם.

יעקב ליצמן: עובדה – למישהו היו עד היום טענות לחינוך העצמאי?

יעקב ליצמן: במשך 60 שנה מישהו אמר שלא טוב שם?

יעקב ליצמן: לא.

יעקב ליצמן: רק מה, מישהו הגיש עתירה לבג"ץ, רוצה לעכב תקציבים, היה פופוליזם – ברוך השם, הוא כבר בחוץ, הם כבר לא נמצאים בכנסת, אז די, תעזבו אותנו, בשביל מה צריך את כל הבלגן הזה עם הרפורמה?

יעקב ליצמן: אני מוכן להתמודד – אני אגיד לך משהו על עצמי.

יעקב ליצמן: אני למדתי בישיבה.

יעקב ליצמן: אני לא מבין הכי טוב בוועדת הכספים, אבל אם מותר לי להצטנע קצת, אני אומר שגם לא הכי פחות.

יעקב ליצמן: את הכלכלה שאני מבין לא למדתי.

יעקב ליצמן: למדתי בתלמוד-תורה, למדתי בישיבה, למדתי בכולל.

יעקב ליצמן: זה החינוך שלי.

יעקב ליצמן: מה רע?

יעקב ליצמן: שלא תטעו, אני טוען שצריך להיות יותר טוב ממני, אבל בעיקרון, למה צריך רפורמות?

יעקב ליצמן: רפורמות אומרות דבר אחד: רבותי, מה שהיה עד היום לא טוב.

יעקב ליצמן: מעכשיו אנחנו נהיה ילדים טובים, נשפר.

יעקב ליצמן: גברתי השרה, אני לא רוצה להגיד שום מלה רעה, אבל עד שנכנסת השרה לעניין ועד שמתחילה הרפורמה, בא שר אחר ומטיל רפורמה חדשה.

יעקב ליצמן: ראינו את זה, נכון, גברתי המנכ"לית לשעבר?

יעקב ליצמן: פעם היה ככה, אחר כך רפורמה חדשה, ועכשיו ההרגשה שלי שאנחנו הולכים לבחירות בקרוב.

גאלב מג'אדלה: - - -

יעקב ליצמן: כך נראה לי.

יעקב ליצמן: אתה רוצה שאני אגיד את זה שלוש פעמים, כדי שתהיה חזקה?

יעקב ליצמן: הרושם שלי הוא שהולכים בקרוב לבחירות.

יעקב ליצמן: זה לא רחוק.

יעקב ליצמן: אני לא רואה את תקציב 2007.

שלי יחימוביץ': כבר בתקציב 2007?

גאלב מג'אדלה: - - -

יעקב ליצמן: אני לא יודע על הסכם קואליציוני.

יעקב ליצמן: אני מדבר כרגע על רפורמה.

יעקב ליצמן: אני נגד רפורמים, אני נגד רפורמה.

יעקב ליצמן: אני לא חושב שבחינוך שלנו צריך לשנות דברים.

יעקב ליצמן: אנחנו נגד הליבה, נגד המיצ"ב.

יעקב ליצמן: יש לנו החינוך שלנו מדורי דורות ולא צריך לשנות.

יעקב ליצמן: התורה לא תשתנה.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה לחבר הכנסת ליצמן.

יצחק זיו: תשובת השרה.

יולי תמיר: קודם כול, ברכות לאדוני היושב-ראש על תפקידו.

יולי תמיר: נשאלו שתי שאלות הנוגעות לרפורמה, אחת לגבי ישימותה ואחת לגבי תחולתה.

יולי תמיר: אשר לישימותה, ימים יגידו.

יולי תמיר: תמיד אפשר לומר שלא יקרה דבר.

יולי תמיר: נדמה לי שזה היה משתק את המערכת הפוליטית.

יולי תמיר: היינו יושבים ואומרים, מה שהיה הוא שיהיה, לכן נשב נא במקומותינו ולא נעשה דבר.

יולי תמיר: לא נראה לי שזה נכון, מה גם שנדמה לי שהרפורמה הזאת מידתה כמידת האדם ומידת העשייה האפשרית.

יולי תמיר: לכן אני חושבת ובטוחה – דרך אגב, כבר החל מ-2007 – שדברים שאנחנו חושבים לנכון לעשות יצאו לדרך, ובוודאי הם יבואו לידי ביטוי עוד יותר מכך בתשס"ח – כידוע, שנות הלימוד אינן חופפות לשנות התקציב – אז נראה ביטוי מואץ יותר ואז נוכל לראות בהדרגה את השינוי המיוחל.

יולי תמיר: אשר לדבריו של חבר הכנסת ליצמן – חבר הכנסת ליצמן, נדמה לי שהדבר המרכזי שביקרו אותי עליו הוא שלא קראתי לזה רפורמה.

יולי תמיר: כולם מבקרים אותי על שלא קראתי לזה רפורמה, ורק אדוני חושב שיש טעם לבקר אותי על זה שמדובר ברפורמה.

יולי תמיר: אז אני אדייק ואומר כך: אני לא מחבבת את המלה רפורמה, כיוון שאני לא חושבת שכל דבר טוב צריך להפוך על ראשו וגם לנער אותו.

יולי תמיר: האמריקנים אומרים: If it ain't broken don't fix it.

יולי תמיר: עכשיו השאלה היא מה תקין ומה לא.

יולי תמיר: בדברים האלה נצטרך לדון דבר-דבר לגופו.

יולי תמיר: יש דברים שאני מזהה כבעיות במערכת כבר עכשיו ואני אפעל לתקן אותם.

יולי תמיר: יש דברים שאני אוהבת ומכבדת וחושבת שהם טובים ואפעל לשמר אותם.

יולי תמיר: כיוון שלחינוך העצמאי יש מעמד מיוחד במערכת החינוך הישראלית, אני בטוחה שיהיה בינינו גם שיג ושיח על הדברים לטובת המטרה המשותפת, שנדמה לי שהיא המטרה של שנינו, שילדי ישראל, לרבות ילדי החינוך העצמאי, יקבלו את החינוך הטוב ביותר.

יצחק זיו: השרה, מה הצעתך?

יולי תמיר: מכיוון שאך היום היה דיון בנושא בוועדת החינוך, אני לא מוצאת טעם לקיים דיון נוסף בוועדת החינוך.

יולי תמיר: לכן אני מציעה שיסתפקו בתשובתי.

יולי תמיר: אבל, אם ירצו דיון נוסף – אני לא אעמוד על כך.

יולי תמיר: אני חושבת שאין טעם לחזור פעמיים על אותו דיון.

יצחק זיו: המציעים מסתפקים בתשובה?

יצחק זיו: חבר הכנסת זחאלקה?

יצחק זיו: חבר הכנסת יעקב ליצמן?

ג'מאל זחאלקה: זה נושא כללי ואפשר להסתפק בתשובה.

יצחק זיו: אם אתם מסתפקים בתשובת השר, אפשר לעבור לנושא הבא.

שלי יחימוביץ': אני ביקשתי הצעה אחרת.

יעקב ליצמן: אין הצעה אחרת.

יעקב ליצמן: ברגע שכולם הסכימו, אין הצעה אחרת.

יצחק זיו: הודעה לסגן המזכיר.

נאזם בדר: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיע, כי הונחה היום על שולחן הכנסת, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, הצעת חוק סדר הדין הפלילי (עצור החשוד בעבירת ביטחון) (הוראת שעה), התשס"ו-2006, שהוחזרה מוועדת החוקה, חוק ומשפט.

נאזם בדר: תודה.

יצחק זיו: תודה לסגן המזכיר.

יצחק זיו: אי-העברת תקציבי תרבות תורנית ממשרד החינוך

יצחק זיו: הנושא הבא - הצעה לסדר-היום מס' 581: אי-העברת תקציבי תרבות תורנית ממשרד החינוך.

יצחק זיו: חבר הכנסת יעקב ליצמן, בבקשה.

יעקב ליצמן: אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, חברי הכנסת, לצערי, כל שנה, כמעט באותה תקופה, אני נאלץ להתערב בנושא של התרבות התורנית.

יעקב ליצמן: אני לא זוכר בעשור האחרון שהתקציב הזה עבר בזמן.

יעקב ליצמן: כל פעם אומרים לנו שצריכים קריטריונים.

יעקב ליצמן: כבר יש קריטריונים.

יעקב ליצמן: מה היתה הבעיה עם הקריטריונים עד עכשיו?

יעקב ליצמן: לפני שנה חיכינו כל השנה, ובדצמבר, רבותי, שחררו חלק מהכסף לחלק מהעמותות ולחלק אחר לא.

יעקב ליצמן: אמרו שצריך בדיקה, צריך קריטריונים, כן מעבירים, לא מעבירים.

יעקב ליצמן: כל פעם סיפור חדש.

יעקב ליצמן: ואני עומד כאן ושואל: רבותי, למה רק לתרבות היהודית-החרדית?

יעקב ליצמן: בוועדת הכספים כבר שאלתי את זה את משרד המשפטים.

יעקב ליצמן: נציג משרד המשפטים אמר שאין קריטריונים ובגלל זה מעכבים במשרד החינוך את הכסף לתרבות היהודית.

יעקב ליצמן: שאלתי אותו, למה בתרבות הכללית אין דבר כזה, לא מעכבים?

יעקב ליצמן: שאלתי אם יש קריטריונים, ואמרו שיש.

יעקב ליצמן: איזה פלא, באותה שנה כתב מבקר המדינה בדוח שלו על משרד המדע או החינוך – איני זוכר - שאין קריטריונים.

יעקב ליצמן: אז בתרבות הכללית לא מסתכלים על זה.

יעקב ליצמן: אני מבין שצריך קריטריונים, אבל למה עד לרגע הזה הקריטריונים שאושרו לפני שנתיים או לפני שנה לא טובים?

יעקב ליצמן: למה לפני שנה היו צריכים לחכות עד דצמבר כדי לשחרר את הכסף?

יעקב ליצמן: למה השנה עד לרגע זה לחלק גדול מהעמותות לא שוחררה אף אגורה אחת?

יעקב ליצמן: מדובר על מגידי שיעורים שמקבלים "פינאטס", כסף קטן – 400-300 שקל, כמה כבר הם מקבלים.

יעקב ליצמן: גם את הכסף הקטן הזה לא משחררים.

יעקב ליצמן: מישהו מתנכל לגופים האלה.

יעקב ליצמן: אני לא חושב, גברתי השרה, שאת, שדוגלת ביושר - אני מכיר אותך ככזאת - תוכלי לעבור לסדר-היום על מה שקורה אצלך במשרד בנושא הזה.

יעקב ליצמן: אני מכיר את הפקידים ואת כל התירוצים.

יעקב ליצמן: אני מכיר בדיקת עומק, מכיר עומק בלי בדיקה, מכיר הכול, אבל בכל זה נזכרים בסוף השנה ואז אי-אפשר לתת מקדמות.

יעקב ליצמן: מה היתה הבעיה לתת מקדמות כמו שנותנים לכולם?

יעקב ליצמן: לא מגיע להם 1 חלקי 12?

יעקב ליצמן: יש כמה שיטות לא לתת כסף.

יעקב ליצמן: קודם כול, לא לתת.

יעקב ליצמן: זה הכי פשוט.

יעקב ליצמן: אחר כך, כשכבר נאלצים לתת כסף, אומרים שצריכים קריטריונים.

יעקב ליצמן: וכשיש קריטריונים, צריך בדיקה.

יעקב ליצמן: וכשיש בדיקה, צריך שנה לסיים.

יעקב ליצמן: לא סיימנו.

יעקב ליצמן: ובדרך הזאת, אתה יודע מה?

יעקב ליצמן: אני לא רואה תקציב תרבות עד 2020.

יעקב ליצמן: כי כל שנה – מה, מישהו דוחף אותם לסיים?

יעקב ליצמן: האם הפקידים שעושים את הבעיות מקבלים עונש על זה?

יעקב ליצמן: מורידים להם משהו במשכורת?

יעקב ליצמן: לא, שוויון נפש.

יעקב ליצמן: יושב פקיד במשרד המשפטים, למה לא?

יעקב ליצמן: אפשר לעשות בעיות.

יעקב ליצמן: ומדובר על מגידי שיעורים, המקבלים פשוט כסף קטן, שטויות, ואין שום סיבה בעולם לעכב את התקציב הזה.

יעקב ליצמן: אגב, התקציב הזה בכלל קוצץ, ואנחנו, בהסכם הקואליציוני, כבר לפני שנה, קיבלנו תוספת 6 מיליוני שקלים לתרבות יהודית.

יעקב ליצמן: גם השנה אנחנו מייעדים כסף.

יעקב ליצמן: אבל למה לא?

יעקב ליצמן: האוצר מוכן לייעד כסף.

יעקב ליצמן: פלא, הוא מוכן לתת אפילו 300 מיליון שקל לתרבות יהודית.

יעקב ליצמן: בין כך ובין כך לא יוציאו את הכסף הזה.

יעקב ליצמן: בין כך ובין כך יגידו: בדיקת עומק, קריטריונים, סיפורים אחרים, מס הכנסה, הכול אני מכיר בעל-פה.

יעקב ליצמן: ולא מ-2006 ולא מ-2005 ולא מ-2004 – מ-2000.

יעקב ליצמן: אני מוכן שגברתי תבדוק בוועדת הכספים.

יעקב ליצמן: קיימתי את אותם דיונים ב-2002 וב-2001.

יעקב ליצמן: אפשר לבדוק אם זה נכון.

יעקב ליצמן: וגם אז אותו דבר.

יעקב ליצמן: גם אז לא נתנו את הכסף.

יעקב ליצמן: וגם אז – אותם פקידים.

יעקב ליצמן: למה מענישים אותנו?

יעקב ליצמן: האם התרבות שלנו, חלילה, כזאת רעה?

יעקב ליצמן: מתביישים בה?

יעקב ליצמן: זאת תורה, מה עושים?

יעקב ליצמן: מלמדים כמה ילדים פסוק בתורה, מלמדים קצת הלכות.

יעקב ליצמן: מה?

יעקב ליצמן: למה לעשות את כל הבעיות האלה?

יעקב ליצמן: ואני קיימתי בזמנו, לפני שנה, איזה עשר ישיבות עם כל פקידי החינוך ומשרד המשפטים, וגם שרת החינוך דאז, לימור לבנת, השתתפה בדיונים האלה, ולא עזר כלום.

יעקב ליצמן: להתעקש, לא להעביר כסף כל השנה, לייבש אותם עד דצמבר.

יעקב ליצמן: נדמה לי שהתחיל לעבור כסף בשבוע האחרון של התקציב.

יעקב ליצמן: חשבתי: סוף-סוף, די, הגיעו להסכמה, הכול בסדר.

יעקב ליצמן: לא – השנה שוב אותו דבר.

יעקב ליצמן: אגב, יש עמותות שגם את זה לא קיבלו לפני שנה, אלא רק מקדמה מסוימת.

יעקב ליצמן: לכן אני פונה לגברתי; אני מבקש, מתחנן, אל תיתנו לעמותות האלה, לתרבות הזאת, ליפול, ואל תיתנו לפקידים שרוצים להרע להן לבצע את זממם.

יעקב ליצמן: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה לחבר הכנסת ליצמן.

יצחק זיו: תשובת שרת החינוך יולי תמיר.

יולי תמיר: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אדוני חבר הכנסת ליצמן, קודם כול, תנוח דעתך, אין לנו כוונה לפגוע בשום עמותה, ודאי לא על שום עיסוקה או בגלל מגוון התכנים שהיא מלמדת.

יולי תמיר: אנחנו, בעניין הזה, כידוע לך היטב, כפופים למשרד המשפטים, ואיננו יכולים להעביר תמיכות למי שרשם העמותות לא מאשר לנו.

יולי תמיר: לא אומר לך שהדרך הזאת קלה או יעילה, אבל המצב הנוכחי הוא כזה שאנחנו נאלצים לעבוד על-פי כללים שקבעה המדינה, ומשום כך אנחנו נאלצים לעשות כל בדיקה ולמלא אחר כל תו ותג שרשם העמותות קובע, וכך אנחנו נוהגים.

יולי תמיר: השנה היה עיכוב מיוחד, מסיבה שגם אתה מכיר היטב, התעכבות תקציב המדינה, שעיכבה חלק גדול מההעברות לעמותות.

יולי תמיר: דרך אגב, זה משותף לא רק לתקציבים של עמותות תרבות תורנית, אלא של כל העמותות.

יולי תמיר: היה קשה מאוד להקצות משאבים, משום שלא ידענו מה תקציב התמיכות שלנו השנה.

יולי תמיר: דרך אגב, טוב שלא העברנו, כי התקציב קטן לאין ערוך מזה ששיערנו שיהיה לשנת 2006.

יולי תמיר: ובכל זאת, כפי שכבר אמרת, העמותות שאישר רשם העמותות קיבלו מקדמות.

יולי תמיר: כל עמותה שרשם העמותות יאשר, אנחנו נעביר אליה את הכסף.

יולי תמיר: דרך אגב, לעמותות שאושרו כבר עכשיו התחילו לעבור כספים, ואני מקווה שהדבר ייעשה בצורה יעילה.

יולי תמיר: אנחנו גם נדאג שבשנה הבאה התבחינים יפורסמו מוקדם, ויהיה אפשר לפנות ולאשר את העמותות שכבר עברו את האישור בראשית השנה, ואם הכול ילך כשורה, ואדוני יושב-ראש ועדת הכספים אף יעביר את התקציב במועדו, נתחיל את שנת 2007 כשאנחנו יודעים מהם התבחינים ומהם הכספים העומדים לרשותנו ונוכל להעביר את הדברים באופן יעיל.

יולי תמיר: אני מאוד מקווה שניכנס למסלול עבודה מסודר וכל העמותות שאושרו יוכלו לקבל את הכסף במועד.

יצחק זיו: מה השרה מציעה?

יעקב ליצמן: אני רוצה דיון בוועדה.

יולי תמיר: אין שום בעיה.

יולי תמיר: אני אשמח.

יולי תמיר: אני אשמח גם אם יבוא רשם העמותות, כי אני פועלת על-פי הוראותיו ואין בידי לפעול בניגוד להוראותיו.

יולי תמיר: כל עמותה שהוא יאשר תקבל תקציב.

נסים זאב: בוועדת הכספים.

יולי תמיר: בכל מקום שתרצו דיון בעניין.

יולי תמיר: חבר הכנסת ליצמן יודע – דרך אגב, כמו שזה קרה לעמותות לתרבות תורנית זה קרה לתנועות הנוער, אותם דברים, אותן בעיות.

יולי תמיר: אני מקווה שנגיע לעמק השווה לגבי אופן אישור העמותות וגם לגבי העברת הכספים.

יצחק זיו: את מסכימה להעביר לוועדה?

יולי תמיר: אני אשמח להעביר לוועדת הכספים ואני עצמי אבוא לדיון, אני מבטיחה.

יצחק זיו: הצעה אחרת של חבר הכנסת נסים זאב.

נסים זאב: גברתי השרה, אדוני היושב-ראש, אני רוצה לומר שני דברים.

נסים זאב: קודם כול, אני חושב שאין מקום שכל נושא הישיבות יישאר בכלל במשרד החינוך; אין מקומו שם.

נסים זאב: היום יש שר לענייני דתות וצריך להחזיר עטרה ליושנה.

נסים זאב: צריך להחזיר את כל הנושא שקשור לישיבות – לישיבות הקטנות – למשרד הדתות, שאינו קיים, אבל יש שר שנושא את תחומי הדת.

נסים זאב: שנית, ההתעללות של משרד הפנים, של רשם העמותות, בכל העמותות במדינת ישראל היא פשוט קטסטרופה.

נסים זאב: מוצאים ומחפשים כל מיני סיבות.

נסים זאב: אם יש לעמותה יתרה, תסביר למה יש לך יתרה.

נסים זאב: ואם היא בגירעון, לא משנה מה הסיבה, אפילו שהגירעון לא בגלל ההוצאות השוטפות, דורשים הסברים.

נסים זאב: ההסברים האלה לוקחים חודשים ארוכים, כי בשביל שאלה ותשובה רשם העמותות פוסל ואומר שהעמותה הזאת אינה עומדת בקריטריונים ובנוהל התקין.

נסים זאב: לכן, זה גורע ומפריע מלקבל תקציבים, בין שזאת תרבות תורנית ובין שזה במחלקת הישיבות.

יצחק זיו: נעבור להצעה הבאה.

קריאה: יש הצבעה.

יצחק זיו: חבר הכנסת ליצמן, אתה מסכים לוועדה?

יעקב ליצמן: מסכים.

יצחק זיו: מי בעד העברה לוועדה?

יצחק זיו: אנחנו מצביעים.

יצחק זיו: מי בעד?

יצחק זיו: בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – רוב

יצחק זיו: נמנעים – אין

יצחק זיו: ההצעה להעביר לוועדת הכספים נתקבלה.

יצחק זיו: אי-ישום החלטות ועדת-וינוגרד בדבר הורדת שכר הלימוד במוסדות להשכלה גבוהה

יצחק זיו: הנושא הבא הוא: אי-יישום החלטות ועדת-וינוגרד בדבר הורדת שכר הלימוד במוסדות להשכלה גבוהה - הצעה לסדר-היום מס' 474 של חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

ג'מאל זחאלקה: מכובדי היושב-ראש, רבותי וגברתי חברי הכנסת, גברתי השרה, הבטחות צריך לקיים.

ג'מאל זחאלקה: זה כלל פשוט, בפרט במערכת החינוך.

ג'מאל זחאלקה: אין דבר חינוכי מזה.

ג'מאל זחאלקה: וכשמערכת החינוך דווקא – דווקא מערכת החינוך – אינה מקיימת הבטחות, נוסף על כל מחדל אחר, זה אקט אנטי-חינוכי.

ג'מאל זחאלקה: היתה הבטחה לסטודנטים להוריד שכר לימוד.

ג'מאל זחאלקה: קמה ועדה, ב-24 במאי שנת 2000 מינה שר החינוך ועדה לבדיקת שכר הלימוד.

ג'מאל זחאלקה: כולם היו שם – היה שם נציג של משרד האוצר, נציג של משרד החינוך, של המועצה להשכלה גבוהה, ועד ראשי האוניברסיטאות ונציגי הסטודנטים.

ג'מאל זחאלקה: כל הגורמים שהיו מיוצגים בוועדה התחייבו לראות בהחלטותיה החלטות מחייבות, ואכן ההחלטות נתקבלו ואושרו ואפילו התחילו את היישום שלהן.

ג'מאל זחאלקה: רק מה, באמצע עצרו.

ג'מאל זחאלקה: ההחלטות דיברו על הורדת שכר לימוד בצורה מדורגת במשך חמש שנים, הורדה של 50%.

ג'מאל זחאלקה: כמעט באמצע הדרך, אחוז אחד לפני אמצע הדרך, ב-24% עצרו ולא המשיכו את הורדת שכר הלימוד.

ג'מאל זחאלקה: בשנה זו שכר הלימוד היה צריך לעמוד על 5,232 שקל לשנה, הוא עומד בפועל על יותר מ-8,000 שקלים.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, הממשלה ומשרד החינוך לא קיימו את הבטחותיהם לאזרח.

ג'מאל זחאלקה: דוח ועדת-וינוגרד, שנתקבל ואומץ, מדבר על כך שהורדת שכר לימוד, מה שכולם בוודאי יכולים לראות, מגבירה את הנגישות להשכלה גבוהה לכלל האזרחים.

ג'מאל זחאלקה: הנגישות למערכת החינוך הגבוה צריכה להיות לכל האזרחים, בלי הבדל דת, גזע, מין ומצב סוציו-אקונומי.

ג'מאל זחאלקה: ואם ניקח את שכר הלימוד שהוחלט עליו, ברור שזה מגדיל את הנגישות בצורה משמעותית ביותר.

מנחם בן-ששון: גם לעשירים נוריד את שכר הלימוד.

ג'מאל זחאלקה: לא להוריד לעשירים, תעלה מסים לעשירים.

ג'מאל זחאלקה: אל תוריד להם את מסי המעסיקים, ביטוח לאומי, כל מיני הטבות שאתה נותן להם.

ג'מאל זחאלקה: דבר שני, אתה יודע, בתור רקטור לשעבר של האוניברסיטה העברית, שלא כל בן עשירים מקבל מימון לשכר לימוד מהוריו.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו מדברים על אנשים שהם מעל גיל 20, בוודאי מעל גיל 18, אנשים שהלכו בצורה עצמאית לחיים, וזכותם ללמוד.

ג'מאל זחאלקה: כל השינויים שהיו עד עכשיו והעלאות שכר הלימוד לא פגעו בבני עשירים, אתה יודע את זה טוב מאוד, פגעו בבני עניים.

ג'מאל זחאלקה: גברתי השרה, יש רציפות שלטונית.

ג'מאל זחאלקה: אומנם את חודשיים בתפקיד, אבל יש רציפות של אחריות שלטונית.

ג'מאל זחאלקה: את צריכה לבדוק בניירת מה הבטיחו קודמייך בתפקיד, וצריך ליישם את זה.

ג'מאל זחאלקה: תארו לעצמכם שהסטודנטים היו מקבלים חד-צדדית את ההחלטות האלה והיו משלמים מה שהממשלה החליטה.

ג'מאל זחאלקה: מה היו עושים להם?

ג'מאל זחאלקה: רקטור האוניברסיטה היה הראשון לזרוק אותם מהאוניברסיטה על כך שהם לא שילמו שכר לימוד.

ג'מאל זחאלקה: אבל מה קורה כאשר הממשלה לא מקיימת את ההבטחות שלה או את ההתחייבות שלה?

ג'מאל זחאלקה: זו לא היתה הבטחה, זו היתה התחייבות, והיא לא קוימה.

ג'מאל זחאלקה: היום הסטודנטים חיים בעידן אי-ודאות.

ג'מאל זחאלקה: דיברתי עם ראשי התאחדות הסטודנטים ועם פעילים רבים מקרב הסטודנטים, ערבים ויהודים, וכולם אמרו לי: אנחנו לא יודעים, אנחנו שומעים כל מיני שמועות.

ג'מאל זחאלקה: דרך אגב, בהתאחדות הסטודנטים התלוננו על כך שאת לא פוגשת אותם.

ג'מאל זחאלקה: אני בטוח שאת לא פוגשת אותם בגלל לוח הזמנים שלך, אבל האמיני לי שיותר חשוב לפגוש אותם מאשר לפגוש מומחים רציניים ומומחים בגרוש, ויש הרבה כאלה בארץ.

ג'מאל זחאלקה: הם רוצים לדעת אם משרד החינוך מתכוון לקיים את הבטחותיו.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב, וגם הם אומרים כך: קודם כול לקיים את ההתחייבות, אחר כך תבואו לדבר אתנו.

ג'מאל זחאלקה: יש כל מיני הצעות.

ג'מאל זחאלקה: הם שומעים ואני שומע, למשל, שיש הצעה להעלות את שכר הלימוד מעבר למצב הקיים ושיהיה בערך 10,000 שקלים ויותר למי שמשלם במזומן, ומי שרוצה לשלם אחרי שהוא גומר את הלימודים - זה יעמוד על 13,500 שקלים.

ג'מאל זחאלקה: זו אחת השמועות.

ג'מאל זחאלקה: מדברים על שכר לימוד דיפרנציאלי, כאילו פקולטה לרפואת שיניים או פקולטה לרפואה או פקולטות יוקרתיות, או סטודנט שיש לו צפי הכנסה גדול אחרי שהוא גומר את הלימודים, ישלם יותר כסף.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שאסור לעשות זאת, כי זה יסגור את הפקולטות היוקרתיות.

ג'מאל זחאלקה: הכול יוקרתי, הפקולטה למדעי הרוח היא מאוד יוקרתית, לכן נכון יותר לומר שהפקולטות האלה הן פופולריות מבחינת מבחן ההכנסה שלהן – הפקולטות האלה ייסגרו בפני אנשים עם הכנסה נמוכה, וזה דבר שאסור שיקרה.

ג'מאל זחאלקה: גברתי השרה, אני מצפה לשמוע תשובות.

ג'מאל זחאלקה: האם אתם הולכים לשנות את שכר הלימוד?

ג'מאל זחאלקה: מדוע אתם לא מיישמים את דוח-וינוגרד?

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שאם הממשלה לא תעמוד בהתחייבותה, הכנסת צריכה לחייב אותה למלא את התחייבותה, כי לרשות המחוקקת יש גם תפקיד בעניין הזה.

ג'מאל זחאלקה: הרי לא צריך להכביר מלים עד כמה צריך לעודד בארץ את הלימודים הגבוהים, במיוחד לאור הנתונים המזוויעים של העוני ושל הפערים החברתיים, כשהחינוך בכלל והחינוך הגבוה במיוחד הוא כלי עיקרי לשינוי.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה לחבר הכנסת זחאלקה.

יצחק זיו: כבוד השרה, בבקשה.

יולי תמיר: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חבר הכנסת זחאלקה, נדמה לי שעמדתי בעניין שכר לימוד לסטודנטים ידועה היטב, גם אמרתי אותה במהלך מערכת הבחירות השכם והערב.

יולי תמיר: אני תומכת בשיטת שכר לימוד שנקראת "השיטה האוסטרלית", שאותה גם יזמתי יחד עם חברי גיא שפיגלמן.

יולי תמיר: השיטה הזאת נותנת הלוואות ארוכות טווח לסטודנטים, והם אמורים להחזיר אותן כשהם זוכים לשכר שהוא שווה או עולה על השכר הממוצע במשק.

יולי תמיר: אני חושבת שהשיטה הזאת טובה, כי היא מאפשרת לכל אדם ללמוד, היא מאפשרת לכל אדם נגישות לאוניברסיטה, ללא מגבלה של שכר לימוד.

יולי תמיר: דרך אגב, היא עושה בדיוק את מה שאדוני אמר.

יולי תמיר: אם אותו אדם, גם אם משפחתו מבוססת, אינו רוצה להיעזר בהוריו, אין הוא חייב להיעזר בהוריו, הוא יכול לקחת את ההלוואה וללמוד, ולהחזיר את ההלוואה רק בשעה שהוא משתכר היטב.

יולי תמיר: זו הדרך הנכונה לדעתי.

יולי תמיר: לצערי, לא הסתייע בפרק הזמן הקצר שמרגע כניסתי לתפקיד לפני כחודשיים ועד תחילת שנת הלימודים הבאה לשנות את המנגנון, מכיוון שהמנגנון מחייב שיטת מימון מורכבת, שלא אפרט אותה כאן.

יולי תמיר: בתוך פרק זמן קצר אכן נשב וניערך ליישם את השיטה הזאת.

יולי תמיר: היא זוכה לתמיכה רחבה מגורמים שונים במערכת הכלכלית וגם במערכת החינוכית.

יולי תמיר: נדמה לי שגם ראשי האוניברסיטאות תומכים בה, וגם גורמים אחרים שעתיד ההשכלה הגבוהה בישראל עומד לנגד עיניהם.

ג'מאל זחאלקה: עם העלאה בשכר הלימוד.

יולי תמיר: הפרטים עוד לא נקבעו.

יולי תמיר: כאשר נשב על המדוכה, נכין את ההצעה.

יולי תמיר: כאשר ההצעה תהיה גמורה על כל מרכיביה, אני כמובן אציג אותה לציבור.

יולי תמיר: אין לי ספק שאנחנו צריכים לתת פתרון לשאלת שכר הלימוד.

יולי תמיר: זו להערכתי העמדה, ואמרתי אותה גם בעת הבחירות.

יולי תמיר: לא הסתרתי דבר.

יולי תמיר: דבר אחד אומר באופן חד-משמעי, שלא מקובל עלי וגם לא יקרה - לא יהיה שכר לימוד דיפרנציאלי כזה שבמקצועות יקרים, שההוראה שלהם יקרה או שאופק ההכנסה שלהם גבוה יותר, ישלמו יותר.

יולי תמיר: כאן אני מסכימה לגמרי עם עמדתך, ואני מתנגדת התנגדות נחרצת לכך ששכר הלימוד ייקבע באופן כזה שהחלשים ילכו למקצועות שההכנסה העתידית מהם נמוכה והחזקים ילכו למקצועות שההכנסה העתידית מהם גבוהה.

יולי תמיר: כל שיטה שנציע לא תיפול לתוך המלכודת הזאת.

יולי תמיר: אשר לפגישות עם הסטודנטים - גם עם ועד ראשי האוניברסיטאות לא ישבתי, ואומר לך מדוע.

יולי תמיר: אין ביכולתי לקיים דיונים ולפתור מגוון כל כך רחב של בעיות כמו זה שמונח על שולחני כרגע, אלא אם אתמקד בדברים באופן מסודר.

יולי תמיר: החלטתי - וגם הודעתי על כך ציבורית – שזה סדר העבודה שלי: עבדתי על תקציב 2006; בהצלחה לא קטנה.

יולי תמיר: עכשיו אנחנו מכינים את המשרד לשינוי בחינוך ולתקציב 2007, והיעד הבא יהיה ההשכלה הגבוהה.

יולי תמיר: אז איוועץ בכל הגורמים, גם בראשי האוניברסיטאות, גם בסטודנטים, גם במומחים – שאני לא מזלזלת בהם – גם באנשי משרדי וגם בחברי הכנסת.

יולי תמיר: נשתדל להוציא תחת ידינו את המכלול הטוב ביותר, כי אי-אפשר לפתור רק בעיה אחת, אלא צריך להסתכל על המכלול כולו, ואת המכלול הזה נציג בפני הכנסת גם בצורה של חוק.

ג'מאל זחאלקה: להשמיד את העותק הזה של דוח-וינוגרד?

ג'מאל זחאלקה: גם מפלגת העבודה חתומה עליו.

יולי תמיר: חבר הכנסת זחאלקה, אני אמרתי מראש שאנחנו חייבים למצוא שיטת מימון אחרת, ולכן גם הצעתי אותה ולא הסתרתי אותה.

יולי תמיר: אין שום טעם – וזה דבר שצריך להגיד אותו בצורה חד-משמעית – לפתוח את שערי האוניברסיטאות, להוריד את שכר הלימוד ולמוטט בה בשעה את מערכת ההשכלה הגבוהה; יושב פה פרופסור בן-ששון שמכיר טוב ממני את הקשיים של האוניברסיטאות.

יולי תמיר: המהלך הזה יכול להביא לכך שיהיו הרבה סטודנטים ומעט השכלה.

יולי תמיר: אני לא רוצה ליפול לשום מלכודת פופוליסטית.

יולי תמיר: אני רוצה שלאוניברסיטאות יהיה תקציב, אני רוצה שהסטודנטים יוכלו ללמוד ללא מחסום של יכולת כלכלית, ואני חושבת שנציע את המודל הטוב ביותר לעניין הזה.

יצחק זיו: מה הצעת השרה?

יולי תמיר: אני חושבת שהתשובה מספקת.

יולי תמיר: אם יהיה דיון בוועדה בתקופה הקרובה, תשובתי בוועדה תהיה כתשובתי כאן.

יולי תמיר: עד שלא איוועץ בכל הגורמים ולא אדע בדיוק מה האופק הכלכלי העומד בפני ומה באפשרותי לעשות, לא אוכל לתת תשובה טובה מזו שנתתי כאן על הדוכן.

יולי תמיר: לכן אני חושבת שמן הראוי לחכות עד שנגיע להצעה הכוללת של הנושא, ולא ניתן יד לעוד דיון שבו אגיד בדיוק את שאמרתי כאן.

מוחמד ברכה: - - -

יצחק זיו: חבר הכנסת זחאלקה, אתה מסתפק בתשובת השרה?

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה דיון בוועדה, כי אני רוצה שגם בעלי העניין יביעו את דעתם.

יולי תמיר: אשמח שזה יהיה בוועדה כשנהיה מוכנים להשיב על הנושא.

מנחם בן-ששון: זה מוקדם מדי.

יולי תמיר: מוקדם מדי לקיים את הדיון הזה, כי אין בידינו הנתונים להשיב על שום שאלה.

ג'מאל זחאלקה: אני לא רוצה שזה יהיה מחר בוועדה.

מוחמד ברכה: במועד שיתואם אתך.

יולי תמיר: אם המועד יתואם עם המשרד, ברגע שנהיה מוכנים – ואני אומרת מראש, שלא תהיה אי-הבנה, זה יהיה כחודשיים אחרי תום תקציב 2007.

יולי תמיר: כשהוא יעבור, אני אשמח לעשות את זה.

יצחק זיו: זה לא נושא לדיון כעת, חבר הכנסת זחאלקה.

יצחק זיו: אתה לא מסתפק בתשובה - הצעה אחרת לחברת הכנסת שלי יחימוביץ.

ג'מאל זחאלקה: עם פתיחת שנת הלימודים.

שלי יחימוביץ': חברתי השרה יולי תמיר, התפרסמה במהלך השבוע באחד העיתונים ידיעה כאילו האוצר מבקש, ואת השתכנעת, לשנות את שכר הלימוד בבתי-הספר כך שהורים עשירים ישלמו יותר והורים עניים ישלמו פחות.

שלי יחימוביץ': ידיעה כזאת התפרסמה בעיתון "ידיעות אחרונות", אם אינני טועה.

שלי יחימוביץ': אני יודעת שהדבר מנוגד להשקפת עולמך, ובכל זאת חשוב לי להבהיר את הסוגיה הזאת.

שלי יחימוביץ': העובדה הזאת, בצירוף האמירה של נגיד בנק ישראל שצריך להעלות את שכר הלימוד באוניברסיטאות, בצירוף קבורתו של דוח-וינוגרד, בצירוף העובדה ש"חופשי ללמוד" היא כרגע לא ישימה, ועוד אמירות שונות ומשונות של גורמים בממשלה הזאת, מעלה חרדה שיש כוונה לחזור למדינת סעד במקום למדינת רווחה; לאתר את העניים, לגרום להם להוכיח שהם עניים ואז לעזור להם, במקום בשיטת מימון אוניברסלית שמאפיינת את מדינת הרווחה.

שלי יחימוביץ': הייתי רוצה לשמוע את התייחסותך לעניין.

יולי תמיר: אני יכולה לענות?

יצחק זיו: עוד לא.

יצחק זיו: חבר הכנסת מוחמד ברכה, בבקשה.

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, אני מודע למופתים שאת עושה ואני מלא הערכה לכוונות וגם לתוכניות בנושא ההשכלה הגבוהה.

מוחמד ברכה: כשישבנו במשרדך אמרת שאת רוצה לטפל בנושאים אחרים וזה יבוא בהמשך, אני יכול לכבד גם את זה.

מוחמד ברכה: אני רוצה לספר לך ולכנסת, שהיום קיבלתי מכתב תשובה על מכתב ששלחתי לפני כמה ימים למכללת "אורנים" בעניין החובה שמי שמתקבל למכללה צריכות להיות לו חמש יחידות בעברית.

מוחמד ברכה: זה בעצם מכשול בפני סטודנטים ערבים.

מוחמד ברכה: בתשובה של המכללה אומרים לי, שהם מכשירים מורים יהודים, ומורים יהודים צריכים לדעת עברית ברמה גבוהה.

מוחמד ברכה: אני חושב שהתשובה הזאת היא לא תשובה, ואני חושב שיש לתת עליה את הדעת.

מוחמד ברכה: אני יכול להבין שידיעת השפה העברית היא דבר חשוב בשביל הסטודנט היהודי, וגם בשביל הסטודנט הערבי.

מוחמד ברכה: הייתי מייחל שגם ידיעת השפה הערבית תהיה חשובה גם לסטודנט הערבי וגם לסטודנט היהודי.

מוחמד ברכה: אבל לשים את זה כתנאי קבלה – אני חושב שזה לא מתקבל על הדעת.

מוחמד ברכה: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: חברת הכנסת רונית תירוש, בבקשה.

רונית תירוש: גברתי השרה, מאחר שאני מכירה את ההתנגדות של האוצר להמשך יישום המלצות ועדת-וינוגרד להורדת שכר הלימוד לסטודנטים באוניברסיטאות, רציתי להציע שבמסגרת אותן שעות ארוכות שתלמידים יימצאו בהן בבתי-ספר שיש בהם יוח"א – יום חינוך ארוך - לפחות, ומונהגת בהם שעת הכנת שיעורי בית, המשרד ינהיג שילוב של סטודנטים כתמיכה להכנת שיעורי הבית.

רונית תירוש: השעה ממילא משולמת, והעלות המצטברת של אותה שעה שממילא האוצר מממן אותה במערכת החינוך, תתקזז משכר הלימוד של הסטודנטים, וכך ניצור מצב של win-win: גם הסטודנטים ייהנו משכר לימוד מופחת, גם התלמידים ייהנו מכוח רענן שיסייע להם.

רונית תירוש: אני משוכנעת שסטודנט שנכנס יישאר יותר מהשעה שמשולמת לו, מאחר שהוא יתאהב במערכת החינוך.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: השרה רוצה לענות?

יולי תמיר: חברתי חברת הכנסת שלי יחימוביץ, יש קצת בלבול בידיעה.

יולי תמיר: הידיעה עסקה בנושא אחד בלבד, והוא תשלומי הורים; לא שכר לימוד.

יולי תמיר: אין היום שכר לימוד בבתי-הספר.

יולי תמיר: לגבי תשלומי הורים, זה סכום שנבנה מטעמים שאני לא מקבלת אותם, אבל הוא נבנה והוא הופך היום לסכום שקשה לוותר עליו, כיוון שהיקפו כ-2.5 מיליארדי שקלים, ואני לא רואה כרגע מקור חלופי לסכום הזה.

יולי תמיר: התחייבתי שתהיה קרן שתממן את הפעילות של ילדים שהוריהם אינם יכולים לשלם, ושאנחנו נבדוק, אם אפשר, שרק הממד הזה של תשלומי הורים יהיה באופן פרוגרסיבי.

יולי תמיר: אם הדבר יסתייע - ועדיין לא ברור שהוא יסתייע, מטעמים חוקיים כאלה ואחרים - אני אהיה בעד זה, למרות נקודת המבט שאת מציגה, שבחלק מהמקרים אני מזדהה אתה, פשוט מפני שאין לי תקציב חלופי, ואני צריכה לברור מבין האפשרויות את הגרועה פחות.

יולי תמיר: הגרועה פחות מבחינתי כרגע זה לתת סעד למי שלא יכול לשלם.

יולי תמיר: זה אכן הופך את העניין לדבר לא אוניברסלי, אבל לפחות נקל על מי שצריך להקל עליו.

יולי תמיר: לגבי האוניברסיטאות העניין הפוך לחלוטין.

יולי תמיר: לגבי האוניברסיטאות כל עיקרה של השיטה, שבגללה אני רוצה לקדם אותה, זה שכל אחד יכול לקחת אותה הלוואה.

יולי תמיר: איש לא צריך לפרוס שום פרט אישי לגבי עצמו, אלא כל אדם יכול להיכנס ולבקש את ההלוואה ולהחזיר אותה במועד המתבקש.

יולי תמיר: אני גם מאוד רוצה שכל הפרוגרסיביות תהיה על-פי אשכולות של מגורים ולא אישית.

יולי תמיר: זאת אומרת, להסיר את הסטיגמה האישית מעל התלמיד, ואנחנו כבר עושים בחלק מהמקרים מאמצים שכך יהיה.

יולי תמיר: זאת אומרת, שיקול האשכולות, וזה גם תומך בדברים שאמר חבר הכנסת זחאלקה, שהסיוע לאזורים שנמצאים באשכולות הנמוכים יהיה גדול יותר.

יולי תמיר: זה יהיה גם בממדים האלה.

יולי תמיר: צריך לנסות ולהרחיק את זה מהפרט אל הסביבה, דבר שאולי מקל במובן מסוים לפחות בכל הנוגע לסטיגמה האישית.

יולי תמיר: לשאלתו של חבר הכנסת ברכה, אני אשמח לקבל את המכתב.

יולי תמיר: אני חושבת שזה לא בסדר ואני אטפל בזה.

יולי תמיר: להצעה של חברת הכנסת רונית תירוש, אני אשמח לשמוע פרטים.

יולי תמיר: אם זה אפשרי חוקית, אני מאוד אשמח לעשות את זה.

יצחק זיו: אנחנו נעבור להצבעה.

יצחק זיו: ההצבעה היא להעביר לוועדה או הצעת השרה.

יצחק זיו: מי בעד העברה לוועדה?

יצחק זיו: מי נגד?

יצחק זיו: ההצעה להעביר את הנושא לוועדת החינוך, התרבות והספורט נתקבלה.

יצחק זיו: ההצעה עוברת לוועדת החינוך.

יצחק זיו: לימודי הדת והחינוך האסלאמי/הנוצרי בבתי-ספר ערביים

יצחק זיו: הנושא הבא: לימודי הדת והחינוך האסלאמי/הנוצרי בבתי-ספר ערביים - הצעה לסדר-היום שמספרה 479.

יצחק זיו: בבקשה, חבר הכנסת עבאס זכור.

עבאס זכור: כבוד היושב-ראש, גברתי השרה וחברי הכנסת, אקדים ואציין כי הדת היא מקור חשוב ועיקרי שדרכו מחנכים את ילדינו על הערכים ועל המוסר, על כבוד הדדי ועל אהבת הזולת ועזרה לזולת.

עבאס זכור: חשוב מאוד לחנך את התלמידים בבתי-הספר על עקרונות הדת האמיתיים, כי הם חשופים לכל מיני ערוצי לוויינים שמשודרים מכל העולם, והם גם חשופים לרשת האינטרנט העולמית שמפיצה הרבה דברים שמעוותים את הדת מגורמים לא אסלאמיים.

עבאס זכור: לימודי הדת בבתי-הספר נותנים חסינות מפני דברים אלה.

עבאס זכור: לכן, אמצעי חשוב זה לחינוך ילדינו, לא יכולים להתעלם ממנו.

עבאס זכור: לצערי הרב, עד עצם היום הזה לא נכלל לימוד הדת האסלאמי/הנוצרי כמקצוע חובה לזכאות לתעודת בגרות בכלל, אפילו לא בשתי יחידות לימוד, כפי שנהוג בבתי-הספר היהודיים, אשר לימוד התנ"ך בהם בשתי יחידות לימוד הינו חובה, עם אופציה לחמש יחידות התמחות.

עבאס זכור: האבסורד הוא שבבתי-הספר הערביים חובה ללמוד שתי יחידות תנ"ך שנכללות במקצוע השפה העברית, ובלי ללמוד תנ"ך אין אפשרות לזכאות לתעודת הבגרות.

עבאס זכור: כמו כן, בבתי-הספר הערביים חובה ללמוד יחידת לימוד שלמה שנקראת היסטוריה יהודית.

עבאס זכור: יש לציין כי בחוזר המנכ"ל, שנקרא חוזר מנכ"ל כ', שיצא בזמן השר לשעבר יוסי שריד, היתה חובה ללמוד את מקצוע הדת או התרבות כיחידה או כשלוש יחידות לימוד, וזה בוטל בתקופת השרה לשעבר לימור לבנת.

עבאס זכור: לא מתקבלת על הדעת האפליה הזאת בין לימוד הדת והחינוך האסלאמי/הנוצרי לבין לימוד התנ"ך.

עבאס זכור: יש להוסיף, כי בשנה שעברה ניגשו לבחינת הבגרות לדת והחינוך האסלאמי ברמה של יחידת לימוד אחת יותר מ-3,500 תלמידים במגזר הערבי; ברמה של חמש יחידות לימוד – יותר מ-450 תלמידים.

עבאס זכור: בשנה זו ניגשו לבחינת הבגרות לדת והחינוך האסלאמי ברמה של יחידת לימוד אחת יותר מ-4,500 תלמידים, עד 5,000, ומשרד החינוך הדפיס 6,000 שאלונים מחוברת בחינת הבגרות, וזאת אף שלימודי הדת והחינוך האסלאמי אינם חובה לזכאות.

עבאס זכור: זה מעיד שרוב התלמידים הערבים דורשים ורוצים ללמוד את מקצוע הדת והחינוך האסלאמי.

עבאס זכור: התעלמות ממקצוע כל כך חשוב לילדינו, שקיים בבתי-הספר יותר מ-15 שנה, היא עמדה המנוגדת לחוקה הבין-לאומית לזכויות הילד ולהמלצות של ועדות שונות שהוקמו על-ידי משרד החינוך, כמו ועדת בן-פרץ משנות ה-90, שנקבעו בהן הצורך והזכות של התלמיד הערבי המוסלמי והנוצרי ללמוד דת בבית-הספר.

עבאס זכור: התפיסה החינוכית שעומדת מאחורי הוראת המקצוע בבתי-הספר התיכוניים הערביים היא לאפשר לתלמיד הערבי, המוסלמי והנוצרי, להתחנך חינוך דתי ממקור ראשון ובצורה מדעית ואובייקטיבית.

עבאס זכור: על מנת להגשים חזון זה, האגף לתוכניות לימודים במשרד החינוך הקים ועדה ציבורית ומקצועית כדי להכין תוכניות לימודים וספרי לימוד לתלמידים מכיתה א' עד י"ב.

עבאס זכור: הוועדה עשתה את עבודתה, התוכניות והספרים קיימים, והתלמידים נבחנים לבגרות ברמה של יחידה אחת בסיסית, עם אופציה של חמש יחידות בגדר מקצוע בחירה חופשית ולא חובה או התמחות.

עבאס זכור: אני מזכיר כי הדת היא גם אמצעי חשוב למיגור תופעת האלימות והפשע בקרב בני-הנוער, שהולכת ומתפשטת במדינה, ובמיוחד במגזר הערבי.

עבאס זכור: לפי נתוני המשטרה, יש מגמת עלייה רציפה, שמתגברת לאורך השנים, של עבירות סמים, עבירות אלימות, עבירות מין ועוד.

עבאס זכור: הנתונים מדאיגים מאוד, וניתן לראות בבירור שאם לא תיעשינה פעולות יעילות לטיפול בבעיות אלה, בתוך שנים ספורות אנו צפויים לקריסת מערכת החינוך, ובעקבות זאת אף שאר מערכות המדינה והחוק.

עבאס זכור: ודאי שאחת הפעולות הללו היא לימוד הדת, שקוראת לסובלנות ולסבלנות ולקבלת האחר ונלחמת בכל תוקף בכל תופעת האלימות.

עבאס זכור: לכן אני פונה לשרת החינוך ומבקש לראות, כי מקצוע לימודי הדת והחינוך האסלאמי/הנוצרי בבתי-הספר הערביים יהיה מקצוע חובה בשתי יחידות לימוד לזכאות לתעודת בגרות, עם אופציה לחמש יחידות התמחות, כפי שנהוג בבתי-ספר יהודיים, עם הכרת האוניברסיטאות במקצוע זה ככל המקצועות האחרים.

עבאס זכור: גברתי שרת החינוך, זה נכון שנכנסת לתפקיד רק לפני תקופה קצרה, אבל אנו תולים בך תקווה גדולה ומצפים מכבודך להרבה דברים שיפסיקו את מדיניות האפליה הקיימת היום.

עבאס זכור: הציבור הערבי מעריך מאוד את היותך אישיות חינוכית מעולה, ומאחל לך הצלחה מלאה בתפקיד החדש והחשוב של קידום מערכת החינוך במדינה בכלל ובמגזר הערבי, שסבל הרבה עד עצם היום הזה, בפרט.

עבאס זכור: תודה.

יצחק זיו: השרה יולי תמיר תשיב.

יולי תמיר: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חבר הכנסת עבאס זכור מעלה ללא ספק שאלה חשובה ביותר.

יולי תמיר: כיום יש תוכניות לימוד ברמה של יחידת לימוד אחת וחמש יחידות לימוד בדת האסלאם.

יולי תמיר: שתי הרמות הללו הן לא מקצוע חובה אלא מקצוע בחירה, וכאמור, כפי שאמרת, אכן לא מעט תלמידים בוחרים במקצוע האמור.

יולי תמיר: אנחנו עדיין רוצים לבחון את שאלת המורשת.

יולי תמיר: בנושא זה יש רגישות רבה, וההבדל בין לימודי דת ללימודי מורשת, גם במגזר היהודי, ההבדל הזה הוא הבדל דק אבל משמעותי.

יולי תמיר: אנחנו לא מחייבים לימודי דת יהודית, אנחנו מחייבים לימודי מורשת יהודית, ונדמה לי שגם חבריך במגזר הערבי יודו שיש כאן קו דק שמפריד בין כפיית לימודי דת לבין מתן אפשרות ללמוד לימודי דת, כפי שאנחנו עושים גם במגזר היהודי.

יולי תמיר: וכמובן, אותו קו שמבחין בין לימודי דת ללימודי מסורת ותרבות.

יולי תמיר: אני בהחלט מוכנה לבדוק את הנושא של המורשת, ואני גם אשמח - - -

עבאס זכור: יש הבדל בין המורשת לבין לימודי הדת המוסלמיים.

מוחמד ברכה: לא מדובר על תרבות.

יולי תמיר: כן, כן.

יולי תמיר: אני אומרת: ההצעה היתה בעניין לימודי דת והחינוך האסלאמי.

יולי תמיר: אני אומרת שגם בתחום של החינוך ליהדות יש הבדל בין חינוך דתי לבין חינוך למורשת.

יולי תמיר: וההבחנה הזאת, לדעתי, צריכה להישמר גם במגזר הערבי, שגם בו, דרך אגב, יש מקום לפחות לשתי דתות, והשאלה איך מאזנים ביניהן תהיה שאלה חשובה.

יולי תמיר: הנושא חשוב בעיני מאוד.

עבאס זכור: אז יהיו לימודי הדת הנוצרית - - -

יולי תמיר: חבר הכנסת עבאס, אני רוצה להציע: הנושא חשוב בעיני מאוד.

יולי תמיר: הוא רגיש, הוא עקרוני, ואני מאוד אשמח – אני אשמח אם נקבע בתיאום עם משרדי מועד לדיון בוועדה.

יולי תמיר: אני רוצה לדון בנושא הזה.

יולי תמיר: נדמה לי שבין חברי הכנסת שיושבים כאן באולם - לא תהיה תמימות דעים גם בתוך המגזר הערבי.

יולי תמיר: לפני שאנחנו מחליטים החלטה כזאת, אשמח לשמוע את מגוון הדעות בתוך המגזר, ואז לקבל החלטה.

יולי תמיר: לכן אני תומכת בהצעתך שהנושא יעבור לוועדה, ואנחנו נמצא בהסכמה את הדרך הטובה ביותר לקדם את הנושא.

יולי תמיר: דבר אחד ברור לי.

יולי תמיר: צריכה להיות – ואמרתי את זה גם בהמשך לשאלתו של חבר הכנסת ברכה – בעיני, עמדת השפה הערבית ודת האסלאם בתוכנית הלימודים של המגזר הערבי צריכה להיות זהה בדיוק לעמדת השפה העברית והדת היהודית במגזר היהודי.

יולי תמיר: איך בדיוק נשיג את זה – אני אשמח להתייעץ וגם לפעול בעניין הזה בהקדם.

יצחק זיו: הצעה נוספת של חבר הכנסת ברכה.

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, רבותי חברי הכנסת, אני חושב שהנושא שהעלה חבר הכנסת זכור הוא נושא חשוב ביותר.

מוחמד ברכה: אני מסכים עם הגישה שביטאה השרה – אבל לא לדבר על מורשת כעל משהו ערטילאי, אלא לדבר על התרבות; התרבות והמורשת הדתית.

מוחמד ברכה: יש יישובים שיש בהם יותר מעדה אחת, וכשלומדים דת, מפרידים בין הילדים.

מוחמד ברכה: אני יודע את זה לפי הילדים שלי, ואני חושב שזה לא בסדר.

מוחמד ברכה: חשוב לי שהתלמידים המוסלמים ידעו משהו על הדת הנוצרית והיהודית, וחשוב לי שהילדים הנוצרים ידעו על הדת האסלאמית.

מוחמד ברכה: לכן, נקודת המוצא של חבר הכנסת זכור היא נכונה, אבל אני חושב שהכיוון שאת מובילה, במובן הזה שתהיה תשתית מחייבת של לימוד התרבות והדת האסלאמית - או הדתית, של כל הדתות, אבל בעיקר בחברה הערבית, שקרוב ל-90% מהאוכלוסייה הערבית הם מוסלמים, לתת את המשקל הראוי ללימוד העניין הזה.

מוחמד ברכה: אני כמובן אודה לכבוד השרה אם כשהיא תגיע לבחון את הנושא הזה, נעמוד בהתייעצות קרובה.

מוחמד ברכה: תודה.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: חבר הכנסת מג'אדלה.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, מכובדי חברי הכנסת, אני בעד התייעצויות רבות, שונות ומגוונות.

גאלב מג'אדלה: אני רק מציע לך להקים ועדה של אנשי מקצוע, בהם גם אנשי דת, אבל אנשי דת שרק רשום בתעודת הזהות שלהם שהם מוסלמים או נוצרים, או רק שהם מזוהים, אלא אנשי מקצוע שיציעו לך המלצות, וכמובן, בוודאי, יהיו שלבים נוספים של התייעצויות.

גאלב מג'אדלה: בראש ובראשונה, זה נושא ראוי, זה נושא חשוב, אני לא חושב שזה נושא רגיש.

גאלב מג'אדלה: ללמוד דת זה צורך אמיתי של ערך הדת של אותו אדם או אותו תלמיד.

גאלב מג'אדלה: אין כאן רגישות.

גאלב מג'אדלה: יש כאן חשיבות, וצריך לייסד את זה.

גאלב מג'אדלה: על כן, כשלב ראשון, צריך להקים ועדה של אנשי מקצוע, ועדה רצינית שתציע לך הצעות, ובעקבות זה מן הראוי שתקיימי התייעצויות עם מגוון של גורמים שונים.

גאלב מג'אדלה: תודה.

יצחק זיו: חבר הכנסת עבאס זכור, אתה מסכים להצעת השרה להעביר לוועדה?

עבאס זכור: כן.

יולי תמיר: אני מסכימה להצעתו שהנושא יועבר לוועדה.

יצחק זיו: מי בעד העברה לוועדה?

יצחק זיו: מי נגד?

יצחק זיו: ההצעה להעביר את הנושא לוועדת החינוך, התרבות והספורט נתקבלה.

יצחק זיו: ההצעה מועברת לוועדת החינוך.

יצחק זיו: היערכות משרד החינוך לפתיחת שנת הלימודים תשס"ז

יצחק זיו: הסעיף האחרון, הצעה לסדר-היום מס' 650: היערכות משרד החינוך לפתיחת שנת הלימודים תשס"ז.

יצחק זיו: חברת הכנסת רונית תירוש, בבקשה.

רונית תירוש: אדוני היושב-ראש, גברתי שרת החינוך, חברי חברי הכנסת, אנחנו נמצאים לקראת סיומה של שנת הלימודים בבתי-הספר היסודיים – בעל-יסודי כבר סיימנו – ובמהלך חופשת הקיץ אנחנו צריכים להיערך על מנת לפתוח כהלכה את שנת הלימודים ב-1 בספטמבר.

רונית תירוש: להערכתי, נערמו כמה קשיים לפתחו של משרד החינוך, ורציתי לשאול את השרה כיצד המשרד נערך להתמודד, מתוך רצון להביא את הבעיות שעוד תיוותרנה, אם יש כאלו, לוועדת החינוך, כדי שאנו, חברי הכנסת חברי ועדת החינוך, אולי נוכל גם לסייע.

רונית תירוש: אני רוצה להתחיל בקיץ.

רונית תירוש: בדרך כלל הזמן הזה מנוצל לשיפוצי קיץ, ואני שמעתי שניתן תקציב לנושא הזה ואני מברכת על כך.

רונית תירוש: מעניין אותי בעיקר לדעת מה קורה עם הילדים שפונו מגוש-קטיף; מעניין אותי לדעת מה עושים, אם בכלל, לטובת הילדים שנמצאים בשדרות וביישובי עוטף-עזה.

רונית תירוש: עד כאן לנושא הקיץ עצמו.

רונית תירוש: אשר לפתיחת מערכת החינוך, ידוע שהיציבות וההמשכיות של מערכת כזאת, שהמסרים בה מחלחלים בקצב מאוד אטי - חשוב שתהיה המשכיות מדור לדור, גם בעת חילופי גברי; במקרה הזה חילופי שתי שרות, וגם היה שר אחד באמצע.

רונית תירוש: שרת החינוך לבנת עזבה במהלך השנה, לאחר מכן כיהן השר שטרית, ועכשיו נמצאת שם השרה יולי תמיר.

רונית תירוש: השאלה הנשאלת היא, מה עושים לגבי תוכניות שהמשרד החל בהן והאם מתכוונים במשרד החינוך להמשיך בהן, כדי שלא לתעתע במערכת ולדרוש ממנה כל פעם להתמודד עם אתגרים חדשים ומשימות חדשות.

רונית תירוש: אני מתייחסת בעיקר לתוכניות מורשת שהופעלו בחטיבת הביניים.

רונית תירוש: אני מתייחסת למימוש שלב א' על פי דוח-דברת.

רונית תירוש: המימוש של שלב א' מתקיים היום ב-34 יישובים.

רונית תירוש: הובטח להם שהם יקבלו תקציב לשנה נוספת.

רונית תירוש: אני יודעת, מסקר שעשו בשלטון המקומי, בראשותו של עדי אלדר, ששביעות הרצון שם רבה מאוד, ורציתי לדעת אם ימשיכו בכך.

רונית תירוש: גם הנושא של תקצוב שעות הלימוד, דווקא לנוכח העובדה המצערת שמערכת החינוך ספגה קיצוצים בהיקפים שמעל 3 מיליארדים, וכתוצאה מכך נגרעו ממערכת השעות הרבה שעות לימוד - מה עושה המשרד כדי להתמודד עם תוכנית הלימודים שלא השתנתה ברובה, וההתחייבויות, או המחויבות של בתי-הספר ללמד באותו היקף נשארה בעינה, או שבאמת נעשה שם שינוי, עד אשר יוחזר – בתקווה - התקציב שנלקח מהמערכת הזאת.

רונית תירוש: חוק השילוב, שהוא חוק שמתממש באופן רב-שלבי, מה קורה אתו?

רונית תירוש: האם האוצר ממשיך לתת את הטעון יישום?

רונית תירוש: האם הגידול הטבעי מובא בחשבון גם בהקשר זה וגם בהקשר של פתיחת מסגרות חינוך מיוחד והרחבתן?

רונית תירוש: לגבי גוש-קטיף, לגבי צוותי המורים שם הונהג מהלך של השמה במצבת מעבר.

רונית תירוש: המשמעות היתה שהובטח למורים האלה שהם יקבלו גם מקום עבודה וגם שכר, ובכל מקרה יקבלו שכר, גם אם המשרד לא ימצא להם מקום עבודה עקב מעבר למקום מגורים אחר.

רונית תירוש: האם הפתרון הזה – או ההצעה הזאת – עומד בעינו ונמשך, לטובת העניין?

רונית תירוש: האם התלמידים שפונו מגוש-קטיף מקבלים הסעות, כפי שהובטח להם, לכל בית-ספר שהם עוברים אליו במסגרת מקום מגוריהם החדש, שברוב המקרים הוא זמני?

רונית תירוש: מה קורה עם תשלומי ההורים?

רונית תירוש: אני מבינה שבישיבה האחרונה של ועדת החינוך, התרבות והספורט העניין לא הסתיים ולא אושר, לצערי.

רונית תירוש: אני חושבת שזה רע.

רונית תירוש: צריך לעשות כל מאמץ כדי לאשר את הנושא הזה מהר, כדי שמנהלים יוכלו להיערך בזמן ולתכנן את שנת הלימודים הבאה.

רונית תירוש: בטיחות מוסדות חינוך – יש הרבה מאוד מוסדות שאינם עומדים בתקינה של הבטיחות, ויש דיווחים על כך במשרד.

רונית תירוש: אני הגשתי שתי הצעות חוק.

רונית תירוש: האחת, משרד האוצר יחויב להקצות מדי שנה כ-60 מיליון שקלים שיעמדו בקביעות לרשות משרד החינוך והרשויות המקומיות, ולא יצטרכו בכל פעם לעבור מסכת של תחנונים כלפי האוצר, או אפילו כלפי המשרד.

רונית תירוש: השנייה, חובת דיווח, בשרשרת, כלומר הרשויות המקומיות יחויבו בדיווח עדכני על מצב הבטיחות במוסדות החינוך למנכ"ל המשרד או לאנשי המשרד, ומשם אנשי המשרד יחויבו לדווח לוועדת החינוך, התרבות והספורט, וכל זה כדי שהדברים יטופלו בזמנם.

רונית תירוש: היום שמעתי אותך אומרת בדיון בוועדה, שהנושא של מכסות לפרישה טרם נפתר.

רונית תירוש: אני יודעת שאושרו רק 900.

רונית תירוש: בעבר אושרו גם 2,100.

רונית תירוש: צריך לשאוף לכך.

רונית תירוש: יתר על כן, השנה, מתוך 900, יותר מ-700 בקשות הן בעקבות ימי מחלה של מורים שצריכים לעזוב את המערכת מטעמי בריאות.

רונית תירוש: חבל שזה נלקח על חשבון אותן מכסות, שהיו עשויות להתיר הוצאת מורים תשושים שחפצים בכך מתוך המערכת.

רונית תירוש: יש מחסור אדיר בכיתות לימוד.

רונית תירוש: במערכת החינוך חסרות 5,000-6,000 כיתות לימוד, בעיקר במגזר החרדי.

רונית תירוש: אני מדברת על יישובים שמתפתחים בקצב גידול טבעי שאין לו אח ורע, אולי גם במגזר הבדואי בדרום; יישובים כמו ביתר-עילית, אלעד, מודיעין-עילית, אפילו בית-שמש, וכמובן כל יישובי הבדואים בדרום.

רונית תירוש: אני שוב מציעה להעלות את נושא הבינוי בשיטת PFI.

רונית תירוש: אני יודעת שבמשרד דנו בזה שוב.

רונית תירוש: אני אשמח מאוד אם ועדת החינוך, התרבות והספורט תסייע למשרד בעידוד הנושא.

רונית תירוש: אשר לשני דברים ששרת החינוך הצהירה עליהם בבחינת חזונה - אחד מהם הוא לימודי האזרחות בשנה הבאה, ואני מאוד מקווה שזה אומנם יצא לפועל כבר בשנת הלימודים הקרובה.

רונית תירוש: מדובר בהוספת יחידת לימוד.

רונית תירוש: חישוב מהיר שעשיתי מראה שמדובר בסכומי עתק.

רונית תירוש: השאלה היא מאיפה יילקח הכסף הזה; מה גם שלא הוחזרו למערכת החינוך שעות שקוצצו.

רונית תירוש: אני מעוניינת לדעת מהו המקור התקציבי לזה.

רונית תירוש: הדבר האחרון, וגם ראש הממשלה התייחס אליו בכנס קיסריה, הוא החינוך מגיל שלוש.

רונית תירוש: אני מאוד תומכת במהלך הזה.

רונית תירוש: אני חושבת שהשקעה בגיל הרך היא השקעה נכונה.

רונית תירוש: מדינת ישראל השקיעה שנים בכיבוי שרפות, בניסיון לצמצם פערים, ואף פעם לא נתנה את הדעת, ובעיקר לא את התקציב, כדי למנוע יצירת פערים.

רונית תירוש: מניעת יצירת פערים יכולה להיעשות רק בהשקעה נכונה כבר מהגיל הרך ביותר, למן היום הראשון, אבל ודאי מגיל שלוש ומעלה.

רונית תירוש: בהקשר זה חשוב מאוד להיערך לתקציב 2007, משום שאנחנו מדברים – מקווים לפחות – על מימוש החזון הזה בשנת הלימודים הבאה; לא זאת הקרובה, אלא זו של ספטמבר 2007, תשס"ח.

רונית תירוש: צריך לדבר על זה כבר עכשיו, ולהיערך; מדוע?

רונית תירוש: משום שעל-פי חישובים שאני עושה, בשנתון היום יש 140,000 תלמידים.

רונית תירוש: לקחת שנתון כזה ולהכיל אותו בגני-ילדים, פירוש הדבר הוא בנייה של 4,000 כיתות.

רונית תירוש: גם אם נפחית את הכיתות הקיימות היום לגילאי שלוש מאשכולות 1 ו-2 של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, עדיין מדובר בבניית אלפי כיתות.

רונית תירוש: אי-אפשר להיערך לזה בעוד שנה, לקראת ספטמבר 2007, כי בנייה לוקחת זמן.

רונית תירוש: ולכן צריך כבר היום לתת את הדעת על כך גם במשרד ראש הממשלה.

רונית תירוש: דרושה תוספת תקנים לקליטת 4,000 גננות שיאיישו את כל כיתות הגן האלה.

רונית תירוש: השלטון המקומי צריך לתת את חלקו, כי הוא מאייש את הגנים בסייעות.

רונית תירוש: מדובר כאן – במינימום – על 4,000 סייעות שיאיישו את גני-הילדים.

רונית תירוש: לטעמי, צריך להגדיל את מכסת הגננות ו/או הסייעות בגילים הללו.

רונית תירוש: אני בדעה שצריך לחלק את הגן לא לפי 35 ילד בגילים הללו, אלא להכניס שתי גננות למספר זה של ילדים, או לחלופין – אני יודעת שמדובר בעלויות עתק, ואני לא משלה את עצמי שייתנו את זה, ודאי לא בשלב הראשון, אבל לפחות בקליטת הילדים הללו בשלושת החודשים הראשונים, גברתי השרה, אפשר לעשות איזה מעשה יצירתי ולהחליט שבשלושת החודשים הראשונים של שנת הלימודים תלווה את הגננת ואת הסייעת בגן גננת או סייעת נוספת כדי לסייע בקליטה הראשונית של הילדים שזה עתה עומדים להיגמל מחזקת הוריהם, והדבר קשה להם מאוד.

רונית תירוש: על כל אלה מיתוספים כמובן תקני פיקוח, שנדרשים לסייע בעבודת הגננות, בהכשרת הסייעות ובהכוונתן.

רונית תירוש: היום המפתח לפיקוח הוא מפקחת אחת ל-1,000 גנים.

רונית תירוש: זה בלתי נסבל ובלתי אפשרי.

רונית תירוש: לסיום, אני רוצה להביע רצון טוב ולקבוע שוועדת החינוך, התרבות והספורט, על כל חבריה, עומדת ותעמוד לרשות מערכת החינוך ותסייע במימוש חזונה זה.

רונית תירוש: אשמח לקבל תשובות לפחות על חלק מהדברים; גם אם אקבל בהמשך תשובות על שאר הדברים זה בסדר גמור.

רונית תירוש: אני רוצה להציע שוועדת החינוך, התרבות והספורט תהיה מדווחת און-ליין בתקופה הקרובה, כדי לעמוד על המשמר, יחד עם משרד החינוך, ולמנוע כל מכשלה מטעם גוף כזה ואחר.

רונית תירוש: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה לחברת הכנסת רונית תירוש.

יצחק זיו: תשובת השרה יולי תמיר.

יולי תמיר: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, במהירות אומר, שפתחנו במבצע שיפוצים נרחב.

יולי תמיר: השנה ישופצו כ-1,000 בתי-ספר בהיקף של 140 מיליון שקל; חלקם שיפוצי בטיחות, חלקם שיפוצים לצורכי חדרי שירותים ומקומות עבודה למורים.

יולי תמיר: נדמה לי שזה אחד ממבצעי השיפוצים היותר-רחבים שהיו בשנים האחרונות, ואני מאוד גאה על כך.

יולי תמיר: לגבי ילדי שדרות, כידוע, הקצינו כסף לקייטנות בקיץ.

יולי תמיר: ילדי שדרות כולם יטופלו במהלך הקיץ, גם ילדי עוטף-עזה.

יולי תמיר: כידוע לך, המפונים מטופלים על-ידי עמירה חיים, שעושה עבודה נפלאה.

יולי תמיר: נשארו מעט מאוד בעיות, רוב הבעיות נפתרו.

יולי תמיר: יש כעשרה ילדים שעוד זקוקים להסעות, וגם זה ייפתר במהלך הקיץ.

יולי תמיר: לגבי דוח-דברת, אנחנו קיבלנו לידינו משרד שלא היה בו חוזה עם המורים לגבי המשך דוח-דברת.

יולי תמיר: בכל זאת, על מנת לשמור על יציבות במערכת, אנחנו מנסים להגיע לפתרון ביניים לשביעות רצון כולם.

יולי תמיר: אנחנו במגעים גם עם המורים וגם עם הרשויות.

יולי תמיר: אני מאמינה שאנחנו נגיע לפתרון שיהיה רצוי לכולם.

יולי תמיר: לגבי קיצוץ שעות, ידוע לך היטב שהשעות קוצצו באכזריות.

יולי תמיר: לכן התעקשתי ולא קיצצתי שעות, כשזה רק היה בידי.

יולי תמיר: אני החזרתי את השעות שעמדו לקצץ.

יולי תמיר: מובן שלא הוחזרו לנו כל 250,000 השעות, ואני אשמח אם הן יוחזרו אלינו בהדרגה.

יולי תמיר: מכסות לפרישה, זו אכן בעיה קשה.

יולי תמיר: אני עדיין במשא-ומתן עם משרד האוצר על כך.

יולי תמיר: אני מקווה שהמצב יהיה טוב ממה שנראה כרגע, אבל אנחנו לא נפסיק להיאבק על העניין הזה.

יולי תמיר: זה נושא עקרוני, וצריך לתת לו את תשומת הלב הראויה.

יולי תמיר: כך גם בנושא השילוב.

יולי תמיר: קיבלנו במאבק קשה עוד 40 מיליון שקל לנושא השילוב.

יולי תמיר: זה לא מספיק.

יולי תמיר: נושא השילוב הוא בתת-תקצוב מתמיד מהיום שהחוק חוקק ועד היום.

יולי תמיר: לא מעט חברי כנסת פונים אלי לא אחת בבעיות אנושיות קשות שקשורות לעניין הזה.

יולי תמיר: היה טוב אילו הכנסת כולה היתה נרתמת לנושא ופעם אחת - פה אין טעם לחוקק, כי החוק קיים – היו מעבירים לנו תקציב שיאפשר לנו לטפל בחוק השילוב ובחוק החינוך המיוחד.

יולי תמיר: שני החוקים הללו הם בתת-תקצוב כרוני ובעייתי, וצריך לטפל בזה.

יולי תמיר: לגבי שתי יחידות באזרחות, לא בתשס"ז, אלא בתשס"ח, זאת ההתחייבות שלנו.

יולי תמיר: אנחנו דואגים לשעות, אין קושי בכך.

יולי תמיר: לגבי הגנים, פתחנו השנה עוד 700 גנים, דרך אגב, רובם במגזר הערבי, כי היה אי-שוויון משווע בעניין הזה.

יולי תמיר: אני מקווה שאנחנו נדע לומר לכם בדיוק באילו מקומות הם ייפתחו, כי אנחנו מחפשים את התשתיות ואת המקומות הנכונים ביותר.

יולי תמיר: אנחנו נפעל, כמובן באופן הדרגתי, לכך שיהיה תגבור לגילאי שלוש עד חמש.

יולי תמיר: ראש הממשלה תומך בכך, וזה מאוד משמח אותי.

יולי תמיר: אני כמובן סבורה, כפי שאמרתי לראש הממשלה בפגישתנו, שהמקום שבו מתחילה ההזדמנות השווה הוא הגן, ואולי אפילו קודם לכן, ולכן נפעל ככל יכולתנו לקדם את הנושא.

יולי תמיר: אנחנו בקשר רצוף עם ועדת החינוך, התרבות והספורט.

יולי תמיר: אנחנו מדווחים דיווחים שוטפים כאשר אנחנו נשאלים ונותנים את המידע הנדרש.

יולי תמיר: בעיקר אני רוצה לקבל בתודה ובברכה את ההצעה, שכל הוועדה, ואולי גם כל המליאה, תתמוך בנו בהגדלת תקציב החינוך.

יולי תמיר: נקווה שלא יהיה צורך והאוצר מיוזמתו יקצה משאבים - אוטופיה מסוג מסוים, אפשר לומר - אבל אם זה לא יקרה ויהיה צורך בדיון ובתמיכה של המליאה, והמליאה תצטרך לבחור בין דברים כאלה ואחרים, אני כמובן אודה ואשמח אם המליאה כולה תתייצב מאחורינו ותאפשר לנו גם לממן את החוקים החשובים, חוק השילוב וחוק החינוך המיוחד, וגם את הנושאים האחרים, שכולם, נדמה לי, עומדים על סדר-יומה של החברה הישראלית.

יולי תמיר: תודה.

יצחק זיו: מה ההצעה שלך?

יולי תמיר: אין טעם לקיים דיון בוועדה.

יולי תמיר: זה מגוון של נושאים.

יולי תמיר: חלקם כבר נדונו היום בוועדה, חלקם יידונו בבוא העת.

יולי תמיר: בכל פעם שהוועדה פונה אלינו לקבל דיווח, אנחנו שמחים לדווח.

יולי תמיר: אין פה מכלול שמאפשר דיון אחד.

יולי תמיר: כמסורת בכנסת, אנחנו באים לפני תחילת השנה ומדווחים לוועדה כיצד מתקדמת ההכנה של פתיחת שנת הלימודים, כך שאני לא רואה צורך בדיון מיוחד על העניין הזה.

יולי תמיר: ממילא, על-פי המסורת, הוא יתקיים ערב פתיחת השנה.

יצחק זיו: האם חברת הכנסת רונית תירוש מסתפקת בתשובת השרה?

רונית תירוש: כן.

יצחק זיו: אנחנו עוברים לנושא הבא: שאילתות ותשובות לשרת החינוך.

יולי תמיר: אני נתתי לפרוטוקול את התשובות על השאילתות.

יולי תמיר: חברת הכנסת אורית נוקד שאלה את שרת החינוך ביום י"ט באייר התשס"ו (17 במאי 2006): בפנייה שהגיעה אלי נטען, כי בית-הספר לרפואת שיניים באוניברסיטת תל-אביב עומד על סף סגירה בשל ניהול כושל של כספי האוניברסיטה.

יולי תמיר: לסגירתו יהיו השלכות כבדות על בריאות הציבור.

יולי תמיר: רצוני לשאול: 1.

יולי תמיר: האם הנתונים נכונים?

יולי תמיר: 2.

יולי תמיר: אם כן – האם יפעל משרדך למניעת סגירתו של בית-הספר, ואם כן – כיצד?

יולי תמיר: חברת הכנסת קולט אביטל שאלה את שרת החינוך ביום ב' בתמוז התשס"ו (28 ביוני 2006): בית-הספר לרפואת שיניים באוניברסיטת תל-אביב עומד שוב בסכנת סגירה.

יולי תמיר: סגירתו תביא למחסור ברופאי שיניים בישראל וליציאת סטודנטים לרפואת שיניים לחוץ-לארץ.

יולי תמיר: רצוני לשאול: האם משרדך פועל למניעת סגירתו של בית-הספר, ואם כן – כיצד?

יולי תמיר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול)

יצחק זיו: חברי הכנסת, תם סדר-היום.

יצחק זיו: הישיבה הבאה תיפתח מחר, יום שלישי, א' בתמוז תשס"ו, 27 ביוני שנת 2006, בשעה 16:00.

יצחק זיו: ישיבת הכנסת נעולה.