ישיבת מליאה, כנסת 17, פרוטוקול מספר הישיבה המאה-ועשר של הכנסת השבע-עשרה, 2007-03-19 00:00

יצחק אהרונוביץ': אחר-צהריים טובים.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו עוברים לסדר-היום של ישיבת הכנסת, יום שני כ"ט באדר התשס"ז, 19 במרס 2007.

יצחק אהרונוביץ': הנני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת.

יצחק אהרונוביץ': הודעה למזכיר הכנסת, בבקשה.

אריה האן: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת –     לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק פיצוי לנפגעי פוליו, התשס"ז-2007, שהחזירה ועדת העבודה, הרווחה והבריאות; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 78), התשס"ז-2007, שהחזירה ועדת הכלכלה.

אריה האן: לדיון מוקדם: הצעת חוק הרשויות המקומיות (תיקון - ייעוד כספי הקצבות לתשלום משכורות) (הוראת שעה), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת חיים אורון, יעקב ליצמן, ראובן ריבלין, אורית נוקד, ניסן סלומינסקי, מוחמד ברכה, שלי יחימוביץ, אמנון כהן, סופה לנדבר ואחמד טיבי; הצעת חוק מקרקעי ישראל (תיקון - איסור הפליה בהחלטות המועצה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת ואסל טאהא וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק העונשין (תיקון - איסור שידול להמרת דת), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת משה גפני; הצעת חוק העונשין (תיקון - איסור הטפה ושידול להמרת דת), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת יעקב מרגי וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון (תיקון - שלילת תשלומים לנשיא לשעבר, שר לשעבר או  חבר הכנסת לשעבר שהורשעו בעבירה פלילית שיש עמה קלון), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת גלעד  ארדן; הצעת חוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון (תיקון - שלילת תשלומים לחבר הכנסת לשעבר שהורשע), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת ראובן ריבלין וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון - הגדלת קצבת זיקנה והשלמת הכנסה לפנסיונרים עובדים), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת מיכאל נודלמן; הצעת חוק-יסוד: נשיא המדינה (תיקון - העברת הנשיא מכהונתו), מאת חבר הכנסת זאב אלקין; הצעת חוק לימוד חובה (תיקון - המשכיות תשלומים), התשס"ז-2007, מאת חברת הכנסת רונית תירוש; הצעת חוק העונשין (תיקון - דרכי ענישת עבריין חוזר), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת דוד רותם וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הצהרת הון מועמד לראשות ממשלה (תיקוני חקיקה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת עמיחי אילון;  הצעת חוק החברות (תיקון - מניעת אפשרות להקמת חברה על-ידי בעל מניה שבית-המשפט אסר עליו בעבר להיות מעורב בייסוד החברה), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת מרינה סולודקין ומיכאל נודלמן; הצעת חוק לתיקון דיני המשפחה (מזונות) (תיקון - תשלום מזונות לחייל בשירות חובה), התשס"ז-2007, מאת חברת הכנסת שרה מרום-שלו וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון - העדפה למוצרי מיחזור צמיגים), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת משה גפני, דב חנין, נאדיה חילו ומגלי והבה וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון - איסור פרסום בבתי מגורים), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת דוד אזולאי וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון - ביצוע ההפקעה), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת יעקב מרגי ואמנון כהן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הרשות הלאומית לתרבות מורשת יהדות גאורגיה (גרוזיה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת אברהם מיכאלי וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לתיקון פקודת מסי העירייה ומסי הממשלה (פטורין) (בתי-ספר שדה), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת חיים אורון, אבישי ברוורמן וניסן סלומינסקי וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (פטור ממס על מלגה לסטודנט), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת גלעד ארדן ואבישי ברוורמן; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון - הצגת מוצר זהה בעסקת שיווק מרחוק), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת אליהו גבאי; הצעת חוק יישום תוכנית ההתנתקות (תיקון - מענק אישי בשל ותק לקטין שלא מלאו לו שלוש שנים), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת שלי יחימוביץ, זאב אלקין ואליהו גבאי; הצעת חוק-יסוד: הכנסת (השעיית חבר הכנסת שהוגש נגדו כתב אישום), מאת חבר הכנסת יצחק לוי; הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון - הפחתת מס רכישה), תשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת גדעון סער; הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון - התיישנות בעבירות קנס), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת חיים כץ; הצעת חוק-יסוד: השפיטה (תיקון - הרכב הוועדה לבחירת שופטים), מאת חבר הכנסת ניסן סלומינסקי; הצעת חוק הממשלה (תיקון - דיווח על מצב רפואי), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת אורי אריאל ואריה אלדד; הצעת חוק הגנת הפרטיות (תיקון - אבטחת פרטיות מידע), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת אביגדור יצחקי; הצעת חוק העונשין (תיקון - תקיפת עובד הציבור), התשס"ז-2007, מאת חברת הכנסת רוחמה אברהם; הצעת חוק הדיינים (תיקון - נשיא בית-הדין הרבני הגדול), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת משה גפני; הצעת חוק מנהל בתי-המשפט ומנהל בתי-הדין הרבניים (תיקוני חקיקה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת משה גפני; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון - הבעת אי-אמון בשר), מאת חבר הכנסת אברהם רביץ; הצעת חוק האזרחים הוותיקים (תיקון - מתן הנחה בעבור שירותי בזק), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת חיים כץ; הצעת חוק האזרחים הוותיקים (תיקון - מתן הנחה בתשלומי החשמל), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת חיים כץ; הצעת חוק הגנת השכר (תיקון - הגברת אכיפה - ניכויים אסורים), התשס"ו-2006, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב; הצעת חוק הגבלת מספר ילדים בגני-ילדים, התשס"ז-2007, מאת חברת הכנסת נאדיה חילו וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה (תיקון - עונשין), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת משה גפני; הצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה) (תיקון - שירות בקהילה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת חיים אורון; הצעת חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה (תיקון - איסור הפליה מחמת טיפולי פוריות או הפריה חוץ-גופית), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת גדעון סער; הצעת חוק עבודת נשים (תיקון - איסור פיטורים במהלך טיפולי פוריות לקראת הילד הראשון או השני מאותו בן-זוג), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת גדעון סער; הצעת חוק פיצויי פיטורים (תיקון - הזכות לפיצויי התפטרות), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת אחמד טיבי; הצעת חוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב] (תיקון - הארכת זמן מועד הערעור), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת דוד אזולאי וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק חופשה שנתית (תיקון - ימי חתונת העובד), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת אורי אריאל ודוד אזולאי וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק חופשה שנתית (תיקון - קביעת מספר ימי אבל), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת דוד אזולאי וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - קבלת מענק במקרה פטירה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת דוד אזולאי וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק מס מעסיקים (תיקון - פטור למוסדות ציבור ומלכ"רים), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת זבולון אורלב ונאדיה חילו וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק בדיקות סמים למי שמקצועו נהג, טייס או משיט, התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת גלעד ארדן; הצעת חוק זכויות החולה (תיקון - תרגום מסמכי הסכמה), התשס"ז-2007, מאת חברות הכנסת מרינה סולודקין ונאדיה חילו וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק זכויות החולה (תיקון - מסמכי הסכמה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון - זכויות ילדים שאינם תושבים), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת דב חנין ורן כהן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה) (תיקון - פיצוי בשל איסור קבלת זכות), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת יורם מרציאנו ורוברט אילטוב; הצעת חוק עובדים זרים (תיקון - מגורים הולמים וקנס מינהלי והמועד להגשתו), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת שי חרמש; הצעת חוק מרשם הפרות מעבידים, התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת דוד רותם וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק צער בעלי-חיים (ניסויים בבעלי-חיים) (תיקון - איסור ייבוא מוצרים שייצורם כרוך בניסויים שלא כדין), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת יצחק לוי; הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה (תיקון - נטל הראיה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת דוד רותם וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - דמי מחיה, עזרה ללימודים וסידורים לילד נכה עד גיל שלוש), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת דוד רותם וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון - הקמת מוסדות להשכלה גבוהה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת אלכס מילר וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק צער בעלי-חיים (ניסויים בבעלי-חיים) (תיקון - שינוי שם החוק), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת יואל חסון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק צער בעלי-חיים (הגנה על בעלי-חיים) (תיקון - שינוי שם החוק), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת יואל חסון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק בתי-המשפט (תיקון - סמכות עניינית בתביעות הנוגעות למקרקעין), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת ניסן סלומינסקי; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקוני חקיקה), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת אורי אריאל ועתניאל שנלר וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק זכויות התלמיד (תיקון - שוויון ושקיפות בקבלה למוסד חינוך), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת דוד רותם וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק חובת מסירת זמן המתנה משוער במענה טלפוני, התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת חנא סוייד וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הקמת ועדת שמיטה ממלכתית, התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת יצחק לוי וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון - סל תשלומים מוזל), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת דוד אזולאי וחיים אורון; הצעת חוק הרשויות המקומיות (ייעוד כספי הקצבות למטרות שירותי רווחה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת ואסל טאהא וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לתיקון פקודת המועצות המקומיות (תיקון - שינוי הרכב מועצה תעשייתית), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון - התוספת השלישית), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת חנא סוייד וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון - שקיפות דיוני ועדות מקומיות לתכנון ובנייה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת דוד אזולאי וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק האזרחות (תיקון - התיישנות עבירות), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת דוד רותם וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק רישוי עסקים (תיקון - הטלת קנס בגין עבירות על תקנות איכות הסביבה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת דוד רותם וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק מרשם האוכלוסין (תיקון - תעודת לידה ופטירה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת דוד רותם וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק חובת מסירת מידע להורה, התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת נאדיה חילו ודב חנין וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2004-2003 ) (תיקון - איחוד רשויות מקומיות), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת דוד אזולאי ויורם מרציאנו וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הרשויות המקומיות (אכיפה סביבתית - סמכויות פקחים), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק אחד בספטמבר - יום בחירה להורה לתלמיד החטיבה הצעירה, התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת מגלי והבה וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק רמת-הגולן (תיקון - ביטול החוק), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת מוחמד ברכה וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק רמת-הגולן (תיקון - ביטול החוק), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק איסור העסקת עובדי רשות מקומית לצורכי תעמולת בחירות (תיקוני חקיקה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת אופיר פינס-פז; הצעת חוק לתיקון דיני הרשויות המקומיות (השעיית עובד), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת נאדיה חילו ואופיר פינס-פז; הצעת חוק הרשויות המקומיות (משמעת) (תיקון - השעיית עובד), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לתיקו פקודת העיריות (רכז עלייה), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת דוד רותם וקולט אביטל וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (איסור חופשה לרוצחים), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת דוד רותם וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (אלימות שוטרים ושינויים ארגוניים), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת אורי אריאל ומרינה סולודקין; הצעת חוק ההתגוננות האזרחית (תיקון - חובת התקנת מערכת לסינון וטיהור אוויר במקלטים אטומים), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת עמיחי אילון; הצעת חוק יישום תוכנית ההתנתקות (תיקון - העתקת אגודה שיתופית התיישבותית ומגורים), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת שי חרמש; הצעת חוק פטור ממס על לימודי השכלה גבוהה (תיקוני חקיקה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת יואל חסון; הצעת חוק משכן הכנסת, רחבתו ומשמר הכנסת (תיקון - ועדת הבחירות המרכזית), תסש"ז-2007, מאת חבר הכנסת ; הצעת חוק מימון מפלגות (תיקון - עידוד ייצוג לשני המינים), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת גדעון סער וזהבה גלאון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק שיווי זכויות האשה (תיקון - ייצוג הולם בשיעור של 50% לפחות), התשס"ז-2007, מאת חברות הכנסת רונית תירוש ונאדיה חילו; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון - מידע על המצב בפועל בשטח תוכנית מוצעת), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק חובת אזהרה לעניין שימוש בריא במערכות ביתיות לטיהור ולסינון מים, התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת משה גפני, נאדיה חילו ומשה שרוני וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק רשות השידור (תיקון - תחנת רדיו ייעודית בשפות זרות), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת דוד רותם וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (הגבלת מהירות מכנית לאוטובוס ולרכב מסחרי), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת גלעד  ארדן; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון - עסקאות רוכלות), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק המים (תיקון - אישור ועדת הכלכלה לקביעת כללים לחישוב עלות המים), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת דוד אזולאי; הצעת חוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים (תיקון - הגבלת עישון במבנים המשמשים כדיור מוגן), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון - הקפאת עסקה לתקופה קצובה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון - הקפאת עסקה לתקופה קצובה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק איסור שימוש בסמים מסוכנים, סמי מרץ ותרופות הרגעה (תיקון - ילדים מתחת לגיל 18), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת יורם מרציאנו; הצעת חוק עבודת נשים (תיקון - זכות עובדת העוברת טיפולי פוריות להיעדר), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת גדעון סער; הצעת חוק ייצוג הולם לאוכלוסייה החרדית במגזר הציבורי (תיקוני חקיקה), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת מאיר פרוש ונסים זאב; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (ניכוי בגין הוצאות טיפול בילדים), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת יעקב מרגי ואמנון כהן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק החברות הממשלתיות (תיקון - ייצוג הולם לנשים בשיעור של 50% לפחות), התשס"ז-2007, מאת חברת הכנסת רונית תירוש; הצעת חוק עבודת נשים (תיקון - הארכת חופשת לידה בגין אשפוז היילוד), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת יולי יואל אדלשטיין; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - קצבת זיקנה מוגדלת לעולים עובדים), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת מיכאל נודלמן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון - שירותי הרפואה המונעת ושירותי הבריאות לתלמיד), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת דב חנין, רן כהן ושלי יחימוביץ וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק מעצרים מינהליים וצווי הגבלה, התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת אורי אריאל ואברהם מיכאלי וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון - סימון מוצרים מסוכנים לשימוש בשפות שונות), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק סביבה חינוכית בריאה, התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת עמיחי אילון ודב חנין וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק צער בעלי-חיים (הגנה על בעלי-חיים) (תיקון - תכלית ראויה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת יולי יואל אדלשטיין; הצעת חוק הגבלת מספר ילדים בגני-הילדים, התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת רונית תירוש ומיכאל מלכיאור; הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון - שיטת הבחירות), מאת חבר הכנסת יולי יואל אדלשטיין.

אריה האן: כן הונח היום על שולחן הכנסת דוח נציב תלונות הציבור לשנת 2006.

אריה האן: תודה רבה.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

יצחק אהרונוביץ': 1.

יצחק אהרונוביץ': ההתחמשות המואצת ברצועת-עזה והאיום בשיגור טילי "קסאם" אל קריית-גת; 2.

יצחק אהרונוביץ': הקיצוץ בפרויקט שיקום שכונות והוצאת עשרות שכונות מהפרויקט;

יצחק אהרונוביץ': הנושא הראשון על סדר-היום: הצעות אי-אמון בממשלה.

יצחק אהרונוביץ': ההצעה הראשונה היא הצעת סיעות האיחוד הלאומי - מפד"ל ויהדות התורה להביע אי-אמון בממשלה בשל ההתחמשות המואצת ברצועת-עזה והאיום בשיגור טילי "קסאם" אל קריית-גת.

יצחק אהרונוביץ': אני מזמין את חבר הכנסת צבי הנדל לנמק את ההצעה במסגרת הזמן.

יצחק אהרונוביץ': יש לך עשר דקות, בבקשה.

צבי הנדל: מכובדי היושב בראש, חברי חברי הכנסת, לא להצטופף, כי יש מקום לכולם.

צבי הנדל: גם ביציע שם לא להידחף.

צבי הנדל: מה אתה מסתכל כך?

צבי הנדל: הרי אין אף אחד.

צבי הנדל: מכובדי היושב בראש, במסגרת מה שאפשר להגיד - ואתה יושב גם בוועדת החוץ והביטחון – היו לנו בשבוע שעבר ביקור, ישיבה ודיון עם ראש השב"כ.

צבי הנדל: שמענו שם נתונים על עשרות או טונות של חומר נפץ תקני שנכנס לחבל-עזה ועל ההתחמשות המואצת של ה"חמאס" ושל "הג'יהאד האסלאמי".

צבי הנדל: שלא נטעה לרגע אחד ושלא נתבלבל, ויפה עשתה הממשלה שקיבלה החלטה שלמרות כל ההתחפשות כאילו למתונים יותר, לא תדבר יותר עם הממשלה הזאת, שחפצה בחיסולה של מדינת ישראל.

צבי הנדל: שמענו עוד, שיש ניצול ציני גס של השקט שישראל גזרה על עצמה, שלא לטווח את המחבלים, שלא לעשות סיכול ממוקד, שלא לפשוט על מקומות שבהם מייצרים טילים ומשגרים, ואיך הם מנצלים את זה לניסיונות לשיפור כלי נשק ולהגדלת הכמויות של הטילים.

צבי הנדל: כשזה התפרסם בתקשורת, אני שומע את ידידי, שהיה ראש המועצה האזורית של שער-הנגב, שי חרמש, מגיב ואומר: שלא תחשבו שזה בגלל ההתנתקות, כי יש כאלה שאומרים שזה בגלל ההתנתקות, וההתנתקות זה דבר מצוין.

צבי הנדל: שאלתי אחר כך אם מישהו לפניו התראיין ואמר שזה בגלל ההתנתקות, ואז הוא השיב לו, ואז הוא אמר לי שלא.

צבי הנדל: נראה שידידי שי חרמש כל כך משוכנע שזה בגלל הבריחה משם, שהוא מרגיש צורך להתנצל במיקרופון ולהסביר למה לא, כי הרי אף אחד לא טען שכן.

צבי הנדל: הרי כל עיוור יודע שזה בגלל זה.

צבי הנדל: כולם יודעים שאילולא צה"ל וההתיישבות היו בחוץ, הפרצוף היה אחר, כי שנים זה היה אחרת.

צבי הנדל: כל בר-דעת, אם יש לו יושר לב מינימלי, יודע שלפני למעלה מעשר שנים, כשעשו את עזה ויריחו תחילה וברחו מ-90% מחבל-עזה, לא היו שם טילים ונשק חם.

צבי הנדל: היו אבנים, היתה אינתיפאדה, מקסימום בקבוקי תבערה.

צבי הנדל: עכשיו, כשגירשו גם את ההתיישבות מ-10% האחרונים ואת צה"ל, בכלל חוגגים.

צבי הנדל: אנחנו גזרנו על עצמנו הפסקת אש.

צבי הנדל: יכולת לצפות שבהפסקת אש לפחות ייפסקו ההברחות, שזה דבר ידוע.

צבי הנדל: לא, אנחנו מקבלים דיווחים שרק חומר הנפץ התקני – אני לא רוצה להביא נתונים על דברים אחרים, שהם עוד יותר בעייתיים - הוא פי-שישה מזה של השנה הכי מוצלחת שבה הם "הצליחו" להבריח ממצרים.

צבי הנדל: לא 10%, לא 50% יותר, לא 100% יותר, לא 200% יותר, אלא פי-שישה.

צבי הנדל: והממשלה יושבת בחיבוק ידיים ויש דיונים.

צבי הנדל: אני שומע הבוקר את השר כבל, שאולי כדאי בכלל לדבר עם ממשלת ה"חמאס", כי הוא אומר שפתאום התברר לו שאם לא נדבר אתם, אין עם מי לדבר.

צבי הנדל: שומו שמים.

צבי הנדל: זאת אומרת שפתאום נפל לו האסימון.

צבי הנדל: מה שאנחנו יודעים כבר זה שמאז אוסלו אין עם מי לדבר, אלא יש לנו פרטנר למלחמה בלבד, והם לא אומרים לרגע שזה דבר אחר.

צבי הנדל: פתאום נפל לו האסימון, ואז איזו זכות קיום יש לשמאל, אם לא כל יום ניתן חתיכה מארץ-ישראל.

צבי הנדל: אז אם אין מישהו אחר, נדבר עם ה"חמאס", כי הוא נבחר בבחירות חוקיות.

צבי הנדל: אני זוכר מי נבחר בבחירות חוקיות ומה הוא עולל באירופה לדור הקודם.

צבי הנדל: גם הוא נבחר בבחירות חוקיות, גם הוא רצה לחסל את העם היהודי, וגם ה"חמאס" רוצה.

צבי הנדל: מעבר לקואליציה-אופוזיציה, אני לא מבין למה מחכים.

צבי הנדל: הרי למדנו בלבנון בדרך הכי קשה שמכיוון שבמשך שש שנים ירקו לנו בפרצוף ומולנו בנו את אשר בנו ואנחנו סיפרנו שזה גשם, מה זה עשה לנו ולחצי מהמדינה, ליותר ממיליון תושבים במשך למעלה מחודש.

צבי הנדל: הם הפסיקו כשכדאי היה להם להפסיק, כי הם יכולים היו להמשיך.

צבי הנדל: למה אנחנו מצפים?

צבי הנדל: הרי חבל-עזה הרבה יותר קרוב ללב-לבה של מדינת ישראל.

צבי הנדל: בקריית-גת כבר היום יכולים להיות מטווחים, לדברי ראש השב"כ, שלא לדבר על אשקלון; לאשדוד אולי חסר חצי קילומטר.

צבי הנדל: יש לנו צבא והוא טוב, אבל אולי המנהיגות לא יודעת להוביל אותו והפוליטיקאים חלשים.

צבי הנדל: למה לא לתת להם להיכנס?

צבי הנדל: הרי הצבא יודע שהוא צריך להיכנס, הוא רוצה להיכנס.

צבי הנדל: יש מה לעשות שם, לנקות תא שטח אחרי תא שטח.

צבי הנדל: זה טוב גם להם.

צבי הנדל: גם הם כבר רעבים ללחם, גם להם לא טוב כשהשלטון ה"חמאסי" הקיצוני שולט.

צבי הנדל: אבל הם ראו כנראה שזאת הדרך שישראל מבינה, שדיבורים לא עוזרים, שרק אם יורים והורגים את היהודים הם בורחים, אז הם בחרו ב"חמאס".

צבי הנדל: גם מתי נבחר ה"חמאס" אולי מישהו שכח.

צבי הנדל: חודשיים לפני הגירוש של היהודים ה"חמאס" היה בקושי 7% באוכלוסייה.

צבי הנדל: יום אחרי הגירוש זה הצליח, והם הבינו שה"חמאס" צודק, לדעתם.

צבי הנדל: הם זכו בשלטון, ואנחנו עכשיו יושבים בחיבוק ידיים ומדברים עם אבו-מאזן.

צבי הנדל: מה התפקיד שלו בכלל ואיזו משמעות יש לו?

צבי הנדל: אני משוכנע שאם אנחנו לא נתעשת ולא נורה או ננחה את צה"ל להיכנס לתוך חבל-עזה, ויפה שעה אחת קודם, אנחנו נלך ונסתבך באחד הסיבוכים היותר קשים, יותר מלבנון.

צבי הנדל: ככל שעובר הזמן ואנחנו יושבים בחיבוק ידיים - וזה כבר עניין קיומי, זה לא פופוליזם; אי-אפשר לספר לי שזה לא נכון, וגם אי-אפשר להגיד שההתחמשות ושכלול הכלים, כל זה נעשה למטרות שלום.

צבי הנדל: אי-אפשר גם להגיד שהזמן פועל לטובתנו ואי-אפשר להגיד שום דבר נגד כניסה מסודרת ומהירה של ישראל לניקוי יסודי של הטרור המאוד-קיצוני שנמצא בעזה ונתמך על-ידי הקיצוניים ביותר בעולם.

צבי הנדל: זה כבר מזמן לא ויכוח טריטוריאלי.

צבי הנדל: מי שהיה מספיק מטומטם וחשב על שטחים תמורת שלום או כל מיני שטויות כאלה, אין שם אפילו זבוב ישראלי בחבל-עזה.

צבי הנדל: לכן, אם לא נעשה את זה ומהר, אנחנו ניקלע למצב ביטחוני מאוד מאוד מסוכן.

צבי הנדל: אני מאמין באמת באמת, שממשלה ששולטת כבר חודשים ארוכים, רואה לנגד עיניה את מה שקורה בחבל-עזה ויושבת בחיבוק ידיים, חייבת ללכת הביתה.

צבי הנדל: תודה.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחבר הכנסת צבי הנדל.

יצחק אהרונוביץ': אני מזמין את סגן שר הביטחון אפרים סנה להשיב על הצעת האי-אמון.

יצחק אהרונוביץ': בבקשה.

אפרים סנה: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חבר הכנסת צבי הנדל, קודם כול, בוא נתיישר על העובדות, ואחרי זה נדבר על מה שצריך לעשות.

אפרים סנה: אין ספק שיש תהליך שבו ה"חמאס" – בעיקר בדרך ההברחה – אוסף יותר כוח, והוא גם מתאמן בתוך הרצועה וגם מוציא אנשים החוצה.

אפרים סנה: אנחנו עושים שלושה דברים: א.

אפרים סנה: עוקבים מודיעינית אחרי התופעות האלה; ב.

אפרים סנה: מתכוננים לפעולות תגובתיות ואחרות אל מול העוצמה הזאת, שאי-אפשר לזלזל בה ואי-אפשר להתעלם ממנה; ג.

אפרים סנה: באמצעות מדינות אחרות אנחנו מפעילים לחץ על מצרים, והלחץ הזה נשא פרי.

אפרים סנה: הם מתחילים לתפוס מחבלים שחדרו לסיני כדי להגיע אלינו, והם גם הצליחו במידה לא מעטה להאט את קצב ההברחות.

אפרים סנה: מה שקרה ומה שקורה זה מספיק רע, לא אציג לפניך מצג אחר.

אפרים סנה: אנחנו ערוכים למצב שבו נצטרך לפעול, כך או אחרת, נגד הגורמים האלה.

אפרים סנה: אם נגיע לנקודה הזאת, אתה יכול להיות סמוך ובטוח שהעליונות הכוללת המודיעינית הצבאית במובן של יכולת הפעלת האש, דיוק האש, אפקטיביות, איכות הכוח הלוחם - אין מי שיעמוד מולנו שם.

אפרים סנה: אני מקווה שלא נצטרך להגיע לנקודה הזאת, אבל אנחנו בונים ומכינים גם את האופציה הזאת.

אפרים סנה: אלה הדברים לאשורם.

אפרים סנה: אני לא מזלזל בסכנות שהצבעת עליהן ולא מפחית מערכן, אלא אומר מה אנחנו עושים במישור המודיעיני, הצבאי והמדיני.

אפרים סנה: אבל אני רוצה שגם נדע את האמת ביחס לתוצאות.

אפרים סנה: אתה בדבריך דיברת על צורך לעשות בעזה ניקוי יסודי.

אפרים סנה: אני רוצה שגם אם לא תקבל את דעתי, שלפחות תדע את האמת.

אפרים סנה: אם ניכנס להרבה זמן בכוח גדול ונהרוג הרבה מחבלים, אנחנו לא נפתור את הבעיה.

אפרים סנה: יש בעזה מיליון ו-400,000 פלסטינים, שהיום הם מיליון ו-400,000 אבל בחודש הבא הם יהיו עוד כמה רבבות.

אפרים סנה: הם מכפילים את מספרם אחת ל-20 שנה.

צבי הנדל: רק שתדע שאין שם מיליון ו-400,000.

אפרים סנה: ואם אנחנו חלוקים על 10%, זה לא הרבה?

אפרים סנה: אבל כאשר האנשים האלה חיים בעוני קיצוני, ב-10 שקלים ליום - -

צבי הנדל: דיברתי על זה.

אפרים סנה: - - בחוסר תקווה, אני אומר לך שלשני דברים אין תוחלת: לפעולה צבאית בלבד, כמו שאתה מציע אותה, כי בוודאי יהיו לה הישגים, אבל היא לא תפתור את הבעיה.

צבי הנדל: היא תעשה טוב גם לאוכלוסייה שלה.

אפרים סנה: אני מייד אגיד משהו על האוכלוסייה.

אפרים סנה: היא לא תפתור את הבעיה והטרור ישוב ויצוץ, כי הרקע האובייקטיבי לקיומו לא הוסר.

אפרים סנה: אבל שיהיה ברור שגם למה שעושה ה"חמאס" ו"הג'יהאד" אין תוחלת.

אפרים סנה: מדוע?

אפרים סנה: כי במה שהם מציעים לעולם לא תהיה להם מדינה והמצב הכלכלי ההומניטרי של האוכלוסייה רק יהיה יותר גרוע.

אפרים סנה: לו היתה להם טיפה של שכל ואחריות בספטמבר 2005, מייד אחרי ההתנתקות, להתחיל בעזה בתנופה של שיקום כלכלי ובניין, לא היו רקטות על יישובי הנגב, והם לא היו בשפל התחתיות של העוני והייאוש.

אפרים סנה: זה אומר שהם מוליכים את עמם לדרך שאין ממנה מוצא, שתביא ליותר עוני ובסוף גם ליותר הרוגים.

אפרים סנה: זה גם מה שיביא בסופו של דבר לחיסולם.

אפרים סנה: בסופו של דבר, להביס את ה"חמאס" אתה יכול רק על-ידי קיום שני דברים עיקריים: אם תהיה חלופה מתונה חזקה לא "חמאסית" ואם יהיה אופק מדיני.

אפרים סנה: בלי שני הדברים האלה, אנחנו נמשיך את מלחמתנו הצבאית ב"חמאס" - נכה בהם, אבל פה ושם גם נחטוף, ותוחלת לדבר הזה לא תהיה.

צבי הנדל: זה יקרה רק אם הם יבינו שבכוח לא מנצחים אותנו.

אפרים סנה: ראה, כידוע לך אני שותף לשלילת הצעדים שמשמעותם היא שכשגורמים לנו לדמם אנחנו בורחים.

אפרים סנה: לא הייתי בעד זה בלבנון ואיני בעד זה במקומות אחרים.

אפרים סנה: לעומת זאת, בניגוד לך אני מאוד מאמין בסופו של דבר בהסכם בין העמים, כי בשני הצדדים המתונים הם הרוב והקיצונים הם המיעוט.

אפרים סנה: אני רק מקווה שלממשלה הזאת, שאתה מבקש היום להפיל, יהיה העוז המדיני לעשות את הדברים הנחוצים, כי הגיע הזמן.

אפרים סנה: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה לסגן שר הביטחון אפרים סנה.

יצחק זיו: הצעת סיעת הליכוד להביע אי-אמון בממשלה בשל הקיצוץ בפרויקט שיקום שכונות והוצאת עשרות שכונות מהפרויקט - אני מזמין את חבר הכנסת משה כחלון לנמק את ההצעה.

יצחק זיו: מסגרת הזמן היא עשר דקות.

משה כחלון: אדוני היושב-ראש, שרים, חברי הכנסת, יש הרבה סיבות לאי-אמון בממשלה, אבל בכל פעם נותנים נימוק אחד, אז הנימוק לאי-אמון בממשלה מצד סיעת הליכוד היום הוא צמצום שיקום השכונות, אפשר לומר - ביטולו; סיכול ממוקד שנעשה לכמה שכונות בארץ אשר זקוקות לשיקום.

משה כחלון: השכונות האלה נהנו עד עכשיו משיקום – גם פיזי, גם חברתי וגם תעסוקתי.

משה כחלון: היום קיימה ועדת הכלכלה דיון בנושא, ושם התברר לנו שלא רק משרד השיכון קיצץ כספים לשיקום השכונות והוציא כ-60 שכונות ממסגרת השיקום, גם משרדים אחרים קיצצו, והחמור מכול הוא שמשרד החינוך, בראשות השרה תמיר, קיצץ כספים שמשמשים לשיקום חברתי, ובכלל זה מלגות לסטודנטים.

משה כחלון: נאמר שסטודנט מסוים – החיים לא האירו לו פנים, לו ולמשפחתו, אז הוא גר בבית, נאמר, לא ראוי, לעתים לגמרי לא ראוי למגורים, אולי גם החלונות בו שבורים, ללא דוד שמש, בשכונה מוזנחת – אותו סטודנט אפילו מתבייש להביא את החברים שלו מהשכונה שממול לבקר אצלו בבית, או בשכונה, כי אלה החיים.

משה כחלון: אבל היתה לו אפשרות, במסגרת שיקום השכונות, לצאת מהמעגל הזה; היתה לו אפשרות ללמוד, לרכוש השכלה, להחזיק את העתיד שלו בידיים.

משה כחלון: אז הגיעה שרת החינוך מהממשלה החברתית של מר פרץ וקדימה, שחרתה על דגלה ש"מה שהיה לא יהיה, נשיג כספים לנושאים החברתיים וניצור מדינה שכדאי וטוב לחיות בה".

משה כחלון: אדוני היושב-ראש, רק משפט אחד הם פספסו במצע שלהם.

משה כחלון: כשממשלת ישראל אמרה: ניצור מדינה שיהיה טוב לחיות בה, הם לא אמרו למי יהיה טוב לחיות בה.

משה כחלון: לחלק גדול מהאנשים לא טוב, ומצבם של חלק גדול עוד יותר הורע בצורה דרמטית.

משה כחלון: כשאנחנו מדברים על שיקום פיזי אנחנו מדברים על תיקון חלונות, על תיקון ברזים – דברים אלמנטריים.

משה כחלון: לא מדובר על התקנת מזגנים לאנשים בבתים, לא על תאורת רחוב, לא על מדרכות משתלבות ולא על אבנים משתלבות.

משה כחלון: אנו מדברים על דברים בסיסיים – אינסטלציה, ברזים, דלתות, חלונות, כפי שאמרתי, גגות דולפים וכיוצא באלה.

משה כחלון: כשאנחנו מדברים על שיקום חברתי אנחנו מדברים על מלגות לסטודנטים, על סיוע לתלמידים, על כיתות, על תנאי לימודים בסיסיים – חוגים, גני-ילדים, מתנ"סים.

משה כחלון: אלה דברים אלמנטריים, שמשפחה שלא יכולה להעניק אותם לילדים שלה באופן פרטי, בחוגי העשרה, היתה יכולה לקבל אותם במחירים מופחתים במסגרת השיקום.

משה כחלון: אבל ממשלת ישראל, במתכונת של סיכול ממוקד, כפי שאמרתי, פשוט חיסלה את זה לשכונות האלה.

משה כחלון: דבר חמור נוסף קרה בנושא התעסוקה.

משה כחלון: במסגרת השיקום התעסוקתי יש סיוע במציאת עבודה, קורסים, הכשרה מקצועית, סיוע ביציאה ממעגל האבטלה, סיוע ביציאה ממעגל העוני – וגם בזה הם פגעו.

משה כחלון: אומנם היום הודיע מנכ"ל משרד השיכון, אצלי בוועדה, שהסיוע הזה לא יופסק, למרות החלטת הממשלה, אבל עבורנו, הכנסת, אנשי הציבור, ברגע שהממשלה קיבלה החלטה, היא תקפה, והגזירה הזאת תוסר כשהממשלה תשנה את החלטתה.

משה כחלון: אנו יודעים שמחר יכולים להיות שר אחר ומנכ"ל אחר, ולא לעולם חוסן, כי אנשים לא נשארים לנצח על הכיסאות שלהם, וכל זמן שההחלטה לא בוטלה היא תקפה.

משה כחלון: מנכ"ל משרד השיכון טען היום אצלי בוועדה שזה מצב בלתי אפשרי שאסור שיימשך, וכי התקציבים שממשלת ישראל העניקה לשיקום השכונות הם לעג לרש – ואני אומר דברים בשם אומרם.

משה כחלון: הוא מתח ביקורת קשה מאוד – הוא פקיד ממשלתי, ולכן הוא כמובן לא יכול לדבר באופן ברור ובוטה, אך אני אפרש אותו לצורך העניין הזה.

משה כחלון: הוא מקווה מאוד שהגזירה הזאת – וזאת גזירה שהקורבנות שלה ידועים מראש.

משה כחלון: אנו יודעים שהקורבנות של הגזירה הזאת הם תושבי עיירות הפיתוח, בעלי הכנסה נמוכה, אנשים משכבה סוציו-אקונומית נמוכה.

משה כחלון: הסיכול הזה מכוון אליהם.

משה כחלון: אף אחד מבעלי ההכנסה הגבוהה – מנכ"ל בנק, מנכ"ל "סלקום" או "פרטנר" לא ייפגע מההחלטה הזאת, רק אנשים מהשכבות החלשות, שזקוקים לסיוע הזה גם בחלק הפיזי וגם בחלק התעסוקתי, וכמובן, גם חתכו להם את האפשרות לרכוש השכלה; הם קיבלו סיוע גדול מאוד בתחום ההשכלה, וגם זה נגדע.

משה כחלון: אדוני היושב-ראש, בשתי הדקות שעוד יש לי אני רוצה לקרוא חלק מרשימת הערים שנכנסו לקטגוריה הזאת:

משה כחלון: פתח-תקווה – שכונת שערייה – עד היום היה שיקום שכונות, ואני מצטער להודיע להם שממשלת ישראל החליטה לקצץ את זה.

משה כחלון: גם שכונת אחדות בפתח-תקווה, כל מושבי חבל-עדולם, חיפה – ואדי-ניסנס; רק בשביל הסימבוליקה – מקום שנגבו ממנו שני קורבנות, פצועים, בתים נהרסו, מה אתם מקצצים להם 300,000 או 400,000 ש"ח?

משה כחלון: הרי הטילים הרסו את השכונה הזאת.

משה כחלון: אנשים עמדו שם בתקופת המלחמה – אני כחיפאי יכול לומר לכם – בצורה מעוררת כבוד.

משה כחלון: זה הפרס שאתם נותנים להם?

משה כחלון: 400 מיליון לצפון, 800 מיליון לצפון, אבל 400,000 ש"ח לקצץ לשכונת ואדי-ניסנס, שנועדו להמשך השיקום שלה, להמשך הסיוע – זה הדבר הראשון שאתם עושים, ממשלת ישראל.

משה כחלון: טוב ששמו שר ערבי, אולי עכשיו הוא ישמש כסות או עלה תאנה להתנהגות שלהם.

משה כחלון: אילת - שכונת אופיר, וביקרתי בה לפני כשלושה שבועות, פשוט צריכה שיקום.

משה כחלון: השכונה הזאת זקוקה לשיקום.

משה כחלון: כמו כן, מועצה אזורית גלבוע - כל חבל-תענך, תל-אביב–יפו - יפו ד', ושכונת נווה-עופר בתל-אביב, רמת-ויז'ניץ בחיפה, שכונת אושיות ברחובות, בית-שקמה, ברכיה, הודיה, חלץ ומשען, בת-ים - דרום בת-ים, ניצנה, עמידר, רמת-יוסף, ירושלים - - -

בנימין נתניהו: כל אלה נחתכו לגמרי, הוצאו.

משה כחלון: כל אלה נחתכו.

משה כחלון: המדינה יודעת שהם זקוקים לזה, והם הוצאו.

משה כחלון: כל הערים והשכונות שאני מדבר עליהן הוצאו בשנה הזאת.

משה כחלון: שלא יעלה המשיב וינסה לספר לי מה קרה בשנים קודמות ומה קרה לפני קום המדינה.

משה כחלון: השנה, 2007, הם הוצאו.

משה כחלון: ההחלטה היא ב-2007.

בנימין נתניהו: מהו המצב הכלכלי השנה?

בנימין נתניהו: אני לא רוצה להנחות אותך, חלילה.

משה כחלון: אדוני יושב-ראש הליכוד, תיכף אנחנו ניגע בזה.

משה כחלון: המצב היום היה צריך להיות בדיוק הפוך.

משה כחלון: קופת המדינה מלאה.

משה כחלון: גביית המסים היא בלתי רגילה.

משה כחלון: מה שצריך לעשות היום זה להכפיל את שיקום השכונות.

משה כחלון: לא לקצץ אותו, אלא להכפיל ולשלש אותו.

משה כחלון: זה השכל הישר, זה השכל הבריא.

משה כחלון: התחייבה על כך הממשלה, אבל לא ידענו שזה מה שיהיה.

משה כחלון: אדוני היושב-ראש, ברשותך - - -

יצחק אהרונוביץ': משפט אחרון.

משה כחלון: כן, זה בערך משפט.

משה כחלון: תל-אביב–יפו: שכונת עג'מי - לב יפו, ותל-אביב–יפו – שכונת-שפירא, שכונת-התקווה, פרדס-חנה-כרכור, באר-שבע, נצרת, ירושלים ונהרייה.

משה כחלון: זה נאמר במהירות בגלל קוצר הזמן.

משה כחלון: תראו איזה פרס קיבלה נהרייה.

משה כחלון: שכונת-טרומפלדור ושכונת-כצנלסון, שספגו הכי הרבה "קטיושות" וטילים במלחמה.

משה כחלון: זה הפרס שהם קיבלו.

משה כחלון: זו בושה וחרפה.

משה כחלון: לכן, כפי שאמרתי בהתחלה, יש הרבה סיבות להציע אי-אמון בממשלה, והקיצוץ בשיקום השכונות הוא באמת אחת הסיבות אבל לא הסיבה היחידה.

משה כחלון: תודה.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחבר הכנסת משה כחלון.

יצחק אהרונוביץ': אני מזמין את השר יעקב אדרי להשיב על הצעת האי-אמון.

משה כחלון: דווקא אתה?

יצחק אהרונוביץ': שר חברתי.

יעקב אדרי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, שמעתי בקשב רב את חבר הכנסת משה כחלון.

יעקב אדרי: לצערי הרב, גם אני מצר על הקיצוצים.

יעקב אדרי: עם זאת, וצריך לומר ולציין את הדברים, הקיצוצים התחילו לפני הרבה שנים, שנה אחר שנה, ואני אומר זאת בצער.

יעקב אדרי: לחמתי בעניין הזה כל השנים.

יעקב אדרי: גם בתפקידי כראש עיריית אור-עקיבא עשיתי כל מאמץ בעניין הזה, כי שיקום שכונות הוא נושא חשוב מאוד.

יעקב אדרי: זה פרויקט שיזם מנחם בגין זיכרונו לברכה, ואני חושב שהוא עשה דבר מאוד חשוב למען הרבה מאוד שכונות שקיבלו שדרוג הן בנושא הפיזי הן בנושא החברתי.

יעקב אדרי: אני חושב שזה עשה טוב להרבה מאוד שכונות בארץ.

יעקב אדרי: עם זאת, ראינו שכל שנה, משנה לשנה - וליוויתי זאת כראש העיר, בהתחלה היתה לי "בוכטה" גדולה, תקציב גדול, וכל שנה זה ירד וירד, במשך 15 שנה.

דב חנין: זה ירד - - -

יעקב אדרי: לצערי הרב, כל שנה זה ירד.

יעקב אדרי: אני אומר זאת בצער רב, כי אני חושב ששיקום שכונות היה צריך להיות בתהליך הפוך: כל הזמן להוסיף תקציבים הן לנושאים החברתיים הן לנושאים הפיזיים.

יעקב אדרי: לצערי הרב, שוב, בעניין הזה כולנו היינו צריכים להקדיש תשומת לב ולעשות כל מאמץ על מנת שהנושא הזה לא ייפגע.

יעקב אדרי: אשר לשיטה שהחליט עליה השר שטרית - אני יכול להעיד על אור-עקיבא.

יעקב אדרי: כשהייתי ראש עיר בא אלי שר השיכון דאז, השר שרנסקי - אחרי שראיתי שאני מקבל 300,000-200,000 שקל לשנה לשיקום פיזי, מה אני יכול לעשות עם זה?

יעקב אדרי: כמעט כלום.

יעקב אדרי: זה לעג לרש.

יעקב אדרי: ואז באמת החלטתי בעצה אחת עם שר השיכון דאז לתת תקציב אחד גדול לאור-עקיבא שנה-שנתיים כתקציב חזק מאוד, ולצאת אחרי זה מהפרויקט.

יעקב אדרי: עשינו את זה, ואני חושב שאפשר לראות שכונות שלמות ששוקמו.

יעקב אדרי: אני חושב שזה דבר נכון.

יעקב אדרי: עם זאת, וזה גם מה שצריך לציין עכשיו, בנושא החברתי לא נגעו וכל השכונות נשארו בתוך הנושא הזה.

יעקב אדרי: אני חושב שאין ברירה, לאור התקציב.

יעקב אדרי: אני חושב שהתקציב הפיזי הוגדל השנה.

יעקב אדרי: ב-2007 הגדילו אותו.

יעקב אדרי: שר השיכון מאיר שטרית עשה נכון והחליט - ואמרתי שהוא פעל לפי הדוגמה שאני מכיר מצוין - לעשות זאת בכמה יישובים, כלומר, לתת תקציב רציני ולא לזרוק פה 100,000 שקל ופה 200,000 שקל ולהגיד שכולם מרוצים.

יעקב אדרי: אני חושב שאם קבעו את הערים השונות לפי סדר עדיפויות שקבעה הממשלה, לפי המדרג הסוציו-אקונומי - אם זה ייקבע כך או נקבע כך - אני חושב שעושים זאת נכון.

יעקב אדרי: אני מאוד מקווה שבסופו של דבר בשנה הבאה נתמודד עם תקציב גדול ונאמר למי לתת יותר ולמי לתת פחות.

יעקב אדרי: הנושא הזה חשוב מאוד והוא בנפשנו.

יעקב אדרי: אני רוצה לציין שהתקציב של שיקום השכונות הפיזי הוגדל ב-2007, אבל חלוקת התקציב נעשתה בצורה אחרת.

יעקב אדרי: אני חושב, שהשר שטרית עשה נכון, המשרד עשה נכון - לתת מאסה של תקציב לשכונות מסוימות, לערים מסוימות, ולהעמיד אותן על הרגליים בצד הפיזי.

יעקב אדרי: בצד החברתי כל היישובים נשארו בפנים.

יעקב אדרי: אני מאוד מקווה שבזה לפחות נעשה סדר.

יעקב אדרי: בכל מקרה, אני בהחלט חושב שכולנו צריכים לעשות מאמץ נוסף בתקציבים הבאים, בתקציב הקרוב, שהתקציב של שיקום שכונות יגדל בצורה משמעותית על מנת לתת מענה לכולם.

יעקב אדרי: תודה.

יצחק אהרונוביץ': תודה לשר יעקב אדרי.

יצחק אהרונוביץ': ההצעה השלישית היא הצעת סיעות חד"ש, רע"ם-תע"ל ובל"ד להביע אי-אמון בממשלה בשל מדיניותה בתחום החברתי, הכלכלי והמדיני.

יצחק אהרונוביץ': אני מזמין את חבר הכנסת דב חנין לנמק את ההצעה במסגרת זמן של עשר דקות.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, עמיתי חברי הכנסת, כמעט בכל שבוע יוצא לי לנמק או להופיע בדיון על הצעת אי-אמון בממשלה.

דב חנין: האמת היא שזו מלאכה לא קשה, כי הממשלה הזאת מספקת לנו כל יום מחדש סיבות נוספות להביע בה אי-אמון.

דב חנין: אני כבר תהיתי ביני לביני אולי הממשלה הזאת בכלל מנותקת מהמציאות ולא מצליחה לראות מה שהיא מעוללת לציבור הישראלי.

דב חנין: בא ראש הממשלה בשבוע שעבר ובמופע של כנות הראה לי שהוא כנראה כן מחובר למציאות, כי הוא מבין לפחות שהוא ראש ממשלה לא פופולרי והוא גם אומר לנו שהוא ראש ממשלה לא פופולרי.

שלי יחימוביץ': זה לא מספיק - - -

דב חנין: נכון.

דב חנין: חברת הכנסת יחימוביץ, את צודקת בהחלט.

דב חנין: זו רק ההתחלה.

דב חנין: הוא כבר מבין שהוא ראש ממשלה לא פופולרי, ועכשיו נותר לו רק להבין שבצדק הוא לא פופולרי.

דב חנין: בעוד שלושה שבועות אנחנו מציינים את חג הפסח ומזכירים את עשר המכות שהונחתו על מצרים.

דב חנין: אבל הממשלה הזאת הנחיתה על הציבור הישראלי הרבה יותר מעשר מכות.

דב חנין: בכל שבוע היא מנחיתה עליו מכה חדשה ואפילו לפעמים חדשנית.

דב חנין: ראש הממשלה הזה לא פופולרי מהרבה סיבות, אבל אין ספק שאם ננסה לדרג את הסיבות שבגללן ראש הממשלה הזה הוא לא פופולרי, בוודאי סיבה מרכזית היא העובדה שראש הממשלה הזה סיבך את ישראל במלחמה מיותרת, מלחמה שהמיטה נזק וחורבן על ישראל.

דב חנין: שמענו לפני עשרה ימים שראש הממשלה מעיד שאת המלחמה הזאת הוא תכנן מראש.

דב חנין: כבר במרס הוא בא למטכ"ל והסביר שכנראה צריך יהיה לצאת למלחמה בלבנון.

דב חנין: אבל גם אם המלחמה הזאת תוכננה מראש, היה ברור מראש שהיא מלחמה נוראה, מלחמה איומה, מלחמה שתסב נזק וחורבן, מלחמה שלא תועיל לשום דבר.

דב חנין: לכן, בתום שנה לכהונת הממשלה הזאת אני חושב: מחפשים שֵם?

דב חנין: אז התואר המתאים לממשלה הזאת הוא קודם כול: ממשלת מלחמת לבנון השנייה.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אנחנו התנגדנו למלחמה הזאת מהיום הראשון.

דב חנין: אנחנו אמרנו מהיום הראשון שהמלחמה הזאת לא תחזיר שבויים והיא רק תסבך את מצבם, שהמלחמה הזאת לא תשפר את מצב הביטחון והיא רק תגרום נזק לביטחון.

דב חנין: אנחנו התרענו מראש שהמלחמה הזאת תייצר מוות, סבל והרג מיותרים ונוראיים גם בישראל וגם בלבנון.

דב חנין: אני חושב שהיום לציבור הישראלי ברור לחלוטין שזו היתה דמותה האמיתית של המלחמה.

דב חנין: זו ודאי סיבה אחת חשובה מדוע הציבור מאס בממשלה הזאת ובראש הממשלה הזה.

דב חנין: הציבור חכם.

דב חנין: לממשלה הזאת אין אג'נדה אמיתית של פתרון בעיות.

דב חנין: זו ממשלה ששוברת כל יום מחדש את השיאים בפער בין מלים לבין מעשים.

דב חנין: לפני שבוע שמענו את הממשלה מדברת יפה על יוזמת השלום הערבית, ולכאורה אלה דברים יפים וראויים.

דב חנין: הרי אנחנו מדברים כל הזמן על כך שצריך להתחיל במשא-ומתן כולל עם העולם הערבי על יסוד יוזמת השלום הערבית.

דב חנין: אבל, עמיתי חברי הכנסת, גם כאן אנחנו מדברים על לא יותר ממסך עשן.

דב חנין: הממשלה הזאת מדברת על שלום עם הרחוקים רק כדי לדלג על הקרובים.

דב חנין: היא רוצה לדבר עם סעודיה, שאין לה גבול עם ישראל, תוך דילוג על אלה שיש להם גבול עם ישראל: על סוריה למשל, שפונה שוב ושוב ביוזמות שלום שאינן נענות בחיוב, ועל הפלסטינים.

דב חנין: השבוע החליטה הממשלה הזאת להחרים את הממשלה הפלסטינית החדשה.

שי חרמש: - - -

דב חנין: אני מבין שהחליטו שגם הממשלה הפלסטינית החדשה איננה רלוונטית.

דב חנין: אבל, עמיתי חברי הכנסת, התנגדות ישראלית למשא-ומתן רק תחזק התנגדויות פלסטיניות למשא-ומתן.

דב חנין: ממשלת ישראל עושה את הכול כדי שתתממש הפרוגרמה הישנה של ה"חמאס", של הימנעות ממשא-ומתן לשלום עם ישראל, בזמן שהממשלה הפלסטינית הנוכחית בהשתתפות "חמאס" דווקא מאמצת נכונות למשא-ומתן עם ישראל.

שי חרמש: - - - לא שומעים, חבר הכנסת חנין?

דב חנין: עמיתי חברי הכנסת, לא פחות חשוב מה שקורה בשטח, ראש הממשלה הלא-פופולרי הזה עומד מאחורי ההחלטה לבנות את גדר ההפרדה סביב מה שמכונה סובב-סובב מעלה-אדומים.

דב חנין: זו גדר הפרדה שמייצרת בלון התנחלות ענקי מזרחית לירושלים עד פאתי יריחו, גורמת נזק לאוכלוסייה הבדואית שגרה באזור, גורמת נזק סביבתי חסר תקנה לאחד האזורים היפים בארץ.

דב חנין: הגדר הזאת נבנית לא למטרה ביטחונית.

דב חנין: תשאלו כל איש ביטחון, ויאמר לכם.

דב חנין: המטרה היחידה היא מטרה פוליטית: לפצל את הגדה המערבית לשני קנטונים נפרדים ולמנוע את הקמתה של מדינה פלסטינית עצמאית.

דב חנין: אתם לא פופולריים?

דב חנין: בצדק.

דב חנין: אתם רימיתם את הבוחרים.

דב חנין: אתם הבטחתם שלום וקיבלנו מלחמה.

דב חנין: יש סכנה לעוד מלחמה אחת בקנה.

דב חנין: הממשלה הזאת נבחרה על אג'נדה של קידום הסדר מדיני, והיא מייצרת קיפאון מדיני מוחלט.

דב חנין: תנופת התנחלות חדשה - מתכון למלחמה חדשה.

דב חנין: אתם רימיתם את הציבור בתחום המדיני, ורימיתם את הציבור גם בתחום הכלכלי-החברתי.

דב חנין: מערכת הבריאות היא בצנע.

דב חנין: יושב כאן שר הבריאות, ודיברנו על כך רק בשבוע שעבר.

דב חנין: יש הפרטה זוחלת שמאיימת על מערכת הבריאות ומאיימת להפוך אותה למערכת דו-קומתית שבה בקומה הראשונה הציבורית יישאר מינימום של שירותים, ומי שירצה בריאות ראויה יצטרך לטפס בכספו לקומה השנייה של הביטוחים המשלימים.

דב חנין: מערכת החינוך בצנע.

דב חנין: אנחנו עומדים לקראת שביתה של המורים במערכת החינוך.

דב חנין: דיברנו פה לפני שבועיים על משכורות הרעב של המורים, על מורים שאחרי עשרות שנות עבודה מקבלים פחות מ-3,000 שקל לחודש.

דב חנין: השלטון המקומי - אנחנו עומדים ביום רביעי הקרוב לקראת שביתה כללית נוספת במשק סביב השערורייה הבלתי-נסבלת של עובדי השלטון המקומי שבמשך חודשים ואפילו שנים לא מקבלים את משכורותיהם.

דב חנין: זו שביתה מוצדקת מאין כמוה.

דב חנין: ראש הממשלה הבטיח לפני שלושה שבועות שבתוך זמן קצר הוא פותר את הבעיה?

דב חנין: אז הוא הבטיח.

דב חנין: קל להבטיח וקשה לקיים, ולכן ראש הממשלה הזה לא צריך להיות מופתע כשהוא לא פופולרי.

דב חנין: דיברו פה לפני על קיצוץ פרויקט שיקום השכונות.

דב חנין: הפרויקט הזה עבר דיאטה רצחנית.

דב חנין: מי שהתחיל בדיאטה הזאת הוא ביבי נתניהו, מנהיג האופוזיציה, שבימיו הפרויקט הזה צומצם בצורה קיצונית.

דב חנין: נשאר ממנו רק עלה תאנה.

דב חנין: היום מציעים גם את עלה התאנה הזה להוריד ולהמית את הפרויקט הזה שעבר הרעבה קיצונית - להמית אותו גם באופן פורמלי.

דב חנין: ההחלטה הזאת מנוגדת לפרויקט של התחדשות עירונית שממשלת ישראל מחויבת עליה לפי החלטותיה.

דב חנין: זו ממשלה של הרס חברתי, הרס סביבתי.

דב חנין: מפריטים את בז"ן בלי להבטיח טיפול אמיתי בזיהומים הקשים שהמפעלים האלה מייצרים.

דב חנין: מפקירים את בריאות הציבור.

דב חנין: מעמיקים את הפערים החברתיים.

דב חנין: במקביל, מעמיקים את הפער והקיפוח של האוכלוסייה הערבית בכל מישורי החיים.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לסיים בסיפור אחד של עוול.

דב חנין: כשאני מדבר על אפליית האוכלוסייה הערבית ועל קיפוח האוכלוסייה הערבית, זה נושא שאפשר לדבר עליו שעות מעל במת הכנסת ולא לגרד את קצה קצהו.

דב חנין: לכן, עמיתי חברי הכנסת, אני רוצה לתת לכם דוגמא אחת מוחשית מאוד של עוול, של איך נראים הקיפוח והאפליה הזאת בחיי המציאות.

דב חנין: בשבוע שעבר נהרסו בפעם החמישית השנה בתי משפחת אלטללקה בכפר טואייל אבו-ג'רואל בנגב.

דב חנין: אלה 25 משפחות שנותרות פעם חמישית השנה ללא קורת-גג.

דב חנין: הותירו ילדים, נשים וזקנים תחת שמי החורף בקור, בגשם וברוח, וזה לא קורה בפעם הראשונה.

דב חנין: כבר ארבע פעמים הרסו, והאנשים האלה בזיעת אפם בנו לעצמם מבנים כדי לחיות בחורף, לעבור את החורף.

דב חנין: ושוב, הורסים.

דב חנין: האנשים האלה מציעים הצעות פשרה, והצעות הפשרה האלה נדחות.

דב חנין: לעומת הזאת, הממשלה לא מציעה להם שום פתרון חלופי.

דב חנין: אני נותן את הדוגמה הזאת כדי להתריע על אטימות מאוד קשה שמאפיינת את ממשלת ישראל הנוכחית.

דב חנין: זו ממשלה שאדישה לסבל, אדישה למצוקות, אדישה לעוול שהיא מייצרת.

דב חנין: היא מייצרת עוול, אבל היא במקביל מייצרת גם ספינים בלתי פוסקים שבעזרתם היא מנסה לחמוק משבט ביקורתו של הציבור הישראלי.

דב חנין: עמיתי חברי הכנסת, אני רוצה לומר לכם, הציבור הישראלי ייפרע מאותה ממשלה שרימתה אותו.

דב חנין: הציבור הישראלי ייפרע מאותה ממשלה שהבטיחה הסדר מדיני והביאה מלחמה.

דב חנין: הציבור הישראלי ייפרע מאלה שהבטיחו סדר-יום חברתי ומייד כשנבחרו שכחו אותו והפקירו אותו.

דב חנין: עמיתי חברי הכנסת, ביום הזה אני חושב שכל אחד מאתנו צריך לעשות מעשה ולהצביע את ההצבעה הנכונה שהיא הצבעה של אי-אמון בממשלה הזאת.

דב חנין: תודה רבה.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחבר הכנסת דב חנין.

יצחק אהרונוביץ': אני מזמין את השר יעקב בן-יזרי להשיב על הצעת האי-אמון.

יצחק אהרונוביץ': בבקשה.

יעקב בן-יזרי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אתמול בישיבת הממשלה התייחס ראש הממשלה להשבעתה של הממשלה הפלסטינית החדשה.

יעקב בן-יזרי: ראש הממשלה הדגיש, כי המצע שהוצג על-ידי ממשלה זו לא עומד בתנאים שהיו מוסכמים לכל אורך הדרך על הקהילה הבין-לאומית: הכרה במדינת ישראל, התנערות מהטרור ופירוק תשתיות הטרור; כמו כן מילוי אחר תנאי הקוורטט וחידוש כל ההסכמים שהוסכמו עם ישראל, לרבות מפת הדרכים.

יעקב בן-יזרי: נוסף על כך כולל המצע אלמנטים מאוד בעייתיים שאינם מקובלים לא על ישראל ולא על הקהילה הבין-לאומית, כגון הזכות להתנגדות והשימוש בטרור, וכאמור, אי-הכרה במדינת ישראל.

יעקב בן-יזרי: לאור העובדה כי הממשלה הפלסטינית החדשה, על-פי המצע שגובש ואושר על-ידה, אינה מקבלת את תנאי הקהילה הבין-לאומית, שהם הכרה בזכות קיומה של מדינת ישראל, התנערות מהטרור ופירוק תשתיות הטרור, כיבוד ומילוי אחר ההסכמים שנחתמו עם ישראל, לרבות מפת הדרכים, ישראל לא תוכל לעבוד מול ממשלה זו או מי משריה.

יעקב בן-יזרי: ישראל תמשיך לעבוד מול אבו-מאזן ולקדם סוגיות ביטחוניות וסוגיות הנוגעות לשיפור תנאי החיים של האוכלוסייה הפלסטינית.

יעקב בן-יזרי: מצע הממשלה הפלסטינית, שנכללים בו, בין השאר, שימוש בטרור כזכות לגיטימית, קבלת הסכמים קודמים עם ישראל רק בהתאם לאינטרסים הפלסטיניים, וגם המגבלות שנטל על עצמו יושב-ראש הרשות הפלסטינית, ובכללן הבאת כל הסדר עם ישראל לאישור המועצה הלאומית הפלסטינית החדשה ולאישור הפזורה הפלסטינית, מעניק למעשה ל"חמאס" ולארגוני הטרור זכות וטו על כל הסדר שיושג בעתיד עם ישראל, מגביל את האפשרות ואת מגוון הנושאים שישראל תוכל לדון בהם עם יושב-ראש הרשות הפלסטינית.

יעקב בן-יזרי: ישראל תמשיך לדרוש מיושב-ראש הרשות לקיים את התחייבויותיו, להביא לשחרורו המיידי וללא תנאי של החייל החטוף גלעד שליט, להפסיק את ירי ה"קסאמים" ולפרק את ארגוני הטרור ואת תשתיות הטרור ברשות הפלסטינית, ותעמוד על יישומו המלא של שלב א' של מפת הדרכים.

יעקב בן-יזרי: ישראל מצפה מהקהילה הבין-לאומית שתמשיך במדיניות שנקטה בשנה האחרונה, של בידוד הממשלה הפלסטינית עד אשר תכיר בשלושת תנאי הקוורטט.

יעקב בן-יזרי: ישראל לא שינתה את עמדתה; היא בעד שלום עם הפלסטינים בהתאם למפת הדרכים, דוגלת בפתרון של שתי מדינות לשני העמים, ומוכנה לפתוח במגעים עם כל ממשלה ברשות הפלסטינית – יהיה הרכבה אשר יהיה – אשר תמלא אחר תנאי הקהילה הבין-לאומית ותהיה מוכנה לדון עמה בכל סוגיה.

יעקב בן-יזרי: בתחום החברתי-הכלכלי אני מבקש להעביר מסר: שר הפנים ושר האוצר דיווחו לממשלה על התקדמות הטיפול בהלנת השכר ברשויות המקומיות.

יעקב בן-יזרי: ראש הממשלה הנחה את השרים לעשות מאמץ עליון למצוא פתרון לבעיה ולשלם לעובדים את שכרם שטרם שולם.

יעקב בן-יזרי: עוד הנחה ראש הממשלה את השרים לפעול נגד רשויות שאינן עומדות במבחן המינימלי של מתן שירות לתושבים.

יעקב בן-יזרי: נושא נוסף: הממשלה דנה בתוכנית החומש לבניית כיתות לימוד בשנים 2007–2011, אשר הגישו לאישורה ראש הממשלה, שרת החינוך ושר האוצר.

יעקב בן-יזרי: בשנים 2007–2011 תמומן מהמקורות שיפורטו להלן בניית 8,000 כיתות לימוד לפי 125 מ"ר לכיתה במערכת החינוך - בגני-ילדים, בחינוך היסודי, בחינוך המיוחד ובחינוך העל-יסודי.

יעקב בן-יזרי: לפחות 1,000 מהכיתות שייבנו ייועדו לצמצום מספר הכיתות הלא-תקניות בשל בעיות בטיחות ובשל אכלוס יתר – להלן: הפער המצטבר – בעלות כוללת של 4 מיליארדים ו-640 מיליון ש"ח.

יעקב בן-יזרי: במסגרת הדיון שנערך בסוגיית בניית כיתות לימוד אמר ראש הממשלה כי בשנים הקרובות יהיה החינוך נושא מרכזי על סדר-היום של הממשלה ושל המדינה, משום שמבחינת המדינה, לכל ענייני עתידה, ביטחונה, שגשוגה ורווחתה אין תשובה זולת שיפור דרמטי במערכת החינוך, ונושא הכיתות הוא חלק מעניין זה.

יעקב בן-יזרי: לסביבת לימודים נוחה וראויה יש השפעה אדירה על מערכת החינוך ועל הדימוי העצמי שלה.

יעקב בן-יזרי: ועוד נושא שנדון בממשלה: הממשלה אישרה הצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (תיקוני חקיקה), התשס"ז-2007, והחליטה להגישה מייד לקריאה ראשונה בכנסת.

יעקב בן-יזרי: ב-4 בפברואר 2007 אישרה הממשלה את תוכנית הצעדים להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום הפערים החברתיים.

יעקב בן-יזרי: ליישום עיקרי התוכנית, הן לעניין מס הכנסה שלילי, הן לעניין פנסיית חובה והן לעניין הפחתת מדרגות המס נדרשת חקיקה ראשית.

יעקב בן-יזרי: החקיקה הדרושה הוכנה במשרד האוצר, בתיאום עם הגורמים השונים הנוגעים בדבר, ואושרה בוועדת השרים לענייני חקיקה ואכיפת החוק ביום 11 במרס 2007.

יעקב בן-יזרי: על כן, הממשלה מבקשת מהכנסת להסיר את הצעות האי-אמון.

יעקב בן-יזרי: תודה.

יצחק אהרונוביץ': תודה לשר הבריאות, השר יעקב בן-יזרי.

יצחק אהרונוביץ': חברי הכנסת, אנו עוברים לדיון.

יצחק אהרונוביץ': הדיון הוא משולב.

יצחק אהרונוביץ': ועדת הכנסת קבעה מסגרת זמן של שלוש דקות לסיעה.

יצחק אהרונוביץ': אני מזמין את ראשון הדוברים, חבר הכנסת גדעון סער, לשאת את דבריו.

יצחק אהרונוביץ': בבקשה.

גדעון סער: אדוני ראש הממשלה – סליחה, אני לא יודע למה אמרתי את זה.

גדעון סער: כנראה חשבתי עליו.

גדעון סער: מכובדי שר הבריאות, אדוני היושב-ראש – אתה הולך להיות משודרג בתוך כמה ימים, יכול להיות גם שזאת הסיבה – כנסת נכבדה, היום אנחנו דנים בשלוש הצעות אי-אמון בממשלה, ואני תמיד תמה מה עובר בראש של חברי הקואליציה בכל יום שני כאשר הם מצביעים אמון בממשלה הזאת, מה הדבר שהם חושבים עליו ברגע שהם לוחצים על הכפתור.

גדעון סער: אם אני לוקח את זה כמה ימים אחורה מיום שני, אני שואל את עצמי מה הם חשבו כשהם שמעו את נאומו של ראש הממשלה ביום חמישי האחרון; האם זה נאום של אדם שראוי להמשיך לכהן בתפקיד ראש הממשלה?

גדעון סער: אדם שראוי לאמון?

גדעון סער: האם כאשר ראש הממשלה אומר על משרת ראש ממשלת ישראל, שעל כתפיו מוטלת האחריות לעתידו של העם היהודי – זה מקום העבודה שלי - - -

רן כהן: אז חבל.

גדעון סער: מה, מה עובר לכם בראש כשאתם שומעים את המלים האלה, חבר הכנסת מיסז'ניקוב?

גדעון סער: זה פשוט מטריד אותי.

גדעון סער: לא אותך אישית אני שואל, כי אתה צריך להתמנות השבוע לתפקיד חשוב, לכן אותך, נניח, אני עוזב כרגע, וגם את היושב-ראש.

גדעון סער: חברת הכנסת יחימוביץ – אני מתאר לעצמי מה עובר לה בראש - - -

שלי יחימוביץ': - - - את ראש הממשלה.

גדעון סער: לא, לך אני יודע מה עובר בראש, לכן עלייך אני לא מקשה.

גדעון סער: אז יוצא שאתה, חבר הכנסת גלנטי, מי שצריך להסביר לי – מה עובר לך בראש כשאתה שומע את ראש ממשלת ישראל אומר: זה מקום העבודה שלי?

גדעון סער: ומקום עבודה למפלגה כמו הגמלאים - - -

יצחק אהרונוביץ': זה לא גלנטי, זה גלזר.

גדעון סער: גלזר, סליחה.

גדעון סער: נכון, חבר הכנסת אלחנן גלזר.

גדעון סער: זה לא שאני חס וחלילה טועה, חבר הכנסת גלנטי היה יושב-ראש ועד עובדי חברת החשמל בחיפה ובצפון, ואני גם מכיר כבר את הרקורד של כל אחד מכם – אבל מה עובר לכם בראש כשהוא אומר, זה מקום העבודה שלי?

גדעון סער: האם אתם מאמינים, למשל, שפוליטיקה היא עניין של שליחות או עניין של ג'וב?

גדעון סער: האם אתם מאמינים שפוליטיקה היא אופורטוניזם, או שפוליטיקה היא עקרונות, ערכים, דברים שעושים למען הבוחר?

שלי יחימוביץ': ציונות.

גדעון סער: ציונות.

גדעון סער: אני מסתכל על הקואליציה הזאת, אני מסתכל על הממשלה הזאת, ואני חייב להגיד: אם זאת לא היתה הממשלה שלי – ברחמים.

גדעון סער: במה עוסקים שם כבר יומיים?

גדעון סער: בשם שיינתן למלחמה.

גדעון סער: אני יומיים שומע בחדשות – לא שאני מקל ראש בעניין הזה.

גדעון סער: אבל ממשלה שנאבקת כל כך קשה כדי למנוע הסקת מסקנות מהמלחמה מטעם, למשל, מבקר המדינה, עוסקת כל כך הרבה בשאלת השם שיינתן למלחמה?

גדעון סער: נו, זאת ממשלה שיודעת להבחין בין עיקר לטפל.

גדעון סער: מייד אני נרגע, סמוך ובטוח שעתיד ישראל בידיים טובות.

קולט אביטל: נא לסיים.

גדעון סער: אני קורא לכם, באמת: הרי אתם כולכם אנשים ישרים.

גדעון סער: יבוא יום שתתביישו בכל ההצבעות שהצבעתם אמון בממשלה הזאת בימי שני ותזכרו את מה שאני אומר לכם.

גדעון סער: יבוא יום שתתביישו על כל הצבעת אמון בממשלה הכושלת הזאת.

גדעון סער: היום הזה מתקרב.

גדעון סער: תחשבו על זה; אנחנו יוצאים לפגרה, יש לנו חמישה שבועות, תשקלו את זה במהלך הפגרה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חבר הכנסת נסים זאב - יותר מאוחר.

קולט אביטל: חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב, בבקשה.

סטס מיסז'ניקוב: גברתי היושבת-ראש, אדוני השר, חברי הכנסת, חבר הכנסת סער דיבר לגופו של האיש ואני אנסה לדבר לגופו של עניין.

סטס מיסז'ניקוב: אני מסתכל על הצעת האי-אמון השלישית בסדרה, מי הסיעות שהגישו את ההצעה הזאת, ואני מקריא: סיעות חד"ש, רע"ם-תע"ל, בל"ד.

סטס מיסז'ניקוב: הן דיברו על כשל מערכתי של ממשלת ישראל בשלוש פאזות - גם בתחום המדיני, גם בתחום הכלכלי וגם בתחום החברתי; כישלון אחד גדול.

סטס מיסז'ניקוב: הם מבחינתם צודקים.

סטס מיסז'ניקוב: הרי ברור שמבחינתם מדיניות ממשלת ישראל, המדיניות המדינית, כושלת.

סטס מיסז'ניקוב: הרי ממשלת ישראל, באומץ, ראש הממשלה, באומץ, שלל את כל הרעיון שהיה ממיט עלינו אסון - ההתכנסות.

סטס מיסז'ניקוב: אחרי שכל הנושא של ההתנתקות המיט עלינו אסון, סוף-סוף באה ממשלת ישראל וראתה שטעתה בדרך.

סטס מיסז'ניקוב: לא הממשלה אלא המפלגה המובילה שמרכיבה את הממשלה ואמרה: אנחנו, מבחינתנו, כל הרעיון של ההתכנסות נגוז.

סטס מיסז'ניקוב: אז מבחינת הסיעות המציעות, מובן שזה כשל מערכתי של מדיניות ממשלת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: הממשלה נלחמת באומץ ומתנגדת לכל אותה ממשלת דמים וטרור, ממשלת "חמאס", שקמה בעקבות ההתנתקות, ולא משנה איך היא נקראת - ממשלת "חמאס", ממשלת אחדות פלסטינית, סמי-אחדות.

סטס מיסז'ניקוב: זו אותה גברת בשינוי אדרת.

סטס מיסז'ניקוב: הממשלה, גם במסעות של נציגיה בחו"ל, מנסה להסביר לעולם שאי-אפשר לדבר עם הממשלה, עם הישות שמטיפה להשמדה של מדינת ישראל, או שככה אני מבין מהצעת האי-האמון; זה לא לרוחן של אותן מפלגות שמציעות אי-אמון.

סטס מיסז'ניקוב: סוף-סוף ממשלת ישראל מטפלת בבעיית הגירעוּן של אירן, שזו בעיה של כולנו, בלי הבדל אם אתה יהודי, נוצרי, ערבי.

סטס מיסז'ניקוב: הטיל, כפי שראינו במלחמת לבנון, משיג את כולם ללא הבדל מין, גזע ולאום.

סטס מיסז'ניקוב: סוף-סוף הממשלה מטפלת בנושא הגירעוּן; נראה שגם זה כשל מערכתי.

סטס מיסז'ניקוב: בואו נראה את המצב הכלכלי.

סטס מיסז'ניקוב: אם, חלילה, שנת 2006 היתה מסתיימת במפולת בורסה, בגידול באבטלה, באינפלציה משתוללת, בפיחות השקל, בהעמקת גירעונות, היה כמובן אפשר להניף אצבע מאשימה, ולא היו עוזרים כל התירוצים של המלחמה שעברנו, נפילת "קסאמים" מתמשכת בדרום, שדרך אגב, משום-מה זה לא זוכה להתייחסות של אותן סיעות שהגישו אי-אמון במקרה הזה.

סטס מיסז'ניקוב: משבר בתיירות, משבר עולמי בנפט, כל הדברים האלה לא היו משפיעים וכולם היו מלאים בגינויים.

סטס מיסז'ניקוב: אבל כדאי מדי פעם לא רק לגנות אלא גם להביע תשבחות לממשלה.

סטס מיסז'ניקוב: בתחום החברתי, מאוד הפליאה אותי התגובה של נציגים של אותן סיעות - - -

קולט אביטל: נא לסיים.

סטס מיסז'ניקוב: עוד דקה.

סטס מיסז'ניקוב: מאוד הפתיעה אותי התגובה של הנציגים של אותן סיעות שהגישו אי-אמון על כך שסגן ראש הממשלה ביקר בכפר ערבי-נוצרי ביום חמישי שעבר.

סטס מיסז'ניקוב: אבל מישהו צריך לטפל גם במיעוט, אזרחים שווי זכויות במדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: אם הסיעות שהגישו הצעת אי-אמון לא מטפלות באזרחים שבחרו אותם ושלחו אותם לכנסת, מישהו צריך לעשות את זה.

סטס מיסז'ניקוב: וכשסגן ראש הממשלה מגיע, לכל הפחות תנו כבוד ואל תצרחו.

גאלב מג'אדלה: באיזה יישוב זה היה?

גאלב מג'אדלה: מה השם שלו?

סטס מיסז'ניקוב: ערבי-נוצרי.

סטס מיסז'ניקוב: אתה עושה לי בוחן פתע?

סטס מיסז'ניקוב: אתה יודע מצוין על מה אנחנו מדברים.

סטס מיסז'ניקוב: בקיצור, גברתי היושבת-ראש, רבותי חברי הכנסת, הסיעות שהגישו הצעת אי-אמון צריכות לבחון קודם כול את עצמן, ואני מבקש לדחות את הצעת האי-אמון.

קולט אביטל: אני מודה לך.

קולט אביטל: חבר הכנסת יצחק לוי, ואחריו - חבר הכנסת נסים זאב.

יצחק לוי: גברתי היושבת-ראש, רבותי חברי הכנסת, יש הרבה מאוד סיבות להגיש אי-אמון בממשלה הזאת.

יצחק לוי: הפעם, בדיון הנוכחי, נבחרו כמה מהן.

יצחק לוי: הסיבה שסגן ראש ממשלה ביקר בכפר נוצרי היא לא סיבה להגיש אי-אמון.

יצחק לוי: יש סיבות הרבה יותר חשובות, הרבה יותר רציניות, הרבה יותר אמיתיות, הרבה יותר מהותיות, שנוגעות למדינת ישראל, ולא ביקור של שר זה או אחר במקום מסוים.

יצחק לוי: זה לא חשוב.

יצחק לוי: ודאי שצריך לשמור על הזכויות של כולם.

יצחק לוי: אני חושב שאולי הנושא החשוב ביותר שבגללו צריך היום להפיל את הממשלה הוא שהממשלה מובילה אותנו צעד אחר צעד למלחמה נוספת, שעוד פעם לא נדע איך לקרוא לה.

יצחק לוי: המלחמה הבאה לא תהיה בלבנון ולא בסוריה, אלא ברצועת-עזה.

יצחק לוי: היום רצועת-עזה הופכת להיות לבנון שנייה.

יצחק לוי: יש שם התחמשות בצורה לא רגילה.

יצחק לוי: יש שם סכנה ממשית, מיידית, ל-100,000 עד 300,000 אזרחים.

יצחק לוי: אם אני מביא בחשבון שהרדיוס הקטן הוא של 10-7 קילומטר, והרדיוס הגדול מגיע לאשקלון ולקריית-גת, ואנחנו שומעים ישיבה אחר ישיבה בישיבות הממשלה דיווחים של ראש השב"כ, של ראש המוסד, של אנשי הצבא, של אנשי המודיעין, חבר הכנסת מיסז'ניקוב, זו לא סיבה מספקת להביע אי-אמון בממשלה?

יצחק לוי: ואין שום דבר ואין שום עשייה.

יצחק לוי: כולנו יודעים שפיקוד דרום מתכונן לכך.

יצחק לוי: אני, כתושב עוטף-עזה, אומר לך שאצלנו יש חלוקה ליישובים במרכז הארץ ברגע שתפרוץ שם מלחמה.

יצחק לוי: זו ההכנה.

יצחק לוי: ההכנה העיקרית שהממשלה עושה היום היא שהיא פונה לראשי המועצות ואומרת להם: תחלקו את האנשים שלכם ביישובים במרכז הארץ.

יצחק לוי: למה?

יצחק לוי: מכיוון שאנחנו חוששים מהתקפה גדולה מאוד של טילים מכל הסוגים על אותם יישובים.

יצחק לוי: אז יש תוכניות לאן מתפנים תושבי שדרות ותושבי שער-הנגב ותושבי אשכול וכן הלאה.

יצחק לוי: ואין תשובה לממשלה.

יצחק לוי: הממשלה לא יודעת אם לדבר עם אבו-מאזן או לא, אם לעשות או לא לעשות.

יצחק לוי: אם להיכנס לעזה - זה דבר מאוד חמור להיכנס לעזה, הרי יצאנו מעזה רק לפני שנה וחצי, אז מה ניכנס עכשיו?

קולט אביטל: נא לסיים.

יצחק לוי: ברור שהטעות ביציאה מעזה עצומה ואין ספק בכך.

יצחק לוי: כולם יודעים היום שצריך להיכנס, אבל הממשלה, כנראה, איננה יכולה להחליט ומהססת, וזו ממשלה שגם ישראל ביתנו בפנים, גם ש"ס בפנים, וכל אותן מפלגות שמחזקות היום את יסודות הממשלה ולא נותנות לה ליפול.

יצחק לוי: רבותי, דעו לכם שהמלחמה הבאה היא על ידיכם, על הידיים שלכם, וזה מה שיקרה.

יצחק לוי: לכן, יפה שעה אחת קודם.

יצחק לוי: יפה שעה אחת קודם להפיל את הממשלה הזאת ולהקים ממשלה שתדע להתמודד עם הבעיות האמיתיות של מדינת ישראל.

יצחק לוי: תודה רבה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חבר הכנסת נסים זאב, ואחריו - חבר הכנסת משה שרוני.

נסים זאב: גברתי היושבת בראש, כנסת נכבדה, אנחנו מתעסקים בעצמנו: מה לא טוב בממשלה, איך אפשר להפיל אותה, מה הם מחדליה.

נסים זאב: צריך להבין: היתה מלחמה, ומהנקודה הזאת הופקו לקחים.

נסים זאב: מה המשמעות של מה שחבר הכנסת לוי אומר, שעכשיו מכינים את פיקוד העורף?

נסים זאב: כן, יש מסקנה מפורשת של מבקר המדינה, שביקש ליישם את המסקנות שלו.

נסים זאב: אז נחכה למלחמה הבאה ונאמר: למה לא יישמנו ולמה לא היינו ערוכים?

נסים זאב: לכן, היום נערכים.

נסים זאב: אני לא חושב שהמוכנות של פיקוד העורף בימים אלה היא חלק ממחדליה של ממשלת ישראל.

נסים זאב: צריך להבין: היו מסקנות; הרמטכ"ל לקח על עצמו את האחריות והתפטר, ובא רמטכ"ל חדש – תיתנו צ'אנס, תנו זמן, צריך לבנות את המערכות האלה מחדש, צריך לשקם את הצבא.

נסים זאב: יש מה לשקם, יש מה לעשות - - -

יעקב כהן: כבר חצי שנה עברה ולא נעשה שום דבר.

נסים זאב: ממה שאני יודע ושומע בישיבות ועדת החוץ והביטחון אני לא חושב שיש יום אחד של בטלה במה שקשור למוכנות של צה"ל.

נסים זאב: אז אל תבוא ותספר לי שלא עושים שום דבר.

נסים זאב: זה שלא שמעת לא אומר שצה"ל לא נערך – סביב השעון, 24 שעות ביממה – לקדם את המלחמה הבאה.

נסים זאב: לא שחלילה וחס יש מישהו מאתנו שרוצה במלחמה הזאת, אבל אנחנו לא יכולים לעמוד מנגד - -

יצחק לוי: מה קורה בדרום?

יצחק לוי: למה נותנים להם להתחמש - - -

נסים זאב: - - כאשר נשיא סוריה רואה בנו נמושות, מכריז הכרזות ואומר שמעולם לא היתה מלחמה עם ישראל כזאת חלשה.

נסים זאב: זאת בעצם קריאה למלחמה.

נסים זאב: הפירוש שלו לחולשה שלנו הוא שבעצם אין לנו הכוח והיכולת להגן על עצמנו.

נסים זאב: מה שקורה עם ראש ממשלת נורבגיה, מה שקורה עם איטליה היום – הם בעצם נותנים הכרה להנייה, שאינו מכיר בנו.

נסים זאב: המשמעות של זה היא שאנחנו חייבים ללכת בצורה הרבה יותר רצינית, ואני קורא לראש הממשלה ולשרת החוץ ללכת – בשילוב עם הסברה דיפלומטית – ממדינה למדינה ולהסביר.

נסים זאב: אנחנו לא יכולים לעמוד מנגד ולראות את ההתחמשות בעזה, ואולי ניערך רק בעוד חודשים מספר.

נסים זאב: היום המאבק העיקרי שלנו הוא בחזית ההסברה.

נסים זאב: בתחום הזה יש למדינת ישראל הרבה מה לעשות.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חבר הכנסת משה שרוני, בבקשה.

קולט אביטל: אחריו - חבר הכנסת מאיר פרוש.

משה שרוני: גברתי היושבת-ראש, מכובדי השרים, חברי הכנסת, בכל שבוע אנחנו מבזבזים שעתיים על הצעות אי-אמון שהן לא קונסטרוקטיביות בכלל, לא לעניין.

משה שרוני: אני מתפלא – הנה, הליכוד הגיש הצעת אי-אמון, ואף חבר מהליכוד לא נמצא כאן.

משה שרוני: תארו לעצמכם כמה הם רציניים בעניין הגשת אי-אמון בממשלה – הם בכלל לא נמצאים כאן.

משה שרוני: אז באמת, בואו לא נעשה צחוק מחברי הכנסת.

משה שרוני: אני חושב שהתפקיד שלנו הוא לחוקק חוקים חברתיים, לחוקק חוקים למען עם ישראל, מה שטוב לעם ישראל, ולא לבזבז שעות על שעות בנושאים שאינם רלוונטיים בכלל – ואתם יודעים את זה – ובכלל הם לא במקום.

משה שרוני: חברי הכנסת שכחו, אבל גם כשהיינו בגוש-קטיף, בעזה, האנשים שם התחמשו, והאמל"ח עבר שם אני לא יודע כמו מה.

משה שרוני: מה ההבדל בין אז לבין היום?

משה שרוני: טיפת אמונה.

משה שרוני: טיפת אמונה.

משה שרוני: אז אני מציע לכל אלה שחושבים לרגע שיפילו אותנו, שהם לא ישכחו שהם לא יהיו שם.

משה שרוני: כן.

יצחק לוי: כך אמרנו גם על ה"חיזבאללה".

משה שרוני: באמת, פעם היית שר בממשלת ישראל.

משה שרוני: אני יודע מה היה אז ומה יש היום.

יצחק לוי: אז מה?

משה שרוני: אשר להצעת האי-אמון של הליכוד על פרויקט שיקום השכונות – הם שכחו שהם ביטלו את הפרויקט הזה לגמרי כשהם היו בשלטון.

משה שרוני: עכשיו יש אזורים שמתחילים לשקם, ומשקמים בהדרגה.

משה שרוני: קצת סבלנות וקצת סובלנות.

משה שרוני: מי שאין לו, יש לו בעיה.

משה שרוני: לגבי ההצעה של בל"ד אנד קומפני – לא ראיתי הרבה חוקים שחוקקתם בנושאים חברתיים.

משה שרוני: אתם עומדים מעל במה זו וכל הזמן מדברים על העם הפלסטיני, אבל לאנשים שהצביעו בעבורכם, שבזכותם אתם נמצאים בכנסת, אתם לא דואגים בכלל.

משה שרוני: אף חוק חברתי שלכם לא ראיתי.

משה שרוני: אם תתחילו לעשות חוקים חברתיים למען כל תושבי ישראל, יהיה על מה לדבר.

משה שרוני: כל זמן שאתם לא עושים את זה, חבל על הזמן וחבל על כל זה.

משה שרוני: רבותי, סיעת גיל דוחה בשאט-נפש את כל הצעות האי-אמון.

משה שרוני: תודה רבה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חבר הכנסת מאיר פרוש, ואחריו - חבר הכנסת רן כהן.

רן כהן: חבר הכנסת שרוני, לא דוחים בשאט-נפש.

משה שרוני: אני אומר מה שאני חושב.

מאיר פרוש: גברתי היושבת-ראש, עמיתי חברי הכנסת, ממשלת אולמרט ראויה לאי-אמון בגלל המפולת המדינית שהתרחשה עלינו, בגלל התבוסה המדינית – אולי הגדולה זה שנות דור – משום שהעולם מכיר לאט לאט ובהדרגה בממשלת ה"חמאס", שרק לבשה מסכה של ממשלת אחדות עם אש"ף אך היא אותה גברת בשינוי אדרת, ובאותה עת ממשלת ישראל מגמגמת ועילגת, ממשלה במחלוקת, שכל שר בה מושך לכיוון אחר.

מאיר פרוש: ממשלה שמעוררת לעג בעולם.

מאיר פרוש: יש בקרבנו מי שטוענים כי הממשלה הפלסטינית מפוצלת לשניים - ל"פתח" ול"חמאס".

מאיר פרוש: זה לא נכון; ה"חמאס" הוא שמכתיב את המדיניות.

מאיר פרוש: זאת ממשלה שמחויבת לאידיאולוגיה של חיסול מדינת ישראל.

מאיר פרוש: זאת ממשלה שמסרבת, בפועל, לעמוד בהתחייבויות שממשלות קודמות לה נטלו על עצמן.

מאיר פרוש: ממשלה שתעודד את ההתחמשות הגדולה לקראת לבנוניזציה של עזה והגברת הטרור ושיגור ה"קסאמים".

מאיר פרוש: מי שחושב שהממשלה הפלסטינית מפוצלת לשניים טועה ומטעה, אבל צריך להיות מוסכם על כולנו שממשלת ישראל מפוצלת לשש ממשלות לפחות: לראש הממשלה אולמרט מדיניות אחת; לשרת החוץ מדיניות אחרת; לשר הביטחון, שמכבד אותנו בנוכחותו, מדיניות שלישית; לשר לביטחון פנים מדיניות רביעית; למשנה לראש הממשלה מדיניות חמישית ולשר לאסטרטגיה מדינית – שישית.

מאיר פרוש: שש תת-ממשלות מתקיימות בממשלה אחת.

מאיר פרוש: לכל אחד משרי ישראל דעה שונה בשאלה אם צריך לדבר עם ממשלת האחדות או לא צריך לדבר עמה, לדבר עם כולה או לדבר רק עם כמה מהשרים שלה, או לדבר רק שלושה ימים בשבוע ולא לדבר בשלושת הימים הנותרים, לקבל את התוכנית הסעודית או לנסות להכניס בה תיקונים, להמשיך לתלות תקוות באבו-מאזן למרות האכזבות או לשאת את עינינו לנשיא בוש, ואם בוש כבר בסוף כהונתו – אולי תבוא ישועתנו מעבדאללה מלך סעודיה.

מאיר פרוש: בקיצור, לכל שר בממשלה הזאת מדיניות משלו, וצריך רק לרחם על השגרירים שלנו בחוץ-לארץ, שצריכים להסביר בעולם את המדיניות של שש תת-ממשלות.

מאיר פרוש: גברתי היושבת-ראש, האם אמרתי שש תת-ממשלות?

מאיר פרוש: סליחה, טעיתי.

מאיר פרוש: גם השר לענייני הגמלאים, מר איתן, החליט להציג תוכנית מדינית משלו.

מאיר פרוש: לאחר שכבר פתר בהצלחה את בעיות הגמלאים, התפנה להציג תוכנית מקורית מאוד: התכנסות חד-צדדית.

מאיר פרוש: בוקר טוב השר איתן, חשבנו שההתכנסות, חבר הכנסת רן כהן, הוכנסה לבוידעם מעל הגג מזמן, לאחר ההצלחה המסחררת של תוכנית ההתנתקות, אבל לא, ההתכנסות הוצאה שוב על-ידי השר איתן ומקבלת מחדש הנשמה מלאכותית.

מאיר פרוש: השר איתן מציע לנו, גברתי היושבת-ראש, שניסוג מיהודה ושומרון ונפנה חד-צדדית עשרות התנחלויות, ובא לציון גואל.

מאיר פרוש: מתי באה ההצעה הזאת?

מאיר פרוש: ביום שבו המשיכו ארגוני הטרור לשגר "קסאמים" לעבר ערי הדרום, ואחד ה"קסאמים" נוחת סמוך למתקן אסטרטגי, ורק בנס של היושב במרומים עברנו את הירי הזה בשלום וצריך לברך ברכת הגומל.

מאיר פרוש: מתי מציעים לנו נסיגה חד-צדדית וחזרה לתוכנית ההתכנסות?

מאיר פרוש: כאשר אסרנו על מטוסי ריסוס ישראליים לטוס בקרבת רצועת-עזה בגלל חשש שיופלו; כאשר יש לנו מידע על הצטיידות ארגוני המחבלים בטילי נ"מ ויש חשש גם לטילי כתף בעלי טווח של 8 קילומטרים.

מאיר פרוש: נשאלת השאלה: אז אם נבצע התכנסות ביהודה ושומרון, נאסור גם על מטוסים אזרחיים להמריא ולנחות בנמל התעופה בן-גוריון, כמו שאוסרים עתה על מטוסי ריסוס חקלאיים בקרבת רצועת-עזה?

מאיר פרוש: גברתי היושבת-ראש, מתי סוף-סוף נתפכח מהאשליות?

מאיר פרוש: מתי סוף-סוף נבין שנוסחת שתי מדינות לשני עמים היא הטעיה, חלום בהקיץ, אחיזת עיניים?

מאיר פרוש: מה עוד צריכים לראות אנשי השמאל ואנשי האתמול, אלה המאמינים שאפשר לפתור את המחלה הקשה ב"אקמול".

מאיר פרוש: ברחנו מלבנון וקיבלנו את תוקפנותו של ה"חיזבאללה", עקרנו עצמנו מעזה ואנחנו מקבלים טילים שטווח פגיעתם מגיע לאשקלון.

מאיר פרוש: האמל"ח בעזה הוכפל, האירנים חודרים לתוך ארגוני המחבלים.

מאיר פרוש: מתי סוף-סוף תבינו שלא רק שאין עם מי לדבר – גם אין על מה לדבר.

מאיר פרוש: עמיתי חברי הכנסת, היוזמה הסעודית גרועה יותר ממתווה קלינטון, הם לא יוותרו על זכות השיבה ולא יוותרו על קילומטר רבוע בירושלים.

מאיר פרוש: אהוד ברק הסכים לנסיגה מ-97%, ואהוד אולמרט, שרוצה להיות פופולרי, עליו להסכים, או עלול להסכים ל-100% פלוס.

מאיר פרוש: שלום לא יהיה לצערנו בשנים הקרובות, וגדולי התורה כבר אמרו לנו לפני עשרות שנים וחזרו על כך שארץ-ישראל היא "נחלת עולם לעם עולם" ואין להחזיר שטחים גם מדין פיקוח נפש, ובעזרת השם יום יבוא ונזכה גם לשלום כי "עושה שלום במרומיו הוא יעשה שלום".

מאיר פרוש: אבל אנחנו צריכים להיות ראויים לשלום.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חבר הכנסת רן כהן.

קולט אביטל: עד שידבר חבר הכנסת כהן - הודעה למזכיר הכנסת.

אריה האן: ברשות יושבת-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו על שולחן הכנסת – לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה: הצעת חוק תרומת ביציות, התשס"ז-2007; הצעת חוק להגברת האכיפה של דיני עבודה (פיצויים לדוגמה והגנה על עובד מתלונן), התשס"ז-2007; הצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי, פנסיה חובה, הפחתת שיעורי המס ותיקוני חקיקה), התשס"ז-2007; הצעת חוק ההוצאה לפועל (הוראת שעה) (תיקון), התשס"ז-2007.

אריה האן: לקריאה ראשונה, מטעם חברי הכנסת: הצעת חוק החברות הממשלתיות (תיקון מס' 25) (איסור העסקת קרובי משפחה), התשס"ז-2007; הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 94) (חובת הדיווח על עבירות מין במשפחה), התשס"ז-2007; הצעת חוק איסור לשון הרע (תיקון מס' 8) (ביזוי אדם בשל מוגבלות), התשס"ז-2007; הצעת חוק סיוע לקטינים נפגעי עבירות מין או אלימות, התשס"ז-2007; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 81) (חובת חבישת קסדה), התשס"ז-2007.

אריה האן: תודה רבה.

אריה האן: 1.

אריה האן: ההתחמשות המואצת ברצועת-עזה והאיום בשיגור טילי "קסאם" אל קריית-גת; 2.

אריה האן: הקיצוץ בפרויקט שיקום שכונות והוצאת עשרות שכונות מהפרויקט;

קולט אביטל: חבר הכנסת רן כהן, בבקשה.

רן כהן: גברתי היושבת-ראש, אדוני שר הביטחון, חברות וחברי הכנסת, אני מאוד מקווה שהיום הזה יהיה לנו יום גדול, שבו נקבל את חוק חולי הפוליו, שבו נעשה צדק סוף-סוף, לאחר שנים של עינויים, אבל על זה עוד נדבר.

רן כהן: נכון לעכשיו, אנחנו עוסקים בשלוש הצעות אי-אמון בממשלה.

רן כהן: אכן, נדמה לי שכל בר-דעת הגון יאמר שלממשלה הזאת לא רק ראש לא פופולרי, אלא היא ממשלה ללא יעדים, ללא אג'נדה וללא מטרות, חוץ מלשמור על השרידות שלה.

רן כהן: זה כל מה שרוצים היום מפלגות הקואליציה ושרי הממשלה שיקרה בממשלה, לכן, יבואו לכאן להצביע כדי למנוע את הפלתה, כדי לשרוד.

רן כהן: לשם מה?

רן כהן: מה זה עושה לציבור הישראלי?

רן כהן: מה זה תורם לאזרח הישראלי?

רן כהן: לצערי הרב, שום דבר.

רן כהן: לפחות היום, במזל, ועדת השר יעקב אדרי החליטה שהיתה מלחמה; עד עכשיו גם את זה לא אמרו.

רן כהן: אני מאוד מקווה שאם זו אולי ההתפכחות של אזרחי מדינת ישראל, שהיא תתחיל להתפשט ולהגיע להכרה עד כמה חייבים להתעשת ולהבין.

רן כהן: אנחנו לא נמצאים במצב שבו אפשר לחשוק ואפשר לחמוד הכול.

רן כהן: יש לנו מציאות גיאופוליטית מאוד קשה, והשאלה היא מה צריכה הממשלה לעשות בעיתוי הזה.

רן כהן: אדוני שר הביטחון, העובדה שיש היום בצד הפלסטיני ממשלה עם ה"חמאס" היא רעה, אני לא אוהב את ה"חמאס".

רן כהן: אבל זה שיש ממשלה אחודה פלסטינית - זו כתובת.

רן כהן: את הכתובת הזאת לא אנחנו בחרנו, העם הפלסטיני בחר.

רן כהן: לכן צריך לדבר אתה.

רן כהן: אני יודע שיש עליכם מחלוקת מימין ומשמאל, אבל אתם לא יכולים להישאר באמצע.

רן כהן: אי-אפשר להישאר תלויים באוויר, כי עם ישראל נשאר תלוי באוויר, וכשמחכים, מחכים רק לדבר אחד, לטרור הבא, למפגע הבא ולמלחמה הבאה.

רן כהן: אין המתנה זולת המתנה למלחמה, ואין מעשה של משא-ומתן אלא מעשה של עשיית שלום.

רן כהן: בעניין הזה צריך לזכור, שאם היום ה"חמאס" לא מכיר בישראל, והוא לא מכיר בישראל ברוב רשעותו ואיוולתו, הדרך להביא אותו להכיר בישראל, ובכך להביא את כל העם הפלסטיני להכיר בישראל, היא סביב שולחן משא-ומתן, לא בשדה הקרב, לא בשדה הפיגועים ולא במקום אחר.

רן כהן: שם יכולת הניצחון הגדול ביותר של מעשה השלום.

רן כהן: אבל את זה לא רוצים לעשות, את זה רוצים להשאיר לאוויר, לשמים, למישהו.

רן כהן: אולמרט אומר, ואתמול מחליטה הממשלה, לצערי בתמיכתך, שהיא לא תדבר עם ממשלת ה"חמאס".

רן כהן: אז מה יהיה, ידברו הרובים, ידברו הטרוריסטים, ידברו האלימים, וכשהם ידברו יהיה פה רע ומר, והרבה דם וזיעה, וזה מאוד חבל.

רן כהן: אדוני שר הביטחון, גם ההתחמשות של הפלסטינים ברצועת-עזה היא מהלך רע, מרושע, מאוד לא קונסטרוקטיבי, לפחות מנקודת המבט שלי.

רן כהן: אבל איך מונעים את זה, על-ידי צעקות?

רן כהן: על-ידי זה שראש הממשלה, שרת החוץ או אתה תקומו ותגידו, זה רע מאוד, זה לא עומד בתנאי הקוורטט, אז נצעק.

רן כהן: מה יהיה?

רן כהן: יפסיקו להבריח?

רן כהן: אפשר להגיע להפסקת ההברחות רק בדרך של הגעה להסדר של שתי מדינות לשני עמים; זו על יד זו, בהסדר ביטחוני, הסדר הכרה מדיני, הסדר כלכלי ראוי, לטובתנו ולטובתם, ופתרון של שלום.

רן כהן: בלי זה לא יהיה שום דבר.

רן כהן: על פרויקט שיקום השכונות אני אנאם בפעם אחרת.

רן כהן: תודה רבה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חבר הכנסת עבאס זכור, בבקשה.

עבאס זכור: כבוד היושבת-ראש, כבוד השר, חברי הכנסת, הגיע הזמן לדבר על שלום.

עבאס זכור: אני מדבר אל שר הביטחון.

עבאס זכור: הכרנו אותך לפני המלחמה כאיש של שלום, והגיע הזמן לתקן את הטעות של המלחמה, לקבל כל יוזמה לשלום, עם כל העולם הערבי, עם כל העולם המוסלמי, ובהתחלה עם הפלסטינים שהיום הסכימו והלכו לממשלת אחדות פלסטינית.

עבאס זכור: למה לדחות את הממשלה הזאת?

עבאס זכור: למה לא לקבל את היוזמה של הפלסטינים?

עבאס זכור: הם, כמו שאמר חבר הכנסת רן כהן, נבחרו על-ידי הציבור.

עבאס זכור: העם הפלסטיני בחר בממשלה הזאת, ועם כל זאת, למען השלום קיבלו ממשלת אחדות בין ה"פתח" ל"חמאס".

עבאס זכור: הגיע הזמן לקבל כל יוזמה של הפלסטינים וללכת לכיוון השלום.

עבאס זכור: הגיע הזמן להקשיב לקול העם במדינה.

עבאס זכור: לפי הסקר שפורסם היום ב"ידיעות אחרונות", 58% קוראים לממשלה כן לדבר עם ממשלת האחדות הפלסטינית.

עבאס זכור: מתי נקשיב לעם שלנו, מתי נקשיב לתושבי המדינה שרוצים שלום ומתגעגעים לשלום?

עבאס זכור: למה כל הזמן דוחים את זה?

עבאס זכור: כשהעם רוצה שלום, למה לא מקבלים את בחירת העם שלנו?

עבאס זכור: כן לדבר עם ממשלת האחדות, מספיק לדבר רק על התחמשות ועל טילי "קסאם", לדבר על השלום דרך שולחן המשא-ומתן בין ישראל לבין פלסטין.

עבאס זכור: אני מברך מעל הדוכן הזה את העם הפלסטיני ואת ממשלת העם הפלסטיני, שבחרה באחדות העם, באחדות כל הפלגים הפלסטיניים, שהלכו לכיוון ממשלת אחדות פלסטינית.

עבאס זכור: בזה הם רצו להגיד לישראלים, לממשלת ישראל, שאנחנו הפלסטינים בוחרים בשלום, ואני מקווה שבישראל יקבלו את ההצעה הזאת.

עבאס זכור: תודה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חבר הכנסת חנא סוייד.

קולט אביטל: אחריו – חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

חנא סוייד: גברתי היושבת-ראש, אדוני השר, חברי הכנסת, אני חושב שבהימנעותה ובהתנגדותה של הממשלה להכיר בהתפתחויות שחלו ברשות הפלסטינית, הממשלה הזאת ממשיכה לאבד את הכיוון והדרך.

חנא סוייד: בהתנגדות של הממשלה להכיר ולדבר, להיות מוכנה להידברות עם ממשלת האחדות הלאומית הפלסטינית, נעשית טעות איומה.

חנא סוייד: זאת תהיה אולי טעות שלא יהיה אפשר לתקן מאוחר יותר.

חנא סוייד: ממשלת האחדות הפלסטינית מדברת בצורה ברורה ביותר, שהיא מוכנה להידברות, היא רוצה להיכנס לדיונים, למשא-ומתן עם ממשלת ישראל על השגת שלום, וממשלת ישראל עומדת בסירובה ולא מסכימה לפתוח במשא-ומתן.

חנא סוייד: מדברים על תנאי הקוורטט ואומרים: אם ממשלת האחדות הלאומית הפלסטינית תקיים את תנאי הקוורטט, מדינת ישראל תהיה מרוצה ותפתח במשא-ומתן.

חנא סוייד: אבל אנחנו רואים, שהקוורטט, מדינה-מדינה, החל בנורבגיה, ספרד, צרפת, איטליה, לאט לאט כל מדינות אירופה מצטרפות לכך שצריך לפתוח במשא-ומתן עם הממשלה הפלסטינית.

חנא סוייד: גם בארצות-הברית נשמעים קולות ברורים, אולי נדבר עם חלק מהממשלה הפלסטינית.

חנא סוייד: חשוב לציין שמשא-ומתן עם הממשלה הפלסטינית הנוכחית זה דיבור עם כל העם הפלסטיני.

חנא סוייד: קודם היתה ממשלה של תנועה אחת, ה"חמאס", עכשיו מדברים על ממשלה שמאגדת בתוכה גם את ה"פתח", גם את ה"חמאס", גם את העצמאים, את כל הכוחות המובילים בעם הפלסטיני.

חנא סוייד: לכן, חשוב מאוד לא לפספס את ההזדמנות הזאת.

חנא סוייד: צריך שממשלת ישראל תתפכח ולא תנסה להרוויח זמן.

חנא סוייד: באותה הזדמנות, לא מדובר רק בהידברות עם העם הפלסטיני, אלא צריך לפתוח במשא-ומתן כולל עם העולם הערבי על-פי היוזמה הערבית, כפי שהיא נקראת - היוזמה הסעודית.

חנא סוייד: זאת הזדמנות פז, שכל מדינות העולם הערבי קיבלו החלטה פה-אחד בליגה הערבית, שהן מוכנות לשלום, שלום שמדבר על כל הנושאים הפתוחים בין ישראל למדינות ערב.

חנא סוייד: לכן, אני קורא לממשלה לשמוע, להאזין לקול הקורא, שצריך לפתוח במשא-ומתן מיידי.

חנא סוייד: כל עוד הדבר הזה לא נעשה מפורשות על-ידי ראש הממשלה ושר הביטחון, הממשלה הזאת לא ראויה לאמון הכנסת.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

קולט אביטל: ואחרון הדוברים – חבר הכנסת שי חרמש.

ג'מאל זחאלקה: גברתי היושבת-ראש, רבותי חברי הכנסת, תחילה ברצוני לברך ולקדם בברכה את נציגי הנכים, חולי הפוליו, מחלת שיתוק הילדים, שנמצאים ביציע ובאו לצפות ולהיות נוכחים בהעברת החוק בעניינם בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

ג'מאל זחאלקה: גברתי היושבת-ראש, נמצאים ביציע כמה אנשים מהיישוב שלי, כפר-קרע, אני מכיר אותם מאז היו ילדים.

ג'מאל זחאלקה: כיתה אחת קיבלה חיסון מקולקל, ולאחר החיסון שבא אחריו הם קיבלו את מחלת הפוליו.

ג'מאל זחאלקה: הם נשלחו לבתי-חולים והם חלו בשיתוק ילדים בגלל החיסון.

ג'מאל זחאלקה: לפני כן הם היו ילדים בריאים לגמרי.

ג'מאל זחאלקה: זה קרה גם ביישובים אחרים.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שהגיע הזמן לעשות אתם צדק.

ג'מאל זחאלקה: גברתי היושבת-ראש, הממשלה נאחזת ביחסה לממשלה הפלסטינית החדשה בתנאי הקוורטט.

ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שיש היגיון בתנאי הקוורטט, אבל יש טעות בכתובת.

ג'מאל זחאלקה: אם צריך לדרוש משהו, זה לפנות לממשלת ישראל למלא את התחייבויותיה על-פי הסכמים והתחייבויות שהיא חתמה עליהם.

ג'מאל זחאלקה: ממשלת ישראל התחייבה בהסכמי אוסלו ואחריהם על נסיגה מ-90% מאדמות הגדה המערבית.

ג'מאל זחאלקה: היא נסוגה רק מ-18%.

ג'מאל זחאלקה: ממשלת ישראל התחייבה על מעבר בטוח בין הגדה לרצועה, ואין מעבר בטוח בין הגדה לרצועה.

ג'מאל זחאלקה: ממשלת ישראל התחייבה התחייבות גורפת שלא לנקוט שום צעד חד-צדדי על-פי הסכמי אוסלו, וממשלת ישראל הפירה את התחייבויותיה באופן סדרתי.

ג'מאל זחאלקה: אם הקהילה הבין-לאומית רוצה לעשות צדק, היא צריכה לפנות לצד הכובש, לצד החזק, לצד הקובע את קצב העניינים, שהוא ימלא את התחייבויותיו על-פי ההסכמים החתומים - -

אליהו גבאי: אילו התחייבויות קיימו הפלסטינים?

אליהו גבאי: אילו התחייבויות מילא אבו-מאזן?

ג'מאל זחאלקה: - - ולא לפנות לקורבן, לאנשים שלא יכולים לעבור מעיר לעיר, לאנשים שנתונים בסגר.

ג'מאל זחאלקה: מר שמעון פרס חתם על ההסכם וקיבל פרס נובל; יש לשלול ממנו את פרס נובל לאחר שהוא וממשלתו הפירו באופן סדרתי את כל ההתחייבויות שהם חתמו עליהן.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חבר הכנסת שי חרמש, אחרון הדוברים.

אליהו גבאי: אילו התחייבויות קיימו הפלסטינים?

אליהו גבאי: רק רצח - - -

קולט אביטל: חבר הכנסת גבאי, אני קוראת אותך לסדר.

שי חרמש: גברתי היושבת-ראש הכנסת, כנסת נכבדה, שרים נכבדים, אני מבקש להתייחס לאחת משלוש הצעות האי-אמון, דווקא לזאת שעוסקת בהחרפה ובהצטיידות בנשק טרור בתוככי רצועת-עזה.

שי חרמש: אין ויכוח על הנתונים, אין ויכוח על הממצאים, ודאי שאין ויכוח על התהליך שהולך ומחריף על גבול שדרות ועוטף-עזה.

שי חרמש: הדברים ידועים, לא נסתרים מהעין ולא נעשים במחשך, נעשים לאור יום.

שי חרמש: אבל בואו נבדוק רגע אחד, מציעי הצעת האי-אמון, למה הדברים שלכם מכוונים.

שי חרמש: הרי אין עיניכם נשואות להתחמשות ברצועת-עזה.

שי חרמש: אתם מנסים להחזיר אותנו, בואו נאמר בגלוי, לימי קיץ 2005, לימי ביצוע ההתנתקות בגוש-קטיף.

שי חרמש: מישהו מכם, ולא אחד, ודאי מנסים לומר, לו היינו יושבים שם היום, בתוככי גוש-קטיף, בתוך אותה מדינת "חמאסטן" - - -

צבי הנדל: - - -

שי חרמש: חבר הכנסת , "קסאמים" לא היו יורדים, מרגמות לא היו נופלות, מטענים לא היו מוצבים.

שי חרמש: יקירי, הרי שנינו חיינו משני צדי הקו, לא יום ולא יומיים, ה"קסאמים" נפלו על גוש-קטיף וכפר-דרום כשם שנפלו על שדרות, כשם שנפלו על נחל-עוז, כשם שנפלו על נתיב-העשרה.

שי חרמש: הקורבנות שנגבו בנתיב-העשרה ובשדרות אינם פרי ההתנתקות, זה קרה לפני כן.

שי חרמש: מישהו מכם מנסה לטעת את התחושה ואת המחשבה, שלו היינו יושבים שם היום עם 15,000 תושבים אזרחים, על ציר כיסופים, על כביש מורג, על דרך נצרים - בואו לא נאבד את הזיכרון הקצר שיש לנו ונזכור את המחירים האיומים שגבתה שם ההתיישבות בשנים האחרונות בחיי אזרחים, בחיי חיילים, במשאבים, בכוח-אדם ובאנרגיות שהופנו שלא לצורך.

צבי הנדל: מותר לבקש סליחה.

שי חרמש: סליחה מבקשים על דברים שחוטאים, לא על דברים שנעשו בשיקול דעת ונעשו לעניין.

שי חרמש: מי שמציע היום פתרון שבו מאבק מזוין, כוחני בלבד, ודרישה לחזור חזרה אל בורות המים, אל גוש-קטיף, ובזה להחזיר את הביטחון, נדמה לי שקצת השתבש בזיכרון ההיסטוריה.

שי חרמש: אמת, המצב בגבול רצועת-עזה מחריף, כוחו של ה"חמאס" גובר, הוא לא גובר כי פינינו; לא בגלל שפינינו צמחה "חמאסטן".

צבי הנדל: הם לא עלו לשלטון בגללנו.

קולט אביטל: חבר הכנסת הנדל.

שי חרמש: חבר הכנסת צבי הנדל, לא מפני שיצאנו מעזה עלתה ממשלת "חמאס".

שי חרמש: ממשלת "חמאס" עלתה על חורבותיה של שחיתות של ממשלת פלסטין הקודמת, מסיבות פנימיות שאין להן דבר וחצי דבר עם העניין הזה.

שי חרמש: אבל היות שצריך לתת תשובה, חבר הכנסת הנדל, על המציאות הקיימת היום על גבול רצועת-עזה, נדמה לי שיותר מכל אחד פה יכולים רק שר הביטחון ואני להעיד על המציאות הזאת.

שי חרמש: אני יכול לומר דבר אחד, התשובה לא ניתנת ב"בום טראח", באגרוף ברזל בלבד.

שי חרמש: לצד אגרוף חכם, נבון - - -

בנימין אלון: אתה נאיבי.

שי חרמש: חבר הכנסת בני אלון, אינני מהנאיבים שמציעים לעשות שלום עם ממשלת "חמאס".

בנימין אלון: אתה כן מהנאיבים.

שי חרמש: את זה אי-אפשר להדביק לי, באמת שלא, ומהספסל מאחור יכול להעיד חבר הכנסת הנדל, שזאת לא דעתי.

קולט אביטל: נא לסיים.

שי חרמש: הפתרון להתמודדות עם האיום לאורך גבול רצועת-עזה צריך להימצא בשלושה מפלסים בו-זמנית: 1.

שי חרמש: אגרוף חכם ונחוש, סיכול ופגיעה במוקדי האיום; 2.

שי חרמש: פתרון שלא יחמיץ שום הזדמנות להידברות - היוזמה הסעודית איננה דבר שצריך לדחות על הסף.

שי חרמש: חייבים לבוא עם תנאים משלנו.

שי חרמש: לא נאמר שכל מה שנכתב ביוזמה הוא הסיום, זה בסך הכול הפתיח; 3.

שי חרמש: לא פחות חשוב, מאמץ מתמשך לחזק את האוכלוסייה, זאת שיושבת לאורך הקו, זאת שיושבת בשדרות, זאת שיושבת לאורך הגבול; לחזק אותה כלכלית, למגן אותה, לתת לה תעסוקה, לתת לה השכלה, לתת לה חינוך, לתת לה תקווה; לתת אפשרות, שגם במציאות הקשה לאורך גבול רצועת-עזה כרגע, יש תקווה, יש סיכוי ויש כוח שמגבה ועומד מאחורי הלוחמים האזרחים שעומדים לאורך הקו.

שי חרמש: אני מודה לכם ואני קורא להסיר את הצעת האי-אמון.

שי חרמש: תודה רבה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: אנחנו עוברים לשלב ההצבעה.

קולט אביטל: אני מבקשת לסגור דלתות.

קולט אביטל: נא לשבת.

קולט אביטל: אדוני השר לעניינים אסטרטגיים, נא לשבת.

קולט אביטל: אדוני סגן שר הביטחון.

קולט אביטל: אנחנו עוברים להצבעה על שלוש הצעות האי-אמון.

קולט אביטל: תחילה נצביע על הצעת סיעות האיחוד הלאומי - מפד"ל ויהדות התורה להביע אי-אמון בממשלה בשל ההתחמשות המואצת ברצועת-עזה והאיום בשיגור טילי "קסאם" אל קריית-גת.

קולט אביטל: אני עוברת להצבעה.

קולט אביטל: נא להצביע.

קולט אביטל: הצבעה מס' 1 בעד הצעת סיעות האיחוד הלאומי - מפד"ל - יהדות התורה להביע אי-אמון בממשלה – 17 נגד – 57 נמנעים – 7 הצעת סיעות האיחוד הלאומי - מפד"ל - יהדות התורה להביע אי-אמון בממשלה לא נתקבלה.

קולט אביטל: בעד - 17, התנגדו - 57, נמנעו שבעה.

קולט אביטל: אני קובעת שהצעת האי-אמון של סיעות האיחוד הלאומי – מפד"ל - יהדות התורה לא התקבלה.

קולט אביטל: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת סיעת הליכוד להביע אי-אמון בממשלה בשל הקיצוץ בפרויקט שיקום השכונות.

קולט אביטל: נא להצביע.

קולט אביטל: הצבעה מס' 2 בעד הצעת סיעת הליכוד להביע אי-אמון בממשלה – 25 נגד – 54 נמנעים – 1 הצעת סיעת הליכוד להביע אי-אמון בממשלה לא נתקבלה.

קולט אביטל: בעד - 25, נגד - 54, נמנע אחד.

קולט אביטל: אני קובעת שהצעת האי-אמון של סיעת הליכוד לא התקבלה.

קולט אביטל: נעבור להצבעת ההצעה השלישית, של סיעות חד"ש, רע"ם-תע"ל ובל"ד להצביע אי-אמון בממשלה בשל מדיניותה בתחום החברתי, הכלכלי והמדיני.

קולט אביטל: נא להצביע.

קולט אביטל: הצבעה מס' 3 בעד הצעת סיעות חד"ש - רע"ם-תע"ל - בל"ד להביע אי-אמון בממשלה – 9 נגד – 55 נמנעים – 16 הצעת סיעות חד"ש - רע"ם-תע"ל - בל"ד להביע אי-אמון בממשלה לא נתקבלה.

קולט אביטל: בעד - 9, התנגדו - 55, נמנעים – 16.

קולט אביטל: אני קובעת שהצעת האי-אמון לא עברה.

קולט אביטל: ["דברי הכנסת", חוב' כ', עמ' 7407.

קולט אביטל: ]

קולט אביטל: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק הכנסת (תיקון מס' 23) (צמצום מספר החברים בוועדות הכנסת הקבועות).

קולט אביטל: הצבעה בלבד.

קולט אביטל: נא להצביע.

קולט אביטל: הצבעה מס' 4 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 37 נגד – 38 נמנעים – 1 הצעת חוק הכנסת (תיקון מס' 23) (צמצום מספר החברים בוועדות הכנסת הקבועות), התשס"ז–2007, לא נתקבלה.

קולט אביטל: ובכן, בעד - 37, נגד - 38, נמנע אחד.

קולט אביטל: אני קובעת שהצעת החוק לא התקבלה.

קריאות: ההצבעה לא נקלטה.

קולט אביטל: אוקיי.

קולט אביטל: נעשה הצבעה חוזרת.

אהוד אולמרט: לא.

רוני בר-און: בוועד הבית עושים הצבעה חוזרת.

רוני בר-און: לא משנים הצבעה.

רוני בר-און: חברים, מכיוון שהיו הרבה מחברי הכנסת – אגף שלם – שלא הספיקו להצביע, נעשה הצבעה חוזרת.

יצחק כהן: אין דבר כזה.

קריאות: מה פתאום?

קולט אביטל: אז לא תהיה הצבעה חוזרת.

קולט אביטל: הודעה ליושבת-ראש ועדת הכנסת.

): תודה רבה.

): גברתי היושבת-ראש, רבותי השרים, כמה הודעות לוועדת הכנסת; גברתי היושבת-ראש, להודעה הראשונה שלי נדרשים הצבעה ואישור המליאה.

): המלצת ועדת הכנסת למינוי סגן ליושבת-ראש הכנסת; בהתאם לסעיף 1 לתקנון הכנסת ובהתאם לנוהג ולנוהל המקובלים, ועדת הכנסת מציעה לכנסת לבחור בחבר הכנסת יולי יואל אדלשטיין לתפקיד סגן יושבת-ראש הכנסת במקום חבר הכנסת גדעון סער, שהתפטר מתפקידו.

): נדרש לכך אישור המליאה.

): אודה לך אם אוכל להצביע מכאן.

קולט אביטל: אנו עוברים אפוא להצבעה על הודעת יושבת-ראש ועדת הכנסת.

קולט אביטל: נא להצביע.

קולט אביטל: מי בעד?

קולט אביטל: מי נגד?

קולט אביטל: הצבעה מס' 5 בעד הצעת ועדת הכנסת – 55 נגד – 1 נמנעים – 1 הצעת ועדת הכנסת לבחור את חבר הכנסת יולי יואל אדלשטיין לסגן ליושבת-ראש הכנסת נתקבלה.

קולט אביטל: בעד – 55, מתנגד אחד ונמנע אחד.

קולט אביטל: אני קובעת שהצעתך התקבלה.

): אני מבקשת להוסיף גם את קולי להצבעה.

קולט אביטל: בעד – 56.

): גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מודיעה בזאת על חילופי אישים בוועדת הכנסת, מטעם סיעת ישראל ביתנו: במקום חברת הכנסת ליה שמטוב יכהן חבר הכנסת רוברט אילטוב.

): הודעה נוספת: ועדת הכנסת קבעה כי הוועדות שלהלן ידונו בהצעות חוק לשם הכנתן לקריאה ראשונה: ועדת הכספים תדון בהצעת חוק מימון מפלגות (תיקון – מימון פעילות הסיעות בכנסת), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת וקבוצת חברי הכנסת; ועדת החינוך, התרבות והספורט תדון בהצעת חוק זכויות המורה, התשס"ז-2007, הצעתה של חברת הכנסת .

): תודה.

קולט אביטל: תודה.

קולט אביטל: [מס' כ/110; "דברי הכנסת", חוב' ג', עמ' 3392; נספחות.

קולט אביטל: ]

קולט אביטל: אני מבקשת לפנות אל שר האוצר.

קולט אביטל: אדוני השר, נמצאים אתנו כאן נציגי הנכים, האם יש אפשרות - - -

אברהם הירשזון: לא.

קולט אביטל: אמרת שלא?

קולט אביטל: זה ייקח בדיוק שלוש דקות.

קולט אביטל: חברי חברי הכנסת, אני מבקשת את שימת לבכם.

קולט אביטל: יש לנו אפשרות להצביע על חוק הפוליו עכשיו.

קולט אביטל: שר האוצר מוכן לעשות זאת אם אלה שהגישו הסתייגויות מוכנים להסיר את הסתייגויותיהם.

קולט אביטל: אקרא מהר את רשימת המסתייגים, ואם אתם מורידים את ההסתייגויות נוכל להצביע בעוד שלוש דקות.

קולט אביטל: חבר הכנסת בשארה, אתה מוכן להסיר את ההסתייגות?

קולט אביטל: תודה.

קולט אביטל: חבר הכנסת אלדד?

קולט אביטל: תודה.

קולט אביטל: חבר הכנסת רן כהן - אינו נמצא.

קולט אביטל: חבר הכנסת רביץ, אתה מוכן להסיר?

קולט אביטל: חברת הכנסת לנדבר?

קולט אביטל: חבר הכנסת אזולאי?

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: אדוני השר, אנו עוברים להצבעה על חוק פיצוי לנפגעי פוליו.

קולט אביטל: אנו עוברים להצבעה, כי כולם הסירו את ההסתייגויות.

קולט אביטל: זה תקציבי?

קולט אביטל: בסדר.

קולט אביטל: אנו צריכים רוב של 50.

קולט אביטל: אני מבקשת מיושב-ראש הוועדה להציג את הצעת החוק.

קולט אביטל: בבקשה, חבר הכנסת שרוני.

משה שרוני: גברתי היושבת-ראש, מכובדי ראש הממשלה, מכובדי השרים, חברי הכנסת, יום זה הוא יום גדול, קריאה שנייה וקריאה שלישית של הצעת חוק פיצוי לחולי פוליו.

משה שרוני: אני מתכבד להציג לפניכם את הצעת חוק פיצוי לנפגעי פוליו, התשס"ז-2007, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

משה שרוני: הצעת החוק התקבלה בקריאה ראשונה בכנסת השש-עשרה, אך עקב פיזורה לא הושלמו הליכי חקיקת החוק, ובכנסת השבע-עשרה הוחל על הצעת החוק דין רציפות.

משה שרוני: מטרת החוק המוצע היא לפצות את נפגעי פוליו – מי שלקו בישראל במחלת שיתוק ילדים, ובכך לבטא את מחויבותה של מדינת ישראל כלפיהם.

משה שרוני: ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בראשותי קיימה כמה דיונים בהצעת חוק זו, ובמהלכם שבה ועלתה שאלת אחריותה של המדינה למצבם של נפגעי פוליו.

משה שרוני: הוועדה שמעה עדויות מפי נפגעים על הסבל שהיה מנת חלקם לאחר שלקו במחלה, חלק ממנו עקב טיפולים רפואיים כושלים ותנאים סניטריים ירודים ששררו כאן בראשית ימי המדינה.

משה שרוני: עם זאת, שאלת אחריותה של המדינה להתפשטות המחלה ולטיפול הרפואי בנפגעים לא נבדקה בידי גורם מקצועי בלתי תלוי, שכן הוועדה לא קיבלה את המלצתי למנות ועדה ציבורית שתבחן לעומק את שאלת אחריות המדינה.

משה שרוני: אף-על-פי-כן החליטה הוועדה כי על המדינה מוטלת אחריות ציבורית למצבם של נפגעי פוליו, שרבים מהם סובלים היום מהחמרה מאוחרת של המחלה – פוסט-פוליו - המתבטאת בירידה בתפקוד ובהופעת סימפטומים חדשים, כגון חולשת שרירים, כאבי שרירים ותשישות.

משה שרוני: על כן, מוצע לקבוע כי נפגע פוליו לעניין החוק יהיה תושב ישראל אשר לקה בישראל במחלת שיתוק ילדים ונקבעו לו אחוזי נכות בשל המחלה, כמפורט בחוק המוצע.

משה שרוני: כדי להגיע להסכמה על הסדרי הפיצוי לנפגעי פוליו הקמתי צוות משנה, שמשמשים בו חברי הוועדה, והחלטותיו של צוות זה הניחו את הבסיס להצעת החוק המונחת לפניכם.

משה שרוני: בהתאם לכך מוצע לקבוע, כי נפגע פוליו שעקב מחלתו נגרמה לו נכות יציבה יקבל מהמדינה פיצוי חד-פעמי בהתאם לאחוזי הנכות שנקבעו לו: נפגע פוליו שאחוזי נכותו נמוכים מ-75% יקבל פיצוי בסך 50,000 ש"ח, נפגע פוליו שנקבעו לו אחוזי נכות בין 75% ל-94% יקבל פיצוי בסך 100,000 ש"ח, ונפגע פוליו שנקבעו לו 95% נכות או יותר יקבל פיצוי בסך 120,000 ש"ח.

משה שרוני: נוסף על כך, יקבלו נפגעי פוליו קצבה חודשית, שסכומה המרבי הוא 50% מהשכר הממוצע במשק, בהתאם לאחוזי הנכות שנקבעו להם.

משה שרוני: נפגע פוליו שנקבעו לו אחוזי נכות נמוכים מ-20% יקבל מענק במקום קצבה חודשית.

משה שרוני: לעניין הוועדות הרפואיות שידונו בתביעות של נפגעי פוליו החליטה הוועדה לאמץ את המנגנון הקיים במוסד לביטוח לאומי, כך שרופא מוסמך או ועדה רפואית לעררים, הדנים בתביעות לקצבת נכות מכוח חוק הביטוח הלאומי, ידונו בתביעות של נפגעי פוליו ויקבעו אם התובע לקה במחלת הפוליו, אם הוא חלה בה בישראל ומהם אחוזי הנכות הנובעים מהמחלה.

משה שרוני: לעניין זה, אחוזי הנכות ייקבעו על-פי רשימת הליקויים החלים על תביעות של נפגעי עבודה, שכן רשימה זו רחבה יותר מרשימת הליקויים המשמשת בתביעות לקצבת נכות כללית.

משה שרוני: במקרה שמצבו הבריאותי של התובע אינו יציב, מוצע לאפשר לרופא מוסמך או לוועדה הרפואית לעררים לקבוע את אחוזי הנכות של התובע לתקופה מוגבלת של שנתיים לכל היותר.

משה שרוני: רופא מוסמך או הוועדה הרפואית יקבעו אם חל שינוי במצבו הבריאותי של התובע עקב המחלה, ואם יש צורך, עקב שינוי זה, לעדכן את אחוזי הנכות שנקבעו לו.

משה שרוני: השיתוק שמחלת הפוליו גורמת מתבטא במקרים רבים בפגיעה בגפיים התחתונות, ומסיבה זו יש נפגעי פוליו שהוכרו להם אחוזי מוגבלות בניידות מכוח הסכם הניידות.

משה שרוני: על כן החליטה הוועדה כי נפגע פוליו שנקבעו לו אחוזי מוגבלות בניידות כאמור יהיה רשאי להחליט כי תשלומים מכוח החוק המוצע יחושבו בהתאם לאחוזי המוגבלות בניידות שנקבעו לו בשל מחלת הפוליו, ולא על-פי אחוזי הנכות שקבעו הרופא המוסמך או הוועדה הרפואית לעררים.

משה שרוני: כמו כן, רבים מנפגעי פוליו נבדקו בעבר במוסד לביטוח לאומי ונקבעו להם אחוזי נכות או אחוזי מוגבלות בניידות בשל מחלה זו.

משה שרוני: על כן, מוצע לאפשר לרופא המוסמך או לוועדה הרפואית לקבוע את אחוזי הנכות של התובע לעניין החוק המוצע על סמך בדיקות קודמות אלה – בלי לבדוק אותו שוב.

קולט אביטל: נא לסיים.

משה שרוני: בשנים שחלפו מאז לקו במחלת הפוליו נאלצו הנפגעים לשאת בעלויות כספיות רבות בשל טיפול רפואי, אביזרים רפואיים ומכשור רפואי - -

קולט אביטל: נא לסיים.

משה שרוני: - - בין השאר עקב ההחמרה המאוחרת.

משה שרוני: על כן, מוצע להסמיך את שר הבריאות, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, לקבוע הוראות לעניין השתתפות המדינה במימון שירותי בריאות כאמור לנפגעי פוליו.

קולט אביטל: נא לסיים.

משה שרוני: אנשים אלה מחכים 50 שנה – אני מבקש עוד דקה.

משה שרוני: כאמור, החוק המוצע מכיר במחויבותה של המדינה לנפגעי פוליו שחלו בישראל, ועל כן, ההסדר המוצע בחוק אמור להיות הסדר ממצה לעניין מתן פיצוי לנפגעי פוליו.

משה שרוני: בהתאם לכך, מוצע לקבוע כי אדם שהגיש תביעה לפי החוק המוצע לא יוכל להגיש תביעה לבית-משפט לפי פקודת הנזיקין או לפי חוק ביטוח נפגעי חיסון, התש"ן-1989, בשל עילות המנויות בחוק המוצע.

משה שרוני: נוסף על כך, מוצע לקבוע מנגנון של קיזוז, כך שאם נפגע פוליו קיבל פיצויים מהמדינה מכוח תביעה שהגיש כאמור, המדינה תהיה רשאית לנכות את סכומי הפיצויים ששילמה מסכומי התשלומים שאותו נפגע זכאי לקבל לפי החוק המוצע.

קולט אביטל: אני מבקשת לסיים, חבר הכנסת שרוני.

משה שרוני: חברי הכנסת, להצעת החוק המונחת לפניכם הוגשו כמה הסתייגויות, שנועדו להרחיב את תחולת החוק גם על מי שחלו במחלת הפוליו מחוץ לישראל.

משה שרוני: קבלת ההסתייגויות האלה תשמיט את הבסיס העקרוני שהצעת החוק מונחת עליו, שעניינו, כפי שציינתי, הכרת המדינה במחויבותה כלפי נפגעי פוליו שנפגעו בישראל וקביעת הסדרי פיצוי הנובעים מהכרה זו.

משה שרוני: על כן, אני קורא לכם להצביע בעד הצעת החוק בנוסח שאישרה הוועדה ולדחות את כל ההסתייגויות.

משה שרוני: אני רוצה להודות לראש הממשלה, לשר האוצר, לכל חברי הממשלה, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות ולוועדת המשנה שלה.

משה שרוני: אני רוצה להודות גם ליועצת המשפטית ג'ודי וסרמן ולמנהלת הוועדה.

קולט אביטל: עוד לא הצביעו.

משה שרוני: אל תדאגי, כולם יצביעו.

משה שרוני: תודה רבה.

קולט אביטל: כיוון שאין הסתייגויות אנו עוברים ישר להצבעה.

קולט אביטל: נא להצביע על החוק בקריאה שנייה.

קולט אביטל: מי בעד?

קולט אביטל: מי נגד?

קולט אביטל: הצבעה מס' 6 בעד סעיפים 1–14 – 75 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–14 נתקבלו.

קולט אביטל: בעד – 75, אין מתנגדים ואין נמנעים.

קולט אביטל: מוסיפים את קולות שר האוצר, ראש הממשלה ושר הביטחון.

קולט אביטל: מוסיפים את חברי הכנסת חסון ושרוני.

קולט אביטל: בסדר.

קולט אביטל: כולם בעד.

קולט אביטל: אנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

קולט אביטל: נא להצביע.

קולט אביטל: הצבעה מס' 7 בעד החוק – 83 נגד – אין נמנעים – אין חוק פיצוי לנפגעי פוליו, התשס"ז–2007, נתקבל.

קולט אביטל: 83 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

קולט אביטל: כל הכבוד, תודה רבה.

קולט אביטל: אני מבקשת מחבר הכנסת לבוא ולהודות.

עזמי בשארה: גברתי היושבת-ראש, אדוני ראש הממשלה, חברי הכנסת, הרגע תם מסע של שנתיים וחצי שנכללה בו הרבה עבודת לובי ושדלנות בכנסת אבל גם הרבה עבודה ציבורית ועבודת מחקר.

עזמי בשארה: זה הכתר של פעילות החקיקה שלי.

עזמי בשארה: מבחינתי האישית יש מעט רגעים כאלה בכנסת; לא מדובר בחוק פוליטי או לאומי, אלא בחוק חברתי, שנועד לסייע לאנשים חלשים שמצאו להם כמה חברי כנסת – ולא רק אני, הרבה מחברי הכנסת – שידברו בשמם.

עזמי בשארה: זה יום טוב לפרלמנט הישראלי.

עזמי בשארה: אני רוצה להזכיר גם את חברי מהכנסת הקודמת, שעזרו לי מאוד, וגם מהכנסת הזאת.

עזמי בשארה: איפה חבר הכנסת ליצמן?

עזמי בשארה: צריך לזכור אותו – שהיה בוועדת הכספים בכנסת הקודמת.

עזמי בשארה: חבר הכנסת שרוני בוועדת הרווחה עזר מאוד, אפילו האדיקות שלו וההתעקשות שלו על דברים מסוימים בסופו של דבר הועילו, מכיוון שהחוק נעשה כך יותר מבוסס מבחינת ההיגיון המשפטי הפנימי שלו.

עזמי בשארה: אני רוצה להודות גם לג'ודי, היועצת המשפטית של הוועדה, שלפעמים התרגזנו עליה, כי מאוד התלהבנו, אבל בסופו של דבר מה שהיא הציעה היה מאוד חשוב להיגיון המשפטי של החוק.

עזמי בשארה: אני לא רוצה להרחיב בדברי התודה, התחייבתי לשר הירשזון שלא אאריך.

עזמי בשארה: אני רוצה להגיד לשר, שלמרות התנגדות הממשלה, בכל פעם הצבעתם בעד.

עזמי בשארה: הפעם לא רק הצבעתם בעד, אלא הסכמתם לפני ההצבעה.

עזמי בשארה: אגב, אף פעם הממשלה לא הצביעה נגד בכל הקריאות; היא החליטה נגד והצביעה בעד בכל פעם.

עזמי בשארה: הפעם היא גם החליטה בעד, וזה טוב.

עזמי בשארה: אני רוצה להודות לכם על כך.

עזמי בשארה: אנחנו מחויבים לכל מה שאמרתם, גם מבחינה ציבורית.

עזמי בשארה: אם אנחנו רוצים אחריות ופיצוי של מדינת ישראל, היא יכולה להיות אחראית לאלה שחלו בתחומה.

עזמי בשארה: כל דבר אחר אפשר להסדיר בתקנות בעתיד, אבל מבחינת ההיגיון של החוק חשבנו – או זה או בלי חוק, ולכן החלטנו בעד.

עזמי בשארה: ההיגיון הזה של החוק – שהוא יבטיח פיצוי לאלה שחלו במדינת ישראל.

עזמי בשארה: גם לעניין התשלום החד-פעמי, אני רוצה להזכיר לכם את חבר הכנסת צ'יטה כהן – הוא לא נמצא פה.

עזמי בשארה: הוא צירף הצעת חוק דומה להצעה שלי, שיש בה רק תשלום חד-פעמי.

עזמי בשארה: אנחנו, בהתייעצות עם ארגוני הנכים, חשבנו שהקצבה החודשית יותר נכונה.

עזמי בשארה: התשלום החד-פעמי יינתן בתחילת השנה הבאה, תחילת שנת 2008.

עזמי בשארה: אני התחייבתי שנסכים עם שר האוצר, וממילא שר העבודה והרווחה, אישית, יוציא את התקנות.

עזמי בשארה: גברתי, אני חייב להודות ליהודה דורון, לשמעון יאיר ולכל שאר נציגי ארגוני הנכים.

עזמי בשארה: אני לא אזכיר אתכם בשמות, אבל בלעדיכם העבודה לא היתה מתקדמת.

עזמי בשארה: גם לאחמד טיארה, לעבד-אלרחים חמודה ולשאר החברים מהמגזר הערבי, שפעלו בשיתוף פעולה עם חבריהם בארגוני הנכים.

עזמי בשארה: זאת היתה עבודה משותפת נהדרת בכנסת.

עזמי בשארה: אני רוצה להודות לכל חברי הכנסת שהצביעו בעד.

עזמי בשארה: תודה רבה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: אדוני, שר האוצר, בבקשה.

קולט אביטל: לפני כן, הודעה למזכיר.

קולט אביטל: לפני כן, הודעה למזכיר.

אריה האן: ברשות יושבת-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו על שולחן הכנסת – לקריאה ראשונה: הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 154 והוראת שעה) (מענק מס), התשס"ז–2007; הצעת חוק העיריות, התשס"ז–2007.

אריה האן: לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק לתיקון פקודת המועצות המקומיות (מס' 47), התשס"ז–2007, שהחזירה הוועדה לענייני ביקורת המדינה.

אריה האן: תודה רבה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: הודעה קצרה לחבר הכנסת יצחקי.

אביגדור יצחקי: גברתי היושבת-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני חושב שהיום הזה הוא יום חג לא רק לחולי פוליו, אלא לכנסת כולה, שהצביעה פה-אחד בעד החוק הזה, למרות עלותו הכספית, שהיא לא קטנה.

אביגדור יצחקי: אני חושב שגם ראש הממשלה וגם שר האוצר עשו מאמץ כביר למצוא מקורות לחוק הזה, והבינו את האחריות שלקחו על עצמם, ובכלל זה כל המשא-ומתן עם יושב-ראש הוועדה ועם מציעי החוק וכל מה שקשור בזה.

אביגדור יצחקי: זה רק מראה שאם הכנסת וממשלת ישראל רוצות לעשות מעשה נכון – הן יכולות.

אביגדור יצחקי: תודה רבה.

אביגדור יצחקי: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/291).

אביגדור יצחקי: ]

אביגדור יצחקי: הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 154 והוראת שעה) (מענק מס), התשס"ז–2007 [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/142).

אביגדור יצחקי: ]

קולט אביטל: אנחנו עוברים להצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי, פנסיה חובה, הפחתת שיעורי המס ותיקוני חקיקה), התשס"ז-2007.

קולט אביטל: שר האוצר, נא להציג.

קולט אביטל: זה דיון משולב, ואחריו נשמע את הצעת החוק של חבר הכנסת סילבן שלום.

אברהם הירשזון: גברתי היושבת-ראש, רבותי חברי הכנסת, היום מובאת לפניכם להצבעה בקריאה ראשונה הצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום הפערים החברתיים (מס הכנסה שלילי, פנסיה חובה, הפחתת שיעורי ותיקוני חקיקה), התשס"ז-2007.

אברהם הירשזון: החוק המוצע מיועד ליישם, הלכה למעשה, את תוכנית הממשלה לצמצום הפערים בחברה הישראלית.

אברהם הירשזון: כלכלה בריאה אינה יכולה להתקיים לאורך זמן במצב שבו חלק לא מבוטל מהאוכלוסייה אינו שותף להצלחה.

אברהם הירשזון: רבותי חברי הכנסת, בשנה האחרונה נבלמה ההידרדרות החברתית של השנים האחרונות.

אברהם הירשזון: על-פי דוח העוני האחרון שפרסם המוסד לביטוח לאומי, ניכרת יציבות בתחולת העוני בקרב משפחות וילדים וירידה נוספת בתחולת העוני בקרב קשישים.

אברהם הירשזון: אולם מגמה זו אינה מספיקה.

אברהם הירשזון: כיום, לאחר הבלימה, מטרתנו היא ליצור את נקודת הפיתול בהתפתחות העוני ולחולל מהפכה בנושא הזה.

אברהם הירשזון: בצד הסיוע לקבוצות אוכלוסייה שאינן יכולות לצאת לעבודה עלינו למקד את מאמצינו בגורם העיקרי לעוני: שיעור ההשתתפות הנמוך בכוח העבודה.

אברהם הירשזון: הפתרון ארוך-הטווח של בעיית העוני הוא ברור - עבודה.

אברהם הירשזון: על בסיס הנחה זו נבנתה תוכנית שהממשלה קיבלה בתחילת חודש פברואר השנה, והחלקים הרלוונטיים מובאים לאישורכם במסגרת הצעת החוק המונחת לפניכם היום.

אברהם הירשזון: זוהי תוכנית כוללת, המורכבת מחמישה מסדים, אשר יחד, ורק יחד, יביאו לשינוי אמיתי בשיעור ההשתתפות בשוק העבודה, להגדלת ההכנסה הפנויה של העובדים ברמות השכר הנמוכות, ועקב כך למפנה אמיתי במגמת העוני במדינת ישראל.

אברהם הירשזון: מדובר בתוכנית חשובה מאין כמוה, שבמסגרתה נשקיע כמיליארד ו-300 מיליון ש"ח בעידוד אנשים לצאת לעבודה ובצמצום תחולת העוני בקרב משפחות עובדות עם ילדים.

אברהם הירשזון: זיהינו חמישה מניעים עיקריים: גובה השכר בהווה, ביטחון פנסיוני לעתיד, הבטחת זכויות העובד, השגחה על הילדים וחלוקה שוויונית וצודקת של נטל המס.

אברהם הירשזון: בהצעת החוק מיושמים שלושה נדבכים עיקריים של התוכנית השלמה, הנזכרים גם בשם החוק: הנהגת מס הכנסה שלילי, החלת פנסיה חובה לעובדים והפחתת שיעורי המס.

אברהם הירשזון: אשר לצעדים האחרים קיבלה הממשלה החלטות, והן מיושמות בימים אלה.

אברהם הירשזון: במענה על הצורך בהגדלת ההכנסה הפנויה בחרנו בתוכנית של מס הכנסה שלילי.

אברהם הירשזון: זוהי בשורה אמיתית לציבור.

אברהם הירשזון: כל אדם שהכנסת העבודה שלו גדולה מ-1,725 ש"ח לחודש יקבל זיכוי אישי לפי גובה הכנסתו, עד להכנסה של 5,200 ש"ח – או 5,700 ש"ח – לפי מספר הילדים.

אברהם הירשזון: יצרנו – זאת הפעם הראשונה – מודל דינמי שיוצר תמריץ אמיתי לאזרחי המדינה להשתתף בשוק העבודה.

אברהם הירשזון: אבל לא די בכך שנבטיח לעובדים פרנסה מכובדת בהווה; חובתנו לדאוג לכך שעתידם הכלכלי יובטח גם הוא.

אברהם הירשזון: רבות דובר בשנים האחרונות על פנסיה חובה לכל עובד.

אברהם הירשזון: היום אנו משלימים מהלך זה.

אברהם הירשזון: גברתי היושבת-ראש, מבחינתי זאת השלמת מעגל אישי של הצעת חוק שיזמתי עם חברים אחרים בוועדת הכספים כאשר עמדתי בראשה.

אברהם הירשזון: אני שמח להשלים היום את המהלך.

אברהם הירשזון: בהצעת החוק המונחת לפניכם נקבע בלשון פשוטה, בסעיף 35, עקרון העל המנחה אותנו בנושא זה: על כל עובד יחול הסדר פנסיוני.

אברהם הירשזון: לצד הקביעה העקרונית הברורה עמד לנגד עינינו הרצון להקטין את מעורבות הממשלה בהסכמי השכר הקיבוציים במשק.

אברהם הירשזון: לפיכך, ומתוך רצון לאזן בין חובתנו להבטיח פנסיה לכל עובד ובין הרצון שלא להתערב שלא לצורך ביחסי העבודה, אנו מציעים לתת לארגוני העובדים ולמעבידים פסק זמן עד סוף שנת 2008 להגיע להסכמה על ההסדר הפנסיוני הקצבתי המתאים להם.

אברהם הירשזון: אגב, באותה שנה גם יחול גם מס הכנסה שלילי בכל חלקי הארץ – כי הוא מדורג לשלוש שנים, ולכן לכל עובד גם יהיה ממה לשלם את חלקו.

אברהם הירשזון: לאחר מכן תקבע הממשלה הסדרים פנסיוניים שיחולו על כל סוגי העובדים, על בסיס ההסדרים וההסכמים שנקבעו או בשינוי ובהתאמה שלהם.

אברהם הירשזון: כך נבטיח שמ-1 בינואר 2010 אומנם נוכל להגיד כי על כל עובד חל הסדר פנסיוני.

אברהם הירשזון: רבותי, חברות וחברי הכנסת, הנדבך השלישי של תוכנית הממשלה הוא הבטחת זכויות העובדים אל מול מעסיקיהם.

אברהם הירשזון: המהלך הזה, של העלאת שכר המינימום, שנעשה בהנהגת הממשלה הקיימת, הוא מהלך צודק ששנים רבות לא נעשה כמותו במדינת ישראל.

אברהם הירשזון: אבל לצערי, ללא אכיפה אמיתית המהלך החשוב הזה יורד לטמיון.

אברהם הירשזון: בלא אכיפה אמיתית גם מס הכנסה שלילי שניתן לכל עובד ינוצל בידי המעבידים להורדת שכר.

אברהם הירשזון: לזה לא ניתן יד.

אברהם הירשזון: המענה על כך הוא חד וברור: אכיפה.

אברהם הירשזון: במסגרת התוכנית, ובשיתוף פעולה מלא עם שר התמ"ת וסגן ראש הממשלה אלי ישי, מתגבשת בימים אלה – על-פי החלטת הממשלה – תוכנית, בעלות כוללת של 25 מיליון ש"ח, לאכיפה מוגברת של חוקי העבודה, ובראשם חוק שכר מינימום.

אברהם הירשזון: הנדבך הרביעי של התוכנית מטפל בחסם נוסף של השתתפות בכוח העבודה: הצורך במסגרות השגחה לילדים בשעות העבודה של האם העובדת.

אברהם הירשזון: הממשלה החליטה להגדיל במידה ניכרת את היצע מעונות-היום והצהרונים לילדי נשים עובדות.

אברהם הירשזון: בכוונתנו להשקיע בצעד זה כ-200 מיליון ש"ח, שיממנו 30,000 שוברים נוספים לפתרונות השגחה, הן במעונות והן בצהרונים.

אברהם הירשזון: אבל לא פחות חשוב מהתמריצים הישירים שהמדינה נותנת לעובדים הוא הנדבך האחרון של התוכנית: חלוקה צודקת של נטל המס.

אברהם הירשזון: רבות דובר בסוגיית שווי השימוש ברכב; אני יודע שהדעות בנושא זה חלוקות.

אברהם הירשזון: אבל בעיני מדובר לא רק בתיקון של עיוות מס, אלא בצעד חשוב לקראת חלוקה שוויונית יותר של נטל המס.

אברהם הירשזון: מדובר במהלך חברתי מאין כמוהו, אשר יובא לדיון בוועדת הכספים לאחר הקריאה הראשונה; העיוות שנוצר במשק הישראלי, המצב שבו רק כעשירית מהשכירים – רק משום שהם מקבלים רכב מהמעסיק – נהנים מהטבות מס, והשאר, 90%, מממנים את ההטבה הזאת, אינו צודק בעיני.

אברהם הירשזון: בכוונתי לתקן את העיוות הזה – לא כדי להעשיר את קופת המדינה, אלא כדי להחזיר את הכספים – במישרין – לכל אזרחי מדינת ישראל, בהדגשת העובדים מהמעמד הבינוני.

אברהם הירשזון: במסגרת הצעת החוק שלפני

אברהם הירשזון: כם אנו כבר מייעדים את ההגדלה בתקבולי המסים להפחתת שיעורי המס בשלוש מדרגות המס הנמוכות – ורק בהן.

אברהם הירשזון: גברתי היושבת-ראש, רבותי חברי הכנסת, בסיום דברי אני רוצה להודות לראש הממשלה ולנציגי משרדו על התמיכה שנתנו לנו.

אברהם הירשזון: אני יודע עד כמה צמצום הפערים החברתיים חשוב לראש הממשלה, ואני בטוח כי יחד נמשיך להוביל לשינוי אמיתי בתחום הזה.

אברהם הירשזון: אני רוצה להודות למנכ"ל המשרד, ירום אריאב, לממלא-מקום מנהל רשות המסים, ד"ר יוסי בכר, למר קובי הבר, למר ידין ענתבי, למר בועז סופר, ליועצת המשפטית של משרד האוצר, עורכת-הדין ימימה מזוז, לעובדי הלשכה המשפטית, לעובדים באגפים השונים, וכן לעוזרי, קובי שלום, על העבודה המאומצת בגיבוש החקיקה המוצגת לכם היום.

אברהם הירשזון: עוד אני רוצה להודות לפרופסור מנואל טרכטנברג, למנכ"ל המוסד לביטוח לאומי, ד"ר יגאל בן-שלום, ולנגיד בנק ישראל, פרופסור סטנלי פישר, על השותפות והסיוע בגיבוש התוכנית.

אברהם הירשזון: אני יודע כי רק בעשייה מאומצת ומאוזנת, בשילוב מדיניות כלכלית וחברתית נכונה, כזו שאני מביא לפניכם היום, נגביר את הצמיחה במשק ונצמצם את הפערים החברתיים צמצום אמיתי.

אברהם הירשזון: אני שמח להביא לפניכם היום את הצעת החוק להגדלת ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום הפערים החברתיים.

אברהם הירשזון: אבקש את תמיכתכם בהצעת החוק בקריאה ראשונה ובהעברתה לדיון בוועדת הכספים של הכנסת.

אברהם הירשזון: גברתי היושבת-ראש - אני יכול גם לעשות משהו לבד?

ראובן ריבלין: אם לבד, אז אתה - - -

אברהם הירשזון: לא, אני שואל – אם את לא מרשה לי - - -

חיים כץ: לא, מה אתה יכול לעשות?

חיים כץ: אמרת כבר תודה בקריאה ראשונה.

חיים כץ: לא מקובל להגיד תודה בקריאה ראשונה.

ראובן ריבלין: עכשיו הוא אומר דבר חשוב.

קולט אביטל: מותר להגיד כל מה שרוצים.

חיים כץ: כבר לפני זה הוא אמר דבר חשוב.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת חיים כץ - - -

קולט אביטל: חבר הכנסת חיים כץ, מותר לעשות מה שרוצים.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת חיים כץ, אני נותן לך קרדיט - - -

חיים כץ: שאני אצביע אתך.

אברהם הירשזון: כן.

חיים כץ: אני אצביע נגד.

אברהם הירשזון: טוב.

אברהם הירשזון: רבותי חברי הכנסת, הצעת החוק הזאת - -

קולט אביטל: אתה רוצה לשאול שאלה?

ראובן ריבלין: אני קודם אקשיב לו, ואחר כך אחליט.

אברהם הירשזון: - - היא גם של שר האוצר לשעבר חבר הכנסת סילבן שלום, ואני מבקש, בהזדמנות הזאת, לפטור אותו מהעניין של 51 קולות להעברה.

אברהם הירשזון: נעביר את זה לדיון בוועדת הכספים – את שתי ההצעות – ואני בטוח שבסופו של דבר - -

ראובן ריבלין: תאמר: הממשלה מסכימה שזה יעבור בקריאה ראשונה.

אברהם הירשזון: - - עם ישראל ייהנה מהן.

סילבן שלום: תגיד שהממשלה מסכימה.

אברהם הירשזון: הממשלה מסכימה לכך.

קולט אביטל: אני מודה לך, אדוני השר.

קולט אביטל: אני קוראת לחבר הכנסת סילבן שלום להגיש את הצעת החוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 154 והוראת שעה) (מענק מס), התשס"ז-2007.

סילבן שלום: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

סילבן שלום: אני רוצה קודם כול להודות לשר האוצר, שגילה נדיבות לב של מנצחים והפעיל את שיקול דעתו בעניין, אף שלדעתי יהיו כאן יותר מ-50 קולות.

סילבן שלום: בכל מקרה הסכמת הממשלה מתגברת על אותו מכשול אפשרי, מה גם שאין הדעת סובלת שהצעת חוק אחת יכולה לעבור בלי 50 קולות והצעת חוק אחרת אינה יכולה.

סילבן שלום: אבל אני רוצה להודות לשר האוצר, שבאמת גילה נדיבות בעניין הזה.

סילבן שלום: אני שמח להביא היום לקריאה ראשונה את הצעת החוק של כל חברי כנסת ישראל: 93 מחברי הכנסת חתומים על הצעת החוק הזאת, כך שאני מביא את דבר הכנסת כולה, לתמיכה גורפת מקיר לקיר – וגם של הממשלה, היום – בהצעת החוק הזאת.

סילבן שלום: במחקר שפרסם בנק ישראל לפני חודשים אחדים, ציינה מנהלת מחלקת המחקר, ד"ר קרנית פלוג, כי הצמיחה במשק מאז שנת 2003 נובעת משני מרכיבים בסיסיים: שני-שלישים מהצמיחה במשק נובעים מסיבות חיצוניות כגון הצמיחה הכללית, במשק העולמי, הפסקת האינתיפאדה ובניית גדר ההפרדה, והשליש הנותר נובע מסיבות פנימיות, בעיקר הרפורמה במס שיזמתי בשנת 2002, אשר נכנסה לתוקף ב-1 בינואר 2003.

סילבן שלום: הרפורמה הביאה לשינוי דרמטי, שבא לידי ביטוי בהפחתת שיעורי המס ל-49%, ובכלל זה מס בריאות וביטוח לאומי, ובהחלת מס על ההון.

סילבן שלום: נציג הוועדה כאן, באולם המליאה, הוא חבר הכנסת אביגדור יצחקי, וזאת ההזדמנות להודות גם לו, כיושב-ראש הקואליציה שליווה את ההצעה הזאת עוד מראשיתה ונתן לה גיבוי ותמיכה לאורך כל הדרך.

סילבן שלום: אין ספק שכמומחה למסים הוא מבין את הצורך להביא בשורה בתחום המס לחלשים במדינת ישראל.

סילבן שלום: מיסוי הבורסה והפחתת שיעורי מס ההכנסה היו צעדים מוצלחים ונכונים שנועדו לעודד צמיחה ותעסוקה במשק.

סילבן שלום: כיום, גברתי היושבת-ראש, אין חולק על כך שצעדים אלה אומנם הניבו תוצאות מרשימות והניחו את הבסיס לצמיחה שאנו רואים היום.

סילבן שלום: אולם זה זמן רב אני מסתובב בהרגשה שהמהלך הזה לא היה שלם, שכן 50% מציבור השכירים במדינת ישראל, וחלק קטן מהעצמאים, אינם מגיעים לסף המס ולכן לא נהנו מהטבות והקלות אלה.

סילבן שלום: אומנם אז, כשעשינו את הרפורמה הגדולה, נתנו הקלה בדמי הביטוח הלאומי ובמס בריאות גם לשכבות החלשות, אבל זאת היתה הטבה קטנה יחסית.

סילבן שלום: כאן בא לידי ביצוע המהלך המשלים, שייתן את הדחיפה לשכבות החלשות ולזוגות הצעירים בתחילת דרכם ויסייע לאלה שמוכנים לעבוד למחייתם.

סילבן שלום: במקום דמי אבטלה אנחנו נותנים דמי עבודה.

סילבן שלום: יהיה מושג חדש בשיח הישראלי – מס הכנסה שלילי זה לא מושג ברור עד הסוף – דמי עבודה; אלה שעובדים ייהנו מתוספת אם הכנסתם נמוכה.

סילבן שלום: הרפורמה נכנסה לתוקף ב-1 בינואר 2003, וכעבור חודשים אחדים לא יכולתי להמשיך בתפקיד שר האוצר, ולצערי הרב לא יכולתי להגיש הצעות חוק בתחום זה.

סילבן שלום: כאשר עברנו אל ספסלי האופוזיציה, כינסתי את ועדת-רבינוביץ המיתולוגית מחדש, ולאחר יותר משלושה חודשים הגענו להסכמה על הרפורמה החדשה – או המודל המוצע.

סילבן שלום: המודל המוצע הוא פשוט; מודל לא מסובך, לא מורכב, שקובע שכל עובד יקבל את הסכום ממעסיקו, קרי: אם הוא מקבל בין 3,500 ל-5,000 ש"ח, שזה הסף שממנו והלאה משלמים מס הכנסה, על ההפרש הוא יקבל 30% מגודל ההפרש.

סילבן שלום: הוא לא יצטרך למלא טפסים, הוא לא יצטרך לרוץ למשרד האוצר, אלא יקבל את הסכום ממעסיקו.

סילבן שלום: איך?

סילבן שלום: המעסיק מעביר כל חודש את ניכויי מס הכנסה לאוצר מהעובדים שמגיעים לסף המס.

סילבן שלום: הוא לוקח מהם את תשלום מס הכנסה, ומעכשיו הוא יעביר לאוצר את סכום הניכויים פחות הסכום שהוא ייתן – כזיכוי – לעובדים שהכנסתם נמוכה, ובא לציון גואל.

סילבן שלום: מייד עולה החשש שיהיו העלמות והמעסיקים ייקחו את הסכומים האלה לכיסם.

אברהם רביץ: אבל יש מפעלים שבהם כולם יחד נמצאים מתחת לסף – "המשקם" למשל.

סילבן שלום: ב"המשקם" אין עובדים שמקבלים שכר מינימום, אלא עובדים שמשתכרים פחות משכר המינימום.

סילבן שלום: אלה עובדים שבכלל לא מגיעים לרמת שכר מינימום.

סילבן שלום: זה ראוי לטיפול אחר.

סילבן שלום: אבל אתה יודע מה?

סילבן שלום: טוב שאתה מעלה את זה.

סילבן שלום: לקראת הקריאה השנייה והקריאה השלישית נטפל גם בזה.

סילבן שלום: אתה היית יושב-ראש ועדת הכספים, ואתה מכיר את הנושא.

סילבן שלום: נעסוק גם בו.

סילבן שלום: אבל המטרה היא לעשות את הנדרש באופן מהיר, מיידי וקל לביצוע.

סילבן שלום: אומרים שיהיו העלמות.

סילבן שלום: רוב השכירים עובדים במקומות עבודה מסודרים: עובדי המדינה ברור שיקבלו, העובדים בחברות ממשלתיות – חברת החשמל, התעשייה האווירית והתעשייה הצבאית – ברור שיקבלו; עובדי אוניברסיטאות, בתי-חולים, בנקים, חברות ביטוח, ואפילו גופים פרטיים גדולים כמו חברות הסלולר, "תנובה", "שטראוס-עלית" ואחרים, בתי-הזיקוק – לכולם רואי-חשבון משלהם, והם יעבירו.

סילבן שלום: אולי בעסקים קטנים מאוד – כאן השוטר הטוב ביותר יהיה העובד עצמו, כי מרגע שהחוק יעבור, כל עובד ידע שעל שכר מינימום, של 3,585 ש"ח, הוא אמור לקבל תוספת של 450 ש"ח, ולכן הוא יהיה השוטר; הוא זה שידרוש זאת.

סילבן שלום: יש הרבה מאוד דברים שאפשר להכין בין שתי ההצבעות.

סילבן שלום: אמרתי שזה לא התנ"ך.

סילבן שלום: אני מאמין שצריך להעביר את הרפורמות כך שיהיו ישימות, כך שיהיה אפשר להעביר אותן.

סילבן שלום: כך היה עם רפורמת בן-בסט: כאשר לא היה אפשר להעביר אותה, כי היא לא היתה ישימה, הקמתי ועדה חדשה, והיא חוקקה חוק חדש – רפורמת מס הכנסה ישימה.

סילבן שלום: גברתי היושבת-ראש, בתקציב לשנת 2006 ולשנת 2007 ההכנסה ממיסוי ההון היא 3.5 מיליארדי ש"ח – יש מאין – שאפשר לעשות בהם המון למען שכבות האוכלוסייה החלשות.

סילבן שלום: לחשוב שעד לפני ארבע שנים בלבד לא היה מס על ההון, וכולם צעקו: רק מס על עבודה.

סילבן שלום: אני זוכר שאמרו לי שזה לא ישים מבחינה טכנית.

סילבן שלום: לכן – כשרוצים ועושים, הדבר קורה.

סילבן שלום: אני מאמין שזה הכיוון הנכון.

סילבן שלום: באנגליה זה עבד והוכיח את עצמו.

סילבן שלום: זה הוציא המון המון משפחות ממעגל העוני.

סילבן שלום: אני חושב שגם כאן

סילבן שלום: השפעתו הצפויה של מס ההכנסה השלילי – במונח החדש:

סילבן שלום: דמי העבודה – על התעסוקה תהיה חיובית, ונמצא כי השפעתן של תוכניות אלטרנטיביות להקטנת העוני, כמו הבטחת הכנסה, על התעסוקה הן שליליות.

סילבן שלום: ממחקר שנעשה בבנק ישראל עולה כי צפוי שהפעלת תוכנית דומה במשק הישראלי תפחית במידה ניכרת את העוני בקרב משפחות עובדות ותשמור על היעדים הפיסקליים שקבעה הממשלה.

סילבן שלום: חברת הכנסת שלי יחימוביץ, חשוב להדגיש כי מנגנון מס הכנסה שלילי אינו מבטל את הצורך במערכת רווחה לאנשים שאינם יכולים לכלכל את צורכיהם בעצמם, כמו קשישים, מובטלים, נכים ומוגבלים.

סילבן שלום: ההטבה המוצעת בחוק זה מיועדת ליחיד נשוי או ליחיד שהוא הורה לילד אחד, קרי: נשואים או אמהות חד-הוריות.

סילבן שלום: לפי הצעת הממשלה מדובר רק במי שיש להם ילדים; אני חשבתי שגם זוגות נשואים בתחילת דרכם, שעדיין אין להם ילדים, צריכים לקבל את ההטבה הזאת, ולדעתי זה מה שצריך לעשות.

סילבן שלום: אני חוזר ומודה מאוד לשר האוצר, שקבע כי הממשלה תומכת בהצעה, דבר שמייתר את הצורך ברוב של 50 מחברי הכנסת, אף שאני מאמין שיהיה כאן רוב של יותר מ-50 מחברי הכנסת, ומבחינתנו זה כמובן ייתן גיבוי ותמיכה גם לחקיקה בהמשך.

סילבן שלום: אני רוצה להודות ליושב-ראש הוועדה, לנציב מס הכנסה לשעבר רואה-החשבון יאיר רבינוביץ, לנציבת מס הכנסה לשעבר חברת הוועדה טלי ירון-אלדר, לסגני הנציב גרי אגרון ואודי ברזילי, שגם כתב את הנוסח הסופי של הצעת החוק, לעורך-הדין ד"ר משה דרוקר, מומחה למסים – חייבים לציין כאן גם את המנוח ד"ר אבי אלטר, שלצערנו חלה ושלח נציג מטעמו בזמן מחלתו, שליווה את החוק הזה עד סופו, אבל היום הוא איננו אתנו.

סילבן שלום: אנחנו כמובן משתתפים בצער המשפחה.

סילבן שלום: גם פרופסור אפרים צדקה, ונציגת הביטוח הלאומי, שהיתה שותפה לעניין – כולם יחד הביאו הצעה שלדעתי היא נכונה, ישימה וניתנת להפעלה במהירות ובמיידיות.

סילבן שלום: אני מקווה ומבקש שכל חברי הכנסת יתגייסו לתמוך בהצעה.

סילבן שלום: תודה רבה.

קולט אביטל: אני מודה לך.

קולט אביטל: ראשון הדוברים, חבר הכנסת מאיר פרוש – אינו נוכח.

קולט אביטל: חבר הכנסת – אינו נוכח.

קולט אביטל: חבר הכנסת אברהם רביץ, בבקשה, ואחריו – חבר הכנסת .

אברהם רביץ: גברתי היושבת-ראש, חברי השרים, שר האוצר וידידי סילבן שלום, אני אדבר על הצעת החוק הנוכחית, על התוכנית של מס הכנסה שלילי ועל כך שכבר תקופה ארוכה אני יודע שהפתרונות האלה אומנם קיימים במערכות שונות במדינות שונות, ובהצלחה רבה – אבל דיברתי כל הזמן עם עצמי.

אברהם הירשזון: לפחות דיברת עם אדם חכם.

אברהם רביץ: אני חושב שהבאת ההצעה הזאת היא יום גדול לנו; כפי שקודם כולנו חגגנו את היום הגדול של הפתרון שהצלחנו כולנו יחד להעניק לחולי פוליו – גם זה מהלך של הממשלה עם הפנים אל העם ובתחושות אמיתיות ונכונות כיצד יש לעשות את הדברים.

אברהם רביץ: אבל אני רוצה להגיד לך, אדוני שר האוצר: אני ממשיך לחשוב, אבל עדיין אין לי עם מי לדבר.

אברהם רביץ: יש לי פגישה אתך השבוע, ואני חושב ששם אדבר לראשונה, כדי שלא לומר "אבל".

אברהם רביץ: לא אומר "אבל"; החוק הוא טוב, הוא במקומו.

אברהם רביץ: אם צריך לעשות מקצה שיפורים, זה ייעשה בוועדות השונות, בפרט שיש לנו שני חוקים יחד, ונוכל להתמודד אתם.

אברהם רביץ: אבל יש בקרב מחנה ישראל אנשים שלא יגיעו לסף החוק הזה, ואתה יודע זאת.

אברהם רביץ: אלה שאינם עובדים, מסיבה זו או אחרת, ואלה שעובדים אבל לא מגיעים לסף של 1,750 ש"ח לחודש.

אברהם רביץ: במקורות שלנו יש הרבה מלים חלופיות, וכל מלה בשפה העברית מבטאת משהו אחר.

אברהם רביץ: למשל, יש הבדל גדול בין עני, לדלפון, לדל, ועוד כמה וכמה הגדרות כאלה.

אברהם רביץ: הייתי אומר שיש כאן מלחמה בעוני, ועוני הוא המצב הטוב ביותר מכל ההגדרות האחרות – של דל ושל דלפון.

עזמי בשארה: יש גם מרושש, ועוד.

אברהם רביץ: אנחנו מוצאים את התמונות של המחטטים באשפה.

אברהם רביץ: הם לא שייכים לקטגוריה הזאת.

אברהם רביץ: לכן, באותה הזדמנות באמת חגיגית, לתת פתרון אוניברסלי, פתרון אמיתי וגדול לחלק הגדול ביותר של החברה בישראל, שיש בו שני אלמנטים – א.

אברהם רביץ: זה בא לעזור להם; ב.

אברהם רביץ: זה בא לצמצם את הפער בין העוני ובין העושר.

אברהם רביץ: אלה שני דברים שלא תמיד הולכים יחד, ובמקרה הזה, הפתרון שאתה מציע עומד במבחן של שני הנושאים האלה גם יחד.

אברהם רביץ: אבל אל לנו, אסור לנו, לא נצא ידי חובתנו כלפי החברה בישראל, אם לא נוכל או לצרף לחוק הזה מהלך אחר, או מייד לחשוב על מהלך כזה.

אברהם רביץ: יש לי מחשבות בנושא זה, וגם אחרים צריכים לתת על כך את דעתם, בפרט משרדך.

אברהם רביץ: כבוגר משרד הרווחה, אני אומר ששם שברנו את הראש על כל הסקציות של העוני; כמו שבעושר יש סקציות, גם בעוני יש.

אברהם רביץ: בהזדמנות הזאת, כשמיישרים את גבם של עניי ישראל, אנחנו חייבים לעשות כן, במידת האפשר, ובהתאמה, גם לחלקים אחרים בעם, שהם הדלפונים והדלים ביותר בקרב מחננו.

אברהם רביץ: עלינו לשמור על צלם אלוקים שיש לכל אדם, באשר הוא, גם אם הוא עני מרוד.

אברהם רביץ: אני מכיר אותך ואת לבבך.

אברהם רביץ: אני יודע שאתה יודע לחוש את הזולת, ואני בטוח שגם לעניין הזה ייעשה צעד חשוב.

אברהם רביץ: אני מודה לך מאוד, וגם לך, סילבן שלום.

סילבן שלום: תודה רבה.

קולט אביטל: תודה רבה, אדוני.

קולט אביטל: חבר הכנסת , בבקשה.

קולט אביטל: אחריו - חברת הכנסת סופה לנדבר.

יואל חסון: גברתי היושבת-ראש, אדוני שר האוצר, אדוני השר כבל, חברי חברי הכנסת, ביקשתי לדבר על החוק הזה כי אני חושב שדווקא בשבועות האחרונים, כשהאווירה היא אווירת נכאים ויש כאלה שמוצאים את כל הסיבות לבקר את הממשלה ואת התנהלות המדינה, ולתת הרגשה ששום דבר לא מתקדם ושום דבר לא הולך קדימה, דווקא הרפורמה ששר האוצר הציג עכשיו - ואני יודע שהוא עובד עליה חודשים ארוכים, מאז כניסתו לתפקיד - מוכיחה יותר מכול שזאת ממשלה שהולכת קדימה, ברפורמות אמיתיות ומשמעותיות ובאומץ רב מאוד.

יואל חסון: זאת ממשלה שיודעת לקחת את השינויים החיוביים שקורים בכלכלה הישראלית ולנתב אותם לכיוון הנכון והחיובי, שבסופו של דבר יהפוך את העבודה במדינת ישראל לכדאית, יעודד אנשים לצאת לעבודה וירחיק אנשים, עד כמה שאפשר, מקו העוני.

יואל חסון: וזאת הדרך לעשות את זה.

יואל חסון: אלה רפורמות משמעותיות, ולדעתי, ברגע שהן יעברו – ואני מקווה שבעזרת השם הן יעברו בכנסת – הן ייתנו משמעות אחרת לקדנציה הזאת של הממשלה ושל הכנסת, של שרי הממשלה, של ראש הממשלה ושלנו, חברי הכנסת, כי הן יצליחו לגעת ביום-יום של אזרחי מדינת ישראל.

יואל חסון: כל אחת מהמשפחות בישראל תרגיש את השינוי הזה באופן משמעותי.

יואל חסון: יצירת מצב שבו תיווצר בתא משפחתי אפשרות שזוגות צעירים יצאו לעבוד – לא רק אחד מהם, אלא שניהם יצאו לעבודה – תגדיל במידה ניכרת את ההכנסות שלהם; מס ההכנסה השלילי יגדיל גם הוא את ההכנסה שלהם במידה ניכרת, וגם הוא יעודד יציאה לעבודה.

יואל חסון: לא הידבקות לקצבאות, אלא יציאה לעבודה.

יואל חסון: נוסף על כך, פנסיה חובה, שבעיני היא דבר רב-משמעות בכל מה שקשור להרגשה שאנחנו אמורים לתת למבוגרים בחברה שלנו, לאזרחים הוותיקים – הביטחון הכלכלי הזה, גם לאחר היציאה לפנסיה והפסקת העבודה.

יואל חסון: וכן שאר הרפורמות האלה, ששר האוצר וראש הממשלה מובילים בנושא של הורדת המס במדינת ישראל – כל אלה, כמו שאמרתי, חברי חברי הכנסת, הם יותר מהוכחה – ושווים יותר ממלים רבות שנאמרו כאן ועוד ייאמרו בדיונים רבים בעתיד – שזאת ממשלה שיש לה אומץ להוביל רפורמות כלכליות משמעותיות.

יואל חסון: היא מובילה כאן כיוון כלכלי נכון לחברה הישראלית, וכדאי שנמשיך בכיוון הזה ונמשיך אתו קדימה.

יואל חסון: תודה רבה.

קולט אביטל: אני מודה לך, אדוני.

קולט אביטל: חברת הכנסת סופה לנדבר, בבקשה.

קולט אביטל: אחריה - חבר הכנסת .

קולט אביטל: אני מבקשת להודיע שרשימת הדוברים סגורה.

קולט אביטל: אחרונת הדוברים היא חברת הכנסת .

סופה לנדבר: גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, אדוני השר, אני קודם כול רוצה לברך אותך; אני חושבת שהחוק טוב, מצוין, והוא אחד הצעדים שיוכלו לתקן את העוול שקיים בחברה הישראלית.

סופה לנדבר: גם לי יש הצעת חוק כזאת, הצעת חוק בנושא פנסיה חובה, שעברה בקריאה טרומית בחודש נובמבר.

סופה לנדבר: לצערי, יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות החליט לטרפד את החקיקה בהכנה לקריאה ראשונה ותקע אותה.

סופה לנדבר: אבל עיני לא צרה, אני חושבת שאתה עושה מעשה טוב.

סופה לנדבר: כולנו פועלים לשפר את המצב.

סופה לנדבר: עם זאת, אני רוצה להביא לתשומת לבך שהחוק הזה הוא רק צעד אחד לקראת פנסיה חובה, כי לא נכללת בו אוכלוסייה שלמה – עולים חדשים.

סופה לנדבר: אתה בדיוק יודע ומבין, ואני מכירה - פעלנו יחד בוועדות שונות, גם בוועדת הכספים – את הרגישות שלך לדבר.

סופה לנדבר: אני רוצה להבהיר ולספר לך שהאוכלוסייה הזאת – הרי מי יהיה כלול בחוק הזה?

סופה לנדבר: רק אנשים שאחרי 20 שנה יהיה להם חיסכון.

סופה לנדבר: אנחנו צריכים להיות רגישים, משום שהאנשים האלה מקבלים רק קצבת זיקנה.

סופה לנדבר: אנשים מגיעים למדינת ישראל ואין להם 20 שנה לאסוף את הכספים.

סופה לנדבר: כאשר מדינת ישראל עברה מפנסיה תקציבית לפנסיה צוברת, היא החליטה שהיא לא מתחשבת באוכלוסייה שמגיעה למדינת ישראל.

סופה לנדבר: יש מדינות שמהן אפשר לגרור את הפנסיה, כלומר, להגיע למדינה עם סכום הכסף שנאסף שם, אבל מחבר המדינות אי-אפשר לגרור שום דבר.

סופה לנדבר: יש רק אוכלוסייה של 3,000 שמקבלים 100 דולר לחודש בשגרירות רוסיה כתוספת לקצבת הזיקנה.

סופה לנדבר: הרי כולנו יודעים שקצבת הזיקנה שהם מקבלים לא מספיקה להם.

סופה לנדבר: אם נעשה חשבון, לחיים לא נשאר שום דבר, ואם האדם גם שוכר דירה וצריך להוסיף על מה שהמדינה נותנת לו בעבור שכירות, נשארים לו בקושי 20-15 שקלים ליום.

סופה לנדבר: רבותי, עם זה אי-אפשר ללכת למכולת.

סופה לנדבר: כיושבת-ראש הוועדה לפניות הציבור אספתי היום את כל העמותות שצריכות לתת מזון לאותם נזקקים, מתוכם 300,000 קשישים שאין להם עם מה לחגוג את החג.

סופה לנדבר: אין להתפלא, הרי הם צריכים את הכסף לתרופות ולהוצאות שונות.

סופה לנדבר: לכן, אדוני השר, גברתי היושבת-ראש, רבותי חברי הכנסת, עלינו לחשוב על פנסיה לאותם עולים שמגיעים למדינת ישראל.

סופה לנדבר: יש לי כמה הצעות ואני מבקשת ממך, כיוון שאתה רגיש לעניין וכיוון שלא מגיע לאנשים שמגיעים למדינת ישראל להיות עניים במדינה הזאת, צריך לחשוב, עם התיקון שהחוק שלך מביא לחברה הישראלית, על עוד כמה דברים שייתנו אפשרות לא רק לאלה שבעוד 20 שנה יהיו מסוגלים להוסיף לקצבת הזיקנה שלהם, אלא גם לאלה שהיום יוצאים לפנסיה, אלה שעבדו כל החיים ויוצאים עניים.

סופה לנדבר: תודה רבה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חבר הכנסת , בבקשה, ואחריו – חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

מוחמד ברכה: גברתי היושבת-ראש, אדוני שר האוצר, אדוני השר כבל, רבותי חברי הכנסת, המגמה שמסתמנת בהצעת החוק היא מגמה חיובית, אבל בכל זאת יש לי כל מיני תהיות והשגות שאני חושב שיש לברר אותן בהמשך החקיקה בוועדות לקראת הקריאה השנייה והקריאה השלישית.

מוחמד ברכה: אני מחייב כמובן, ויש לי הצעת חוק עם חברי לסיעה, כל הקשור לחוק פנסיה חובה.

מוחמד ברכה: אני חושב שזה אחד החוקים והעקרונות החשובים מבחינה חברתית שיש לחזק על מנת להבטיח חיים בכבוד לאנשים בערוב ימיהם או לאחר שלא יוכלו לעבוד.

מוחמד ברכה: אשר להצעה המוצעת ובהמשך לדבריהם של שני חברי, גם חברת הכנסת לנדבר וגם חבר הכנסת רביץ – היום מי שמגיע לגיל פנסיה, אדוני השר, מקבל קצבת זיקנה, ובנוסף מקבל גם הבטחת הכנסה.

מוחמד ברכה: בעצם עכשיו המדינה תיקח ממנו לאורך שנים תשלומים בגין פנסיה חובה ותשלם לו את אותו כסף אחרי שיגיע לגיל 67 במקום הבטחת הכנסה.

מוחמד ברכה: בעצם זה לשחרר את המדינה מחובה שהיא מקיימת היום.

מוחמד ברכה: במקום שהמדינה תשלם את זה מתקציבה - - -

אברהם רביץ: בגיל פנסיה אין הבטחת הכנסה.

מוחמד ברכה: אני מדבר על המצב הקיים.

מוחמד ברכה: במצב הקיים מי שאין לו פנסיה מקבל הבטחת הכנסה וקצבת זיקנה.

מוחמד ברכה: על-פי ההצעה המוצעת, מדי חודש ינכו ממנו 200 שקלים שילכו להבטחת הפנסיה בגיל 67 ואז הוא יקבל קצבת זיקנה ויקבל פנסיה, אבל כמובן שהוא לא יקבל הבטחת הכנסה.

מוחמד ברכה: בעצם זה להחליף את המנגנון הקיים שיש בו אחריות של המדינה להבטחת הכנסה ולהטיל על אותו אזרח שלא מגיע לסף מס ולשלם לו את זה אחרי גיל 67.

מוחמד ברכה: אני חושב שזה דבר לא הוגן.

מוחמד ברכה: אני חושב שיש מקום לשקול שבמקום שהמדינה תגבה ממנו, במיוחד אלה שלא מגיעים לסף המס, שהמדינה תראה את עצמה כמעסיק לכל דבר ועניין, או שהיא תהיה במקומו ותשלם את הכסף הזה במקומו, בלי ללכת לניכויים ישירים מכיס האזרח, במיוחד אלה שלא מגיעים לסף המס.

מוחמד ברכה: הדבר השני שאני רוצה להתייחס אליו הוא כל הקשור למס הכנסה שלילי.

מוחמד ברכה: אני חושב שצריך לדאוג שמס הכנסה שלילי לא יהפוך לנתיב מילוט שישחרר מעסיקים מתשלום שכר מינימום.

מוחמד ברכה: אני מאוד מעריך את ההודעה של השר על כך שהוא מקציב 250 מיליון כדי ליישם את חוקי העבודה, במיוחד חוק שכר מינימום.

מוחמד ברכה: זה דבר חיובי כשלעצמו, אבל מתעוררות כל מיני שאלות, כמו אם מס ההכנסה השלילי ילך ישירות לאזרח - -

אברהם הירשזון: ישירות לאזרח - - -

מוחמד ברכה: - - אז זה יהיה קשור במנגנון נוסף שיחייב להירשם או ללכת לביטוח לאומי וכדומה.

מוחמד ברכה: אני חושב שהצעתו של חבר הכנסת סילבן שלום באשר לאחריות המעסיק צריכה להיות מותאמת להצעת האוצר, כדי שהאחריות תהיה אחריות של המדינה ופחות אחריות של המעסיק בכל מה שקשור למס הכנסה שלילי.

מוחמד ברכה: תודה רבה.

קולט אביטל: אני מודה לך, אדוני.

קולט אביטל: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, ואחריו – חבר הכנסת נסים זאב.

ג'מאל זחאלקה: גברתי היושבת-ראש, רבותי חברי הכנסת, אקדים ואומר שאנחנו נתמוך בהצעת החוק ומקווים שהיא תעבור שינויים רבים בוועדות.

ג'מאל זחאלקה: אך יש לנו ביקורת קשה מאוד על הקונטקסט שבו באה הצעת החוק הזאת.

ג'מאל זחאלקה: לא צריך רק לקרוא את מה שכתוב בהצעה, אלא צריך לראות את הקונטקסט של המדיניות הכלכלית-החברתית שבתוכו נולד החוק ובו הוא משתלב כיום.

ג'מאל זחאלקה: מס הכנסה שלילי, כדאי שידעו כל האזרחים, אם ננתח אותו נכון, מחזיר לכיסו של אזרח בעל משפחה או להכנסתה של המשפחה פחות כסף ממה שקוצץ בקצבאות הילדים.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, המדינה תחבה את ידה לכיסו הימני של האזרח, נטלה 700 שקלים לחודש, ועכשיו באים בלארג'יות, עם כותרת ענק "עידוד התעסוקה", "מס הכנסה שלילי" ומלים נשגבות אחרות, ומחזירים לו 300.

ג'מאל זחאלקה: בסופו של דבר, מצבו של האזרח עם החוק הזה עדיין גרוע מכפי שהיה לפני התוכנית להבראה כלכלית.

ג'מאל זחאלקה: בסופו של דבר הממשלה אינה מחזירה את הכסף שקיצצה לעובדים.

ג'מאל זחאלקה: גם את הכסף שמוחזר היא לא מחזירה לכלל האזרחים, אלא רק לאזרחים שיכולים לעבוד ויש להם מקום עבודה.

ג'מאל זחאלקה: זו הערה אחת, וכדאי שהיא תובא בחשבון, כי לדבר על תפנית במדיניות הכלכלית-החברתית כאשר עדיין הקצבאות החברתיות הן פחות מכפי שהיו, וגם לאחר התיקון מצב המשפחות גרוע מכפי שהיה – זה לא נקרא לשפר את המצב, אלא רק לעשות אותו קצת פחות גרוע.

ג'מאל זחאלקה: זו ההערה הראשונה שלי.

ג'מאל זחאלקה: ההערה השנייה – כותרת הענק של "עידוד התעסוקה" מטעה.

ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שהחוק – ובלי להיכנס עכשיו לוויכוחים רבים בזמן קצר, יש לי הרבה מה להגיד – יעודד אנשים לצאת לעבודה, אבל הם יתעודדו, יצאו, יחפשו ויחפשו, ובמקומות רבים בארץ הם לא ימצאו עבודה.

ג'מאל זחאלקה: אם לא מעודדים יצירת מקומות עבודה במקומות הרלוונטיים ובתחומי התעסוקה הרלוונטיים, החוק הזה יישאר – איך אומרים – זה כמו לנסות להפיח אש בעפר - - -

קולט אביטל: נא לסיים.

ג'מאל זחאלקה: הוא פשוט לא יביא את התוצאה שכולנו רוצים בה – שתהיה אפשרות לאנשים לעבוד, ובעיקר לנשים.

קולט אביטל: נא לסיים.

ג'מאל זחאלקה: כבוד השר, אני רוצה לפנות אליו: אם אתה רוצה לעודד אנשים לעבוד, אני אומר לך – אתה צריך לפנות למקומות שבהם מצב התעסוקה הוא הכי חמור ולהתחיל שם.

ג'מאל זחאלקה: אתה לא יכול לפנות ככה סתם, באוויר.

ג'מאל זחאלקה: תתחיל שם.

ג'מאל זחאלקה: והבעיה הכי חמורה בתחום התעסוקה היא בציבור הערבי, ובעיקר בקרב הנשים הערביות.

ג'מאל זחאלקה: אין בשבילן מקומות תעסוקה.

ג'מאל זחאלקה: אתה יודע – גם אני הגשתי לך תוכנית, ואני מבקש שתעיין בה, שתקרא אותה – שאם אתה רוצה באמת לעודד תעסוקה, צריך קודם כול ליצור מקומות תעסוקה קרובים ליישובים שאחוזי התעסוקה בהם נמוכים, אחרת מה שעשית יישאר כותרת.

קולט אביטל: נא לסיים.

ג'מאל זחאלקה: ובכל זאת, במצב הכלכלי-החברתי שאנחנו נמצאים בו, האלטרנטיבה למה שאתה מציע היא גרועה יותר – מה שנתניהו עשה.

ג'מאל זחאלקה: גם בלי זה, הלוואי שלנו, בכנסת, היתה אלטרנטיבה – יותר סוציאליסטית, עם יותר צדק חברתי – ואז היינו מתנגדים לחוק ותומכים בהצעה טובה יותר.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

קולט אביטל: אחריו - חבר הכנסת חיים כץ.

נסים זאב: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, כבוד השר, לדעתי החוק הזה מכוון להחליף את חוק שכר מינימום, ובעצם לתת פתרון ומענה לשכר מינימום – שהמעסיקים, התעשיינים והקבלנים למיניהם ודאי אינם מוכנים לעמוד בו, כי הוא עלול אולי להביא למצב של קריסה במקומות מסוימים, אם מאלצים תעשייה לשלם שכר מינימום, ואז סוגרים את התעשייה, בסופו של דבר, ומחפשים חלופות.

נסים זאב: הממשלה הזאת בעצם באה לתת פתרונות ומענה לבעיות המוכרות של התעסוקה והעוני במדינת ישראל, וכמה שינויים משמעותיים שהממשלה החליטה להנהיג כדי להביא לצמצום הפערים החברתיים לטובת עובדים ששכרם אינו מגיע לשכר המינימום, והמטרה היא לתת מענה לבעיית העוני.

נסים זאב: כפי ששמעתי מהשר, רוצים לתת אולי דמי עבודה, ולא דמי אבטלה.

נסים זאב: מישהו פה אמר, אולי אחריך, אדוני השר, אולי גם חבר הכנסת סילבן שלום; אני רוצה לומר שאלה לא דמי עבודה - דמי עבודה, בעצם המעביד הוא שצריך לשלם דמי עבודה.

נסים זאב: יש פה אולי השלמת הכנסה לעובדים שבעצם לא מגיעים לשכר המינימום.

נסים זאב: בעצם רוצים לתת מענק לעובדים בעלי שכר נמוך, מתחת לסף ההכנסה החייבת במס, לתת תמריץ לעובדים שיש להם ילד, שני ילדים או יותר, והכול תלוי במספר הילדים, וכך לתת קצת יותר.

נסים זאב: יש גם העניין של פנסיה חובה לעובדים.

נסים זאב: כל כך זעקו על פנסיה חובה, הנה, סוף-סוף, הנושא הזה יבוא על פתרונו.

נסים זאב: אבל אני חושב שהממשלה, בצדק בעצם, רוצה להעביר את האחריות לזה מעליה.

נסים זאב: זאת אומרת, אם חובה להפריש לפנסיה, לא יכול להיות שבסופו של דבר הנטל יהיה על הממשלה, לעת זיקנה או בגיל הפרישה.

נסים זאב: הדבר המיוחד שראיתי פה הוא נושא הצהרונים; הרבה זעקו שבעצם לא משתלם לצאת לעבודה.

נסים זאב: אם אני צריך לשלם על מעון, על צהרון, את כל מה שאני משתכר, למה לי לצאת לעבודה?

נסים זאב: ואכן, רבים העדיפו להישאר בבית ולקבל את הזכויות שמגיעות להם, למשל הנחה בארנונה ופטור מכל מיני מסים ואגרות, או הנחות באגרות ובמסים, מאשר לצאת לעבודה.

נסים זאב: אבל, אדוני השר, אני חייב לומר שהחשש שנצטרך להיערך למעקב אחר רמאים, אם עובדים ואם מעבידים.

נסים זאב: זה דבר שיתפתח, כי בסופו של דבר יש פה, הייתי אומר, ערוץ לניצול איזו חולשה בין עובד למעביד.

נסים זאב: מעביד יבוא לעובד ויאמר לו: במקום שנכתוב 4,000 ש"ח, נכתוב, נגיד, 3,000, ואתה תקבל ממני 3,500.

נסים זאב: מדוע שהמעביד לא יסכים לזה – או העובד?

נסים זאב: הרי שניהם בעצם נהנים מאותה רמאות, הייתי אומר, ולכן - - -

אביגדור יצחקי: זה לא נכון, אדוני.

נסים זאב: אתה יכול להגיע למצב כזה.

נסים זאב: כן.

אביגדור יצחקי: לא, אתה לא יכול.

נסים זאב: למה?

אביגדור יצחקי: אגיד לך למה.

אביגדור יצחקי: בסופו של דבר אצל מעסיק זה לא נחשב הוצאה לצורכי מס.

אביגדור יצחקי: כידוע, המס על החברות הוא 50% בערך, זאת אומרת שאני צריך להגיע לתחכום סופר-מיוחד של לתת לעובד ככה, ולתת ככה, כי אז הוא לא יקבל את זה כהוצאה, ולכן אף מעסיק לא יעשה את זה ואין חשש כזה.

נסים זאב: אז מדוע צריך מאות מיליוני שקלים כדי להקים – הייתי אומר – מערכת שיטור ומעקב אחר רמאים?

נסים זאב: הלוא יש חשש מרמאים, ואנחנו משקיעים פה הון תועפות – גם השר עצמו אמר, במו אוזני שמעתי זאת מפיו.

אביגדור יצחקי: אין אפשרות כזאת - - -

נסים זאב: טוב, יכול להיות שאין אפשרות.

נסים זאב: הלוואי שנגיע למצב הזה.

אביגדור יצחקי: היא גם לא כדאית.

חיים כץ: תשובת המחץ.

נסים זאב: אני רוצה לסיים במשפט אחד, אדוני השר.

נסים זאב: עדיין כאילו מדובר במצב אידיאלי, שכולם עובדים, ואולי יש כאלה שרק מתחמקים מעבודה ועכשיו אנחנו רק מדרבנים אותם לעבוד.

נסים זאב: יש הרבה אנשים שלא מוצאים עבודה, ומכריחים אותם, בעצם, לעבוד במקום לא מתאים לתחום התעסוקה שהם עבדו בו עד היום הזה, למשל רופאים ואנשי מקצוע אחרים, שלא יכולים לעבוד במשק רגיל, ולכן עדיין אנחנו לא יכולים לתת להם פתרון.

יצחק אהרונוביץ': תודה, חבר הכנסת זאב.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת חיים כץ, בבקשה.

חיים כץ: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אדוני שר האוצר, אני אוהב את דרך העבודה שלך, אני אוהב את השקט שלך, איך שאתה מוביל את העניינים, אבל עובדים עלינו.

חיים כץ: עמדת על הדוכן ונתת רשימה של רפורמות.

חיים כץ: התחלת במס הכנסה שלילי ועברת לפנסיית חובה, ועברת לזקיפת מיסוי על רכב - עובדים עלינו ואתה יודע שעובדים עלינו.

חיים כץ: זה כמו בשירי "הגשש".

חיים כץ: הסברתי לחבר הכנסת מוחמד ברכה והוא למד את זה מהר, ישבתי אתו כמה דקות והסברתי לו על פנסיית החובה.

חיים כץ: זה נראה מצחיק שאני אצביע נגד פנסיית חובה, אני רוצה פנסיית חובה, אבל אני רוצה פנסיית חובה משולבת, שאת החלק של העובד תשלם הממשלה.

חיים כץ: למי אין פנסיה?

חיים כץ: לאנשים שעובדים ב-low-tech, לאנשים שמרוויחים 4,000 שקל, ומהם אתה הולך לקחת 200 שקל נטו?

חיים כץ: זה בין כה וכה פטור ממס, ואתה הולך לחסוך להם לעת זיקנה, לגיל 67, שמדינת ישראל תשלם את חלק העובד והמעסיק ישלם את חלק המעסיק, תהיה מעין פנסיה תקציבית צוברת כזו, ואז אתה יודע שאתה מבטיח לעובד הזה פנסיה.

חיים כץ: אם הוא ישלם את חלקו, אתה עובד עליו פעמיים.

חיים כץ: פתאום הממשלה רצה לתת לעובדים.

חיים כץ: אז אני אומר לך שאני אצביע נגד החוק הזה, כי החוק הזה הוא עבודה בעיניים, ואתה יודע שזו עבודה בעיניים.

חיים כץ: אתה מבין בפנסיה, אתה יודע שזו עבודה בעיניים, ואני מקווה שבכנסת לא יצביעו.

חיים כץ: בוועדת הכספים הצביעו על הפנסיה בשתיים בלילה, אחר כך עשו תיקונים.

חיים כץ: גם פה אני חושב שזה צעד חפוז שבא לפגוע בהרבה מאוד אנשים.

חיים כץ: אני רוצה לדבר קצת על המיסוי, דיברת על כל כך הרבה רפורמות ויש לנו כמה שניות לגעת בכל רפורמה כזאת.

חיים כץ: בירכת את כל אלה שהצביעו בעד, וזו בסך הכול קריאה ראשונה, נהוג שעושים את זה אחרי קריאה שנייה ושלישית.

חיים כץ: לנושא הרכב, אחזקת רכב זה הכסף הכי זול למעסיק.

חיים כץ: אין על זה רכיבים פנסיוניים, אין על זה מחיר שעות נוספות, מקובל שהרבה מאוד עובדים במדינת ישראל מקבלים אחזקת רכב של כ-3,000 שקל בחודש ברוטו, כסף זול למעסיק.

חיים כץ: בנוסף העובד מקבל טסט וביטוח, ואם הוא מקבל רכב, הוא משלם זקיפת מס של 1,300 ש"ח בחודש.

חיים כץ: זאת אומרת, כל עובד שמקבל רכב מהעבודה משלם על זה סדר גודל של 5,000 ש"ח.

חיים כץ: זה לא מה שאתם מספרים, שהוא משלם 1,300 שקל.

חיים כץ: על רכב שהוא מקבל עליו אחזקת רכב הוא מקבל גם רכיבים פנסיוניים 5%, גם 150 שקל נטו.

חיים כץ: גם את זה אתם לוקחים לו.

חיים כץ: אני לא יודע מאיפה אתה לוקח את החשבון הזה, אבל אתה בקיא בחשבון הזה, ואם אתה בקיא בחשבון הזה, ואתה עומד על הבמה ואומר את מה שאתה אומר, אתה עובד עלינו.

חיים כץ: פה היתה עבודה בעיניים, לכן אני אצביע בעד מס הכנסה שלילי, אבל אצביע נגד פנסיית חובה, כי זה פנסיה של עבודה בעיניים.

חיים כץ: תודה רבה.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת יצחק זיו, בבקשה.

יצחק זיו: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, חברי כנסת נכבדים, קודם כול אני מברך - כשהגעתי היום שמעתי שעברה הצעת חוק פיצוי לנפגעי פוליו.

יצחק זיו: זה היה מראה מרהיב לראות 83 חברי כנסת מצביעים בעד.

יצחק זיו: אני חושב שהגענו להישג בלתי רגיל, ותודה לכולם.

יצחק זיו: פנסיה היא הכנסה חודשית המשולמת לאחר פרישה מהעבודה עקב הגעה לגיל הפרישה, או עקב נכות, במשך כל חיי הגמלאי.

יצחק זיו: העובד צובר את הזכות לפנסיה במהלך שנות עבודתו בהפרשות משכרו, כולל הפרשות המעביד, הפטורות ממס, כמובן.

יצחק זיו: בשוק הפנסיה מקובל מבנה בעל שלושה רבדים.

יצחק זיו: הרובד הראשון הוא קצבת הזיקנה האוניברסלית הניתנת מטעם המוסד לביטוח לאומי.

יצחק זיו: הרובד השני הוא הביטוח הפנסיוני, לרבות קרנות פנסיה, פנסיה תקציבית, ביטוח מנהלים, ביטוח חיים וקופות גמל.

יצחק זיו: הרובד השלישי הוא חיסכון עצמי, חסכונות פרטיים, נכסים וכדומה.

יצחק זיו: מנתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה עולה, כי 53% מכלל האוכלוסייה הבוגרת בישראל, כ-2.1 מיליוני בני אדם, מבוטחים לפחות באחד מארבעת סוגי תוכניות הפנסיה.

יצחק זיו: מכיוון שלשיעור ניכר מהאוכלוסייה אין ביטוח פנסיוני מלבד הרובד הראשון, התנהל בשנים האחרונות דיון ציבורי על הצורך בחוק פנסיית חובה.

יצחק זיו: בכנסת החמש-עשרה הוגשו כמה הצעות חוק פרטיות בנושא פנסיית חובה, אולם אלה טרם הגיעו לכלל מימוש.

יצחק זיו: בשנת 2004 קיבלו 272,000 קשישים בישראל פנסיה שוטפת ממקום עבודתם או מקופת פנסיה הקשורה לעבודה, והם כ-37.2% מכלל הקשישים.

יצחק זיו: 139,000 מהם גברים, 133,000 מהם נשים.

יצחק זיו: רוב הפנסיונרים מבוטחים בקרנות הוותיקות או במערכות פנסיה תקציבית, ורק 2,631 מקבלים פנסיה מ-13 הקרנות החדשות.

יצחק זיו: תשלומי הפנסיה השנתיים בקרנות הוותיקות שבהסדר, שמונו להן מנהלים מיוחדים, גבוהים מהתגמולים.

יצחק זיו: בשנים 2004 ו-2005 העבירה להם הממשלה סיוע של כ-2 מיליארדים.

יצחק זיו: אני חושב שאלה מספרים שאולי האוצר יוכל להסביר אותם.

יצחק זיו: פנסיה חובה אינה חסד או זכות, אלא כשמה, חובה.

יצחק זיו: כל מדינה מתוקנת מחויבת כלפי אזרחיה שנאמנים למדינה, מגינים עליה, לעתים בגופם ובחייהם, ושומרים לה אמונים.

יצחק זיו: כך שלקראת זיקנה המדינה מחזירה להם, ולו במעט, ולא זורקת את אזרחיה לקבץ נדבות.

יצחק זיו: צמצום הפערים החברתיים ופנסיית חובה הם מן היסודות להקמת חברה בריאה במדינה.

יצחק זיו: לאחר שנים של פגיעה בגמלאים בכל תחומי החיים, על-ידי פגיעה בקצבאות הביטוח הלאומי, אנחנו, חברי הכנסת, הגיע הזמן שנתקן את העוולה הזאת ונתמוך בפנסיית החובה.

יצחק זיו: לכן, חבר הכנסת חיים כץ, מאוד התפלאתי לשמוע שאתה נגד.

יצחק זיו: קצת היה לי מוזר לשמוע.

יצחק זיו: תודה.

חיים כץ: לא, ראיתי שעובדים עלי.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

יצחק אהרונוביץ': אחרונת הנואמים, חברת הכנסת .

יצחק אהרונוביץ': אחריה יעלה השר להשיב וניגש להצבעה.

שלי יחימוביץ': אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אדוני שר האוצר, ראשית אני רוצה לברך את חברי, חבר הכנסת סילבן שלום, על הצעת החוק שלו, הצעת חוק מס הכנסה שלילי, ואני אף משוכנעת שאילולא הצעת החוק של חבר הכנסת שלום, הצעת החוק לא היתה מוגשת במהירות כזאת.

שלי יחימוביץ': מובן שלא אוכל להתנגד להצעת חוק שנועדה להיטיב עם מי שמשתכר בין 3,700 שקלים לבין 5,000 שקלים.

שלי יחימוביץ': מדובר באוכלוסייה עמלה שעובדת קשה לפרנסתה, ואם בא חבר הכנסת ובא האוצר ואומרים לי שהם הולכים לתת להם 300 שקלים, מי אני שאעמוד בפרץ ואתנגד לדבר הזה.

שלי יחימוביץ': בכל זאת, אני רוצה להוסיף כאן כמה הסתייגויות.

שלי יחימוביץ': אמרת, חבר הכנסת שלום, שהשוטר הטוב ביותר הוא העובד עצמו.

שלי יחימוביץ': אני חושבת שבשוק העבודה האפל שאנחנו חיים בו, לומר שהשוטר הטוב ביותר הוא העובד עצמו, זה בבחינת לעג לרש מבחינה מסוימת.

שלי יחימוביץ': הרי אנחנו יודעים שרוב העובדים בשכר נמוך הם מבוהלים, מפוחדים, אינם מודעים לזכויותיהם, וגם אם הם מודעים לזכויותיהם הם לא מעזים לתבוע אותן.

שלי יחימוביץ': הם בוודאי לא השוטרים הטובים ביותר לאכיפת חוקי העבודה שיגנו עליהם.

שלי יחימוביץ': מדובר בעובדה – בסריקה מקרית, במבצע של משרד התמ"ת לבדיקת מקומות עבודה, התברר ש-90% מכלל המעסיקים עוברים על חוקי העבודה ועל חוקי המגן.

שלי יחימוביץ': אז איך אפשר לצפות שהשוטר הטוב ביותר יהיה העובד עצמו?

שלי יחימוביץ': אני רוצה לספר לך, אדוני יושב-ראש הקואליציה, שלא מכבר נחתם הסכם בין קופת-חולים כללית ובין ההסתדרות, ובמסגרתו הסכימה קופת-חולים כללית שנציגי ההסתדרות יעברו בסניפיה ויעשו בקרה על אופן תשלום השכר לעובדות ניקיון שמועסקות דרך חברות קבלנים, שקוראים להם "נותני שירותים", אבל מדובר במתווכי אדם.

שלי יחימוביץ': התברר שבכל המקרים, ללא יוצא מן הכלל, בכל החברות שהעסיקו עובדות ניקיון, יד נעלמה חתכה במזיד ובאופן שיטתי את מספר שעות העבודה שדווחו בפועל, ובאופן קבוע הן קיבלו שכר על פחות שעות מכפי שהגיע להן.

גדעון סער: זה פלילי.

שלי יחימוביץ': פלילי.

שלי יחימוביץ': נכון.

שלי יחימוביץ': פלילי, אבל קורה בקנה מידה המוני.

שלי יחימוביץ': מי לידנו יתקע שמעסיק שמקבל באמצעות מס הכנסה שלילי תוספת לשכר העבודה של עובד שלו, כ-300 שקלים, לא יחתוך על בסיס קבוע עוד כמה שעות, כי ממילא העובד שלו יעבור את שכר המינימום – הפעם על חשבון המדינה, ואז המעסיק יהיה פטור מהתשלום הזה?

אביגדור יצחקי: המעסיק חייב לשלם, זה לא קשור למס הכנסה.

שלי יחימוביץ': כן, וכאן אנחנו מדברים על שכר שבין שכר המינימום ובין 5,000 שקלים.

שלי יחימוביץ': הצעת החוק הזאת, של חבר הכנסת שלום – לכן אני מעדיפה מהבחינה הזאת את הצעת האוצר, אדוני שר האוצר – מטילה את האחריות לביצוע החוק על המעסיק.

שלי יחימוביץ': היא יוצאת מנקודת ההנחה שהמעסיקים הם עם הגון.

יצחק אהרונוביץ': חברת הכנסת יחימוביץ, אני מבקש לסיים.

שלי יחימוביץ': אומנם מעסיקים רבים הם הגונים ביותר, ויש להם גם נציג הגון במיוחד, שצריך לציין אותו, יושב-ראש לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים, שרגא ברוש, אבל יש מעסיקים רבים שאינם הגונים, ומעשיהם הם מעשים בלתי הגונים בעליל, ואי-אפשר להשליך את כל יהבנו על כתפי אותם מעסיקים, מתוך איזו אמונה תמימה שהם יישמו את חוק מס הכנסה שלילי וייטיבו עם עובדיהם.

שלי יחימוביץ': אני אצביע בעד החוק הזה, חבר הכנסת שלום, אבל אני מקווה שהוא עוד יעבור שינויים רבים.

שלי יחימוביץ': אני שמחה שאמרת שאין מדובר בכזה ראה וקדש, והחוק הזה עוד יעבור שינויים רבים עד שייכנס לספר החוקים.

שלי יחימוביץ': תודה רבה.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחברת הכנסת יחימוביץ.

יצחק אהרונוביץ': שר האוצר אברהם הירשזון, בבקשה.

אברהם הירשזון: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, שמעתי בהקשבה את דברי הדוברים, ואני רוצה להעיר כמה הערות.

אברהם הירשזון: ראשית, שמעתי פה דברים חשובים מאוד, של הרבה מחברי הכנסת, ואני מציע שכאשר הדברים יגיעו לוועדות, הדברים האלה יישקלו בכובד ראש.

אברהם הירשזון: יש דברים נכונים, יש דברים לא נכונים, ואני בהחלט מוכן להתווכח על הדברים.

אברהם הירשזון: אני רוצה לומר, ראשית, חברת הכנסת , הצעת החוק הזאת היתה מוגשת בזמן הזה בכל מקרה.

אברהם הירשזון: מה שאת אומרת לא מבוסס על שום מידע אמיתי.

אברהם הירשזון: אני מתפלא שחברת כנסת רצינית כמוך אומרת דברים בלי לבדוק אותם קודם, משום שברגע שהגעתי למשרד האוצר הבהרתי חד-משמעית שאני מתכוון לעשות את זה ולא להיכנע בנושא הזה.

אברהם הירשזון: כך שאין לזה שום שחר.

אברהם הירשזון: שנית, דיברו כאן על 300 שקלים שאנחנו מוסיפים.

אברהם הירשזון: רבותי, אני חושב שאנחנו מוסיפים הרבה יותר.

אברהם הירשזון: לפעמים אנחנו מגיעים גם עד 800 שקלים לחודש במשפחות מסוימות.

אברהם הירשזון: כך שזאת תוספת מאוד מכובדת.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת זחאלקה, אתה רואה רק שחורות.

אברהם הירשזון: הממשלה הזאת חרתה על דגלה שני דברים: האחד, להמשיך את הצמיחה.

אברהם הירשזון: האחר, לצמצם את הפערים במדינת ישראל ולהוציא אנשים לעבודה.

אברהם הירשזון: אנחנו יודעים היכן המרכזים החדשים – גם באוכלוסייה הערבית וגם באוכלוסייה הדתית.

אברהם הירשזון: צריך לתת מענה ספציפי לאותן קבוצות אוכלוסייה כדי שיוכלו לצאת לעבוד; לא רק להצהיר שיוצאים לעבוד, אלא לצאת לעבוד.

ג'מאל זחאלקה: אני מוכן לעזור לך אם תעשה - - -

אברהם הירשזון: תירגע.

אברהם הירשזון: ולכן, הממשלה הזאת תעבוד על תוכניות מיוחדות, גם כיצד להוציא את האשה הערבייה לעבודה – היא צריכה שמקום העבודה יהיה סמוך ליישוב או אפילו ביישוב עצמו - - -

ג'מאל זחאלקה: אדוני השר, אתה יודע שהגשתי לך - - -

אברהם הירשזון: עברתי על זה, ראיתי את זה, קיבלתי אותך בכבוד רב והתייחסתי ברצינות לכל מה שאמרת, ואמשיך להתייחס ברצינות למה שאתה אומר.

אברהם הירשזון: אנחנו גם נקדם את הדברים.

אברהם הירשזון: לכן, ברגיעה.

אברהם הירשזון: רק ברגיעה.

אברהם הירשזון: לחבר הכנסת חיים כץ אני מבקש לומר, אני מכיר את השיר, ואני מכיר את הפזמון, ואני מכיר את ה"עובדים עלינו" - - -

חיים כץ: מאיפה אתה מכיר את זה?

אברהם הירשזון: עוד מוועדת הכספים, וגם הייתי מנהל "הגשש החיוור".

אברהם הירשזון: אבל אנחנו לא עובדים בעיניים על אף אחד.

אברהם הירשזון: אתה יודע, יותר מהרבה חברי כנסת אחרים, שעוד בהיותי יושב-ראש ועדת הכספים ניסיתי להעביר את הצעת החוק בעניין פנסיה חובה לכל עובד.

אברהם הירשזון: אתה יודע שהעברנו את זה גם בקריאה ראשונה.

אברהם הירשזון: אבל זה לא נעשה, משום שלא יכולת לקחת מאנשים שמשתכרים ברמת המשכורות האלה, ואין להם פנסיה – לא יכולת לקחת מהם עוד כסף כדי שישלמו את חלקם בפנסיה.

אברהם הירשזון: לכן עכשיו – בשילוב העובדה שאנחנו מוסיפים מס הכנסה שלילי, והבאנו בחשבון גם תוספת מסוימת לנושא הזה – רק עכשיו הממשלה נותנת באופן מעשי לכל עובד את האפשרות להשקיע חלק מהכסף הזה בפנסיה.

אברהם הירשזון: ולכן, לא עובדים בעיניים על אף אחד, לא מתכוונים להונות אף אחד, לא מתכוונים לרמות אף אחד ולא מתכוונים לשקר לאף אחד.

אברהם הירשזון: אני מקווה שכאשר תבדוק את זה לעומק תחזור בך – יש לך עוד זמן, בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

אברהם הירשזון: אני תמיד אשמח לראות את זה.

אברהם הירשזון: דבר נוסף, שווי שימוש ברכב.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת חיים כץ, אני מבין מה כואב לך, אבל אני חושב שזה עיוות שצריך לתקן, כבר מזמן היה צריך לתקן אותו.

אברהם הירשזון: אם אחד נהנה, תשעה לא נהנים.

אברהם הירשזון: אני בהחלט חושב שצריך לתקן את העיוות הזה.

אברהם הירשזון: כאשר תבוא לוועדת הכספים, אני מקווה שתשתתף בדיונים שם – הרי זאת לא הצעת חוק שמובאת היום; היא מועברת לוועדת הכספים - תראה את הטבלאות ותעיר את ההערות שלך.

אברהם הירשזון: אני בטוח שנשת

אברהם הירשזון: דל להגיע לעמק השווה גם בנושא הזה.

אברהם הירשזון: תודה רבה.

אברהם הירשזון: אני מודה לכם.

יצחק אהרונוביץ': תודה לשר האוצר.

יצחק אהרונוביץ': ניגש להצבעות.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו נצביע על שתי הצעות חוק ונקיים את ההצבעות לחוד.

יצחק אהרונוביץ': אקריא את הצעת החוק הראשונה, נצביע, ואחרי זה נעבור להצעת החוק השנייה.

יצחק אהרונוביץ': הצעת החוק הראשונה שנצביע עליה היא: הצעת החוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי, פנסיה חובה, הפחתת שיעורי המס ותיקוני חקיקה).

יצחק אהרונוביץ': נא להצביע.

יצחק אהרונוביץ': הצבעה מס' 8 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 47 נגד – 1 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי, פנסיה חובה, הפחתת שיעורי המס ותיקוני חקיקה), התשס"ז–2007, לוועדת הכספים נתקבלה.

יצחק אהרונוביץ': בעד 47, נגד - 1, נמנעים - אין.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי, פנסיה חובה, הפחתת שיעורי המס ותיקוני חקיקה), התשס"ז-2007, התקבלה בקריאה ראשונה ותעבור לוועדת הכספים לשם הכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

יצחק אהרונוביץ': אני מוסיף את קולו של חבר הכנסת יתום.

יצחק אהרונוביץ': רבותי, אנחנו עוברים להצבעה על הצעת החוק השנייה.

יצחק אהרונוביץ': כידוע לכם, הצעת החוק השנייה היא הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 154 והוראת שעה) (מענק מס), התשס"ז-2007.

יצחק אהרונוביץ': נא להצביע.

יצחק אהרונוביץ': הצבעה מס' 9 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה - 49 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 154 והוראת שעה) (מענק מס), התשס"ז-2007, לוועדת הכספים נתקבלה.

יצחק אהרונוביץ': בעד - 49, נגד - אין, נמנעים - אין.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהצעת החוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 154) התקבלה ותעבור לדיון בוועדת הכספים לשם הכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

סילבן שלום: רגע, חבר הכנסת רוצה שתוסיף אותו.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת , היית באולם בעת ההצבעה?

משה גפני: כן.

יצחק אהרונוביץ': אני מבין שאתה בעד ואני מצרף אותך.

סילבן שלום: תגיד 50 בעד.

יצחק אהרונוביץ': אמרתי.

יצחק אהרונוביץ': 50 בעד לחבר הכנסת סילבן שלום, שביקש שאחזור על המספר.

יצחק אהרונוביץ': [מס' כ/129; "דברי הכנסת", חוב' י"ז, עמ' 6777; נספחות.

יצחק אהרונוביץ': ]

יצחק אהרונוביץ': אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו עוברים להצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 36), התשס"ז–2007 - קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': אני מזמין את יושב-ראש הוועדה לקידום מעמד האשה, חבר הכנסת , להציג את הצעת החוק.

יצחק אהרונוביץ': בבקשה.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להביא בפניכם בשם הוועדה לקידום מעמד האשה את הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 36), התשס"ז–2007, לקריאה השנייה והקריאה השלישית.

גדעון סער: אני רוצה לציין, אדוני היושב-ראש, שזה התיקון החמישי בחוק עבודת נשים שעובר במושב הזה מטעמנו.

גדעון סער: הצעת החוק היא של חברת הכנסת קולט אביטל, וזה עניינה: חוק עבודת נשים מקנה לעובדת זכות להיעדר מעבודתה בתקופה שבה היא שוהה במקלט לנשים מוכות מחשש לחייה או לחיי ילדה, כאשר השהות האמורה נעשית באישור לשכת הסעד או משרד הרווחה.

גדעון סער: סעיף 9 לחוק האמור, שעניינו הגבלת פיטורים, קובע בסעיף קטן (ד) שבו, כי מעביד לא יפטר עובדת השוהה במקלט לנשים מוכות בימי היעדרה מעבודתה כאמור או במשך תקופה של 60 ימים לאחר תום ימי ההיעדרות כאמור, אלא בהיתר מאת שר התמ"ת.

גדעון סער: הגבלת יכולתו של המעביד לפטר עובדת במהלך אותם 60 ימים נועדה לאפשר לעובדת לשוב ולהשתלב בעבודה לאחר שנאלצה לשהות במקלט לנשים מוכות תוך שניתן לה סיכוי ממשי להוכיח את עצמה מחדש בתפקידה.

גדעון סער: הגנה זאת גם מעודדת את עצמאותן של הנשים המוכות ומהווה תמריץ שלילי לחזרתן לחיי תלות עם בן-הזוג הפוגע.

גדעון סער: בהצעת החוק המונחת לפניכם מוצע להאריך את תקופת הגבלת הפיטורים מ-60 ימים ל-90 ימים.

גדעון סער: ההארכה המוצעת תקשה על מעסיקים לעקוף את רוח החוק ולפדות את התקופה בכסף, ובכך תוענק לעובדת הזדמנות אמיתית לחזור ולהשתלב במקום העבודה.

גדעון סער: במקור ביקשה חברת הכנסת אביטל להאריך את התקופה באופן משמעותי ולהעמידה על שישה חודשים.

גדעון סער: במסגרת דין ודברים שנערך בין הגורמים המקצועיים בוועדה לבין נציגי הממשלה סוכם כי הארכת התקופה ל-90 ימים תשמר את האיזון הראוי בין הגנה על זכויות העובדת לבין זכותו של המעסיק לפטר עובדת שאינה מתאימה לעבודתה.

גדעון סער: ההארכה המוצעת אף תואמת, באופן יחסי, את תקופות ההגנה הנוספות הקבועות בחוק עבודת נשים לגבי אוכלוסיות אחרות של עובדות, כמובן באופן יחסי.

גדעון סער: מובן שכאן ההגנה שניתנת גדולה יותר, מכיוון שההגנה הרגילה, לאחר חופשת לידה נניח, היא הארכה שתיקנו אותה גם כן בכנס הזה, מ-45 ל-60 ימים.

גדעון סער: כך שכאן זו הגנה רחבה יותר.

גדעון סער: זאת ועוד, בחירה באפיק הארכה שאינו קיצוני.

גדעון סער: הוא בהחלט מידתי.

גדעון סער: אני מבקש להזכיר כי חברי סיעת חד"ש ביקשו להגיש הסתייגות להצעת החוק שעניינה הארכה מ-45 ימים ל-120 ימים.

גדעון סער: אני מקווה מאוד שלא יעמדו על הסתייגותם, אם כי אינני רואה אותם ברגע זה במליאה, על מנת לכבד את הסיכום שהושג בין המציעה לבין הממשלה.

גדעון סער: הואיל והושגו הסכמות עם הממשלה ובשל הנימוקים המהותיים שציינתי, אני מבקש לתמוך בהצעת החוק בקריאה השנייה והשלישית כנוסח הוועדה ולדחות את ההסתייגות, אם תהיה כזאת.

גדעון סער: אני רוצה לברך באופן מיוחד את חברת הכנסת אביטל על יוזמתה בנושא הזה ולהביע סיפוק מכך שאנחנו נשלים גם את התיקון הזה בתוך כנס החורף.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחבר הכנסת סער.

יצחק אהרונוביץ': מגישי ההסתייגויות לסעיף 1, חברי הכנסת , חנא סוייד ו, אינם נמצאים באולם.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו עוברים להצבעה.

יצחק אהרונוביץ': מי שבעד יצביע בעד, מי שנגד יצביע נגד.

יצחק אהרונוביץ': נא להצביע.

יצחק אהרונוביץ': הצבעה מס' 10 בעד סעיף 1 – 26 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע בזאת כי שם החוק והצעת החוק התקבלו בקריאה שנייה.

יצחק אהרונוביץ': אני עובר להצבעה בקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': הצבעה מס' 11 בעד החוק – 28 נגד – אין נמנעים – אין חוק עבודת נשים (תיקון מס' 36), התשס"ז–2007, נתקבל.

יצחק אהרונוביץ': בעד - 28, נגד - אין, נמנעים - אין.

יצחק אהרונוביץ': אני מבקש להוסיף את השר איתן.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 36), התשס"ז-2007, התקבלה בקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': דברי תודה לחברת הכנסת קולט אביטל, בבקשה.

יצחק אהרונוביץ': מגיע לה.

קולט אביטל: תודה, אדוני היושב-ראש.

קולט אביטל: בשם הנשים המוכות אני רוצה להודות לכנסת.

קולט אביטל: אני רוצה להודות ליושב-ראש הוועדה למעמד האשה על עבודתו המהירה והחרוצה לקידום החקיקה שלנו.

קולט אביטל: אני רוצה להודות לחברות הוועדה, לכל אלה שהצביעו, וכמובן למנהלת הוועדה וליועצת המשפטית.

קולט אביטל: כמובן, גם ליועצת הפרלמנטרית שלי, המון תודה.

קולט אביטל: זאת מלת עידוד לכל אותן נשים שרוצות לחזור לעבודה.

קולט אביטל: תודה רבה.

יצחק אהרונוביץ': תודה רבה לחברת הכנסת אביטל.

יצחק אהרונוביץ': [מס' כ/135; "דברי הכנסת", חוב' כ', עמ' 7438; נספחות.

יצחק אהרונוביץ': ]

יצחק אהרונוביץ': אנחנו עוברים להצעת חוק משק החשמל (תיקון מס' 6), התשס"ז–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': אני מזמין את יושב-ראש ועדת הכלכלה, משה כחלון, להציג את הצעת החוק.

יצחק אהרונוביץ': בבקשה.

משה כחלון: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי הכנסת, אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת חוק משק החשמל (תיקון מס' 6), התשס"ז–2007, לקריאה שנייה ושלישית.

משה כחלון: חברי הכנסת, כידוע, החשמל הוא מצרך יסוד ולא ניתן לנהל אורח חיים סביר בלעדיו.

משה כחלון: עם זאת, לצערי יש משפחות שאין ידן משגת לרכוש אפילו מצרך יסודי זה.

משה כחלון: הצעת החוק, שהיה לי הכבוד להיות בין יוזמיה יחד עם חברי הכנסת סופה לנדבר ואמנון כהן וחברי כנסת נוספים שהצטרפו אליה, באה לתקן את חוק משק החשמל, התשנ"ו-1996, ולקבוע שהאוכלוסייה הנמנית עם השכבה החברתית שלדעתי היא המוחלשת ביותר בחברה, הלוא הם הקשישים מעוטי ההכנסה, תהיה זכאית למכסה במחיר מופחת.

משה כחלון: כשאני מדבר על קשישים מעוטי הכנסה, אני מדבר על קשישים שאין להם הכנסה נוספת, למעט הפנסיה והבטחת הכנסה.

משה כחלון: באותה אוכלוסייה לא נכללים מקבלי הקצבאות, הרנטות, שלא מחושבות כחלק מההכנסה.

משה כחלון: אוכלוסייה זו מתקשה לעמוד בהוצאות הכרוכות בתשלום בעבור שימוש בחשמל, וחייה, הקשים מנשוא בלאו הכי, נעשים קשים עוד יותר כאשר נגזר עליה להיות מנותקת מחשמל או לוותר על תרופות או על מזון כדי לשלם בעבור חשמל.

משה כחלון: הצעת החוק נועדה לקבוע, כי צרכן המנוי בחוק ישלם תשלום מופחת, בשיעור 50% מהתעריף הביתי, בעד 200 הקילוואט-שעה הראשונים שצרך מדי חודש בשימוש ביתי בלבד.

משה כחלון: כאמור, לפי הצעת החוק, הזכאות לחשמל במחיר מופחת תהיה בשלב הראשון לאוכלוסיית הקשישים שהגיעו לגיל פרישה ומקבלים גמלת הבטחת הכנסה לפי חוק הבטחת הכנסה, התשמ"א-1980.

משה כחלון: במסגרת האמונה שכל ישראל ערבים זה לזה, החלטנו כי מימון ההנחה במחיר החשמל יהיה מהעמסת ההפחתה על כלל צרכני החשמל, ולפי חשבוננו הדבר יביא להתייקרות זעירה בלבד של מחיר החשמל.

משה כחלון: בהתאם לכך, מוצע להסמיך את הרשות לשירותים ציבוריים – חשמל, בבואה לקבוע תעריפים המשולמים על-ידי כלל הצרכנים, להביא בחשבון את העלויות – שלא הובאו בחשבון – עקב התשלומים המופחתים.

משה כחלון: עוד מוצע כי שר התשתיות הלאומיות, בהתייעצות עם שר הרווחה, יקבע בתקנות הוראות בדבר דרכים להוכחת הזכאות לתשלום מופחת כאמור.

משה כחלון: לצערנו, אין בישראל אוכלוסייה מוחלשת אחת ואין אוכלוסייה נזקקת אחת.

משה כחלון: כפי שכבר הזכרתי, החלטנו כי בשלב הראשון תיהנה מההפחתה אוכלוסיית הקשישים המקבלים הבטחת הכנסה, דהיינו קשישים שאין להם הכנסה כלשהי זולת קצבאות המוסד לביטוח לאומי.

משה כחלון: עם זאת, לפי הצעת החוק, שר התשתיות הלאומיות, בהתייעצות עם שר הרווחה ובהסכמת שר האוצר, יהיה רשאי לקבוע אוכלוסיות נזקקות נוספות, שגם הן ישלמו תשלום מופחת בשיעור שייקבע מהתעריף הביתי.

משה כחלון: בתקנות ייקבעו גם כמות החשמל שבעבורה תהיה זכאות לתשלום מופחת, ושיעורי ההנחה, ויהיה אפשר לקבוע שיעורי הנחה, כמויות ושנים לקבוצות אוכלוסייה שונות.

משה כחלון: לשם כך יהיה שר התשתיות הלאומיות רשאי להביא בחשבון קריטריונים מסוימים, הקבועים בהצעת החוק, בדבר צריכת החשמל הממוצעת של צרכנים שבביתם אותו מספר נפשות, מצבם הבריאותי ועוד.

משה כחלון: מאחר שההנחות אמורות להיות על חשבון כל צרכני החשמל, ומאחר שהבנו שצריך לקבוע תקרה להתייקרות, מוצע כי הזכאות של קבוצות אוכלוסייה נזקקות נוספות לתשלומים מופחתים תיקבע כך שסך ההפחתה מהתשלומים בעבור צריכת חשמל לפי החוק המוצע לא יעלה על סכום – אדוני יושב-ראש הקואליציה, אדוני יושב-ראש הקואליציה, חבר הכנסת יצחקי, אני רוצה לגעת בזה – הוצע שהסכום לא יהיה גדול מ-1.5% מסך התשלומים המשולמים על-ידי כלל הצרכנים בעבור צריכת חשמל.

משה כחלון: הסכום הכללי הוא 20 מיליארד.

משה כחלון: 1.5% מזה הם 300 מיליון, ואם נקבל את ההסתייגות של חבר הכנסת כהן, נגיע ל-160 מיליון.

משה כחלון: זאת אומרת שעל כל צרכן בישראל תושת תוספת של 0.8% קילוואט-שעה.

משה כחלון: בית ממוצע במדינת ישראל צורך חשמל ב-300 ש"ח.

משה כחלון: אם ניתן לנזקקים - -

אביגדור יצחקי: - - -

משה כחלון: 1%.

משה כחלון: 0.8%.

משה כחלון: אני אפשט את זה.

משה כחלון: בית ממוצע במדינת ישראל משלם 300 שקלים על חשמל בחודש.

משה כחלון: 2.40 ש"ח הוא ישלם אם נעניק חשמל כמעט חינם לנזקקים כאמור.

משה כחלון: 92 שקלים בחודש בקירוב.

משה כחלון: האנשים שאנחנו מדברים עליהם צורכים חשמל ב-100–120 שקלים בחודש.

משה כחלון: אם ניתן להם הנחה בסך 92 שקלים, הם יקבלו חשמל כמעט חינם.

משה כחלון: המספרים הם לא גדולים, הצריכה היא לא גדולה, והאנשים האלה גם יוכלו לחמם את עצמם בחורף, יוכלו להדליק בוילר – היום הם חוששים.

אביגדור יצחקי: כמה הצריכה היום?

משה כחלון: הצריכה של האנשים שאנחנו מדברים עליהם כרגע היא בערך 500 קילוואט-שעה.

אביגדור יצחקי: וכמה יצא להם?

משה כחלון: יצא להם, בוא נאמר, לשלם 30–40 שקלים בחודש.

משה כחלון: אני חושב שזה חברתי ממדרגה ראשונה, ואני חושב שהמספרים פה הם לא גדולים, והכנסת יכולה לתת את מתנת החג הזאת לנזקקים, לקשישים.

משה כחלון: אני לא יודע אם הכסף פה משמעותי, אדוני יושב-ראש הקואליציה, וחברי הכנסת, כמו המסר שלנו לציבור הנזקקים, לציבור הקשישים - -

חיים כץ: תן לנו להצביע להם.

משה כחלון: - - ערב החג, שאנחנו באים עם בשורה ואומרים להם: הנה, אנחנו חושבים עליכם, אנחנו רוצים שהחיים שלכם ייראו קצת יותר טוב.

משה כחלון: שוב – אלה לא מיליונים.

משה כחלון: כל אחד מקבל עשרות שקלים בחודש, אבל זה יותר ההתייחסות מאשר הכסף.

אביגדור יצחקי: למה הוועדה לא החליטה מראש על 400?

משה כחלון: שקלנו את זה.

משה כחלון: במהלך הדיון חבר הכנסת כהן הציע את זה בהסתייגות שלו.

משה כחלון: ישבנו, דיברנו על זה.

משה כחלון: ראיתי שיש היגיון בדברים, ותשמע – אפשר לקבל גם הצעות של חברים כשהן סבירות.

משה כחלון: אני לא רואה בעיה בעניין הזה.

משה כחלון: אני רוצה גם לדבר על ההסתייגות של חבר הכנסת כהן, שמציע 50% על 400 קילוואט-שעה - - -

אביגדור יצחקי: אדוני יושב-ראש הוועדה, יש לי רק שאלה אחת.

אביגדור יצחקי: שר התשתיות לא נמצא כאן ולא דיבר, ומגיע לו כל הקרדיט - - -

משה כחלון: אנחנו ניתן לו לדבר אחרי ההצבעה.

אביגדור יצחקי: שנייה.

אביגדור יצחקי: אם נקבל את ההסתייגות של חבר הכנסת כהן – לפי דעתך זה היה מתקבל אם הוא היה יושב בוועדה?

משה כחלון: אין לי ספק ששר התשתיות בעד ההסתייגות.

משה כחלון: אין לי ספק שהוא בעד ההסתייגות, ואני אסביר לך מדוע.

משה כחלון: נציגי משרד האוצר, שהם קצת יותר קשים, ורשות החשמל, שצריכים להתעסק עם החישוב הזה, ביקשו ממני להגביל את הסכום ל-300 מיליון.

משה כחלון: כעת אנחנו מדברים בסך הכול על 160 מיליון.

משה כחלון: זאת אומרת שנותרו עוד 140 מיליון, מעבר לבקשה של האוצר ושל משרד התשתיות, של רשות החשמל – של מר שפירא.

משה כחלון: אין עם זה בעיה בכלל.

אביגדור יצחקי: לפי מה שאתה אומר בעצם - - -

משה כחלון: 0.8%.

אביגדור יצחקי: 300 זה 0.8%.

משה כחלון: לא, לא, לא – 300 זה 1.5%.

יצחק אהרונוביץ': אני מבקש להפסיק את הוויכוח.

משה כחלון: זה לא ויכוח, זה הסבר.

משה כחלון: זה חוק - - -

יצחק אהרונוביץ': לא, אי-אפשר לנהל כך - - -

משה כחלון: אדוני היושב-ראש, זה חוק.

משה כחלון: זה חצי חוק-יסוד.

משה כחלון: יושב-ראש הקואליציה רוצה לקבל החלטה, ואני מסביר לו.

יצחק אהרונוביץ': אבל את הדברים האלה שואלים קודם.

משה כחלון: לא נכון.

משה כחלון: אני מצטער, לא נכון.

משה כחלון: יש הסתייגות.

יצחק אהרונוביץ': אתה אומר לי לא נכון?

משה כחלון: כן.

יצחק אהרונוביץ': אתה רוצה לנאום?

יצחק אהרונוביץ': בבקשה.

יצחק אהרונוביץ': תסיים.

משה כחלון: אני רוצה להסביר לחברי הכנסת על מה הם מצביעים.

יצחק אהרונוביץ': מי לא הבין?

משה כחלון: יושב-ראש הקואליציה שואל שאלות ואני צריך להשיב לו.

יצחק אהרונוביץ': על מה?

יצחק אהרונוביץ': מה לא ברור לו?

משה כחלון: זה לא ויכוח פרטי, זה לא ויכוח אישי.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת כחלון.

אביגדור יצחקי: אני אסביר: יש הסתייגות של חבר הכנסת כהן, ואנחנו דנים עכשיו אם לקבל אותה או לא לקבל אותה.

יצחק אהרונוביץ': בוא נשמע את חבר הכנסת כהן.

אביגדור יצחקי: לא, לא, אנחנו רוצים לקבל החלטה.

אביגדור יצחקי: העובדה היא שזה יצא מהוועדה ורק אחר כך הוספה ההסתייגות, ולכן – אני לא רוצה להגיע למצב שבו מאחר ששר התשתיות איננו פה, הוא הוביל אותנו למצב – אני לא רוצה להוביל למשהו שלא על דעתו.

אביגדור יצחקי: לכן אני רוצה לברר.

יצחק אהרונוביץ': מה עוד צריך לברר?

יצחק אהרונוביץ': מה חסר?

אביגדור יצחקי: חסר וצריך לברר אם השינוי הזה, של חבר הכנסת כהן, הוא שינוי מהותי.

אביגדור יצחקי: אני מבין את ההיבט שלו מבחינה כלכלית, ועכשיו הסביר יושב-ראש הוועדה את ההיבט שלו.

יצחק אהרונוביץ': העסק ברור?

משה כחלון: כן.

יצחק אהרונוביץ': אוקיי.

משה כחלון: גבירותי ורבותי, חברי הכנסת, אני מאמין שנפלה בידי זכות גדולה להביא לפניכם את הצעת החוק הזאת, וכמתנת הכנסת לחג הפסח לאוכלוסיית הקשישים הנזקקים, אני קורא לכם להצביע בעד הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית, ולקבל את ההסתייגות של חבר הכנסת אמנון כהן.

משה כחלון: תודה רבה.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחבר הכנסת כחלון.

יצחק אהרונוביץ': להצעת החוק הסתייגות לסעיף 2, של חבר הכנסת אמנון כהן.

יצחק אהרונוביץ': אני מזמין את חבר הכנסת אמנון כהן לנמק את ההסתייגות.

קריאות: תצביע, אמנון.

קריאות: תצביע.

מוחמד ברכה: לא צריך לדבר.

מוחמד ברכה: כולנו בעד.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת כהן, אתה רוצה לעלות?

חיים כץ: לא, הוא לא צריך לנמק.

קריאות: אבל זה בעד.

קריאות: - - -

יצחק אהרונוביץ': הורדת את ההסתייגות?

קריאות: לא, לא, לא.

קריאות: בעד.

יצחק אהרונוביץ': בעד ההסתייגות.

יצחק אהרונוביץ': והיושב-ראש בעד ההסתייגות?

אביגדור יצחקי: כן.

יצחק אהרונוביץ': בעד ההסתייגות.

יצחק אהרונוביץ': אתה לא רוצה לנמק?

אמנון כהן: לא.

קריאה: הוא לא חייב.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת כהן, פה מזכירים לי שאתה חייב לנמק אם מקבלים את ההסתייגות.

יצחק אהרונוביץ': אתה חייב.

קריאה: לא, הוא לא חייב.

יצחק אהרונוביץ': הוא יכול לקצר, אבל הוא חייב.

יצחק אהרונוביץ': אם אנחנו מכניסים את ההסתייגות, הוא חייב לנמק אותה.

יצחק אהרונוביץ': אז בואו, אנחנו מצביעים עבור ההסתייגות.

אמנון כהן: אנחנו נצביע עבור ההסתייגות.

אמנון כהן: ההסתייגות היא חשובה מאוד.

אמנון כהן: אני אנמק אותה בקצרה.

אמנון כהן: יושב-ראש הוועדה עשה זאת כראוי.

אמנון כהן: ההתלבטות היתה בין 200 הקילוואט הראשונים או 400.

אמנון כהן: ההסתייגות שלי מדברת על 400, כאשר אנחנו יודעים שהקשישים האלה מתלבטים אם יקנו בכסף, בפנסיה שלהם, תרופות, אם יקנו שמיכה, אם יקנו את האוכל או ישלמו את החשמל.

אמנון כהן: בחשמל אין סנטימנטים, מי שלא משלמים – מנתקים אותו.

אמנון כהן: חשמל היום זה לא מותרות אלא צורך חיוני; חשמל זה מקרר, חשמל זה תנור שאפשר לחמם בו.

אמנון כהן: לכן ההסתייגות היא להיטיב כרגע עם אותם קשישים מקבלי הבטחת הכנסה.

אמנון כהן: בעתיד זה יורחב קצת יותר, מדובר בנשים חד-הוריות, ועדה מקצועית תחליט על כך.

אמנון כהן: אדוני יושב-ראש הקואליציה, הסכום שדובר עליו כולל ההרחבה הוא 300 מיליון.

אמנון כהן: כרגע ב-200 קילוואט ינצלו רק 80 מיליון, וכשאני מגדיל את זה ל-400, בכל מקרה מנצל רק 160 מיליון.

אמנון כהן: לכן עדיין יש גם להרחבה עוד סכום מה-40 מיליון.

אמנון כהן: כלומר, אנו לא פורצים פה שום דבר, אין פה בעיה.

אמנון כהן: אנו יהודים, ו"עולם חסד ייבנה", והכסף לא יבוא מהאוצר אלא מהאזרחים החזקים, אלה שיש להם, ברוך השם, לשלם, ואיש יתמוך ברעהו.

אמנון כהן: אני מבקש מכל חברי הכנסת לתמוך בהסתייגות ובחוק בקריאה שנייה ושלישית.

יצחק אהרונוביץ': חברי הכנסת, אנו עוברים להצבעות.

יצחק אהרונוביץ': לשם החוק אין הסתייגויות.

יצחק אהרונוביץ': נא להצביע - כהצעת הוועדה.

יצחק אהרונוביץ': הצבעה מס' 12 בעד שם החוק – 34 נגד – אין נמנעים – אין שם החוק נתקבל.

יצחק אהרונוביץ': בעד – 34, נגד – אין, נמנעים – אין.

יצחק אהרונוביץ': אני מוסיף את השר בן-יזרי לפרוטוקול.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע בזאת כי שם החוק כהצעת הוועדה התקבל בקריאה שנייה.

יצחק אהרונוביץ': לסעיף 1 אין הסתייגויות.

יצחק אהרונוביץ': מי בעד סעיף 1 כהצעת הוועדה?

יצחק אהרונוביץ': נא להצביע.

יצחק אהרונוביץ': הצבעה מס' 13 בעד סעיף 1 – 36 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

יצחק אהרונוביץ': בעד – 36, נגד – אין, נמנעים – אין.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע כי סעיף 1 התקבל כהצעת הוועדה בקריאה שנייה.

יצחק אהרונוביץ': לסעיף 2 הסתייגויות של חבר הכנסת אמנון כהן.

יצחק אהרונוביץ': מי בעד ההסתייגויות של חבר הכנסת?

יצחק אהרונוביץ': נא להצביע.

יצחק אהרונוביץ': הצבעה מס' 14 בעד ההסתייגות – 30 נגד – אין נמנעים – 1 ההסתייגויות של חבר הכנסת אמנון כהן לסעיף 2 נתקבלה.

יצחק אהרונוביץ': בעד – 30, נגד – אין, נמנע אחד.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהסתייגותו של חבר הכנסת אמנון כהן התקבלה.

יצחק אהרונוביץ': אנו נצביע על הסעיף כולל ההסתייגות.

יצחק אהרונוביץ': הצבעה מס' 15 בעד סעיף 2, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה – 35 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 2, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה, נתקבל.

יצחק אהרונוביץ': בעד – 35, נגד – אין, נמנעים – אין.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שסעיף 2, כהצעת הוועדה, עם ההסתייגות, התקבל ועבר בקריאה שנייה.

יצחק אהרונוביץ': לסעיף 3 אין הסתייגויות.

יצחק אהרונוביץ': נא להצביע.

יצחק אהרונוביץ': הצבעה מס' 16 בעד סעיף 3 – 35 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 3 נתקבל.

יצחק אהרונוביץ': בעד – 35, נגד – אין, נמנעים – אין.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהצעת החוק נתקבלה בקריאה שנייה כהצעת הוועדה, כולל ההסתייגות של חבר הכנסת אמנון כהן.

יצחק אהרונוביץ': יושב-ראש הוועדה, אנו יכולים לעבור לקריאה שלישית עם ההסתייגות של אמנון כהן?

יצחק אהרונוביץ': כן.

יצחק אהרונוביץ': נא להצביע בקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': הצבעה מס' 17 בעד החוק – 35 נגד – אין נמנעים – אין חוק משק החשמל (תיקון מס' 6), התשס"ז–2007, נתקבל.

יצחק אהרונוביץ': בעד – 35, נגד – אין, נמנעים – אין.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהצעת החוק התקבלה בקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': בבקשה.

משה כחלון: תן לסופה לנדבר לעלות בבקשה.

יצחק אהרונוביץ': סופה, מי העלה אותך?

יצחק אהרונוביץ': קיבלת רשות?

יצחק אהרונוביץ': אם את כבר פה, בבקשה.

סופה לנדבר: מרוב אושר עליתי.

סופה לנדבר: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אדוני השר, אדוני יושב-ראש ועדת הכלכלה, קודם כול תודה לך על כך שהעברת היום את החוק המשותף שלנו עם חברי הכנסת; עשית זאת בזריזות רבה, והקו החברתי שלך הוא כל כך מקובל עלי, ואני מודה לך על כך.

סופה לנדבר: אני מודה גם לחברי הכנסת שתמכו בחקיקה, גם ליועצת המשפטית, למנהלת הוועדה, לחברי הכנסת, לעמותות שונות, ולעמותת הפדרציה שאני מנהלת.

סופה לנדבר: לפני שנתיים התחלנו לטפל בלובי בחקיקה הזאת; התחלנו במכתב פתוח, והיום, אחרי זמן לא כל כך רב, פחות משנה מתחילת הקדנציה, יש חוק כל כך חברתי.

סופה לנדבר: אני מודה לאזרחי מדינת ישראל.

סופה לנדבר: כמו שהגדירו יושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת כחלון, וחבר הכנסת אמנון כהן, אנו כולנו ערבים זה לזה, ו-2.5 ש"ח לחודש תוספת לכל משפחה יעניקו אושר לאלה שלא מסוגלים.

סופה לנדבר: זה צעד ראשון, לגבי הקשישים, ואחר כך יבואו החד-הוריות ומשפחות ברוכות ילדים וחולים.

סופה לנדבר: זה חוק טוב, חוק חברתי, ואני באמת מאושרת שהיום, לקראת הפגרה, אנו מביאים בשורה טובה כל כך לאזרחי מדינת ישראל.

סופה לנדבר: זה אושר גם לאזרחי מדינת ישראל שיכולים לתרום תרומה כל כך צנועה וקטנה, כדי לאפשר לאותם קשישים להביא לביתם חום וחימום.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחברת הכנסת סופה לנדבר.

יצחק אהרונוביץ': גם יושב-ראש הקואליציה, חבר הכנסת יצחקי, רוצה לברך.

יצחק אהרונוביץ': בבקשה.

אביגדור יצחקי: אני לא רוצה לברך, אבל אני רוצה לומר שמעבר לנושא, זה ציון דרך, אדוני היושב-ראש, לא רק בהיבט של דאגה לחלשים, אלא גם ציון דרך - שבמדינת ישראל יש לעשות כל דבר באופן דיפרנציאלי ופרוגרסיבי.

אביגדור יצחקי: אנו מסבסדים אוניברסיטאות, והאנשים שיש להם מסובסדים ואלה שאין להם צריכים לשלם את הסבסוד.

אביגדור יצחקי: צריך ליצור מצב שבסופו של דבר העשירים יממנו את החלשים על-ידי תעריפים דיפרנציאליים, ומבחינתי, גם בסבסוד של אוניברסיטאות, גם בכל הסבסודים האחרים, צריך לעשות סבסוד דיפרנציאלי במדינת ישראל.

אביגדור יצחקי: זה הדבר הראשון שהובא, ואני מקווה שבעקבותיו נקבע גם שכר דיפרנציאלי באוניברסיטאות ובמקומות אחרים, והחלשים יוכלו ללמוד חינם והחזקים ימלאו את מלוא המחיר.

אביגדור יצחקי: תודה.

יצחק אהרונוביץ': תודה, צודק.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחבר הכנסת כחלון, חוק חשוב מאוד, וגם אני מברך עליו.

יצחק אהרונוביץ': [מס' כ/135; "דברי הכנסת", חוב' כ', עמ' 7440; נספחות.

יצחק אהרונוביץ': ]

יצחק אהרונוביץ': חברי הכנסת, אנו ממשיכים בסדר-היום: הצעת חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון מס' 28), התשס"ז-2007 - קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': אני מזמין את יושב-ראש ועדת הכלכלה משה כחלון להציג את הצעת החוק.

יצחק אהרונוביץ': בבקשה.

משה כחלון: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי הכנסת, אני מבקש כמובן להודות לחברי הכנסת על ההצבעה; זו הצבעה חשובה.

משה כחלון: אני עובר לחוק הבא: הצעת חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון מס' 28), התשס"ז-2007.

משה כחלון: אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה השנייה ולקריאה השלישית את הצעת חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון מס' 28), התשס"ז-2007.

משה כחלון: עניינה של הצעת חוק זו הוא הזיכיונות לשידורי הרדיו האזורי.

משה כחלון: סעיף 34(א) לחוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, התש"ן-1990, קובע כי תקופת תוקפו של זיכיון לשידורי רדיו היא ארבע שנים.

משה כחלון: סעיף 35(א) לחוק קבע, במקור, כי מועצת הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו רשאית להאריך את תוקפו של זיכיון כאמור, בלא מכרז, בתקופה נוספת של ארבע שנים.

משה כחלון: בתיקון משנת 2002 נקבע כי מועצת הרשות השנייה תהיה רשאית להאריך את הזיכיונות בשתי תקופות נוספות.

משה כחלון: בהצעת החוק המונחת לפניכם מוצע להסמיך את מועצת הרשות השנייה להאריך את תוקפם של הזיכיונות לשידורי רדיו אזורי שניתנו בהתאם לחוק, ללא מכרז, בשלוש תקופות נוספות במקום בשתי התקופות הקבועות היום.

משה כחלון: בהתאם למוצע, הארכת הזיכיון בתקופה השלישית יכולה להיעשות בתקופה של ארבע שנים או בתקופה קצרה יותר.

משה כחלון: כמו כן, נקבע כי ניתן יהיה להאריך את הזיכיון במהלך התקופה השלישית בכמה תקופות קצרות, ובתנאי שסך ההארכות בתקופה זו לא יעלה על ארבע שנים.

משה כחלון: לדעת המציע, הסדר זה נדרש נוכח תחרות קשה מצד תחנות רדיו פיראטיות והכניסה העתידית של הרדיו הדיגיטלי, שצפוי, לדעת המציע, לפגוע קשות בתחנות הרדיו האזורי.

משה כחלון: במהלך הדיונים בוועדה בעת הכנת ההצעה לקריאה הראשונה ובעת הכנתה לקריאה השנייה ולקריאה השלישית, עלתה שאלה הנוגעת לחוקתיותה של הצעת החוק.

משה כחלון: בפני הוועדה הוצגו חוות דעת שונות, הן של היועצת המשפטית של הוועדה והן של גורמים נוספים, ממשלתיים ואחרים, המעלות ספקות הנוגעים לחוקתיות ההצעה.

משה כחלון: היתה גם חוות דעת אחת שלפיה ההצעה הזאת חוקתית.

משה כחלון: במקביל, הציגו תחנות הרדיו האזוריות את עמדתן בחוות דעת הקובעת כי אין בהצעה כל בעיה חוקתית.

משה כחלון: להצעת החוק הוגשה הסתייגות מטעם חבר הכנסת אבשלום וילן, ואת מהותה הוא יסביר.

משה כחלון: בנסיבות האמורות, ובאופן חריג, אינני מנצל את עמדתי כיושב-ראש ועדה כדי להציע לכם כיצד להצביע, ואני משאיר את ההחלטה לחברי הכנסת.

משה כחלון: תודה רבה.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחבר הכנסת כחלון.

יצחק אהרונוביץ': להצעת החוק יש הסתייגות אחת, של חבר הכנסת אבשלום וילן, אבל אינני רואה אותו פה.

יצחק אהרונוביץ': לכן, נא לשבת כי אנחנו עוברים להצבעה על הצעת החוק כפי שהוצגה על-ידי יושב ראש הוועדה לקריאה שנייה.

יצחק אהרונוביץ': נא להצביע.

יצחק אהרונוביץ': הצבעה מס' 18 בעד סעיף 1 - 28 נגד - אין נמנעים - אין סעיף 1 נתקבל.

שלי יחימוביץ': הצבעתי בעד, ואני נגד.

יצחק אהרונוביץ': בעד - 28, ואני מוריד את קולה של חברת הכנסת יחימוביץ, שמתנגדת, כך שיש 27 בעד ואחד נגד.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהצעת החוק, כהצעת הוועדה, התקבלה בקריאה שנייה.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית על הצעת החוק כולה.

יצחק אהרונוביץ': נא להצביע.

ישראל כץ: תוסיף אותנו.

יצחק אהרונוביץ': עכשיו, בקריאה השלישית תצביעו.

יצחק אהרונוביץ': הצבעה מס' 19 בעד החוק - 28 נגד - 2 נמנעים - אין חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון מס' 28), התשס"ז-2007, נתקבל.

יצחק אהרונוביץ': בעד - 28, נגד - 2.

ישראל כץ: סליחה.

ישראל כץ: הצבעתי בטעות במקום חברת הכנסת לימור לבנת נגד.

יצחק אהרונוביץ': במקום לימור נגד?

יצחק אהרונוביץ': זה דבר מסוכן מאוד.

יצחק אהרונוביץ': אני צריך לשאול קודם את יושב-ראש הסיעה.

יצחק אהרונוביץ': זה מקובל להחליף?

ג'מאל זחאלקה: חבר הכנסת סער לא יודע - - -

גדעון סער: הוא ביקש מייד לאחר - - -.

גדעון סער: הוא לא הצביע פעמיים אלא רק במושב אחר.

יצחק אהרונוביץ': אוקיי.

יצחק אהרונוביץ': אז אנחנו נבטל את ההצבעה של חברת הכנסת לימור לבנת.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת ישראל כץ, אני מבין שאתה בעד.

ישראל כץ: כן.

יצחק אהרונוביץ': אני מוסיף את שמך להצבעה.

יצחק כהן: תוסיף אותי.

יצחק אהרונוביץ': אני מוסיף גם את השר כהן להצבעה, והיא חיובית, בעד - נכון?

יצחק כהן: כן.

קריאה: - - -

יצחק אהרונוביץ': ביחד זה 30.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהצעת חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון מס' 28), התשס"ז-2007, התקבלה בקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': [מס' מ/245; "דברי הכנסת", מושב ראשון, חוב' י"ד, עמ' 2457; נספחות.

יצחק אהרונוביץ': ]

יצחק אהרונוביץ': אנחנו עוברים להצעת חוק לתיקון פקודת סימני מסחר (מס' 6), התשס"ז–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': אני מזמין את יושב-ראש ועדת הכלכלה משה כחלון להציג את הצעת החוק.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת כחלון פעיל מאוד היום.

יצחק אהרונוביץ': בבקשה.

משה כחלון: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי הכנסת, אני מתכבד להציג לפניכם את הצעת החוק לתיקון פקודת סימני מסחר (מס' 6), התשס"ז-2007, לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

משה כחלון: הצעת החוק באה לתקן את פקודת סימני המסחר [נוסח חדש], התשל"ב-1972, במטרה לאפשר גמישות ויעילות של ההליכים לרישום סימני מסחר לפי הפקודה, וכך תתאפשר עריכה ומסירה של מסמכים לפי הפקודה, וכן שמירה של הרישומים בפנקס לרישום סימני מסחר גם באמצעים אלקטרוניים.

משה כחלון: נוסף על כך, הצעת החוק נועדה לאפשר, בין היתר, את הצטרפותה הצפויה של מדינת ישראל כצד לפרוטוקול המתייחס להסכם מדריד, כפי שאפרט מייד.

משה כחלון: בהתאם למוצע, תבוטל דרישת הכתב הקבועה כיום בפקודה, ושר המשפטים יוסמך לקבוע בתקנות הוראות שיכללו את הדרישות הצורניות המדויקות בעניין עריכת המסמכים לפי הפקודה, וכן הוראות בעניין אופן העברתם של המסמכים כאמור אל רשם סימני המסחר וממנו.

משה כחלון: כמו כן, מוצעים תיקונים לחוק לתיקון פקודת סימני מסחר (מס' 5), התשס"ג-2003.

משה כחלון: תיקון מס' 5 האמור טרם נכנס לתוקפו, והוא עתיד להיכנס לתוקף בתום שלושה חודשים מיום הצטרפותה של מדינת ישראל כצד לפרוטוקול המתייחס להסכם מדריד שעניינו רישום בין-לאומי של סימני מסחר, אשר נחתם במדריד ב-28 ביוני 1989.

משה כחלון: מטרת הפרוטוקול היא לייעל את ההליכים לרישום סימן מסחר במדינות זרות באמצעות מערכת הרישום הבין-לאומית שמרכזה בארגון הקניין הרוחני הבין-לאומי.

משה כחלון: התיקונים המוצעים מוסיפים הוראות משלימות לתיקון מס' 5, הנדרשות לצורך יישום הפרוטוקול לקראת הצטרפותה הצפויה של ישראל כצד לפרוטוקול, וכן משקפים התפתחויות בין-לאומיות.

משה כחלון: כך, למשל, מוצע לאפשר הגשת בקשה לרשם סימני המסחר לחלוקה או לאיחוד של בקשות לרישום סימן מסחר.

משה כחלון: נוסף על כך, מוצע לאפשר לבעל הרשום של כמה רישומים של אותו סימן מסחר לבקש מהרשם לאחד את רישומיו השונים, ובלבד שהבקשות לרישומים השונים הוגשו באותו מועד.

משה כחלון: כמו כן מוצע לבטל את הסעיף שמאפשר לבעל רשום של סימן מסחר לבקש מהרשם רשות להוסיף על סימן מסחר או לשנותו באופן שלא תהיה פגיעה ממשית בזהותו, משום שהסעיף אינו עולה בקנה אחד עם הוראות הפרוטוקול שישראל עתידה להצטרף כצד לו.

משה כחלון: לבסוף, מוצעות הוראות נוספות המשלימות את תיקון מס' 5 לפקודת סימני מסחר, בין השאר בדבר רישום במקרה שבו מעביר בעל סימן מסחר רשום את זכויותיו בחלק מן הטובין שלגביהם רשום סימן המסחר, ובדבר עניינים מסוימים הנוגעים לבקשות בין-לאומיות, שבהם יחולו ההוראות לפי תקנות מדריד, ולא יחולו ההוראות הרלוונטיות בפקודה.

משה כחלון: להצעת החוק לא הוגשו הסתייגויות, ואני קורא לכם להצביע בעדה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית בנוסח שאישרה הוועדה.

משה כחלון: לפני ההצבעה אני רוצה להודות לצוות הוועדה: ליועצת המשפטית הגברת בנדלר, למנהלת הוועדה, לעידית חנוכה ולכל חברי הוועדה.

משה כחלון: כפי שראיתם, התנובות של ועדת הכלכלה נראות לעין, וזה באמת בגלל העבודה הקשה והמאמץ המיוחד שמשקיעים מנהלת הוועדה, היועצת המשפטית וכל יתר עובדי הוועדה.

משה כחלון: תודה גם לחברי ועדת הכלכלה, שבשבועות האחרונים באמת השתתפו בישיבות בצורה מעוררת כבוד.

משה כחלון: אדוני היושב-ראש, אני מודה לך על שהיית סבלני.

יצחק אהרונוביץ': תמיד אסייע לך.

יצחק אהרונוביץ': זה נחמד.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו נעבור להצבעה.

יצחק אהרונוביץ': להצעת החוק אין הסתייגויות, ולכן נעבור להצבעה בקריאה שנייה.

יצחק אהרונוביץ': נא להצביע.

יצחק אהרונוביץ': הצבעה מס' 20 בעד סעיפים 7-1 - 16 נגד - אין נמנעים - אין סעיפים 7-1 נתקבלו.

יצחק אהרונוביץ': בעד - 16, נגד - אין, נמנעים - אין.

יצחק אהרונוביץ': להוסיף את קולו של חבר הכנסת .

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת זיו, נא לשבת לקריאה השלישית.

יצחק אהרונוביץ': הפעם אתה תצביע מהמקום.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': נא להצביע.

יצחק אהרונוביץ': הצבעה מס' 21 בעד החוק - 15 נגד - אין נמנעים - אין חוק לתיקון פקודת סימני מסחר (מס' 6), התשס"ז–2007, נתקבל.

סופה לנדבר: תצרף אותי.

יצחק אהרונוביץ': בעד – 15, נגד – אין, נמנעים – אין.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהצעת החוק לתיקון פקודת סימני מסחר (מס' 6), התשס"ז-2007, התקבלה בקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': להוסיף אותך, חברת הכנסת לנדבר?

יצחק אהרונוביץ': היית באולם?

סופה לנדבר: - - -

יצחק אהרונוביץ': אני רק שואל ומוודא.

יצחק אהרונוביץ': אני מוסיף את קולה של חברת הכנסת סופה לנדבר להצבעה.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו נדלג על הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה ונעבור ישר להצעת חוק התכנון והבנייה.

- - -

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת ליצמן איננו פה.

יצחק אהרונוביץ': אתה מציג את זה?

יצחק אהרונוביץ': לא ידעתי.

יצחק אהרונוביץ': [כ/132; "דברי הכנסת", חוב' י"ט, עמ' 7206; נספחות.

יצחק אהרונוביץ': ]

יצחק אהרונוביץ': אם כך, נחזור להצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 155), התשס"ז–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': אני מזמין את חבר הכנסת להציג את הצעת החוק.

ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, אשר אני מבין שזו לו הפעם האחרונה כיושב-ראש, כי ביום רביעי נקרא לו אדוני השר.

יצחק אהרונוביץ': בעזרת השם.

ראובן ריבלין: השם יעזור.

ראובן ריבלין: אתה יודע, יגעת ומצאת - תאמין.

ראובן ריבלין: כנסת נכבדה, רבותי השרים, אני מתכבד להביא בשם יושב-ראש ועדת הכספים - עדיין לא אתה, חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב, אלא חבר הכנסת ליצמן – לקריאה שנייה ושלישית את הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 155), התשס"ז-2007.

ראובן ריבלין: הצעת חוק זו היא הצעת חוק פרטית שיזם חבר הכנסת אלכס מילר, ועוד נאמר עליו מלים.

ראובן ריבלין: סעיף 39א לפקודת מס הכנסה מקנה כיום לחייל המשוחרר שתי נקודות זיכוי על הכנסתו מיגיעה אישית לתקופה של שנתיים ממועד שחרורו משירות סדיר.

ראובן ריבלין: בהצעת החוק שלפני

ראובן ריבלין: כם מוצע להאריך את תקופת הזכאות לנקודות הזיכוי משנתיים לשלוש שנים.

ראובן ריבלין: בהצעת החוק שהובאה לקריאה ראשונה הוצע שההטבה תינתן לחייל משוחרר שהשתחרר משירות סדיר מינואר 2006 ואילך.

ראובן ריבלין: במהלך הכנת הצעת החוק לקריאה השנייה והשלישית החליטה הוועדה – בהשתדלותו פעם נוספת של יוזם החוק אלכס מילר - להאריך את התקופה למתן ההטבה כך שתחול גם על חייל שהשתחרר משירות סדיר מיוני 2005 ואילך, עד תום שלוש שנים מתום החודש שלאחר השחרור.

ראובן ריבלין: מדובר בהצעה שמקנה הטבה משמעותית לחיילים משוחררים שיוצאים לשוק העבודה.

ראובן ריבלין: הצעת זו, רבותי חברי הכנסת, היא הצעת החוק הראשונה היוצאת מתחת ידו וביוזמתו של חבר הכנסת הצעיר והנמרץ אלכס מילר, אשר דאגתו לחיילי ישראל המשתחררים מעוררת התפעלות.

ראובן ריבלין: תודות לצוות ועדת הכספים, אשר התמדתו ראויה לציון ולשבח, ולא אפרט את כולם - היועצת המשפטית, מנהל הוועדה וכו' וכו' וכל החברים האחרים, אשר בכל יום אנחנו מרבים לשבח אותם.

ראובן ריבלין: לפיכך, אדוני היושב-ראש, אבקשכם לאשר את הצעת החוק המוגשת לפניכם בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: לחוק זה אין הסתייגויות.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחבר הכנסת .

יצחק אהרונוביץ': ניגש להצבעות בקריאה שנייה.

יצחק אהרונוביץ': הצבעה מס' 22 בעד סעיפים 2-1 – 14 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 2-1 נתקבלו.

יצחק אהרונוביץ': בעד – 14, נגד – אין, נמנעים – אין.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

יצחק אהרונוביץ': נעבור להצבעה בקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': נא להצביע.

יצחק אהרונוביץ': הצבעה מס' 23 בעד החוק - 16 נגד - אין נמנעים – אין חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 155), התשס"ז–2007, נתקבל.

יצחק אהרונוביץ': בעד – 16, נגד – אין, נמנעים – אין.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 155), התשס"ז-2007, התקבלה בקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת מילר, אתה רוצה לומר כמה מלים וברכות?

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת מילר, כולנו מברכים אותך על היוזמה, מזל טוב.

יצחק אהרונוביץ': זה חוק ראשון, מגיע לך מזל טוב.

אלכס מילר: תודה רבה, אדוני.

אלכס מילר: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי הכנסת, קודם כול, אני רוצה להודות לחיילים ולחיילות המשרתים בצה"ל ולאלה שהשתחררו על תרומתם למדינת ישראל.

אלכס מילר: אני גם רוצה להודות לכנסת, שהביאה היום בשורה טובה לאותם צעירים שנאלצים בשנים שאחרי השחרור להתמודד עם הקשיים הכי גדולים בחייהם - להקים משפחה וללמוד.

אלכס מילר: הזכות שאנחנו נותנים להם במס הכנסה יכולה לתת להם כמה מאות שקלים, שאתם יוכלו לשלם שכר לימוד ושכר דירה ולהתקדם בחיים.

אלכס מילר: אני רוצה להודות גם לחברי ועדת הכספים, ובעיקר לחבר הכנסת רובי ריבלין, שנלחם למען החוק הזה, ולחבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב, שקידם אותו בוועדה.

אלכס מילר: אני רוצה להודות לעובדי ועדת הכספים, ליועצת המשפטית, לכל החבר'ה של ועדת הכספים שנרתמו לקדם את העבודה על הצעת החוק בוועדה, וליושב-ראש הוועדה, שהביא את החוק הזה להצבעה גם בקריאה ראשונה וגם בקריאה שנייה ושלישית, וכמובן למפלגת ישראל ביתנו, שחרתה על דגלה את הטיפול בנושאים הקשורים לחיילים המשוחררים.

אלכס מילר: תודה רבה.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחבר הכנסת מילר והרבה ברכות.

יצחק אהרונוביץ': [מס' כ/109; "דברי הכנסת", חוברת ד', עמ' 3855; נספחות.

יצחק אהרונוביץ': ]

יצחק אהרונוביץ': אנחנו ממשיכים בסדר-היום: הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 78), התשס"ז–2007, קריאה שנייה ושלישית.

יצחק אהרונוביץ': אני מזמין את יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, חבר הכנסת , להציג את הצעת החוק.

יצחק אהרונוביץ': בבקשה.

יואל חסון: חבר הכנסת שרוני, יש עוד שאילתות לשר.

משה שרוני: למה אתם ממהרים כל כך?

משה שרוני: אתם מקבלים משכורת, שבו כאן.

יואל חסון: חבר הכנסת שרוני, אני מוזמן לחתונה ולארבע בר-מצוות.

משה שרוני: למה אתה מוזמן?

משה שרוני: שלא תלך לבר, ואז יקרה מה שקרה.

משה שרוני: .. אדוני היושב-ראש, מכובדי שר הבריאות, ידידי וחברי חברי הכנסת, זו שעה לא מאוחרת בכלל.

משה שרוני: אני רוצה קודם כול להודות לפרופסור אלדד על החוק בנושא טמפרטורת המים, שיביא לחיסכון של מיליוני שקלים למדינת ישראל, כי פחות ילדים ומבוגרים יזדקקו לטיפולי כוויות.

משה שרוני: אני מביא את הצעת החוק לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, ולפני זה אני רוצה להודות לכל אלה שעמלו עליה.

משה שרוני: קודם כול אני רוצה להודות ליוזם החוק, חבר הכנסת פרופסור אלדד, ליועצת המשפטית, למנהלת הוועדה ולכל חברי הוועדה.

משה שרוני: חבר'ה, תצביעו כדי שתהיו משוחררים.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחברי הכנסת שרוני, ששמע בקולם של חברי הכנסת.

יצחק אהרונוביץ': נא לשבת, כי אנחנו עוברים להצבעות.

יצחק אהרונוביץ': להצעת החוק אין הסתייגויות, לכן נעבור להצבעה בקריאה שנייה.

יצחק אהרונוביץ': נא להצביע.

יצחק אהרונוביץ': הצבעה מס' 24 בעד סעיפים 2-1 – 11 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 2-1 נתקבלו.

יצחק אהרונוביץ': בעד – 11, נגד – אין, נמנעים – אין.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

יצחק אהרונוביץ': נעבור להצבעה בקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': נא להצביע.

יצחק אהרונוביץ': הצבעה מס' 25 בעד החוק – 12 נגד – אין נמנעים – אין חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 78), התשס"ז–2007, נתקבל.

יצחק אהרונוביץ': בעד- 12, נגד – אין, נמנעים – אין.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע שהצעת החוק התקבלה בקריאה שלישית.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת אלדד, אתה רוצה להגיד תודות?

יצחק אהרונוביץ': בבקשה.

אריה אלדד: תודה, אדוני היושב-ראש.

אריה אלדד: אדוני השר, חברי חברי הכנסת, 25 שנה טיפלתי בכוויות כרופא, וכשחדלתי ואינני יכול לנתח אותם כשהם זקוקים לכך, החלטתי שהגיע הזמן למנוע כוויות, ולכן הבאתי את הצעת החוק הזאת.

אריה אלדד: אני מקווה שהיא תעשה את מלאכתה ונקטין את ההיפגעות הקשה הזאת באוכלוסיית הקשישים, באוכלוסיית הילדים, באוכלוסיות של חסרי הישע.

אריה אלדד: אני מבקש להודות ל"בטרם", האגודה שתמכה וסייעה רבות בהובלת החוק הזה, ולד"ר מיכל חמו-לוטם, שעומדת בראש האגודה, לוועדת העבודה והרווחה וליושב-ראש שלה, לייעוץ המשפטי של הוועדה, ולנעמה כהן, העוזרת הפרלמנטרית שלי, ששלוש שנים מלווה את הצעת החוק הזאת.

אריה אלדד: תודה רבה.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחבר הכנסת אלדד.

יצחק אהרונוביץ': [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/138).

יצחק אהרונוביץ': ]

יצחק אהרונוביץ': הצעת חוק צער בעלי-חיים (ניסויים בבעלי-חיים) (תיקון) (איסור ניסויים לבדיקת מוצרי קוסמטיקה וחומרי ניקוי), התשס"ז–2007, של חבר הכנסת - קריאה ראשונה.

יצחק אהרונוביץ': אני מזמין את חבר הכנסת להציג את הצעת החוק.

יצחק אהרונוביץ': בבקשה.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, סעיף 10 לחוק צער בעלי-חיים (ניסויים בבעלי-חיים) קובע כי לא ייערך ניסוי לבדיקת מוצרי קוסמטיקה שאינם לצורכי בריאות ולחומרי ניקוי, אלא על-פי היתר ממליאת המועצה.

גדעון סער: היינו, למועצה לניסויים בבעלי-חיים, שהוקמה לפי החוק, יש סמכות לאשר ניסויים כאמור.

גדעון סער: עד כה אומנם לא הוגשו בארץ בקשות לניסויים בבעלי-חיים בתחום הקוסמטיקה וחומרי הניקוי, אך האפשרות לכך קיימת כאמור לפי החוק.

גדעון סער: ניסויים בבעלי-חיים לפיתוח מוצרי קוסמטיקה וחומרי ניקוי כרוכים בגרימת סבל עצום לבעלי-החיים ונעשים ללא משככי כאבים.

אריה אלדד: למה ללא משככי כאבים?

גדעון סער: לשם בדיקת חומר קוסמטי או חומר ניקוי, נערכים ניסויים במספר רב של בעלי-חיים, ובמהלכם מתים בעלי-החיים בייסורים קשים.

גדעון סער: כיום קיימות חלופות מדעיות למבדקי יעילות ורעילות של כימיקלים שאינן כרוכות בניסויים בבעלי-חיים.

גדעון סער: ואולם המועצה לניסויים בבעלי-חיים, יש ויכוח אם לא אישרה בכלל או אם אישרה פעם אחת או מעט פעמים שימוש.

גדעון סער: היא השתמשה בסמכותה לתת היתר לניסויים כאלה, אבל לעניין החלופות, היא לא אישרה עד כה שימוש בחלופות ותפקודה בפיקוח הניסויים בבעלי-חיים בארץ לוקה בחסר.

גדעון סער: אני מפנה אתכם לדוח מבקר המדינה לשנת 2004.

גדעון סער: בהצעת החוק המתפרסמת בזה מוצע לאסור לחלוטין ביצוע ניסויים בבעלי-חיים למטרת פיתוח מוצרי קוסמטיקה וחומרי ניקוי שאינם לצורכי בריאות.

גדעון סער: אין בכך כדי לגרוע מהסמכויות שנתונות היום למועצה לפי החוק לעניין מוצרים בכלל או ניסויים בכלל שהם לצורכי בריאות.

גדעון סער: קביעת איסור כאמור עולה בקנה אחד עם מדיניות האיחוד האירופי, שלפיה הוחלט לאסור בהדרגה עד לשנת 2009 בדיקות וניסויים בבעלי-חיים בתעשיית הקוסמטיקה במדינות האיחוד.

גדעון סער: אני רוצה לנצל את הזמן שנותר לי, אדוני היושב-ראש, כדי לומר כמה דברים.

גדעון סער: האחד - להודות ליושב-ראש ועדת החינוך של הכנסת, חבר הכנסת מיכאל מלכיאור, על הטיפול היעיל, ההגון והטוב שלו בקידום הצעת החוק לקריאה הראשונה.

גדעון סער: השני - אני רוצה לומר לבית, שכל נושא הניסויים בבעלי-חיים זוכה היום למודעות גבוהה במדינות המתקדמות בעולם.

גדעון סער: יש מקרים שבהם יש איזון בין ערכים, כאשר הדברים האלה, כפי שאמרתי קודם, נעשים לצורכי בריאות או לצורכי הצלת חיים.

גדעון סער: המקרים שאנחנו מדברים עליהם, של פיתוח מוצרי קוסמטיקה, הם על הצד השני של המאזניים.

אביגדור יצחקי: יש כאלה שקוסמטיקה מצילה להם את החיים.

גדעון סער: חבר הכנסת יצחקי, אני אפילו מוכן לקבל תיקון מסוים, כי באתי בדברים עם מישהי שאמרה לי: זה לא נכון שאין איזון אינטרסים, יש אינטרס.

גדעון סער: קוסמטיקה, שבוודאי גורמת לאיש או לאשה להיראות יותר יפה – גם בזה יש איזה ערך.

אביגדור יצחקי: להריח יותר טוב.

גדעון סער: נכון.

גדעון סער: בהחלט יש בזה ערך, אבל הוא לא יכול לעמוד באופן מאוזן - - -

אריה אלדד: אבל איך נדע אם הליפסטיק גורם לאלרגיה איומה?

אריה אלדד: אין היום מערכת שיכולה לבדוק אלרגיה.

גדעון סער: אני רוצה לומר לחבר הכנסת אלדד שלא שינינו מסמכות המועצה – על אף מה שאמרתי עליה ומה שנאמר עליה בדוח מבקר המדינה – לאשר משהו שהוא לצורכי בריאות.

גדעון סער: זאת אומרת, היא בת-סמכא לעניין הזה.

גדעון סער: אבל כאשר הדבר נופל בצורה ברורה בקטגוריות הללו, הן אינן מצדיקות את אותם ניסויים, ובסופו של דבר האיחוד האירופי נקט שורה של צעדים, בהתחלה לגבי רכיבים ואחר כך לגבי מוצרים שלמים, בחקיקה מלפני שלוש שנים, והכניסה המלאה שלה לתוקף תהיה בשנת 2009.

גדעון סער: אני חושב שבעניין הזה אנחנו שולחים מסר ערכי, מסר נכון, מסר מאוזן מאוד.

גדעון סער: אדרבה, אותן אמירות של המועצה שבאה לוועדת החינוך ואמרה – הרי נכון להיום זה הכלל, כאשר ניתן היתר.

גדעון סער: היא אומרת: אני לא עושה שימוש בסמכותי לתת היתרים.

גדעון סער: אז אני אומר שאם אכן אלה פני הדברים, מדובר בקביעה של נורמה ראויה.

גדעון סער: לפעמים קשה לגופים לוותר על סמכות שיש להם.

גדעון סער: זאת נטייה של מוסדות ושל ארגונים.

גדעון סער: אבל כאשר אתה בוחן את זה לגופו של עניין, ההצעה היא מאוד מידתית.

גדעון סער: היא בסך הכול משמיטה את הסיפא שמתייחסת להיתרים במקרים האלה אשר נאמר בהם: "מוצרי קוסמטיקה שאינם לצורכי בריאות".

אריה אלדד: אבל איך נדע אם המוצרים האלה לא מזיקים לאדם?

גדעון סער: ציינתי שיש דברים שנקראים "מבדקי יעילות ורעילות" - -

אריה אלדד: רעילות כן, נדע שזה לא רעיל.

גדעון סער: - - שהם חלופה שמקובלת היום בעולם לניסויים מהסוג הזה, ושהקהילה המדעית רואה בהם חלופה נאותה.

גדעון סער: בסופו של דבר, כאשר אתה בוחן את מה שבוצע עד היום, אתה לא יכול שלא להגיע למסקנה שגם לא היה צורך באותו היתר.

גדעון סער: שאם כן, ודאי שלפי אותה שיטה היו מנסים את הדבר הזה שוב ושוב והיו מתבקשים ומאושרים היתרים פעם ועוד פעם.

גדעון סער: לכן, כאשר דנו בנושא הזה בוועדת החינוך, העמדה שהתקבלה, התקבלה פה-אחד.

גדעון סער: יש חלק שני להצעת החוק, אשר עוסק ביבוא של מוצרים כאלה, והדבר הזה כרוך באינטרסים מסחריים.

גדעון סער: על זה יהיה ויכוח לחוד.

גדעון סער: יהיה דין ודברים לחוד.

גדעון סער: אני מאמין שהכנסת תאשר גם את זה.

גדעון סער: אני חושב שאם הכנסת תאשר היום את הצעת החוק בקריאה הראשונה, היא תציג עמדה ערכית חשובה ביותר.

גדעון סער: תודה.

יצחק אהרונוביץ': תודה לחבר הכנסת .

יצחק אהרונוביץ': יש פה רשימה ארוכה של דוברים, אבל אני לא רואה אף אחד מהם באולם.

יצחק אהרונוביץ': אין צורך לקרוא את הרשימה.

יצחק אהרונוביץ': נעבור להצבעה בקריאה ראשונה.

יצחק אהרונוביץ': נא להצביע.

יצחק אהרונוביץ': הצבעה מס' 26 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 8 נגד – 1 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק צער בעלי-חיים (ניסויים בבעלי-חיים) (תיקון) (איסור ניסויים לבדיקת מוצרי קוסמטיקה וחומרי ניקוי), התשס"ז–2007, לוועדת החינוך, התרבות והספורט נתקבלה.

יצחק אהרונוביץ': שמונה בעד, מתנגד אחד, אין נמנעים.

יצחק אהרונוביץ': אני קובע בזאת שהצעת חוק צער בעלי-חיים (ניסויים בבעלי-חיים) (תיקון) (איסור ניסויים לבדיקת מוצרי קוסמטיקה וחומרי ניקוי), התשס"ז-2007, התקבלה בקריאה ראשונה ותעבור לוועדת החינוך, התרבות והספורט לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

אביגדור יצחקי: איך יכול להיות שנדלק שם אור ואף אחד לא יושב?

אריה אלדד: יעקב כהן הצביע בהיעדרו.

יצחק אהרונוביץ': יבדקו את זה במזכירות אחר כך.

יצחק אהרונוביץ': אין שם טיימר שזה מצביע לבד, נכון?

יואל חסון: כנראה רוחו של יעקב כהן הצביעה.

יצחק אהרונוביץ': הלחצן נתפס שם, בעצם בכל החוקים כנראה.

יצחק אהרונוביץ': רבותי, הכרזה של סגנית המזכיר, בבקשה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הישיבה, אני מתכבדת להודיעכם כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית הצעת חוק המוסד העליון ללשון הערבית, התשס"ז-2007, שהועברה מוועדת החינוך, התרבות והספורט.

ירדנה מלר-הורוביץ: מסקנות ועדת הכספים בעקבות דיון מהיר בנושא: פניות של נכים בנוגע ליעילותו של המכון הלאומי לשיקום על-שם לואיס.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו ממשיכים בסדר-היום: שאילתות ותשובות לשר הבריאות.

יצחק אהרונוביץ': אני מזמין את שר הבריאות יעקב בן-יזרי לעלות לבמה ולהשיב על השאילתות המפורטות בדף המונח לפניכם.

יצחק אהרונוביץ': נתחיל בשאילתא מס' 702 של חבר הכנסת מיכאל מלכיאור.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת מלכיאור איננו נוכח – לפרוטוקול.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת מיכאל מלכיאור שאל את שר הבריאות ביום כ"ב בכסלו התשס"ז (13 בדצמבר 2006): בפרסום של עמותת "מגן לזכויות אנוש" מ-15 בנובמבר 2006 נטען, כי בכל יומיים בממוצע נפטר בישראל אדם במחלקה פסיכיאטרית בבית-חולים.

יצחק אהרונוביץ': רצוני לשאול: 1.

יצחק אהרונוביץ': האם הידיעה נכונה?

יצחק אהרונוביץ': 2.

יצחק אהרונוביץ': אם כן – בהתחשב בעובדה שמוות אינו תופעת לוואי של מחלת נפש, כיצד מסביר משרדך נתון זה?

יעקב בן-יזרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב בן-יזרי: הידיעה אינה נכונה.

יעקב בן-יזרי: על-פי נתוני משרד הבריאות, בשנת 2005 נפטרו 86 חולים שהיו באשפוז פסיכיאטרי, ורוב מקרי הפטירה התרחשו כאשר החולה שהה מחוץ לכותלי בית-החולים הפסיכיאטרי, דהיינו כאשר שהה בחופשה, כאשר ברח מבית-החולים או כאשר אושפז בבית-חולים כללי.

יעקב בן-יזרי: על-פי נתוני המשרד, חלה ירידה במקרי מוות בשנת 2005 בהשוואה לשנים הקודמות - בשנת 2004 היו 97 מקרי מוות ובשנת 2003 היו 93 מקרי מוות.

יעקב בן-יזרי: 2.

יעקב בן-יזרי: כפי שצוין לעיל, מרבית הפטירות של חולים פסיכיאטריים שהיו מאושפזים, התרחשו כאשר החולים שהו מחוץ לכותלי בית-החולים, ובכלל זה בבתי-חולים כלליים.

יעקב בן-יזרי: ראוי לזכור כי בהשוואה לאשפוז בבית-חולים כללי, האשפוז של חולים במסגרות פסיכיאטריות הוא לפרקי זמן ממושכים הרבה יותר, ובחלק מהמקרים השהות היא מאוד משמעותית.

יעקב בן-יזרי: בין החולים הפסיכיאטריים הנמצאים באשפוז במסגרות פסיכיאטריות יש חולים מבוגרים באשפוז ממושך, המאושפזים בדרך כלל במחלקות פסיכו-גריאטריות.

יעקב בן-יזרי: נוסף על כך, יש חולים כרוניים וחולים במחלות קשות הזקוקים לאשפוז במסגרות פסיכיאטריות עקב מצבם הנפשי, והם מקבלים את הטיפול הרפואי הנדרש במסגרת בית-החולים הפסיכיאטרי או שהם יוצאים לטיפולים בבתי-חולים כלליים וחוזרים לאשפוז הפסיכיאטרי.

יצחק אהרונוביץ': שאילתא מס' 767 של חברת הכנסת בנושא: שיעור תמותת תינוקות בקרב האוכלוסייה הערבית בדרום.

יצחק אהרונוביץ': אדוני השר, בבקשה.

יצחק אהרונוביץ': חברת הכנסת שלי יחימוביץ שאלה את שר הבריאות ביום ו' בטבת התשס"ז (27 בדצמבר 2006):

יצחק אהרונוביץ': לפי נתוני משרד הבריאות משנת 2004, שיעור התמותה של תינוקות ערבים באזור הדרום הוא 15.77%, פי-3.3 מהממוצע הארצי ופי-חמישה כמעט מהממוצע באוכלוסייה היהודית.

יצחק אהרונוביץ': רצוני לשאול: 1.

יצחק אהרונוביץ': מדוע שיעור התמותה של התינוקות הערבים בדרום הוא הגבוה ביותר?

יצחק אהרונוביץ': 2.

יצחק אהרונוביץ': האם מדובר באוכלוסייה מסוימת?

יצחק אהרונוביץ': 3.

יצחק אהרונוביץ': מה עושה משרדך לתיקון המצב?

יעקב בן-יזרי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, שיעור תמותת תינוקות מהמגזר הערבי במחוז הדרום בשנת 2004 היה 15.5 ל-1,000 לידות חי, ולא כפי שכתוב.

יעקב בן-יזרי: 1.

יעקב בן-יזרי: יש שתי סיבות עיקריות לשיעור הגבוה יחסית של תמותת תינוקות במגזר הערבי בנגב: א.

יעקב בן-יזרי: שיעור גבוה במיוחד של מומים מולדים ומחלות תורשתיות בגלל המנהג המושרש בתרבות הבדואית של נישואי קרובים.

יעקב בן-יזרי: יש לציין שכ-40% מהנשים הבדואיות נשואות לבני-דודים מדרגה ראשונה, ועוד 20% נשואות לבני-דודים מדרגת קרבה רחוקה יותר.

יעקב בן-יזרי: ב.

יעקב בן-יזרי: יש חוסר היענות לשירות המונע בזמן ההיריון וחוסר היענות לביצוע בדיקות סינון לגילוי מוקדם של מומים מולדים ומחלות תורשתיות בקרב נשים הרות מהאוכלוסייה הבדואית, בגלל מחסומים תרבותיים, חברתיים ודתיים.

יעקב בן-יזרי: המעמד הסוציו-אקונומי של החברה הבדואית בנגב נמוך ביותר, עם שיעור גבוה ביותר של נשים הרות שלא יודעות קרוא וכתוב – כ-40%.

יעקב בן-יזרי: כידוע, יש מיתאם בין מעמד סוציו-אקונומי לשיעור תמותת תינוקות.

יעקב בן-יזרי: 2.

יעקב בן-יזרי: האוכלוסייה הערבית בנגב, רובה ככולה, היא אוכלוסייה ערבית-בדואית אשר נמצאת במעבר מתנאי נוודות למחצה לתנאי מגורים ביישובי קבע.

יעקב בן-יזרי: כ-40% מכלל האוכלוסייה הבדואית עדיין מתגוררת בכפרים לא מוכרים מחוץ ליישובי קבע.

יעקב בן-יזרי: 3.

יעקב בן-יזרי: משרד הבריאות מפעיל תוכנית רבגונית, רב-מוסדית ורב-מקצועית להפחתת תמותת תינוקות במגזר הבדואי בנגב.

יעקב בן-יזרי: המטרות העיקריות של התוכנית הן כדלקמן: א.

יעקב בן-יזרי: הפחתת היארעות של מומים מולדים והימצאותם בלידה; ב.

יעקב בן-יזרי: הפחתת תמותת תינוקות בקהילה לאחר ששוחררו מאשפוז הלידה; ג.

יעקב בן-יזרי: שיפור תוצאות הלידה של נשים בסיכון ללידה מוקדמת ולמשקל לידה נמוך; ד.

יעקב בן-יזרי: פיתוח כלים להגברת המעורבות של הקהילה הבדואית ומנהיגיה בתהליכי קבלת החלטות להפעלת תוכניות המיועדות לצמצום תמותה ותחלואה בתינוקות.

יעקב בן-יזרי: עד כאן.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

יצחק אהרונוביץ': שאלה נוספת לחברת הכנסת שלי יחימוביץ.

שלי יחימוביץ': אדוני שר הבריאות, חלק מהתשובות שנתת לשאלה שלי הן אכן מעמד סוציו-אקונומי ותנאי מחיה.

שלי יחימוביץ': מה עושה מדינת ישראל או מה עושה משרד הבריאות כדי בכל זאת להביא לאיזה מיתאם בין שיעור תמותת התינוקות בקרב ערבים בנגב לבין שיעור תמותת התינוקות בקרב האוכלוסייה היהודית?

שלי יחימוביץ': הפערים כאן הם מאוד מאוד גדולים.

יעקב בן-יזרי: אני חושב שהתשובה לשאלה הנוספת היא בסעיף 3 של תשובתי.

יעקב בן-יזרי: כאמור, משרד הבריאות מפעיל תוכנית רבגונית, רב-מוסדית ורב-מקצועית להפחתת תמותת תינוקות במגזר הבדואי בנגב.

יעקב בן-יזרי: המטרות העיקריות של התוכנית כדלקמן, אני חוזר: א.

יעקב בן-יזרי: הפחתת היארעות של מומים מולדים והימצאותם בלידה; ב.

יעקב בן-יזרי: הפחתת תמותת תינוקות בקהילה לאחר ששוחררו מאשפוז הלידה; ג.

יעקב בן-יזרי: שיפור תוצאות הלידה של נשים בסיכון ללידה מוקדמת ולמשקל לידה נמוך; ד.

יעקב בן-יזרי: פיתוח כלים להגברת המעורבות של הקהילה הבדואית ומנהיגיה בתהליכי קבלת החלטות להפעלת תוכניות המיועדות לצמצום תמותה ותחלואה בתינוקות.

יעקב בן-יזרי: אני אוסיף ואומר שבתקציב 2007 השגנו שלוש משרות נוספות לטיפול בפזורה הבדואית בנושא הספציפי הזה של חינוך הנשים לפני ההיריון, בתקופת ההיריון ואחרי ההיריון וגם בטיפול בתינוק.

יצחק אהרונוביץ': תודה, אדוני השר.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו עוברים לשאילתא מס' 773 של חברת הכנסת ליה שמטוב – לפרוטוקול.

יצחק אהרונוביץ': חברת הכנסת שאלה את שר הבריאות ביום ו' בטבת התשס"ז (27 בדצמבר 2006): בתוכנית "פוליטיקה" – ב-5 בדצמבר 2006 - טען נציג משרדך כי אנשים הסובלים ממצוקות בשל אירועי חיים קשים לא יקבלו טיפול לאחר הרפורמה בבריאות הנפש.

יצחק אהרונוביץ': רצוני לשאול: 1.

יצחק אהרונוביץ': כמה מקבלי טיפול כיום יפסיקו לקבלו עם יישום הרפורמה?

יצחק אהרונוביץ': 2.

יצחק אהרונוביץ': כמה מהם ילדים?

יעקב בן-יזרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) ‏ 2-1.

יעקב בן-יזרי: בעידן הרפורמה, במסגרת חוק ביטוח בריאות ממלכתי, כל פונה הסובל ממצוקה נפשית, או מהפרעה רגשית, התנהגותית או תפקודית, או מסימפטומים רגשיים או נפשיים, יהיה זכאי לקבל טיפול מגורמי בריאות הנפש.

יעקב בן-יזרי: כל מי שאובחן כזקוק לטיפול לאחר בדיקה והערכה ראשונית על-ידי גורמי בריאות הנפש, יקבל את הטיפולים במסגרות המתאימות לכך.

יעקב בן-יזרי: לכן, ניתן להעריך ששיעור אלה שלא יהיה ניתן לקבלם לטיפול בשירותי בריאות הנפש בעידן הרפורמה יהיה מזערי, אם בכלל, ובכלל זה קטינים.

יעקב בן-יזרי: יצוין כי על-פי הכללים הנהוגים כיום, וכן בהתאם לתוכנית הרפורמה המתוכננת ב, טיפולים ב לקטינים ניתנים ויינתנו על-ידי אנשי מקצוע המומחים בטיפול בקטינים.

יעקב בן-יזרי: במסגרת סל השירותים יש התייחסות ייחודית לצרכים של קטינים, וסל השירותים הניתן לקטינים במרבית האבחנות רחב יותר מזה הניתן למבוגרים.

יעקב בן-יזרי: מטופלים שלא ניתן יהיה לקבלם לטיפול על רקע העדר אבחנה, יופנו לשירותי רווחה או לשירות הפסיכולוגי החינוכי במקרה של קטינים.

יעקב בן-יזרי: בשירותים אלה מועסקים עובדים סוציאליים ופסיכולוגים מיומנים.

יעקב בן-יזרי: בכך ירד העומס, ולו במעט, משירותי בריאות הנפש הקהילתיים, ויוקל על מערכת זו להתפנות לטפל, באופן זמין ונגיש, בזכאים לטיפול.

יצחק אהרונוביץ': שאילתא מס' 806 של חבר הכנסת מאיר פרוש - אינו נוכח; לפרוטוקול.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת מאיר פרוש שאל את שר הבריאות ביום כ' בטבת התשס"ז (10 בינואר 2007): נודע לי, כי בוועדות שונות במשרדך שחלקן נוגעות גם לענייני הלכה, אין רב המכהן כחבר הוועדה.

יצחק אהרונוביץ': רצוני לשאול: 1.

יצחק אהרונוביץ': האם המידע נכון?

יצחק אהרונוביץ': 2.

יצחק אהרונוביץ': אם כן - האם משרדך מודע לכך שיש להחלטות השלכות הלכתיות?

יצחק אהרונוביץ': 3.

יצחק אהרונוביץ': האם ינחה משרדך למנות רב לחבר מן המניין בוועדות?

יעקב בן-יזרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) במשרד הבריאות פועלות ועדות רבות מסוגים שונים.

יעקב בן-יזרי: חלקן ועדות לפי חוק, ובהן הרכב הוועדה קבוע בחוקים עצמם, וחלקן ועדות המייעצות למשרד בתחומים שונים.

יעקב בן-יזרי: בחלק מן הוועדות נדונים גם עניינים הקשורים בדת ובהלכה.

יעקב בן-יזרי: בוועדות הפועלות לפי חוק גם ההרכב קבוע בחוק.

יעקב בן-יזרי: אם החוק מחייב כהונת איש דת בוועדה - מכהן בה איש דת.

יעקב בן-יזרי: ועדת הפונדקאות - לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד), התשנ"ו-1996, מכהן בה איש דת לפי דתם של הצדדים להסכם; בוועדות (בהקמה) לפי חוק החולה הנוטה למות, התשס"ו-2005 – איש דת לפי דתו של החולה, במידת האפשר; ועדת הלסינקי העליונה לפי תקנות בריאות העם (ניסויים רפואיים בבני אדם) התשמ"א-1981 - בוועדות אלה קובע החוק כי יהיה חבר שהוא איש דת.

יעקב בן-יזרי: בוועדות אלה קובע החוק כי יהיה חבר "נציג ציבור" שהוא איש דת או משפטן – ועדות הלסינקי של בתי-חולים; ועדות אתיקה לפי חוק זכויות החולה, התשנ"ו-1996.

יעקב בן-יזרי: במרביתן מונה איש דת כנציג ציבור, לפי בחירת בתי-החולים.

יעקב בן-יזרי: בוועדות הפועלות שלא לפי חיקוק, כגון ועדות מכוח נהלים או ועדות מייעצות שונות, חברים רבנים, או אנשי דת, או אנשים הבקיאים בהלכה, ומתייעצים עם רבנים במידת הצורך, לפי העניין.

יעקב בן-יזרי: להלן כמה דוגמאות לוועדות שבהן מינה המשרד איש דת כחבר ההרכב: הוועדה הציבורית-מקצועית הבין-תחומית לבחינת מעמד העובר האנושי במדעי הרפואה; הוועדה הארצית לברירת מין היילוד באבחון גנטי טרום-השרשה; הוועדה הציבורית-מקצועית לבדיקת הנושא של תרומת ביציות; הוועדה הציבורית-מקצועית לבדיקת נושא הזכאות לכריתת הסכם לנשיאת עוברים.

יעקב בן-יזרי: כמו כן, המשרד שיתף ומשתף אנשי דת בהכנת הצעות להסדרה חוקית של תחומים שיש להם השלכות הלכתיות, כגון השתלת איברים והטיפול בחולה בנוטה למות.

יעקב בן-יזרי: יתר על כן, במשרד הבריאות מועסק רב שהוא גם משפטן ורופא כממונה על האתיקה הרפואית, והוא תורם רבות להצגת העמדות ההלכתיות בסוגיות הסבוכות של משפט, הלכה וטכנולוגיה.

יצחק אהרונוביץ': שאילתא מס' 845 של חבר הכנסת , שנמצא עמנו, בנושא: מחסור ברופאים משפטיים.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת יואל חסון שאל את שר הבריאות ביום כ"ז בטבת התשס"ז (17 בינואר 2007): פורסם, כי תוכנית משרדך להקים חמישה מרכזים לטיפול בנפגעות אונס אינה ישימה מאחר שבישראל יש שני רופאים משפטיים מומחים בלבד.

יצחק אהרונוביץ': רצוני לשאול: 1.

יצחק אהרונוביץ': האם נכון הדבר?

יצחק אהרונוביץ': 2.

יצחק אהרונוביץ': אם כן - כיצד תיפתר הבעיה, ומה הוא לוח הזמנים לפתרונה?

יצחק אהרונוביץ': 3.

יצחק אהרונוביץ': האם יש פתרון זמני לבעיה? 4.

יצחק אהרונוביץ': האם מצוקת הרופאים המשפטיים מהווה בעיה בתחומים נוספים, ואם כן – באילו?

יעקב בן-יזרי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, 1.

יעקב בן-יזרי: אכן נכונה העובדה שעד אפריל 2007 יש רק שני רופאים משפטיים מומחים.

יעקב בן-יזרי: עם חזרתו באפריל של פרופסור היס, יעלה המספר לשלושה.

יעקב בן-יזרי: יש לציין שנושא נפגעות ונפגעי האלימות המינית יחיד ומיוחד במדינת ישראל, עקב החלטת משרד המשפטים שרק רופאים משפטיים יבדקו את הנפגעות לצורך איסוף ראיות ועדות בבית-משפט.

יעקב בן-יזרי: זאת החלטת בית-משפט.

יעקב בן-יזרי: במקומות רבים הדבר מתבצע על-ידי אחיות ואפילו על-ידי רופאים, בדרך כלל ממקצועות הגינקולוגיה ורפואת הילדים, אשר עברו הכשרה לשם כך.

יעקב בן-יזרי: כמו כן, יש לזכור שמרכז הטיפול בנפגעות אלימות מינית מיועד בראש ובראשונה לתת מענה רפואי, גופני ונפשי לנפגעות, כולל טיפול מונע היריון ומונע זיהומים מועברים מינית, מעבר לטיפול בפגיעות שנגרמו מן האלימות.

יעקב בן-יזרי: איסוף הראיות, שהוא חשוב כשלעצמו, משני לכך.

יעקב בן-יזרי: אם כך, מספר הרופאים המשפטיים לא מהווה מגבלה להקמת המרכזים.

יעקב בן-יזרי: דרך אגב, עד עכשיו היו שלושה, והשנה מתווספים עוד שניים.

יעקב בן-יזרי: 2.

יעקב בן-יזרי: אנו פועלים לגייס ולהכשיר רופאים משפטיים נוספים.

יעקב בן-יזרי: במקביל אנו בודקים שוב את האפשרות שגינקולוגים ורופאי ילדים יעברו הכשרה שתימשך כמה חודשים, ובסיומה יוכלו לשמש בתפקידים אלה.

יעקב בן-יזרי: אם השירות יוכל להינתן אך ורק על-ידי רופאים משפטיים, יידרשו לשם כך, להערכתנו, כשבעה רופאים לכיסוי המדינה כולה.

יעקב בן-יזרי: אנו מקווים כי ניתן יהיה להגיע לארבעה מומחים בתוך שלוש שנים על-ידי הכשרתם, ולשבעה מומחים בתוך ארבע עד חמש שנים.

יעקב בן-יזרי: יצוין כי זמן ההתמחות ברפואה משפטית הוא ארבע שנים וחצי.

יעקב בן-יזרי: 3.

יעקב בן-יזרי: הפתרון הזמני תלוי, כאמור, בשינוי ההחלטה כך שיתאפשר שאיסוף הראיות ומתן העדות לגבי אלימות יבוצעו על-ידי רופאים או אחיות לאחר שיעברו הכשרה מיוחדת.

יעקב בן-יזרי: 4.

יעקב בן-יזרי: לבסוף, למרות מצוקת הרופאים המשפטיים, שני המומחים היחידים עומדים במשימות היום-יום.

יעקב בן-יזרי: כאמור, יש צורך בארבעה מומחים כדי לבצע את כל משימות המכון.

יעקב בן-יזרי: הפגיעה העיקרית היא בבדיקתן של נפגעות האונס, אבל בשאר התחומים המכון עומד במטלותיו.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

יצחק אהרונוביץ': שאלה נוספת, בבקשה.

יואל חסון: אדוני השר, אני מודה לך על תשובתך המפורטת, אבל הייתי רוצה שתתייחס לפרשות שהמכון לרפואה משפטית היה מעורב בהן.

יואל חסון: האם נכון שבגלל הפרשות שהיו שם יש רתיעה של מתמחים חדשים מלהיכנס למכון ולעבוד בו?

יעקב בן-יזרי: אני חושב שההיפך הוא הנכון.

יעקב בן-יזרי: המודעות לנושא הזה הולכת וגוברת.

יעקב בן-יזרי: עצם העובדה שפתחנו עוד שתי תחנות במהלך השנה הזאת רק מוכיחה שמספר הפונות הולך וגדל.

יעקב בן-יזרי: זה נעשה על-ידי הסברה ועידוד מצד העובדים הסוציאליים, אשר דוחפים לבוא להיבדק, להגיש תלונה, ולפעול בהתאם לצרכים ולנוחיות של הנפגעים.

יעקב בן-יזרי: תודה.

יעקב בן-יזרי: חבר הכנסת משה כחלון שאל את שר הבריאות ביום ה' בשבט התשס"ז (24 בינואר 2007):

יעקב בן-יזרי: תושבי צפון הארץ פנו אלי בעקבות הידיעה שמשרדך מתכוון לאחד את לשכות הבריאות של צפת ושל טבריה.

יעקב בן-יזרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב בן-יזרי: האם הידיעה נכונה?

יעקב בן-יזרי: 2.

יעקב בן-יזרי: אם כן – מדוע?

יעקב בן-יזרי: 3.

יעקב בן-יזרי: האם ייפגעו שירותי החירום הניתנים לתושבי קו העימות?

יעקב בן-יזרי: 4.

יעקב בן-יזרי: כיצד יטופלו מחלות המועברות על-ידי בעלי-חיים, ובמיוחד מחלת הכלבת, הנפוצה באזור רמת-הגולן, הגליל העליון ומרום-הגליל?

יעקב בן-יזרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

יעקב בן-יזרי: לשכת הבריאות של מחוז הצפון נמצאת בחריגה של 32 תקני כוח-אדם.

יעקב בן-יזרי: כחלק מהשינוי הארגוני שמחוז הצפון הציע במטרה לאפשר את המשך מתן השירותים לקהילה ואף לתגברו, הועלתה האפשרות לאחד את הנהלות הנפות צפת וכינרת, כלומר לייעל את התקורות המינהליות בלבד.

יעקב בן-יזרי: 3–4.

יעקב בן-יזרי: כל השירותים שצוותי הבריאות בלשכות הבריאות הנפתיות נותנים היום יוסיפו להינתן בשגרה ובחירום.

יעקב בן-יזרי: 5.

יעקב בן-יזרי: רופאת המחוז פנתה לראש העיר צפת וביקשה שיסייע בידה למצוא משכן הולם ללשכה הנפתית בצפת, שכן בלשכה הנוכחית אין מקלט ואין מרחב מוגן.

יעקב בן-יזרי: בזמן המלחמה האחרונה נתן צוות הלשכה שירותים לציבור מהמקלט על-פי אישור סגן רמ"ט מל"ח פיקודי, עקב אי-הפעלת מטה מל"ח במלחמה זו.

יעקב בן-יזרי: 6.

יעקב בן-יזרי: כיום נבחנות חלופות נוספות ואחרות.

יעקב בן-יזרי: חבר הכנסת שאל את שר הבריאות ביום י"ב בשבט התשס"ז (31 בינואר 2007): ממחקר שהתפרסם לאחרונה עולה, כי הכלור שמוסיפים למי השתייה שלנו מכפיל את הסיכון לחלות בסרטן.

יעקב בן-יזרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב בן-יזרי: מה ייעשה בהקשר של ממצאים אלו?

יעקב בן-יזרי: 2.

יעקב בן-יזרי: האם נשקלה האפשרות לעבור למסנני פחם או לכל אמצעי סינון אחר שאינו רעיל ומסוכן?

יעקב בן-יזרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב בן-יזרי: הוספת כלור למי השתייה נעשית בעולם כבר כ-100 שנים.

יעקב בן-יזרי: הכלור קוטל חיידקים ווירוסים והשימוש בו הציל – ומציל – מיליוני בני-אדם מדי שנה.

יעקב בן-יזרי: בתקנות איכותם התברואית של מי השתייה קיים ערך מקסימום לטריה

יעקב בן-יזרי: לומתנים, שקובע ארגון הבריאות העולמי ומקובל בעולם המערבי.

יעקב בן-יזרי: נערכות בדיקות שגרתיות לנוכחות טריהלומתנים במערכות מי השתייה המועדות ומשרד הבריאות מפקח עליהן.

יעקב בן-יזרי: מים העומדים בתקנות אלה אינם מסוכנים לבריאות הציבור.

יעקב בן-יזרי: מתקן הסינון המרכזי של המוביל הארצי אמור להתחיל לעבוד בימים אלה.

יעקב בן-יזרי: מתקן זה יפחית את כמויות הכלור במים אבל לא יפסיק את הצורך בחיטוי בכלור.

יעקב בן-יזרי: אנו גם מקדמים שימוש בחיטוי ב-UV.

יעקב בן-יזרי: 2.

יעקב בן-יזרי: שימוש במסנני פחם פעיל אינו פתרון למערכות מים ציבוריות, שכן הפחם מסלק את הכלור וגורם להעדר אפקט חיטוי שאריתי במים.

יעקב בן-יזרי: הדבר עלול להוביל להיווצרות זיהום במים, בהעדר גורם מחטא שיטפל בו.

יעקב בן-יזרי: לפיכך, פתרון זה אינו ישים.

יעקב בן-יזרי: חבר הכנסת בנימין אלון שאל את שר הבריאות ביום י"ט בשבט התשס"ז (7 בפברואר 2007):

יעקב בן-יזרי: נודע לי כי בוועדות רפואיות שונות, שבחלקן יש להלכה היהודית מה לומר, לא מכהן רב כחבר מן המניין.

יעקב בן-יזרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב בן-יזרי: האם הידיעה נכונה?

יעקב בן-יזרי: 2.

יעקב בן-יזרי: אם כן – האם יונחה משרדך לצרף רב כחבר מן המניין בוועדות?

יעקב בן-יזרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 2-1.

יעקב בן-יזרי: במשרד הבריאות פועלות ועדות רבות מסוגים שונים.

יעקב בן-יזרי: חלקן ועדות לפי חוק, ובהן הרכב הוועדה קבוע בחוקים עצמם, ואחרות הן ועדות המייעצות למשרד בתחומים שונים.

יעקב בן-יזרי: בחלק מהוועדות נדונים גם עניינים הקשורים לדת ולהלכה.

יעקב בן-יזרי: כאמור, בוועדות הפועלות לפי חוק גם ההרכב קבוע בחוק.

יעקב בן-יזרי: אם החוק מחייב כהונת איש דת בוועדה – מכהן בוועדה איש דת.

יעקב בן-יזרי: ועדת הפונדקאות – לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד), התשנ"ו-1996 – איש דת לפי דת הצדדים להסכם; הוועדות (בהקמה) לפי חוק החולה הנוטה למות, התשס"ו-2005 – איש דת לפי דת החולה, במידת האפשר; ועדת הלסינקי העליונה לפי תקנות בריאות העם (ניסויים רפואיים בבני-אדם), התשמ"א-1981 - בוועדות אלה החוק קובע שיהיה חבר שהוא איש דת.

יעקב בן-יזרי: החוק קובע כי יהיה חבר – נציג הציבור – שהוא איש דת או משפטן בוועדות הלסינקי של בתי-חולים ובוועדות אתיקה לפי חוק זכויות החולה, התשנ"ו-1996.

יעקב בן-יזרי: ברובן מונה איש דת כנציג הציבור, לפי בחירת בתי-החולים.

יעקב בן-יזרי: בוועדות הפועלות שלא לפי חיקוק, כגון ועדות מכוח נהלים או ועדות מייעצות שונות, חברים רבנים, או אנשי דת אחרים, או אנשים הבקיאים בהלכה, ומתייעצים עם רבנים במידת הצורך לפי העניין.

יעקב בן-יזרי: להלן כמה דוגמאות של ועדות שהמשרד מינה בהן איש דת לחבר ההרכב: הוועדה הציבורית-מקצועית הבין-תחומית לבחינת מעמד העובר האנושי במדעי הרפואה; הוועדה הארצית לברירת מין היילוד באבחון גנטי טרום-השרשה; הוועדה הציבורית-מקצועית לבדיקת הנושא של תרומת ביציות; הוועדה הציבורית-מקצועית לבדיקת נושא הזכאות לכריתת הסכם לנשיאת עוברים.

יעקב בן-יזרי: משרד הבריאות שיתף ומשתף אנשי דת בהכנת הצעות להסדרה חוקית של תחומים שיש להם השלכות הלכתיות, כגון השתלת איברים, טיפול בחולה בנוטה למות ועוד.

יעקב בן-יזרי: יתר על כן, במשרד מועסק רב, שהוא גם משפטן ורופא, בתפקיד הממונה על האתיקה הרפואית, והוא תורם רבות להצגת העמדות ההלכתיות בסוגיות הסבוכות של משפט, הלכה וטכנולוגיה.

יעקב בן-יזרי: חבר הכנסת שאל את שר הבריאות ביום כ"ו בשבט התשס"ז (14 בפברואר 2007):

יעקב בן-יזרי: פורסם כי במצפה-רמון אין רופא תורן בלילות ובסופי שבוע, והזקוקים לטיפול רפואי נאלצים לנסוע כשעה וחצי לבית-החולים "סורוקה" בבאר-שבע.

יעקב בן-יזרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב בן-יזרי: האם הדבר נכון?

יעקב בן-יזרי: 2.

יעקב בן-יזרי: אם כן – כיצד תיפתר הבעיה?

יעקב בן-יזרי: 3.

יעקב בן-יזרי: האם יש מקומות נוספים בארץ שאין בהם רופא תורן, ואם כן – כיצד פועל משרדך לפתרון הבעיה?

יעקב בן-יזרי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, העדר רופא תורן במצפה-רמון - בהתאם לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, האחריות למתן שירותי רפואה ליליים חלה על קופות-החולים; כל קופה אחראית למתן שירותי רפואה למבוטחים שלה.

יעקב בן-יזרי: בהתאם לכך קבעו קופות-החולים הסדרים שונים למתן השירות, ובחלק מהמקומות, בעיקר במקומות הקטנים, ובכלל זה מצפה-רמון, השירות ניתן בביקור-בית – רופא מגיע אל בית החולה.

יעקב בן-יזרי: יש רשויות מקומיות אשר מבקשות לשפר את השירות כך שתהיה נוכחות רופא כל שעות הלילה במוקד ביישוב, ולא רק יינתן שירות רופא שיגיע לבית החולה – והדבר נעשה בהסכמים בין הקופות.

יעקב בן-יזרי: אני לא יודע אם ההתחשבנות האינדיבידואלית בסופו של דבר נעשית בכלים שהם קבעו לעצמם.

יעקב בן-יזרי: אי-אפשר להעמיד תורן מכל קופת-חולים בכל יישוב – הקטן ביותר ואפילו הגדול ביותר.

יעקב בן-יזרי: לכן בהרבה מאוד מקומות יש הסדרים בין הקופות, שבהם כל אחת מהקופות, במקום זה או אחר, לוקחת על עצמה את האחריות לתת שירות בתורנות לילה את המבוטחים בכלל הקופות.

יעקב בן-יזרי: במקרים שהרשות מעוניינת בנוכחות רופא במוקד קיים ביישוב, בעיקר ברשויות קטנות, יש צורך בשיתוף פעולה מצד קופות-החולים הפועלות ביישוב, כדי למצוא הסדר שיאפשר הפעלה משותפת של מוקד מעין זה.

יעקב בן-יזרי: רופאת מחוז הדרום של משרד הבריאות פועלת בימים אלה בשיתוף פעולה עם הרשות המקומית, עם קופות-החולים ועם מגן-דוד-אדום למציאת הסדר להפעלת רופא במקום.

יעקב בן-יזרי: כאמור לעיל, על קופות-החולים חלה החובה לספק שירותי רפואה ליליים למבוטחים.

יעקב בן-יזרי: אפשר שהדבר ייעשה בביקור בית כאמור, ולאו דווקא בהפעלת מוקד רפואי ביישוב.

יעקב בן-יזרי: אם שירות לא ניתן כלל, יש לפנות אל נציבת קבילות הציבור שעל-פי חוק ביטוח בריאות ממלכתי, הפועלת במשרד הבריאות, כדי שתבדוק זאת עם קופת-החולים ותחייב אותה לעמוד במחויבותה.

יעקב בן-יזרי: עם זאת, ברצוני להבהיר כי השירות האמור אינו בא לתת מענה למקרי חירום רפואיים אשר מצריכים טיפול מיידי באמצעות שירותי החירום של מגן-דוד-אדום.

יעקב בן-יזרי: זאת אומרת, תורנויות מתקיימות בחלק מהמקומות.

יעקב בן-יזרי: יש מקומות שבהם רופא מקיים ביקורי בית; במקומות אחרים מתקיימים הסדרים בין קופות-החולים, אשר נותנות בתורנות שירות לכלל המבוטחים – כמובן בתיאום עם המועצה המקומית, עם שירותי החירום וכו'.

יעקב בן-יזרי: תודה.

יצחק אהרונוביץ': שאלה נוספת.

יואל חסון: לא.

יצחק אהרונוביץ': תודה לשר הבריאות.

יצחק אהרונוביץ': אני מזמין את סגן שר הביטחון להשיב על שאילתות.

יצחק אהרונוביץ': בבקשה.

יצחק אהרונוביץ': אני אפתח בשאילתא מס' 893 של חבר הכנסת : תחזוק מבנים בבעלות צה"ל המיועדים לשימור.

יצחק אהרונוביץ': בהסכמת חבר הכנסת אלדד, נפתח עם חבר הכנסת חסון.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת שאל את שר הביטחון ביום ה' בשבט התשס"ז (24 בינואר 2007):

יצחק אהרונוביץ': פורסם כי צה"ל אינו מתחזק כיאות את המחנה הצבאי "שנלר", המיועד לשימור.

יצחק אהרונוביץ': רצוני לשאול: 1.

יצחק אהרונוביץ': האם הדבר נכון?

יצחק אהרונוביץ': 2.

יצחק אהרונוביץ': אם כן – מדוע אין מחנה "שנלר" מתוחזק כראוי?

יצחק אהרונוביץ': 3.

יצחק אהרונוביץ': מי ידאג לתחזוק המבנה לאחר עזיבת צה"ל?

יצחק אהרונוביץ': 4.

יצחק אהרונוביץ': כיצד תיפתר הבעיה ומה הוא לוח הזמנים לכך?

אפרים סנה: 1–4.

אפרים סנה: חבר הכנסת חסון שאל על אחזקת מבנים בבעלות צה"ל שנמצאים במחנה "שנלר".

אפרים סנה: אלה באמת מבנים עתיקים, המיועדים לשימור.

אפרים סנה: שישה מהם נמצאים במחנה "שנלר".

אפרים סנה: בעיקרון, מחנה "שנלר" נמצא בידי מחוז ירושלים של פיקוד העורף, והבתים, כמו כל המתחם, מתוחזקים בידי צה"ל.

אפרים סנה: מצבם של חמישה תקין, והם גם ראויים למגורי אדם בזה הרגע.

אפרים סנה: מצבו המבני של השישי קשה, אבל חמישה – מצבם תקין.

אפרים סנה: בשנת 2008 יימסר המחנה למינהל מקרקעי ישראל, וגם האחריות לתחזוקת המבנים תועבר אז לידי מינהל מקרקעי ישראל.

אפרים סנה: השטח בידי המדינה כל הזמן, אבל האחריות תועבר מצה"ל למינהל מקרקעי ישראל בשנת 2008, כשיושלם מעשה הפינוי.

אפרים סנה: עוד מלה: כל הטיפול מתואם עם המועצה הלאומית לשימור אתרים.

יצחק אהרונוביץ': בבקשה, חבר הכנסת חסון.

יואל חסון: אדוני סגן השר, בתיאור מצב המבנים אתה מזכיר שמבנה אחד מצבו רעוע.

יואל חסון: ציינת שהמחנה יועבר לאחריות מינהל מקרקעי ישראל בשנת 2008, כנראה בתהליך כלשהו של מכירה עתידית וכדומה.

יואל חסון: הייתי רוצה לשמוע אם אתה יודע על מקומות אחרים, בסיסי צה"ל אחרים, ששוכנים בבניינים המיועדים לשימור.

יואל חסון: לפי מה שתיארת, נראה שאין בצה"ל תרבות של שמירה ושימור מבנים כאלה, וכמו שאתה אומר – כשזה יועבר למינהל, שם כבר יסדרו ויחליטו.

יואל חסון: השאלה היא אם יש בכלל בצה"ל תרבות של שימור ושל שמירה על מבנים המיועדים לשימור – מבנים היסטוריים חשובים שהם נמצאים בהם – עד 2008 ובכלל, ואם אתה מודע למקומות אחרים, נוספים על אלה שהזכרנו עכשיו.

אפרים סנה: אני יכול לתת לך דוגמה אחת מאוד בולטת:

אפרים סנה: בתי הטמפלרים בקריה, שכדי לשמר אותם, במבצע שעלה הרבה כסף, הרימו אותם מהמקום והזיזו אותם כדי להרחיב את רחוב קפלן.

יואל חסון: זה מול הבית שלי.

יואל חסון: עקבתי אחר הפרויקט הזה.

אפרים סנה: זאת אולי הדוגמה הקיצונית.

אפרים סנה: כרגע לא עולה בדעתי – אולי מחנה פיקוד הדרום בבאר-שבע, יש בו מתקן אחד, היושב-ראש יודע למה אני מתכוון - - -

יצחק אהרונוביץ': צמוד למשטרה.

אפרים סנה: בדיוק.

אפרים סנה: לא עולה בזיכרוני מבנה דומה, אבל אני חושב שאם תציע למועצה לשימור אתרים לעשות סקר במחנות צה"ל ולדאוג שמבנה ייחודי יישמר, אני יכול להתחייב לפניך שמערכת הביטחון וצה"ל ישתפו פעולה, בגלל האפקט החינוכי של זה.

אפרים סנה: בהחלט.

אפרים סנה: חבר הכנסת אריה אלדד שאל את שר הביטחון ביום י"ג בטבת התשס"ז (3 בינואר 2007):

אפרים סנה: גדר ההפרדה ההולכת ונבנית באזור אפרת מקצצת את עתודת הקרקע העיקרית של העיר אפרת בפרט ושל גוש-עציון בכלל.

אפרים סנה: על-פי הצהרותיך, בכוונתך לחזק את גושי ההתיישבות ביהודה ובשומרון.

אפרים סנה: רצוני לשאול: 1.

אפרים סנה: מדוע לא יתוכנן תוואי הגדר באזור זה כך שייכללו בתחומו אדמות מדינה בלתי מאוכלסות כעתודות קרקע לפיתוח גוש-עציון?

אפרים סנה: 2.

אפרים סנה: מדוע נמנעת ממשלת ישראל מהוצאת אישורי בנייה בתחום גוש-עציון?

אפרים סנה: 2-1.

אפרים סנה: הנדון הוא שאילתא של חבר הכנסת אלדד בנושא גדר ההפרדה באזור גוש-עציון.

אפרים סנה: אני מבקש להבהיר שתוואי הגדר בגוש-עציון נקבע משיקולים ביטחוניים ולצורכי ביטחון בלבד.

אפרים סנה: כיוון שכך, לא נכללו בתכנון תוואי הגדר שיקולים של עתודת קרקע אפשרית לאכלוס באפרת.

אפרים סנה: אוסיף כי תוואי הגדר באזור אפרת עבר בחינה קפדנית של משרד המשפטים, בראשות המשנה ליועץ המשפטי, ובהתאם לכך נעשו איזונים שונים בקביעת התוואי, והכול לפי הנחיות בית-המשפט העליון בסוגיות הקשורות לתוואי הגדר.

אפרים סנה: אוסיף עוד דבר: בית-המשפט, כשנתן את דעתו על תוואי הגדר, לא הכיר בשיקול של התיישבות עתידית כשיקול שצריך להשפיע על תוואי הגדר, שכן הגדר היא ביסודה גדר ביטחון.

אריה אלדד: תודה, אדוני סגן השר.

אריה אלדד: אני מניח שהטעו אותך, משום שאם אתה מכיר את החלטת הממשלה על תוואי הגדר שם, ההחלטה היתה בתוואי ביטחוני מצוין, בשטחים שולטים, בפאתי הכפר חרבת-אעליה שמצפון לצומת אפרת צפון.

אריה אלדד: אך אז גילו שיש שמונה בתים בלתי חוקיים – בב"חים – ערביים מעבר לכביש, ושינו את תוואי גדר ההפרדה; קירבו אותה לאפרת, הרחיקו אותה מחרבת-אעליה, בגלל שמונה בתים בלתי חוקיים, והעבירו את תוואי גדר ההפרדה לשטחים נחותים, אל תוך הוואדי למטה.

אריה אלדד: אז אי-אפשר יהיה לספר לאף אחד שמכיר את השטח שצרכים ביטחוניים שינו את תוואי הגדר.

אריה אלדד: בעקיפין קיצצו את עתודות הקרקע של אפרת, אבל פגעו בביטחון בגלל בנייה בלתי חוקית, במקום לאכוף את החוק.

אריה אלדד: מדובר בשטחי C, לא בשטחים אחרים.

אריה אלדד: שטחים שיש עליהם אחריות מלאה שלנו, ולמרות זאת הזיזו את תוואי הגדר בגלל בנייה ערבית בלתי חוקית.

אריה אלדד: אותו הדבר נעשה בצומת יקיר – אני מניח שאתה מכיר את זה.

אריה אלדד: אני מציע לשוב ולבחון את ההחלטה לשנות את התוואי, כי הגדר היא עכשיו בתוואי נחות מבחינה ביטחונית.

אפרים סנה: בית-המשפט העליון, משיקוליו שלו, מאזן בין הצורך הביטחוני ובין העיקרון של אי-הפרעה לחיי האוכלוסייה.

אפרים סנה: בית-המשפט ראה ככל הנראה את שמונת הבתים האלה - - -

אריה אלדד: לא היה בג"ץ.

אריה אלדד: הם לא העזו ללכת לבג"ץ, כי זאת בנייה בלתי חוקית, והם יודעים שזאת בנייה בלתי חוקית.

אריה אלדד: לכן הם לא העזו ללכת.

אפרים סנה: אם אתה אומר שלא היה בג"ץ באזור הזה, כנראה השיקול הזה עמד לנגד עיני המתכננים בלי שבג"ץ האיר את עיניהם.

אפרים סנה: אבל השאילתא נובעת לא מהבנייה הבלתי-חוקית, אתה רצית לדעת למה לא אפשרו לאפרת להתרחב.

אריה אלדד: מראש היתה גדר על שטח הקו הכחול של אפרת.

אריה אלדד: קיצצו אותו בגלל הבנייה הבלתי-חוקית.

אפרים סנה: יכול להיות.

אריה אלדד: אתה תומך בהתיישבות בגוש-עציון.

אריה אלדד: ..

אפרים סנה: אני תומך בהתיישבות בתחומי "הקו הירוק".

אריה אלדד: מפלגת העבודה המסורתית תומכת בהתיישבות - - - היו"ר יצחק אהרונוביץ: חבר הכנסת אלדד, אנחנו עוברים לשאילתא הבאה.

אריה אלדד: זה דיון אידיאולוגי.

אריה אלדד: רציתי לדעת אם מפלגת העבודה נסוגה בה מתמיכתה ההיסטורית בהתיישבות.

יצחק אהרונוביץ': הוא ענה לך.

יצחק אהרונוביץ': הוא נתן לך תשובה.

אפרים סנה: אם היושב-ראש יאשר לי, אני ארחיב.

יצחק אהרונוביץ': זה דיון, אי-אפשר להיכנס לדיון בשאילתות.

אפרים סנה: השאלה של פרופסור אלדד היא שאלה פוליטית, ואני מוכן לענות עליה.

אפרים סנה: חבר הכנסת גלעד ארדן שאל את שר הביטחון ביום כ"ב בכסלו התשס"ז (13 בדצמבר 2006): כלי רכב הנוסעים בכביש 90 החוצה את בקעת-הירדן נתקלים במחסום הצבאי הידוע כ"מעבר בזק" בשלט המורה על "יציאה לישראל", שעה שממשלת ישראל רואה בבקעת-הירדן חלק משטחה של מדינת ישראל.

אפרים סנה: רצוני לשאול: מדוע מוצב שלט שלפיו בקעת-הירדן אינה חלק משטח מדינת ישראל?

אפרים סנה: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) ביקשנו מצה"ל לבחון אם השלט המוזכר בשאילתא מוצב במקום זה.

אפרים סנה: לאחר בדיקה נמסר מצה"ל כי במחסום הצבאי המוכר כ"מעבר בזק" אין שלט המכריז "יציאה לישראל".

אפרים סנה: חבר הכנסת שאל את שר הביטחון ביום כ"ט בכסלו התשס"ז (20 בדצמבר 2006): פורסם כי חיילים בני ישיבות טוענים כי מפקד הגדוד מתנכל להם וגרם להם לחלל את יום הכיפורים.

אפרים סנה: רצוני לשאול: 1.

אפרים סנה: האם נבדקו הטענות, ואם כן – מה היו תוצאות הבדיקה?

אפרים סנה: 2.

אפרים סנה: האם הוסקו מסקנות?

אפרים סנה: 3.

אפרים סנה: האם מפקד הגדוד עדיין מפקד על בני ישיבות?

אפרים סנה: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) מבדיקת המקרים עם צה"ל עולה כדלקמן: 1.

אפרים סנה: בערב יום הכיפורים התשס"ז המתינה מחלקת בני ישיבות בצומת גוש-עציון לאוטובוסים ממוגנים, אשר איחרו להגיע.

אפרים סנה: נציין כי כאשר פוזרו חיילי המחלקה לפלוגות המתוגברות ניתן להם זמן להתפלל טרם יציאתם לכל פעילות מבצעית.

אפרים סנה: ביום הכיפורים התשס"ז, במסגרת פעילות מבצעית, נדרשו חיילי המחלקה לבצע פעילות רגלית ממושכת, בשכפ"צים, באפודים ובקסדות, במקומות שיש בהם חיכוך רב עם האוכלוסייה הפלסטינית המקומית.

אפרים סנה: לנוכח האמור, ולאחר היוועצות בגורמי הרבנות הצבאית, חויבו החיילים, בהנחיית המג"ד, לאכול ולשתות לשיעורין.

אפרים סנה: בהקשר זה נדגיש כי הנחיות המג"ד בעניין זה נוסחו בידי הרב הצבאי והועברו כלשונן לפלוגה ולחיילים.

אפרים סנה: תרגיל כוננות בערב שבת – ראשית יצוין כי תרגיל זה, הנערך בסוף כל שבוע, מבוצע כתרגיל תפיסת כוננות, בטרם הגעת המתפללים היהודים העולים למערת המכפלה, לנוכח הסיכונים הרבים הטמונים באירוע זה.

אפרים סנה: ביום זה היתה הפלוגה המוזכרת אחראית להגנה על המתפללים בדרכם למערת המכפלה בחברון.

אפרים סנה: להלן השתלשלות האירועים בהקשר זה: א.

אפרים סנה: התרגיל תוכנן לשעה 10:00, אך עקב היתקלות פטרול צה"לי בחוליית חמושים הופסק התרגיל ועל-פי התכנון הוא היה עתיד להתחדש עם סיום הטיפול באירוע.

אפרים סנה: עם סיום האירוע התקיימה תפילת הצהריים של המוסלמים, ולכן לא היה אפשר לחזור לביצוע התרגיל.

אפרים סנה: ב.

אפרים סנה: לנוכח האמור, ביצוע התרגיל נדחה פעם נוספת וחודש כשהדבר התאפשר.

אפרים סנה: נציין כי התרגיל הסתיים "בין השמשות", הזמן שבו מותר לחלל שבת ולבצע צרכים אישיים מיוחדים על-פי צורך מיוחד.

אפרים סנה: ג.

אפרים סנה: ראוי לציין כי כיוון שמדובר בתרגיל מבצעי מחייב, בשל המורכבות הרבה של ההגנה על העיר חברון, התרגיל היה מתקיים בכל עת, ואף במהלך השבת עצמה, שכן מדובר במצב של פיקוח נפש.

אפרים סנה: אי-ביצוע התרגיל משמעו פגיעה חמורה בכשירות הכוח לביצוע משימתו.

אפרים סנה: 2.

אפרים סנה: לאחר האירוע הוסקו מסקנות בהתאם, והתקיימה שיחה בין המח"ט ובין חיילי הפלוגה, כדי ליצור אווירה חיובית בגדוד ולאפשר המשך פעילות תקינה.

אפרים סנה: 3.

אפרים סנה: אשר למפקד הגדוד, יצוין כי הוא עדיין משמש בתפקיד.

אפרים סנה: מפקד הגדוד רגיש לצורכי הציבור הדתי שבגדודו ומכבד את מלוא זכויותיהם הדתיות של חיילי מחלקת בני הישיבות בפלוגה האמורה, וכן את זכויותיהם של כלל החיילים שומרי המצוות.

אפרים סנה: נדגיש כי במקרים שבהם לא התאפשר לחיילים למלא את המצוות במלואן, הדבר נבע מצורך מבצעי ממשי, הנגזר ממשימות הגדוד, בהתאם לפקודות הצבא.

אפרים סנה: חברת הכנסת שאלה את שר הביטחון ביום כ"ט בכסלו התשס"ז (20 בדצמבר 2006):

אפרים סנה: נודע לי כי הוצא נגד תושב הר-ברכה צו הרחקה מביתו.

אפרים סנה: רצוני לשאול: 1.

אפרים סנה: האם הידיעה נכונה?

אפרים סנה: 2.

אפרים סנה: אם כן – מדוע לא הועמד אותו אדם לדין בגין החשדות שבעטיים הוצא הצו?

אפרים סנה: 3.

אפרים סנה: האם יישקל קיצור ניכר של תקופת הצו משום שמטה לחמה של המשפחה נשבר וגידולי הפלחה שבבעלותו נבלו בגלל היעדרותו הממושכת?

אפרים סנה: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

אפרים סנה: מפקד פיקוד המרכז אומנם חתם לפני חודשים מספר על צו הגבלה בעניינו של מר יהויריב מגורי, לאחר שעיין במידע חסוי שהצטבר בידי גורמי הביטחון בעניינו.

אפרים סנה: ממידע זה עלה כי נשקפת ממר מגורי סכנה חמורה לביטחון האזור ולסדר הציבורי, והיא מחייבת הוצאת צו הגבלה בעניינו.

אפרים סנה: 2.

אפרים סנה: המידע שבבסיס צו ההגבלה הוא מידע מודיעיני חסוי, שאין לגלותו במסגרת הליך פלילי.

אפרים סנה: עקב כך לא הועמד מר מגורי לדין, וננקט הצעד האמור – על-פי הסמכות כדין.

אפרים סנה: 3.

אפרים סנה: בטרם הוצאת צו ההגבלה נשקלו כל השיקולים הרלוונטיים לעניין.

אפרים סנה: אם יחול שינוי של ממש בנסיבות העניין, אשר יצדיק את קיצור תקופת הצו, הדבר יישקל על-ידי הגורמים הרלוונטיים.

אפרים סנה: חברת הכנסת שלי יחימוביץ שאלה את שר הביטחון ביום כ' בטבת התשס"ז (10 בינואר 2007):

אפרים סנה: נודע לי כי הוועדה למתן היתרים אישרה לאלוף במילואים לכהן בתפקיד יועץ לחברת "אלביט" חודש בלבד לאחר שחרורו מצה"ל.

אפרים סנה: רצוני לשאול: 1.

אפרים סנה: האם הידיעה נכונה?

אפרים סנה: 2.

אפרים סנה: אם כן – האם היה האלוף מעורב בקבלת החלטות הנוגעות ל"אלביט", ואם כן – מה היתה מעורבותו?

אפרים סנה: 3.

אפרים סנה: מדוע קוצרה תקופת הצינון, והאם יפגע הקיצור באינטרסים של מערכת הביטחון, או יעניק ל"אלביט" יתרון תחרותי?

אפרים סנה: 3-1.

אפרים סנה: אדוני היושב-ראש, חברת הכנסת יחימוביץ, קציני צה"ל, כמו עובדי ציבור אחרים, כפופים לחוק שירות הציבור, המכונה "חוק הצינון".

אפרים סנה: סעיף 4 לחוק קובע, כי מי שבמסגרת תפקידו היה מוסמך להחליט או להמליץ על מתן זכות לאחר, לא יקבל זכות מאותו אדם או חברה, אלא אם כן חלפה שנה מיום פרישתו, או שנתקבל אישור מהוועדה שהוקמה לפי החוק.

אפרים סנה: מדובר בוועדה שעומד בראשה שופט בית-המשפט המחוזי בירושלים.

אפרים סנה: בתפקידו בצה"ל היה האלוף יפתח רון-טל ממונה על קצינים שהיו מעורבים בהתקשרויות רבות וגדולות בהיקפן הכספי עם חברת "אלביט".

אפרים סנה: בשנת 2004 נבחרה חברת "אלביט" מטעם משרד הביטחון כספק בפרויקט שעלותו כמיליארד דולר אמריקני.

אפרים סנה: מדובר בפרויקט הצטיידות של זרוע היבשה שבאותה שעה פיקד עליה האלוף רון-טל, ולזרוע היבשה היתה השפעה על בחירת "אלביט" במכרז.

אפרים סנה: מתוקף תפקידו, ולנוכח היקפו וחשיבותו של הפרויקט, היה האלוף עצמו מעורב בתהליך קבלת ההחלטות שקדם להתקשרויות עם החברה ובהחלטות משמעותיות שהתקבלו בעקבותיה בדבר חלוקת נתחי העבודה במסגרת הפרויקט בין חברת "אלביט" ובין חברות נוספות לקבלני משנה.

אפרים סנה: לפיכך, כמי שהיה מוסמך להמליץ ולהשפיע על הענקת זכויות לחברה, ואף היה ממונה על אחרים שהשפיעו, חל בעניינו סעיף 4 שדיברתי עליו.

אפרים סנה: בהתאם לחוק, פנה האלוף רון-טל לוועדה למתן היתרים, הפועלת על-פי החוק שציינתי קודם, וביקש את אישורה לעבוד בחברת "אלביט".

אפרים סנה: ב-25 באוקטובר קיבלה הוועדה, בראשות כבוד השופטת מזרחי, החלטה המתירה לאלוף במילואים רון-טל לתת שירותי ייעוץ לחברת "אלביט" מ-7 בנובמבר 2006, כלומר בחלוף שנת צינון מלאה ממועד סיום תפקידו כמפקד זרוע היבשה של צה"ל.

אפרים סנה: החלטה זו התקבלה בהתאם להלכה שהשתרשה בהחלטות קודמות של הוועדה, ולפיה את תקופת הצינון יש למנות מיום סיום תפקידו של הפורש, ולא מיום הפרישה הפורמלית.

אפרים סנה: כשמדובר במשרתים בקבע, המועד הקובע הוא מועד יציאתם לחופשת פרישה.

אפרים סנה: בהתאם להלכה זו עמדה המדינה, שיוצגה בהליך זה על-ידי נציג הפצ"ר, על כך שהאלוף רון-טל ישלים שנת צינון מלאה ממועד סיום תפקידו כמפקד זרוע היבשה בטרם יחל את עבודתו בחברת "אלביט".

אפרים סנה: אשר להיבט הצופה פני העתיד של החוק, האלוף רון-טל הצהיר לפני הוועדה, כי בעיסוקו המבוקש יטפל בפיתוח עסקי של "אלביט" בחו"ל ולא יעסוק בעניינים של צה"ל ושל מערכת הביטחון.

אפרים סנה: לפיכך מסרה המדינה לוועדה למתן היתרים כי אין חשש שיהיה במתן ההיתר כדי להזיק נזק כלשהו לאינטרסים של מערכת הביטחון או כדי להעניק לחברת "אלביט" יתרון תחרותי שאינו הוגן.

אפרים סנה: הוועדה למתן היתרים קבעה, כי לאחר חלוף שנה ממועד סיום התפקיד לא מתעורר קושי באישור הבקשה מבחינת תכלית החוק.

אפרים סנה: הוועדה הוסיפה, כי אמון הציבור בטוהר המידות אינו צריך להיפגע במצב דברים זה, שהרי להגנתו נקבעה תקופת הצינון הנשמרת במקרה דנן.

שלי יחימוביץ': אדוני סגן שר הביטחון, אני חייבת להודות שלאחר תשובתך המפורטת והמנומקת, שמן הסתם נמסרה מידי הגורמים המתאימים, אני אפילו יותר מודאגת מאשר ברגע הגשת השאילתא, כיוון ששאלתי אם האלוף היה מעורב בקבלת החלטות הנוגעות ב"אלביט", והשבת לי "כן" בכ"ף רבתי – חד-משמעית, מעורב מאוד.

שלי יחימוביץ': מה היתה מעורבותו בהחלטות אלה?

שלי יחימוביץ': גבוהה מאוד.

שלי יחימוביץ': הבנתי.

שלי יחימוביץ': מדוע קוצרה תקופת הצינון?

שלי יחימוביץ': על כך קיבלתי תשובה טכנית, שמועד היציאה לפרישה מחושב לצורך התאריך, ואני אף מקבלת את האמירה שהמעבר של האלוף ל"אלביט" אינו גורם נזק לצה"ל.

שלי יחימוביץ': אבל אנחנו עוסקים בנושא זה רבות, גם במעבר בכירים מהאוצר – מהרשות להגבלים עסקיים – לגורמים עסקיים פרטיים, ומהדברים שלך עולה שיש חשש, בלשון המעטה, של טעם לפגם וחשש כבד להתנהגות של "שלח לחמך" של אדם שנושא ונותן עם חברה פרטית וכהרף עין עובר לעבוד בה.

שלי יחימוביץ': האם זה לא מדאיג אותך, אדוני סגן שר הביטחון?

שלי יחימוביץ': והאם אינך סבור שצריך לעשות בדיקה קצת יותר מעמיקה ומקיפה?

אפרים סנה: אומר לך כך: מבחינה פורמלית, גם מבחינת השאלות ששאלת, קיצור תקופת הצינון, או העובדה שחישבו לו אותה מיום שגמר להיות מפקד מז"י ולא מהיום שהוא הלך לבקו"ם – האם זה יפגע באינטרסים של מערכת הביטחון?

אפרים סנה: לא.

אפרים סנה: האם זה יעניק ל"אלביט" יתרון תחרותי?

אפרים סנה: לא.

אפרים סנה: אבל אני מסכים אתך בהחלט, לא בדיוק את השאלה הזאת שאלת, אבל אני נותן לך תשובה בכל זאת: אין ספק שאת צודקת ויש פה טעם לפגם.

אפרים סנה: זה אולי כשר מבחינה פורמלית, אבל יש טעם לפגם בכך שקצין מעורב בהחלטה שמיטיבה עם חברה במיליארד דולר ולאחר תקופה קצרה הוא מתחיל לעבוד בה.

שלי יחימוביץ': אין פה טעם לפגם?

אפרים סנה: את צודקת בהחלט, יש כאן מראית עין של "שלח לחמך".

אפרים סנה: כלומר, מי שעוזר לחברה ומחליט – אני רוצה לצאת מהנחה שהשיפוט היה שיפוט מקצועי ונכון – אבל מי שמחליט שהחברה תזכה באחד הפרויקטים הכבדים של הצבא, בשווי מיליארד דולר, ואחר כך, מייד בתום השירות בצבא, הולך לעבוד בה – זה לא נראה טוב.

אפרים סנה: אני מסכים אתך בהחלט.

אפרים סנה: כל פעולה שתעשי, אכבד אותה.

יצחק אהרונוביץ': חברת הכנסת יחימוביץ, סגן השר אומר כאן שכל פעולה שתרצי לעשות, תוכלי לעשות.

מיכאל מלכיאור: זה גורף?

שלי יחימוביץ': מה נכלל בזה?

אפרים סנה: בהינתן תמימות הדעים ביני ובין חברת הכנסת יחימוביץ ברוב הנושאים, אתה יכול להחיל את האמירה הזאת גם על דברים נוספים.

יצחק אהרונוביץ': תודה לסגן השר.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו עוברים לשאילתא מס' 828.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת אפי איתם שאל את שר הביטחון ביום כ' בטבת התשס"ז (10 בינואר 2007):

יצחק אהרונוביץ': נודע לי כי רוב חיילי המילואים מגיעים לשירות ברכבם הפרטי ואינם מקבלים החזר כספי, בניגוד לחיילי מילואים המגיעים בתחבורה ציבורית המסובסדת על-ידי צה"ל.

יצחק אהרונוביץ': רצוני לשאול: 1.

יצחק אהרונוביץ': האם המידע נכון?

יצחק אהרונוביץ': 2.

יצחק אהרונוביץ': אם כן – מה ייעשה בנדון?

אפרים סנה: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

אפרים סנה: חייל מילואים אשר מזומן לשירות מילואים מקבל, צמוד לצו המילואים, ספח המשמש אישור נסיעה בתחבורה ציבורית למקום השירות ובחזרה.

אפרים סנה: בימים אלה נעשית עבודת מטה שמטרתה מתן החזר הוצאות נסיעה ברכב פרטי ממקום המגורים למקום השירות.

אפרים סנה: בעבודת המטה נכללים הקמת מאגר ממוחשב ועדכון הפקודות, וצפוי כי היא תסתיים עד סוף חציון א' של שנת העבודה 2007.

אפרים סנה: חבר הכנסת זבולון אורלב שאל את שר הביטחון ביום כ"ז בטבת התשס"ז (17 בינואר 2007):

אפרים סנה: נודע לי כי עשרה ראשי מועצות אזוריות ועיריות פנו אל שר הביטחון ב-5 בדצמבר 2006 בבקשה שלא להפעיל את מסוף המטענים והעובדים "נחל בזק" על כביש 90, בגלל הסכנה בתחום האזרחי, בתחום התיירותי, בתחום הבטיחותי ובתחום הביטחוני שהדבר עלול להוות לאזור כולו ולנוסעים בכביש.

אפרים סנה: רצוני לשאול: 1.

אפרים סנה: האם המסוף יופעל, ואם כן – מתי?

אפרים סנה: 2.

אפרים סנה: איך יתמודד משרדך עם הסכנות שהפונים הצביעו עליהן?

אפרים סנה: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

אפרים סנה: מסוף הסחורות "נחל בזק" החל לפעול ב-9 בינואר 2007.

אפרים סנה: המסוף פועל בשעות 10:00–18:00, כדי למנוע שיבוש באורח החיים של תושבי הבקעה בשעות היציאה והחזרה מן העבודה ביישובים שמצפון ל"מעבר בזק".

אפרים סנה: נציין כי המסוף פועל באופן סדיר, בלא עיכובים, בלי לסכן את התנועה בציר 90 ומתוך היערכות מבצעית למעבר הסחורות.

אפרים סנה: כל הסכנות המפורטות בשאילתא ואופן הטיפול בהן הוצגו לראש מועצת בקעת-הירדן ולראש המועצה האזורית עמק בית-שאן.

אפרים סנה: מכל מקום נציין שוב כי אין בהפעלת מסוף הבקעה פגיעה כלשהי בתחום האזרחי, הביטחוני, התיירותי או הבטיחותי.

אפרים סנה: חבר הכנסת מיכאל מלכיאור שאל את שר הביטחון ביום ה' בשבט התשס"ז (24 בינואר 2007):

אפרים סנה: חיילים שהתגייסו בחודש דצמבר לצה"ל מסרו לי, כי יחד עם התשורות שחילקה להם האגודה למען החייל, הם קיבלו גם תנ"ך או סידור תפילה בהקדשת מר ארקדי גאידמק.

אפרים סנה: רצוני לשאול: 1.

אפרים סנה: האם הדבר נכון?

אפרים סנה: 2.

אפרים סנה: אם כן – מה היא עמדת משרדך בנושא זה?

אפרים סנה: 1–2.

אפרים סנה: אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת הרב מלכיאור, ספרי תהילים מחולקים למיועדים לשירות ביטחון מחוץ לשטחי צה"ל, עם הגיעם ללשכות הגיוס.

אפרים סנה: בהקשר זה נציין כי אין לצה"ל אחריות לנעשה מחוץ לאזורים שבאחריותו, וכי למרות זאת הנחה ראש אמ"ש - אגף משאבי אנוש - כי לא יחולקו ספרי תהילים במתחמי הקליטה במהלך גיוס המועמדים לשירות ביטחון.

יצחק אהרונוביץ': בבקשה, שאלה נוספת.

מיכאל מלכיאור: ראשית, אני מודה לכבוד סגן השר.

מיכאל מלכיאור: אני מקווה שאני גם מקבל את האשראי של חברתי חברת הכנסת .

מיכאל מלכיאור: אבל מה שאני רוצה להבהיר הוא שלא מדובר רק על ספרי תהילים, אלא גם על ספרי תנ"ך ועל סידורי תפילה, שהם בשימוש יומיומי של החיילים.

מיכאל מלכיאור: שנית, נודע לי שזה נעשה בשותפות עם התשורות שמחלקת האגודה למען החייל, שזה כבר הופך את זה, אם לא לרשמי אז לפחות לחצי רשמי.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שיש בזה פסול רב.

מיכאל מלכיאור: אם הצבא רוצה להעניק תנ"ך, כפי שמקובל, או סידור, או תהילים, וזה בוודאי דבר מבורך, לא צריך בשביל זה את השירותים של נדבנים למיניהם.

אפרים סנה: אני מסכים אתך.

אפרים סנה: האגודה למען החייל אינה יחידת סמך של משרד הביטחון; היא קשורה למשרד, אבל לא כפופה לו בכל פעולותיה.

מיכאל מלכיאור: אולי אפשר להגיד להם שזה דבר לא ראוי – אם זה מקובל עליכם.

אפרים סנה: אמרתי לך מה ההנחיה מעתה ואילך.

אפרים סנה: זאת ההנחיה של ראש אמ"ש, שלא מחלקים בקרבת הבקו"ם את הדברים האלה.

אפרים סנה: אני מוכרח לומר לך – אני אולי חורג מתחום השאילתא – שבפעולותיו של הנדיב הידוע ארקדי גאידמק זו אינה הפעולה הצורמת ביותר.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

יצחק אהרונוביץ': חבר הכנסת אורי אריאל שאל את שר הביטחון ביום ה' בשבט התשס"ז (24 בינואר 2007):

יצחק אהרונוביץ': לאחרונה הוצא צו הרחקה מהבית למשך שלושה חודשים לתושב יצהר שבטרם הצו מונה עם רעייתו על-ידי רשויות הרווחה למשפחה אומנת לארבעה ילדים בני שלוש עד תשע שאביהם נפטר ממחלת כליות ואמם מתקשה לתפקד.

יצחק אהרונוביץ': רצוני לשאול: 1.

יצחק אהרונוביץ': מדוע לא נקרא אותו אדם לשיחת אזהרה בטרם הוצא הצו?

יצחק אהרונוביץ': 2.

יצחק אהרונוביץ': האם לאור נישואיו לאחרונה ומינוי בני-הזוג למשפחה אומנת יישקל ביטול הצו או קיצורו?

אפרים סנה: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

אפרים סנה: נגד מר עקיבא ליבוביץ הוצא צו לתיחום מגורים למעלה-אדומים למשך שלושה חודשים.

אפרים סנה: תוקף הצו עד יום 21 בפברואר 2007.

אפרים סנה: יצוין כי נגד מר ליבוביץ הוצג מידע שיש בו כדי להצביע על מסוכנות ולעורר חשש כי הוא עלול לפעול לגרימת פגיעות בגוף וברכוש לתושבי המקום ולהפרעה לכוחות הביטחון בפעולותיהם.

אפרים סנה: החומר שצו ההגבלה מבוסס עליו הוא חומר מודיעיני חסוי שאין לחושפו בהליך פלילי ולכן הוחלט לנקוט אמצעי מינהלי.

אפרים סנה: בטרם הוצא צו ההגבלה נשקל מכלול השיקולים הרלוונטיים בעניינו של מר ליבוביץ, ובכלל זה נסיבותיו האישיות המפורטות בשאילתא, אך עקב המידע המודיעיני אשר הצטבר בעניינו היתה הוצאת צו ההגבלה הכרחית ונחוצה לשם מניעת הסכנה אשר נשקפה מפעילותו לביטחון האזור ולשלום הציבור.

אפרים סנה: אשר לשיחת האזהרה בטרם הוצאת הצו – הנושא קשור לשיטות הפעולה של גורמי השב"כ, ולא של צה"ל, ואין חובה, על-פי הדין החל באזור יהודה ושומרון ועל-פי הפסיקה, לזמן אזרח לשיחת אזהרה או לחוקרו בטרם הוצאת צו.

אפרים סנה: מכל מקום, ב-21 בפברואר פג תוקפו של צו ההרחקה אשר הוצא נגד מר ליבוביץ, ולא הוארך.

אפרים סנה: חבר הכנסת אורי אריאל שאל את שר הביטחון ביום ה' בשבט התשס"ז (24 בינואר 2007):

אפרים סנה: נודע לי כי בשבועות האחרונים חלה עלייה תלולה במספר המקרים של יידוי אבנים ובקבוקי תבערה לעבר כלי רכב ישראליים באזור צומת תפוח שבשומרון, בעיקר בכביש תפוח-מגדלים - ליד הכפר עוצרין, בצומת הביתות, בכפר חווארה, ובכביש חורון–איתמר–אלון-מורה.

אפרים סנה: רצוני לשאול: 1.

אפרים סנה: האם הדבר נכון?

אפרים סנה: 2.

אפרים סנה: אם כן – כיצד מתמודד משרדך עם התופעה וכיצד היא תמוגר?

אפרים סנה: 3.

אפרים סנה: כמה חשודים נתפסו עד כה, ובאילו הליכים משפטיים הם נתונים?

אפרים סנה: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

אפרים סנה: על-פי דיווח צה"ל מסיכום פעילות הגדוד שהגזרה האמורה היתה באחריותו, בתקופה האחרונה חלה ירידה במספר מקרי הפעילות האלימה בגזרת צומת תפוח - יידוי אבנים, השלכת בקבוקי תבערה וכדומה.

אפרים סנה: זאת ועוד, בחודש וחצי האחרון לא נרשמו כל אירועים כאלה בגזרת ציר חוצה-שומרון ובמרחב עוצרין.

אפרים סנה: 3.

אפרים סנה: אשר לסוגיית החשודים וההליכים המשפטיים בעניינם, מוצע לפנות למשרד לביטחון הפנים ולמשרד המשפטים.

אפרים סנה: חבר הכנסת רן כהן שאל את שר הביטחון ביום ה' בשבט תשס"ז (24 בינואר 2007):

אפרים סנה: נודע לי כי שיעורן של המקבלות פטור משירות צבאי מטעמי דת עולה בשנים האחרונות, וכי צפוי כי בשנת 2007 הוא יהיה 33%.

אפרים סנה: רצוני לשאול: 1.

אפרים סנה: האם צה"ל בודק את אמיתות הצהרותיהן של המועמדות לשירות?

אפרים סנה: 2.

אפרים סנה: אם כן – היכן עומדת הבדיקה ומה הן תוצאותיה?

אפרים סנה: 3.

אפרים סנה: אם לא – מדוע?

אפרים סנה: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–3.

אפרים סנה: חוק שירות ביטחון קובע, כי מיועדת לשירות ביטחון שהגישה תצהיר, בנוסח הקבוע בסעיף 40 לחוק, אשר נחתם בפני שופט או דיין של בית-הדין הרבני, תהא פטורה משירות ביטחון.

אפרים סנה: החוק מוסיף וקובע, כי אין לבטל פטור שניתן מטעמי הכרה דתית, אלא אם כן המיועדת לשירות ביטחון הורשעה בעבירה של עדות שקר.

אפרים סנה: כאשר מתעורר חשד שמא מיועדת לשירות ביטחון הגישה תצהיר שאינו מדויק כדי לקבל במרמה פטור משירות ביטחון, הוא נבדק בידי גורמי מינהל הגיוס בצה"ל, או מטעמם, ובמקרים מתאימים אף מוגשת תלונה למשטרת ישראל.

אפרים סנה: ואולם, כאמור, רק אם יוגש נגד מיועדת לשירות ביטחון כתב אישום, וההליך הפלילי הסתיים בהרשעה, יהיה אפשר לגייס אותה לשירות.

אפרים סנה: יצוין כי פעמים רבות מתקשים גופי האכיפה האזרחיים - משטרת ישראל והפרקליטויות - לפנות מזמנם וממרצם לעסוק בנושאים אלה.

אפרים סנה: הנתונים שבידי צה"ל מלמדים, שחרף מאמציו נעשה, למרבה הצער, שימוש לרעה בסעיף 40 לחוק שירות ביטחון.

אפרים סנה: לפיכך הניח משרד הביטחון על שולחן הכנסת הצעת חוק ממשלתית שעניינה הקניית סמכות לרשויות הגיוס לבטל פטור אם קיימת עדות לכך שהתקבל במרמה, גם אם המיועדת לשירות ביטחון שקיבלה את הפטור לא הורשעה בכך.

אפרים סנה: חברת הכנסת שלי יחימוביץ שאלה את שר הביטחון ביום ה' בשבט התשס"ז (24 בינואר 2007):

אפרים סנה: בימים האחרונים הוציא משרדך מכרז לרכישת מגבות שתנאיו הובילו לזכייתה של חברה סינית.

אפרים סנה: רצוני לשאול: 1.

אפרים סנה: האם תנאי המכרז, שנכלל בהם מחיר הייצור ולא נכללו בו דרישות איכות, אפשרו תחרות הוגנת מנקודת המבט של מפעלים ישראליים?

אפרים סנה: 2.

אפרים סנה: האם העדפת תוצרת ישראל אינה חלק ממטרותיו של משרדך?

אפרים סנה: 3.

אפרים סנה: האם יונחה משרדך לפעול לרכישת מוצרים מתוצרת הארץ?

אפרים סנה: 1–3.

אפרים סנה: אדוני היושב-ראש, חברת הכנסת יחימוביץ, עקב תרומת מגבות מחו"ל התבטלה הדרישה לקיום מכרז לרכש מגבות בעבור חיילי צה"ל.

אפרים סנה: במכרז לרכש מגבות, שהן מוצר סטנדרטי, אין צורך לדרוש רמת איכות, ולכן אפשר לשתף במכרז הן מפעלים שמייצרים מגבות בארץ הן משווקים של מוצר זה בישראל – גם אם מקורו בייצור זר.

אפרים סנה: באופן כללי אני יכול לומר לך שהעדפת תוצרת הארץ היא חלק ממדיניות הרכש של משרד הביטחון, ובהקשר זה אנו פועלים בהתאם לחוק המכרזים, שניתנת בו עדיפות של 15% לתוצרת הארץ בכל מכרז שאין בו דרישה מוגדרת לרמת איכות המוצר.

יצחק אהרונוביץ': שאלה נוספת.

שלי יחימוביץ': האם אינך סבור, אדוני סגן השר, שעל-פי חוק המכרזים אין באותם 15% כדי להעניק עדיפות של ממש לתוצרת הארץ – בגלל עלות העבודה, בעיקר במזרח, שהיא נמוכה פי כמה וכמה, ואולי יש מקום לשקול שינוי חקיקה והעלאת האחוז מעל ל-15%?

אפרים סנה: אני לא בטוח שהפתרון הוא שינוי חקיקה, אבל בימים האחרונים ישבתי עם מנכ"ל משרד הביטחון, גם בעניין הזה, אבל גם בעניינים אחרים, וחיפשנו דרכים – במסגרת החוק – לתת עוד עדיפות ליצרנים ישראלים.

אפרים סנה: זאת לא מדיניות המשרד, אלא מדיניות מוצהרת של שר הביטחון – בכל דבר להעדיף את תוצרת ישראל.

אפרים סנה: אנחנו נחפש כל דרך לעשות זאת.

אפרים סנה: אני לא חושב שנעשה שינוי חקיקה, אבל במסגרת החוק הקיים נבדוק מה אפשר לעשות, בייחוד במקרה כזה, של מוצר low-tech, כדי לאפשר לגורם ישראלי להציע מחיר שיעמוד בתחרות עם גורם זר.

אפרים סנה: התרומה עשתה לנו פה חסד, בכך שנתנה לנו חינם את מה שבכל מקרה היינו צריכים, וכך לא נאלצנו לקנות אותו.

אפרים סנה: אבל גם אילו היה מכרז, והחברה הסינית היתה עלולה לזכות בו, יכול להיות שהיינו יכולים לעשות צעד כלשהו שיאפשר לחברה ישראלית לזכות.

אפרים סנה: במקרה אני מכיר את המקרה הזה, של המגבות, כי המפעל שנפגע כאן הוא מפעל "מגבות ערד", שבחלוציות וציוניות של משפחה מארצות-הברית השתקע בערד – לא היום, אלא עוד לפני 30 שנה.

אפרים סנה: הם הלינו במכתב ששלחו אלי – מה חטאנו שבאנו והקמנו מפעל בערד ואתם עכשיו קונים מסין.

אפרים סנה: אני מכיר את המקרה הזה.

אפרים סנה: כל מה שאפשר לעשות, במסגרת החוק, כדי שתינתן עבודה לאזרחי ישראל ולא לאזרחי מדינות אחרות, אומנם ייעשה.

אפרים סנה: חבר הכנסת אופיר פינס-פז שאל את שר הביטחון ביום י"ב בשבט תשס"ז (31 בינואר 2007):

אפרים סנה: פורסם בתקשורת כי צה"ל יחדד את פקודות מטכ"ל כך שתיאסר הכנסת אוכל פרטי לבסיס.

אפרים סנה: רצוני לשאול: 1.

אפרים סנה: האם הידיעות בנושא זה נכונות?

אפרים סנה: 2.

אפרים סנה: אם כן – מדוע הצבא אוסר על חייליו להכניס לבסיס אוכל פרטי?

אפרים סנה: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

אפרים סנה: פקודת מטכ"ל 34.0103, "תקנון הכשרות במטבחים צבאיים", קובעת: "אין לספק בשר ומוצריו לחיילי צה"ל במחנות או בשדה שלא באמצעות מקורות האספקה של צה"ל, כגון: מרכז מזון, שק"ם והאגודה למען החייל, העומדים תחת פיקוח הרבנות הצבאית הראשית.

אפרים סנה: אין להכניס למתקני צה"ל מזון טרף לאכילת אדם".

אפרים סנה: לפיכך, אין חולק כי הפקודה אוסרת הכנסת מזון לא כשר למתקני צה"ל - ובהם בין השאר מטבחים וחדרי אוכל - בצורה ממוסדת על-ידי צה"ל או ארגוניו הרשמיים.

אפרים סנה: כמו כן, יש בפקודה כדי לאסור הכנסת מזון לא כשר למתקני צה"ל באופן פרטי, בידי חיילים, כאשר הדבר נעשה באופן מאורגן, ובמסגרת פעילות יחידתית בפרהסיה, ואין נפקא מינה אשר לגודל הפעילות ולהיקפה.

אפרים סנה: עם זאת, הפקודה אינה עוסקת בנעשה בד' אמותיו של הפרט ביחידה, ולא בכדי.

אפרים סנה: דעותיו, אמונותיו ומנהגיו של אדם, כל עוד באים הם לידי ביטוי במסגרת האוטונומיה האישית שלו, שייכים לתחום צנעת הפרט, והם בחזקת "איש הישר בעיניו יעשה".

אפרים סנה: חבר הכנסת טלב אלסאנע שאל את שר הביטחון ביום י"ב בשבט תשס"ז (31 בינואר 2007):

אפרים סנה: אזרחים רבים המבקשים לבקר אצל קרוביהם המתגוררים ברצועת-עזה נדחים בטענה שאינם עומדים בקריטריונים לקבלת היתר.

אפרים סנה: רצוני לשאול: מה הם הקריטריונים למתן אישור כניסה לרצועת-עזה, והאם הם יורחבו?

אפרים סנה: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) כניסת ישראלים לשטחי רצועת-עזה מוסדרת כיום בחוק ליישום תוכנית ההתנתקות.

אפרים סנה: סעיף 24(א) לחוק זה קובע כי "מיום הפינוי של שטח מפונה, לא ייכנס ישראלי לאותו שטח ולא ישהה בו אלא בהיתר שייתן לו המפקד ובהתאם לתנאי ההיתר".

אפרים סנה: בהתאם לסעיף 22(א) לחוק ההתנתקות, ב-20 בפברואר 2005 ניתן צו יישום תוכנית ההתנתקות (חבל-עזה), התשס"ה-2005, ובו נקבע כי "השטח המפונה הוא כל רצועת-עזה".

אפרים סנה: בסעיף 2 לחוק ההתנתקות, סעיף ההגדרות, נקבע כי לעניין חבל-עזה "המפקד" הוא מפקד כוחות צה"ל באזור חבל-עזה או אלוף פיקוד הדרום, כלומר הסמכות להתיר ולהתנות כניסת ישראלים לרצועת-עזה לאחר יישום תוכנית ההתנתקות נתונה לאלוף פיקוד הדרום.

אפרים סנה: ישראלי המבקש להיכנס לרצועה מחויב בשליחת בקשה למשרד ישראלים במת"ק - מינהלת תיאום וקישור - ארז.

אפרים סנה: בבקשה יש לכלול צילום מתעודת הזהות של המבקש ואת תעודת הזהות של האדם שאותו מבקשים לבקר ברצועה, וכן את סיבת הבקשה.

אפרים סנה: טופס הבקשה מועבר לבדיקה ולטיפול של גורמי מת"ק ארז, והבקשה נשלחת לאבחון גורמי הביטחון.

אפרים סנה: מניעה ביטחונית גוררת עמה אי-מתן היתר למבקש.

אפרים סנה: היתר שהייה ברצועה ניתן בהתאם לטיב הבקשה: ככלל, במקרים הומניטריים ניתן היתר לשלושה ימים - שניתן להארכה בהתאם לנסיבות.

אפרים סנה: במקרה של "משפחה חצויה" ניתן היתר לתקופה של חודש ימים, וגם הוא ניתן להארכה.

אפרים סנה: בחגים כגון חג הקורבן, עיד אל-פיטר וחגים נוצריים שונים, וכפוף להחלטת שר הביטחון, מאושרת כניסתם של ערבים ישראלים לביקורי משפחה ברצועה, בהתאם להחלטות בג"ץ בכמה עתירות שהוגשו בנושא זה.

אפרים סנה: חבר הכנסת יצחק לוי שאל את שר הביטחון ביום י"ט בשבט תשס"ז (7 בפברואר 2007):

אפרים סנה: רצוני לשאול: 1.

אפרים סנה: מי נושא בהוצאות קבלת הרשיון החדש, כולל לימוד ועלות הטסט?

אפרים סנה: 2.

אפרים סנה: האם היו פניות של נפגעים לאחר מלחמת לבנון השנייה לסיוע בלימוד ובחידוש רשיון עקב פציעה ונכות, ואם כן – כמה?

אפרים סנה: 3.

אפרים סנה: מה היתה תשובת אגף השיקום במקרים אלו?

אפרים סנה: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

אפרים סנה: משרד הביטחון נושא בהוצאות לקבלת רשיון נהיגה חדש, כולל לימוד נהיגה וטסט, של נכי צה"ל שאין ברשותם רשיון נהיגה ושל נכים אשר נדרשים לנהיגה באמצעות אביזרי עזר עקב נכותם.

אפרים סנה: 2–3.

אפרים סנה: היו פניות של נכי צה"ל פצועי מלחמת לבנון השנייה לקבלת מימון לימודי הנהיגה והמבחנים.

אפרים סנה: לצערי, אין בידינו מספר מדויק של פצועי המלחמה האחרונה אשר פנו בבקשה זו, שכן בידו של כל אחד מהם לבחור אם לקבל את המימון באמצעות פנייה לספק העובד עם משרד הביטחון או ללמוד נהיגה באופן פרטי ולקבל החזר כספי כנגד הצגת קבלות.

אפרים סנה: חבר הכנסת יצחק לוי שאל את שר הביטחון ביום י"ט בשבט תשס"ז (7 בפברואר 2007):

אפרים סנה: פורסם כי במרפאה המחוזית של אגף השיקום בטבריה מטפל רופא אחד בכ-4,000 נכים ונפגעי צה"ל, וברחובות רופא אחד לכ-5,000.

אפרים סנה: רצוני לשאול: 1.

אפרים סנה: האם הדברים נכונים?

אפרים סנה: 2.

אפרים סנה: מה הוא התקן של מספר מטופלים לרופא?

אפרים סנה: 3.

אפרים סנה: האם חסרים רופאים באגף השיקום?

אפרים סנה: ואם כן – כמה?

אפרים סנה: 4.

אפרים סנה: כיצד יוקל סבלם של הנפגעים, הנכים והחולים לנוכח נתונים אלה?

אפרים סנה: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

אפרים סנה: לאחרונה, בסיום שנת 2006, נעשתה בדיקה עדכנית של מספר הנכים המטופלים בכל מחוז ביחס למספר העובדים: במחוז טבריה של אגף השיקום יש כ-2,600 נכים לרופא, ובמחוז רחובות של אגף השיקום יש כ-3,500 נכים לרופא.

אפרים סנה: 2–4.

אפרים סנה: אין תקן אשר קובע בכמה נכים אמור הרופא המחוזי לטפל.

אפרים סנה: עם זאת נקבעו למחוזות גדולים, שמספר הנכים בהם גדול מ-16,000, כארבעה רופאים בממוצע, ולמחוזות קטנים יותר נקבעו רופא או שניים – מותנה בפריסה גיאוגרפית.

אפרים סנה: כיום משרד הביטחון מבקש להעסיק תקן של חצי רופא נוסף במחוז טבריה, אולם נציבות שירות המדינה אינה מאשרת זאת.

אפרים סנה: נציין עוד כי בימים אלה עתידה להתחיל את עבודתה רופאה נוספת, במחוז רחובות, לאחר שזכתה במכרז, וכך יושלם תקן הרופאים במחוז זה.

אפרים סנה: אנשי משרד הביטחון שוקדים על הטיפול בנכי צה"ל, ואנו עושים כל שבידינו כדי לשפר את השירות, למשל בהקמת מוקד טלפוני אנושי כדי לאפשר מענה מיידי, מקצועי ואנושי, בהקמת אתר אינטרנט המאפשר קבלת מידע וטפסים, בשיפור הליכי מחשוב שיש בהם כדי לקצר תהליכים.

אפרים סנה: בסיומה של פעילות אסטרטגית במהלך שנת 2006 גובשו ארבעה צוותים מרכזיים לבחינת תהליכים והצעות לשיפור – ועוד.

אפרים סנה: חברת הכנסת -שלו שאלה את שר הביטחון ביום כ"ו בשבט תשס"ז (14 בפברואר 2007):

אפרים סנה: פורסם כי פיקוד העורף החל באיסוף מסכות מגן מהאזרחים, אך אין תקציב לרענון המסכות ולהחלפתן בחדשות.

אפרים סנה: רצוני לשאול: 1.

אפרים סנה: האם הידיעה נכונה?

אפרים סנה: 2.

אפרים סנה: אם כן – כמה מסכות ייאספו?

אפרים סנה: 3.

אפרים סנה: בתוך כמה זמן יוחזרו לתושבים מסכות תקינות?

אפרים סנה: 4.

אפרים סנה: האם קיימת מוכנות לחלוקת מסכות מיידית במקרה של מלחמה?

אפרים סנה: 1–4.

אפרים סנה: אדוני היושב-ראש, חברת הכנסת , במהלך הכוננות האחרונה במרס 2003, כאשר התרחשה המתקפה האמריקנית בעירק, ניתנה הנחיה לאזרחי מדינת ישראל לפתוח את ערכות המגן שברשותם ולהכינן לשימוש במידת הצורך.

אפרים סנה: לשמחתנו לא נדרשנו אז לערכות המגן, אבל פתיחת הערכות הפחיתה את כשירותן ונוצר הצורך לאסוף אותן – את אלה שנפתחו – לצורך בחינה, תיקון והשמשה.

אפרים סנה: ערכה פתוחה היא ערכה לא כשירה מבחינה מבצעית; מצטברים עליה אבק ולכלוך, אלה נופלים על חלקי המסכה ועלולים לפגום באטימות הפילטרים ולהפוך אותה לבלתי תקינה.

אפרים סנה: מנכ"ל משרד הביטחון מינה ועדה בראשות האלוף במילואים זאביק ליבנה, והיא בחנה את הנושא כולו – גם את האיום וגם את כשירות ערכות המגן.

אפרים סנה: הוועדה המליצה לאסוף את ערכות המגן מהאזרחים, לשקם אותן ולהעביר אותן לאחסון מרכזי במחסנים בקרבת הערים הגדולות.

אפרים סנה: בהתאם לכך אישר הקבינט לאסוף את ערכות המגן – בהתאם להמלצת הוועדה – ולמיין אותן לפי שיקולים טכניים; ערכות תקינות יישמרו, וערכות פתוחות שאפשר לשקם יעברו תהליך של תיקון והחזרה לכשירות.

אפרים סנה: בתום תהליך האיסוף, השיקום והחזרת הכשירות הדרושה – זה תהליך שימשך כשנתיים, והוא מותנה בתקציב שכבר עכשיו אומר לך שאין לנו – יוחלט אם לאחסן את ערכות המגן באחסנה מרכזית או לחלק אותן שוב לאוכלוסייה.

אפרים סנה: יש פה שתי גישות, עוד לא החלטנו איזו לבחור.

אפרים סנה: היעד שלנו כעת, במבצע האיסוף הנוכחי, הוא לאסוף יותר מ-4.5 מיליוני ערכות.

אפרים סנה: המבצע הזה מתנהל היטב, ואחוז ההחזרה גדול מהמצופה.

אפרים סנה: כאמור, הערכות שנאספות עוברות תהליך של מיון ובחינה, בהתאם למה שתיארתי לפנייך.

אפרים סנה: מבצע האיסוף ממומן תקציבית, אבל להחזרת הערכות לכשירות אין עד לרגע זה כיסוי תקציבי.

אפרים סנה: זה אומר שאנחנו אוספים מסכות, מה שכשיר כשיר, אבל הרוב לא כשיר, ועד לרגע זה אין תקציב כדי להתחיל במבצע ההשמשה, ולכן השאלה איך נחלק אותן – אם נאחסן אותן באחסון מרכזי או ניתן אותן לציבור – אינה עומדת, כי אין כסף לעשות את זה.

אפרים סנה: אני מוביל את עבודת המטה בדבר הזה, אבל גם זה לא יעזור אם לא נקבל את התקציב הרב-שנתי להשמשת המסכות – לרוב אזרחי המדינה לא יהיו מסכות, ואני מאוד מקווה שראש הממשלה ושר האוצר יקבלו את פנייתנו.

אפרים סנה: ביקשנו לדון על זה בקבינט הביטחוני, כדי להציג את התמונה במלוא חומרתה.

יצחק אהרונוביץ': שאלה נוספת לחברת הכנסת מרום-שלו.

שרה מרום שלו: כבוד סגן השר, כבוד היושב-ראש, אני מתפלאת שאתה אומר לנו שבמצב שאנחנו נמצאים בו היום בארץ, כשאנחנו לא יודעים מה יהיה מחר, עם כל מה שעומד מעלינו, אתה אומר שעדיין אין תקציב.

שרה מרום שלו: איך אתה משאיר את תושבי מדינת ישראל ללא מסכות?

שרה מרום שלו: לי זה לא מובן.

אפרים סנה: את צודקת, ואשמח מאוד אם השר רפי איתן, שהוא ראש מפלגתך וחבר נכבד בקבינט הביטחוני, יצטרף לזעקתנו בעניין זה.

אפרים סנה: אני מבקש ממך שתפצירי בו לעזור לנו.

שרה מרום שלו: אני בהחלט אומר לו מחר, כי משונה לשמוע היום שאין תקציב למסכות.

שרה מרום שלו: כולנו לא יודעים מה יקרה לנו מחר – לא לנו ולא לילדינו.

שרה מרום שלו: תודה רבה.

אפרים סנה: אני מסכים אתך, ואני בטוח שתפעילי את השפעתך.

אפרים סנה: חבר הכנסת ניסן סלומינסקי שאל את שר הביטחון ביום כ"ו בשבט התשס"ז (14 בפברואר 2007): פורסם ב"ידיעות אחרונות" ב-30 בינואר 2007, כי גבולה המזרחי של ישראל, הגבול עם ירדן, נותר בחלקים גדולים פרוץ ומופקר, וכי לאחרונה הוברחו דרכו אמצעי לחימה שהיו מיועדים לארגוני טרור ביהודה ובשומרון.

אפרים סנה: רצוני לשאול: 1.

אפרים סנה: האם הדבר נכון?

אפרים סנה: 2.

אפרים סנה: אם כן – כיצד יסוכלו הברחות מכל סוג שהוא מעבר לגבול?

אפרים סנה: 3.

אפרים סנה: אילו דרכים יינקטו כדי להגביר את רמת ההבטחה בגבולות הפרוצים?

אפרים סנה: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

אפרים סנה: כוח צה"ל המוצב בגבולה המזרחי של מדינת ישראל פועל ועושה כמיטב יכולתו כדי להגן על גבול זה ולסכל הסתננויות, הברחות וניסיונות לחולל פיגועי טרור.

אפרים סנה: בסוף שנת 2006 נתפסה על-ידי כוחות צה"ל סמוך לאובנת סירה ועליה סמים ואמצעי לחימה המיועדים להברחה, ולאחרונה נתפס פלסטיני שככל הנראה ניסה להבריח אמצעי לחימה מירדן לישראל באזור גשר אדם.

אפרים סנה: 2–3.

אפרים סנה: בשנת 2007 תשקיע מערכת הביטחון כ-20 מיליון שקלים בשיפור התשתיות הטכנולוגיות לאורך קו הגבול המזרחי בגזרת הבקעה.

אפרים סנה: תשתיות אלה, ואמצעים נוספים הקיימים ברשות צה"ל, ישפרו במידה ניכרת את יכולת הביטחון השוטף בקו הגבול.

אפרים סנה: חבר הכנסת צבי הנדל שאל את שר הביטחון ביום י' באדר התשס"ז (28 בפברואר 2007):

אפרים סנה: ביום הזיכרון לחללי צה"ל ולנפגעי פעולות האיבה לפני שנתיים התחייב שר הביטחון דאז, מר שאול מופז, לבטל את מבחן ההכנסה להורים שכולים.

אפרים סנה: רצוני לשאול: 1.

אפרים סנה: האם הנושא הועבר להמשך טיפול במשרדך?

אפרים סנה: 2.

אפרים סנה: אם לא – כיצד יטופל העניין?

אפרים סנה: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

אפרים סנה: חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), התש"י-1950, קובע כי להורה שכול ישולם תגמול חודשי שייקבע בהתאם להוראות החוק ובהתאם להכנסותיו.

אפרים סנה: תגמול חודשי מרבי ישולם להורה שכול שהכנסתו אינה גדולה מהכנסת יסוד, ותגמול חודשי בסיסי ישולם להורה שכול שהכנסתו גדולה מהכנסת יסוד.

אפרים סנה: לעניין הגדרת "הכנסה" יש לעיין בחוק האמור.

אפרים סנה: מבחן ההכנסה שתואר לעיל משמש כלי לקביעת תשלומים להורים שכולים על בסיס סוציאלי.

אפרים סנה: ביטול מבחן הכנסה להורים שכולים המקבלים תגמול על-פי חוק חיילים שנספו במערכה מותנה כמובן בשינוי החוק בכנסת.

אפרים סנה: החוק טרם שונה, שכן עדיין לא נמצא מקור תקציבי שלם למימון ביטול מבחן ההכנסה, והנושא נתון עדיין בדיונים ובבחינה.

אפרים סנה: חבר הכנסת צבי הנדל שאל את שר הביטחון ביום י' באדר התשס"ז (28 בפברואר 2007):

אפרים סנה: נודע לי כי שדרן "גלי צה"ל" אמר בתשובה על השאלה "איפה היית?" – "עקרתי עשבים שוטים בהתנחלויות".

אפרים סנה: רצוני לשאול: 1.

אפרים סנה: האם הדבר נכון?

אפרים סנה: 2.

אפרים סנה: אם כן – מה ייעשה כדי שלא יישנו מקרים כגון זה ותחנת הרדיו תישאר ממלכתית ולא פוליטית?

אפרים סנה: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

אפרים סנה: מבדיקה עם צה"ל עולה כי הדברים אומנם נאמרו, בהיסח הדעת, ולפיכך קיבל השדר הערה מראש מחלקת האומר ב"גלי צה"ל".

אפרים סנה: בהנחיית מפקד "גלי צה"ל" התנצל מר מרוז בשידור, באוזני מאזיניו, ביום חמישי, 1 במרס 2007, והבטיח להקפיד להתבטא בעתיד באורח ראוי.

אפרים סנה: תחנת "גלי צה"ל" מקפידה שלא לחרוג ממסגרת נאותה של שידור ציבורי, ולראיה האמון הגבוה שניתן לתחנה ולשדריה בכל חלקי האוכלוסייה בישראל.

אפרים סנה: חבר הכנסת עבאס זכור שאל את שר הביטחון ביום י' באדר התשס"ז (28 בפברואר 2007):

אפרים סנה: פורסם לאחרונה כי צה"ל ערך אימונים ביישובים באקה, טירה, נצרת, קלנסואה, פרדיס ושפרעם, למרות התנגדותן של כמה מהרשויות, כגון פרדיס וקלנסואה.

אפרים סנה: רצוני לשאול: 1.

אפרים סנה: באילו יישובים, ערביים ויהודיים, ערך צה"ל אימונים עד היום?

אפרים סנה: 2.

אפרים סנה: מדוע נערכו האימונים למרות התנגדות הרשויות?

אפרים סנה: 3.

אפרים סנה: האם האימונים הם חלק מההיערכות של ישראל למלחמה כבר השנה?

אפרים סנה: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

אפרים סנה: יחידות צה"ל מקיימות אימונים במקומות שונים בארץ, ביישובים יהודיים וערביים.

אפרים סנה: 2.

אפרים סנה: האימונים נעשים לאחר תיאום, ובאישור כלל הגורמים הרלוונטיים – ובהם קב"טים, עיריות, מחוזות פיקוד העורף ומשטרת ישראל.

אפרים סנה: האימונים הם "יבשים" בלבד, ללא ירי, בנקיטת אמצעי זהירות, וכאמור, בתיאום מלא עם כל הגורמים.

אפרים סנה: 3.

אפרים סנה: מכיוון שעל-פי רוב מדובר באימונים של יחידות מיוחדות, אין אפשרות לפרט את אופי האימון.

אפרים סנה: נציין עם זאת, כי מדובר באימון קצר שנמשך שעות ספורות בלבד.

אפרים סנה: חבר הכנסת יוסף ביילין שאל את שר הביטחון ביום י"ז באדר התשס"ז (7 במרס 2007):

אפרים סנה: לפני כשנתיים פלשו מתנחלים לבית משפחה בחברון בטענה ששכרו אותו.

אפרים סנה: המינהל האזרחי קבע שהמסמכים שהציגו המתנחלים מזויפים ושהותם במבנה בלתי חוקית.

אפרים סנה: רצוני לשאול: 1.

אפרים סנה: האם המידע נכון?

אפרים סנה: 2.

אפרים סנה: אם כן – האם ננקטו צעדים נגד הפולשים, ואם כן – אילו?

אפרים סנה: 3.

אפרים סנה: מדוע טרם פונו המתנחלים מהבית, ומתי יפונו?

אפרים סנה: 4.

אפרים סנה: האם נפתחה חקירה בנושא?

אפרים סנה: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–4.

אפרים סנה: עם כניסת המתנחלים לבית משפחת אל-בכרי בתל-רומיידה שבחברון בחן המינהל האזרחי אם אפשר לפעול באופן חוקי להוצאתם מהבית ונפתחה חקירה משטרתית.

אפרים סנה: בחקירה זו לא עלו ממצאים ברורים שעשויים להספיק – במבחן הראיות המינהליות – למתן סיוע לסילוק "פלישה טרייה", ולכן לא היה ביכולתה של מערכת הביטחון לפעול לפינוי המבנה באותו זמן.

אפרים סנה: עם זאת, אין בדברים שנאמרו כדי לשלול מזכותם של הטוענים לבעלות לפעול לפינוי המבנה בהליכים המשפטיים המקובלים.

אפרים סנה: הוועד לפיתוח חברון הגיש לבית-משפט תביעה לסילוק, והנושא – אם כן – נתון בדיון משפטי ובטיפול פרקליטות המדינה.

אפרים סנה: נוסף על כך, ביקשנו את התייחסות לשכת מתפ"ש - מתאם פעולות הממשלה בשטחים, ומשם הודיעו לנו כי בבדיקת המסמכים שהציג ראש הוועדה המוניציפלית, אברהם בן-יוסף, אצל רכז אפוטרופסות – חברון, עלה כי הפקיד החתום על המסמכים אינו פעיל בחמש השנים האחרונות.

אפרים סנה: מר זכריה אל-בכרי, בעליו של המבנה, טען כי לא מכר את הבית ואף הגיש לאחר מכן תלונה למשטרה.

אפרים סנה: לאור הדברים האמורים לעיל פתחה משטרת ישראל בחקירה, ואנו העברנו לידיה עותקים של כל המסמכים שנתקבלו מידי אברהם בן-יוסף.

אפרים סנה: על כן, כדי לקבל מידע עדכני על החקירה האמורה, נמליץ להפנות את השאילתא למשטרת ישראל.

יצחק אהרונוביץ': תודה לסגן שר הביטחון.

יצחק אהרונוביץ': תם סדר-היום.

יצחק אהרונוביץ': הישיבה הבאה תתקיים מחר, יום שלישי, א' בניסן התשס"ז, 20 במרס 2007, בשעה 16:00.