ישיבת מליאה, כנסת 17, פרוטוקול מספר הישיבה המאה-ואחת-עשרה של הכנסת השבע-עשרה, 2007-03-20 00:00

יצחק זיו: הנני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת היום, יום שלישי, א' בניסן התשס"ז, 20 במרס, שנת 2007.

יצחק זיו: הודעה למזכיר הכנסת.

אריה האן: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק לעידוד בניית דירות להשכרה, התשס"ז-2007, שהחזירה ועדת הכלכלה; הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 56), התשס"ז-2007, שהחזירה ועדת החוץ והביטחון; הצעת חוק מרשם האוכלוסין (תיקון מס' 11), התשס"ז-2007, שהחזירה ועדת הפנים והגנת הסביבה.

אריה האן: דין-וחשבון על הוצאות השכר בגופים הציבוריים לשנת הכספים 2005.

אריה האן: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה למזכיר.

יצחק זיו: חברי הכנסת, הסעיף הראשון על סדר-היום: נאומים בני דקה.

יצחק זיו: חברי הכנסת המעוניינים, יירשמו באמצעות מערכת ההפעלה האלקטרונית שתקבע את סדר הדוברים.

יצחק זיו: נא לסמן, כל מי שרוצה.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: אני כבר מקבל את הפלט, ואני אקריא את רשימת הדוברים.

יצחק זיו: ראשון הדוברים – חבר הכנסת מאיר פרוש מיהדות התורה.

רן כהן: מי אחריו?

יצחק זיו: חבר הכנסת טלב אלסאנע, ואחרי זה - חבר הכנסת רן כהן.

מאיר פרוש: אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, היום ראש חודש ניסן, ראש חודשים.

מאיר פרוש: חודש ניסן נקבע, כידוע, כחודש הראשון במניין החודשים של השנה היהודית, על שום נס יציאת מצרים, המאורע החשוב ביותר בתולדות עם ישראל – יציאתנו משעבוד לחירות – שהכשיר אותנו לקבלת התורה במעמד הר סיני.

מאיר פרוש: ובליל ט"ו בניסן יחוג בית ישראל את חג הפסח, חג המצות, חג החירות, חג האביב.

מאיר פרוש: כאן אני קורא לשר הפנים רוני בר-און, שאכיפת חוק חג המצות (איסורי חמץ) נתונה לסמכותו, ואני מבקש ממנו ומאנשי משרדו להתכונן מבעוד מועד, כולל הכנת פקחים, ולתקן השנה את אשר עיוותו לנו, לצערנו, שרי הפנים שקדמו לו, פורז ופינס-פז.

מאיר פרוש: ואני רוצה לקוות שהשנה, בעזרת השם, נקיים את ה"לפרהסיה", את החוק, גם כדין, ויהיה זה חג כשר ושמח לכל בית ישראל.

מאיר פרוש: חג הפסח הוא אחד ממרכיבי הזהות החשובים של עם ישראל, וממצאי הסקרים מוכיחים שהרוב העצום של המשפחות המסבות בליל הסדר מקיימות גם את איסור אכילת חמץ כל שבעת ימי החג.

מאיר פרוש: ומה יפה יותר ומה סמלי יותר מאשר ההזדהות עם לחם עוני, שאכלו אבותינו ביציאתם החפוזה ממצרים?

מאיר פרוש: נאחל לנו שיהיה לנו חג כשר ושמח, ושיתקיימו התפילות: ומי שעשה נסים לאבותינו וגאל אותנו מעבדות לחירות, הוא יגאל אותנו בקרוב.

מאיר פרוש: אמן.

מאיר פרוש: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת טלב אלסאנע.

טלב אלסאנע: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, ממשלת ישראל הזדרזה להודיע שאיננה מוכנה לנהל משא-ומתן עם ממשלת האחדות הפלסטינית, בטענה כי הממשלה הזאת, היינו האחדות הפלסטינית, איננה מקדמת את תהליך השלום, שלא קיים בלאו הכי.

טלב אלסאנע: השאלה הנשאלת היא אם מלחמת אזרחים פלסטינית ומלחמת אחים אכן מקדמות את הסיכויים לשלום באזור.

טלב אלסאנע: האם עצם העובדה שה"חמאס" מוכן להיות חלק מממשלה אשר מוכנה לנהל משא-ומתן, היא כשלעצמה אינה התקדמות והתמתנות, וגם מתן הזדמנות שיהיה הסכם – עם מכנה משותף הכי רחב – פלסטיני?

טלב אלסאנע: האם יש אינטרס לממשלת ישראל לדחוף את כל הארגונים האסלאמיים לכיוון של "אל-קאעידה"?

טלב אלסאנע: שיהיו כולם קיצוניים?

טלב אלסאנע: ולבטל את האפשרות שתהיה תנועה אסלאמית פרגמטית שתוכל להיות בשלטון ולנהל משא-ומתן?

טלב אלסאנע: לדעתי, ממשלת ישראל היא אשר לא מקיימת את התנאים של הקוורטט.

טלב אלסאנע: היא לא מסירה מאחזים בלתי חוקיים, והדבר האחרון הוא הפלישה של פורעי החוק לחברון.

טלב אלסאנע: ממשלת ישראל צריכה לשנות את מדיניותה, להושיט יד לאבו-מאזן, להתחיל לנהל משא-ומתן.

טלב אלסאנע: לא הקוורטט ולא ארצות-הברית יסבלו אם כאן ייהרגו אנשים.

טלב אלסאנע: זה אינטרס ישיר של שני הצדדים.

טלב אלסאנע: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

אליהו גבאי: טלב, איזה הסכם קיימו הפלסטינים?

אליהו גבאי: תגיד לי.

יצחק זיו: חבר הכנסת רן כהן, בבקשה.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, השר נהרי, חברות וחברי הכנסת, אני אקדיש את הדקה הזאת, כבכל שבוע, להתאבדויות בישראל ובצה"ל.

רן כהן: אבל אני חייב לומר שהזעקה עולה מלבי היום לשר הביטחון, לפנות מייד את המתנחלים מהמבנה בלב חברון.

רן כהן: זאת פרובוקציה נגד מדינת ישראל, נגד צה"ל, נגד הפלסטינים שחיים בחברון.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, לסיום הכנס הזה, בנושא המתאבדים אני חייב לומר שהכנסת היא הגוף היחיד שתרם תרומה משמעותית להתמודדות עם ההתאבדויות בישראל.

רן כהן: בכל שנה יש כ-400 מתאבדים במדינה, ו-400 משפחות אומללות נשארות עם תהום פעורה.

רן כהן: בשבוע שעבר הכנסת כולה ציינה בוועדותיה ובמליאה את הנושא הזה, דבר שהשאיר בצדק רושם עצום, לדעתי, על בני המשפחות ועל הארגונים שעוסקים בנושא הזה.

רן כהן: מתוך המתאבדים, כ-35 בממוצע הם חיילי צה"ל.

רן כהן: בעקבות פעילות די מינימלית בשנת 2006 ירד מספר המתאבדים ל-26, דבר שמוכיח שהתאבדויות אפשר למנוע.

רן כהן: אפשר למנוע וצריך למנוע.

רן כהן: הממשלה, לצערי, לא עושה כלום, השר נהרי, אבל ממש כלום, שום מאמץ, כדי למנוע את ההתאבדויות.

רן כהן: זה דבר שהגיע הזמן להרים אותו.

רן כהן: לעזאזל, אם לא זה, אז מה כן?

רן כהן: והדבר האחרון שאני רוצה לומר, אדוני היושב-ראש, הוא שהצורך לעסוק בנושא הזה הוא גם צורך של ארגון אגף, אם לא רשות, במשרד הבריאות, והפיכת כל הארגונים במדינה – את מערכת החינוך, את המערכות השונות – כדי להבטיח שייעשה פה מעשה של אחווה וסולידריות, כדי שמינימום אנשים במדינת ישראל יצליחו להוציא לפועל את רצונם לשים קץ לחייהם – ואין לאדם זמן בין החלטתו לבין סוף חייו, לעתים, כדי להציל את עצמו.

רן כהן: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה לחבר הכנסת רן כהן.

יצחק זיו: אני רואה שאתה דבק במטרה, תמשיך באותו קו כל שבוע בנאומים בני דקה.

רן כהן: גם בכנס הבא.

יצחק זיו: חבר הכנסת דוד טל, בבקשה.

דוד טל: אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, היום יום העצמאות של מדינת תוניסיה.

דוד טל: ארבעה חברי כנסת חזרו לפנות בוקר מתוניסיה, ואני רוצה לצרף את ברכתי ואת ברכתם לחגם של התוניסאים.

דוד טל: חברי הכנסת שהתקבלו שם התרשמו מאוד מהאירוח ומהרצון לדחות לחצים של מדינות ערביות כנגד שיתופם של חברי פרלמנט מישראל.

דוד טל: ואני רוצה להודות לכל אלה שעשו וטרחו, ועשו שם הרבה, ואני מאוד מקווה שתהיה לנו הזדמנות לארח אותם כאן במדינת ישראל, לאחר שיכוננו יחסים דיפלומטיים.

יצחק זיו: תודה רבה לחבר הכנסת דוד טל.

יצחק זיו: חבר הכנסת משה גפני, בבקשה, ואחריו – חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, חברי חבר הכנסת, הרב פרוש דיבר על חוק המצות, ואני מבקש לדבר על המצות עצמן.

משה גפני: יש עובדים ברשויות המקומיות ובמועצות הדתיות שלא יוכלו לחוג את חג הפסח, ולא יהיו להם לא מצות ולא יין ולא שום דבר אחר, מכיוון שהם לא מקבלים משכורת הרבה חודשים.

משה גפני: לא רק זה, אנחנו גם מחויבים על-פי היהדות, כאשר בתוכנו יש כאלה שאינם יהודים, לתת להם את המשכורות בשווה כמו ליהודים.

משה גפני: ויש עובדי רשויות מקומיות במגזר הלא-יהודי ובמגזר היהודי, ויש עובדי מועצות דתיות שלא מקבלים את שכרם ורעבים ללחם.

משה גפני: כל המציאות הזאת שאנחנו עומדים בה ערב שביתה – השביתה הזאת תעלה למשק הישראלי הרבה יותר מאשר תשלום המשכורות לאותם עובדים שזכאים להן וחייבים לתת להם את המשכורת על עבודתם – המצב הזה הוא מצב בלתי מתקבל על הדעת בעליל.

משה גפני: אני קורא לראש הממשלה, לשר הפנים ולשר האוצר לשלם את משכורתם של העובדים הללו, גם ברשויות המקומיות וגם במועצות הדתיות, כדי לאפשר להם בערב חג הפסח, כמו לכל עובד במדינה, לחוג את החג, ושיקבלו את שכרם המגיע להם בדין.

משה גפני: המצב הזה הוא בלתי נסבל, חייבים להפסיק אותו מייד, והיום, כדי למנוע את השביתה.

יצחק זיו: תודה רבה לחבר הכנסת משה גפני.

יצחק זיו: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, בבקשה.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב-ראש, אתמול התחולל אסון באחד הבתים בכפר-קרע, כשנער בכיתה ח' שיחק בפצצה; היא התפוצצה וגרמה לו חבלות קשות.

ג'מאל זחאלקה: הוא שוכב בבית-החולים ונאבק על חייו.

ג'מאל זחאלקה: מתברר, כך נמסר לי מהמשפחה, שהנער הוא נער גבעות – הוא מסתובב כל הזמן בגבעות באזור שלנו.

ג'מאל זחאלקה: הוא אסף את הפצצה מאחד המקומות שבהם התאמן הצבא בעבר.

ג'מאל זחאלקה: זו רשלנות.

ג'מאל זחאלקה: לא רק רשלנות, אלא רשלנות פושעת.

ג'מאל זחאלקה: ואני קורא לשר הביטחון לדאוג לכך שלא ישאירו פצצות מאחוריהם, כי הפצצות נוטות להתפוצץ.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת מוחמד ברכה, בבקשה.

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, כבכל שבוע בשבועות האחרונים אני מעלה את עניינו של אחד הכפרים הערביים הדרוזיים.

מוחמד ברכה: והפעם, לרגל סיום הכנס, אני מעלה את העיר הערבית הדרוזית היחידה, עיר הכרמל – דאלית-אל-כרמל ועוספיא – ששם חיים 25,000 אנשים.

מוחמד ברכה: לשני הכפרים היו 72,000 דונם, היום בתחום השיפוט של שני הכפרים יש 16,000 דונם, והשלטונות מנסים לגזול מתוכם בין 9,000 דונם ל-10,000 דונם לזכות עיר, מה שנקרא "פארק הכרמל".

מוחמד ברכה: זו בעיה שמאוד מעסיקה, מדאיגה ומקוממת את התושבים שם, במיוחד בשל דאגתם לעתיד הדור הצעיר ואפשרות קליטתו במקום.

מוחמד ברכה: בשבועות האחרונים התגלה עניין נוסף, שחברת "חוצה ישראל" רוצה להקים מחלף בסיומו של כביש 6 על חשבון אדמות דאליה ועוספיא, כדי להשיג מעבר לתושבי אחוזה בחיפה, בצורה כזאת שהתושבים של שני הכפרים אפילו לא יכולים להשתמש בו.

מוחמד ברכה: בעניין הרשות המקומית עיר הכרמל, יש לה גירעון כספי שמגיע לקרוב ל-85,000 מיליון שקלים, והעובדים לא קיבלו את משכורתם זה חודשיים.

מוחמד ברכה: אני יודע שחבר הכנסת ריבלין מלווה אותם.

מוחמד ברכה: אם זה השוויון שלו מטיפים, אני לא יודע מה זה שוויון.

מוחמד ברכה: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חברת הכנסת נאדיה חילו, בבקשה.

נאדיה חילו: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, היום אני בוחרת להתמקד בבעיית הרשויות המקומיות, אבל לא בבעיה של משרד הפנים ולא של המאבק הקשה מאוד שמתנהל היום, עם האשמות הדדיות – ראשי הרשויות מאשימים את משרד הפנים באי-כיבוד הסכמים, משרד הפנים מאשים אותם בחוסר התנהלות תקינה.

נאדיה חילו: הרבה פעמים אותם עובדים שנופלים בין הפטיש והסדן הם-הם הקורבנות האמיתיים בכל המאבק הזה.

נאדיה חילו: חודשים העובדים לא הביאו שקל אחד הביתה.

נאדיה חילו: חודשים העובדים לא יכולים להתפרנס בכבוד.

נאדיה חילו: ואני קוראת היום מכאן לממשלה, לשר האוצר, להסתדרות, למשרד הפנים – לכל הגורמים - לשבת סוף-סוף ולא רק לכבות שרפות.

נאדיה חילו: יש משבר עמוק מאוד, אנחנו לא רוצים שישלמו החודש משכורת ועוד חודשיים או שלושה חודשים שוב ניכנס למסלול של משברים.

נאדיה חילו: אני רוצה להעריך את מאבקה של ההסתדרות, לחזק את ידה לטובת העובדים.

נאדיה חילו: כולנו נקווה שאת השביתה הזאת אפשר גם למנוע ברגעים האחרונים בנכונות, בהבנה ובמשא-ומתן, כשטובת העובדים עומדת מול עיניהם.

נאדיה חילו: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת אלי גבאי, בבקשה.

אליהו גבאי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, ההסתדרות מאיימת בשביתה במשק מחר, וזאת מאחר שלא קיבלו את שכרם עובדי מועצות דתיות ועובדי השירות הציבורי ברשויות המקומיות.

אליהו גבאי: הכסף שהציבור הזה אמור לקבל זה מעט, זה שכר מינימום לרובם, פת לחם יכולים לקנות בזה, ולרשויות ולמועצות המקומיות אין הכסף לשלם.

אליהו גבאי: לצערי, בצד זה שממשלת ישראל קופצת את ידה, הנה אנחנו מתבשרים היום על שיאני השכר.

אליהו גבאי: מאיפה?

אליהו גבאי: מבנק ישראל; כאילו לא די בכל ההטבות וההסכמים שיש עמם.

אליהו גבאי: אני מסתכל וקורא שמנהל הכספים בבנק ישראל – 102,000 שקלים.

אליהו גבאי: יכול להיות שהוא קיבל איזה כספומט?

אליהו גבאי: יכול להיות שעובדי בנק ישראל צריכים לקבל בהסכם העבודה שלהם כרטיס אשראי ישר לבנק, להוציא ללא גבול?

אליהו גבאי: כאשר עובדי הרשויות המקומיות חרגו בשכר, מדינת ישראל תבעה מהם להחזיר את הכסף, ואכן מי שקיבל שכר שלא מגיע לו, שלא כדין, שלא בצדק, מחויב להחזיר, אחרת הממונה על השכר במשרד האוצר לא יכול לתבוע מהמורים או מהעובדים במשק הציבורי להחזיר שכר שלא שולם בצדק.

אליהו גבאי: לכן צריך לחזק את ידיו של הממונה על השכר במשרד האוצר, כדי שיחזירו למשרד האוצר את הכסף שלא הגיע להם בדין ובצדק, כי אחרת מה נאמר לשאר העובדים במשק.

אליהו גבאי: מה גם שכאשר מסתכלים - העובדים האלה, שיאני השכר, בבנק ישראל וחבורתו.

אליהו גבאי: והנה, שירותי בריאות כללית: 111,000 שקל מקבל מנהל של מחלקה באיזה תחום.

אליהו גבאי: רבותי, הם קופצים את ידם, שירותי בריאות כללית, לתת תרופות לחולים.

אליהו גבאי: אבל כאשר מדברים על נתינת שכר, ידם פתוחה ללא גבול, ודווקא קופת-חולים שירותי בריאות כללית, שהיתה שייכת להסתדרות.

אליהו גבאי: כך אנחנו מתבשרים היום.

אליהו גבאי: הדברים האלה מעוררים התמרמרות, מגדילים את הפער החברתי, מגבירים את הניכור ויוצרים אי-שוויון בחברה.

אליהו גבאי: לכן אני קורא לממשלת ישראל לעמוד מאחורי הממונה על השכר כדי לדרוש החזר הכסף כאשר מדובר על 100 מיליון שקל.

אליהו גבאי: הכסף הזה יכול לכסות את המועצות הדתיות, האנשים האלה לא קיבלו כסף חודשים רבים.

אליהו גבאי: אין להם פנסיה כמו שצריך, והם נמצאים בתחתית בתחתית השכר, וערב פסח אין להם מה לאכול.

אליהו גבאי: אני קורא לממשלת ישראל לבוא לקראתם ולפתור את הבעיות והמצוקה שלהם.

אליהו גבאי: אי-אפשר להשאיר אותם ללא אוכל, ללא פת לחם, על שולחן החג בערב פסח.

אליהו גבאי: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת אברהם מיכאלי.

אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, היום ראש חודש ניסן, שהוא חודש שמבשר את תחילת האביב.

אברהם מיכאלי: חג הפסח קרב בחודש זה, בעזרת השם בעוד שבועיים.

אברהם מיכאלי: יחד עם כל הביקורת שתמיד יש בעם, וכל הזמן חיכוכים ומחלוקות, אני רוצה לציין לשבח את הארגונים שעוסקים בימים אלה בעזרה לאותם נזקקים שאין להם אמצעים לקיים את חג הפסח כהלכתו.

אברהם מיכאלי: ארגונים שונים, עמותות שונות, מחלקים במבצע של קמחא דפסחא, וצריך לציין אותם לשבח.

אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, לפני כמה שעות השתתפנו, כמה חברי כנסת, באירוע של עמותה בשם "אתה עמדי" בעיר אלעד.

אברהם מיכאלי: היא קיימה חלוקת מצות לקראת חג הפסח, והם מחלקים מצרכים שונים לקראת חג הפסח.

אברהם מיכאלי: הייתם צריכים לראות את היופי – איך עם ישראל מתגייס זה לטובת זה, ומנסה לעזור לאותם נזקקים, שיומם לקראת חג הפסח יהיה שמח יותר בגלל אותה עזרה שאחד משתף את האחר.

אברהם מיכאלי: אני מברך את כל אלה שעוסקים בזה, במיוחד את העמותה בשם "אתה עמדי".

אברהם מיכאלי: בראש העמותה שם עומד יהודי בשם הרב זולדן.

אברהם מיכאלי: יישר כוח גדול לכל אלה שעוסקים במצווה הזאת.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת נסים זאב.

יצחק זיו: בהזדמנות זו אני מברך את חבר הכנסת גלנטי על שובו ארצה מתוניסיה.

יצחק זיו: אני מקווה שסללתם איזו דרך ליחסים.

יצחק גלנטי: בוא נראה בהמשך.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כמעט בכל שנה בערב פסח אנחנו חשים את איומי השביתה.

נסים זאב: מדובר כרגע ב-100 מיליון שקלים שהרשויות המקומיות צריכות להעביר לעובדי הרשויות.

נסים זאב: יום שביתה – הנזק הוא כ-300 מיליון שקלים.

נסים זאב: חכם עיניו בראשו.

נסים זאב: אנחנו ערב ביעור חמץ, צריכים גם לבער את החובות שיש לממשלה הזאת כלפי אזרחיה.

נסים זאב: אני מבקש בכל לשון של בקשה להמשיך במשא-ומתן, וההבטחה שהיתה, של משרד הפנים, להעביר את 100 מיליון השקלים – שיעבירו אותם.

נסים זאב: אנחנו נמצאים בתקופה שלהשבית את נתב"ג זה פשוט אסון מבחינת כל הציבור שמגיע ארצה, מבחינת טיסות שיוצאות ונכנסות, מבחינת פחי הזבל והאשפה.

נסים זאב: יש דברים שאפשר לעבור עליהם לסדר-היום.

נסים זאב: לא אכפת לי שמשרדי הממשלה ישביתו את הרשויות המקומיות.

נסים זאב: אבל יש דברים חיוניים שאי-אפשר אפילו יום אחד לעבור עליהם לסדר-היום.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, אני מקווה.

נסים זאב: בניסן גם נגאלו, ובניסן עתידים להיגאל.

נסים זאב: אנחנו היום בראש חודש ניסן, ונקווה שהממשלה הזאת תראה את הגאולה, את קצה האור, לעם ישראל.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חברת הכנסת שלי יחימוביץ, בבקשה.

יצחק זיו: אחריה - חבר הכנסת יצחק גלנטי.

שלי יחימוביץ': אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, בדוח ההוצאות על השכר בשירות הציבורי, שמונח על שולחננו, מבטיח הממונה על השכר שהפרסום מבטיח שקיפות שתתרום להבטחת טוהר הליכים בשירות הציבורי.

שלי יחימוביץ': אני טוענת שהדוח הזה לא שקוף בכלל, הוא מגמתי.

שלי יחימוביץ': מספרים בו רק על המשכורות הגבוהות, שמספרן זעום ביותר.

שלי יחימוביץ': רוב המשרתים בשירות הציבורי מרוויחים שכר מגוחך ונמוך, ואני חושדת שיש כאן נטייה מגמתית להשחיר את השירות הציבורי, ובעיקר את עובדיו המסורים, בכך שמעלימים מאתנו פרטים רבים מאוד – למשל, היקף המשרות החלקיות, מקבלי השלמת הכנסה, מי שמועסקים דרך קבלנים וחברות כוח-אדם וכל העובדים המסורים שלא מגרדים את שכר המינימום, וגם אם הם מגרדים הם עושים את זה בקושי: אחיות, עובדי רווחה, מורות וכן הלאה וכן הלאה.

שלי יחימוביץ': בלית ברירה עוזרי מנסים לנתח עכשיו את הדוח הזה ולהבין את הנתונים האמיתיים בדבר השכר בשירות הציבורי, כי אנחנו שומעים רק על השמנת, כמובן.

שלי יחימוביץ': אני מבטיחה לחלוק אתכם את האינפורמציה הזאת ברגע שהיא תגיע לידי.

שלי יחימוביץ': אני קוראת לממונה על השכר לפרסם דוח יותר הגון ויותר שקוף ממה שהוא מתיימר לעשות.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת יצחק גלנטי, בבקשה.

יצחק גלנטי: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, חברים יקרים, ממש ממש הבוקר נחתי מסיור, יותר נכון מהשתתפות בוועידת Euro Mediterranean Parliamentary Assembly, מה שנקרא EMPA, שנערכה בתוניסיה.

יצחק גלנטי: השתתפו שם משלחות פרלמנטריות רבות, ממדינות ערב ומהגוש האירופי.

יצחק גלנטי: מאתנו השתתפו מגלי והבה כסגן הנשיא, פרופסור בן-ששון, דוד טל, עבדכם הנאמן, ועוד ארבעה פקידים בכירים של משרד החוץ.

יצחק גלנטי: הוועדה עסקה למעשה בפרויקטים כלכליים-חברתיים, פרויקטים מדיניים, תרבותיים.

יצחק גלנטי: השפות העיקריות שהיו שם: ערבית, צרפתית, אנגלית.

יצחק גלנטי: אבל נאמרו שם גם נאומים באיטלקית, יוונית, שבדית, ספרדית וגרמנית.

יצחק גלנטי: אני נדהמתי מהשפע של השפות שהיו שם.

יצחק גלנטי: כולם זכו לתרגום הן לשפה הצרפתית והן לשפה האנגלית.

יצחק גלנטי: כמובן, עברית – "נאדה", לא קיימת.

יצחק גלנטי: צר לי מאוד מאוד על כך שאכן העברית לא הופיעה שם כשפה.

יצחק גלנטי: אחד הדברים החשובים שם, כמובן, היה הדיון המדיני, כאשר ישראל היתה צריכה לעמוד ולספוג מנה גדושה של ארס ממדינות ערב.

יצחק גלנטי: אני חייב לציין פה עד כמה החברים שלנו מגלי והבה ופרופסור בן-ששון עמדו איתן, חזק ביותר, ובלמו את ההתנפלות הזאת שהיתה.

יצחק גלנטי: יותר פרטים ניתן יהיה למסור בהמשך, זה רק על קצה המזלג בשלב זה.

יצחק גלנטי: תודה לכם.

יצחק זיו: תודה רבה לחבר הכנסת יצחק גלנטי.

יצחק זיו: אני מזמין את חבר הכנסת גדעון סער.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני רוצה להמליץ לכל חברי הבית שעדיין לא ביקרו בבית החדש, במבנה שנרכש על-ידי היישוב היהודי בחברון, להגיע לשם על מנת לשאוב נחת מאותו מראה, אשר אני ראיתי אותו, של ילדים שלומדים תורה שם בחדרים, במקום שגם מבטיח את הרצף ההתיישבותי בין קריית-ארבע לחברון, אבל גם מחזק את הרצף ההיסטורי שלנו כעם שתמיד ישב בחברון, כאחת מאותן ארבע ערים שבהן לאורך כל ההיסטוריה שלנו – למעט ארבעה עשורים בנסיבות שזכורות לנו היטב אחרי תרפ"ט – היה יישוב יהודי בחברון.

גדעון סער: אני תמיד מציע, והצעתי את זה גם כאשר הייתי שם, לשכנינו, שלא להתפתות להאמין לאלה מבינינו – שחלק מהם שמעתי היום באמצעי התקשורת – שנותנים להם להבין שהיישוב היהודי בחברון נמצא בסימן שאלה, מאחר שהאחיזה שלנו בחברון, לא רק הפיזית אלא הרגשית, היא בעוצמות כאלה אשר כל אותן מזימות לפגוע ביישוב היהודי בחברון לא יצלחו.

גדעון סער: אני רוצה לברך, מכאן, מכנסת ישראל, את כל אלה שעסקו בכך ביישוב היהודי בחברון ברכה גדולה של יישר כוח.

יצחק זיו: תודה רבה לחבר הכנסת גדעון סער.

יצחק זיו: חבר הכנסת צבי הנדל, בבקשה.

צבי הנדל: מכובדי היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, בהמשך לדבריו של ידידי גדעון, חשוב להדגיש שבדרך כלל הבעיה שלנו היא לא עם האויבים, אלא עם האחים שלנו בתוך המשפחה.

צבי הנדל: שמעתי כבר בכל כלי התקשורת שמדברים על אלה שפלשו לבית בחברון.

צבי הנדל: לא עלה על דעתו של אף אחד שאם יהודים אומרים שהם רכשו את הקרקע, הם לא אוטומטית שקרנים וגם לא גנבים.

צבי הנדל: ואם הערבי שאומרים שזה היה ביתו לא מעורר מהומות, ובדחילו ורחימו, כשמושכים אותו בכוח ל"קול ישראל" הוא מספר למה הוא לא גר בבית – כי הסבתא והסבא שלו – צריך להבין שהוא פשוט מפחד שירצחו אותו.

צבי הנדל: עם כל הדיבורים של הישראלים אפשר לתת אולי רעיונות לאנשים המרצחים האלה.

צבי הנדל: במקום להעלות על נס את הציבור הנפלא הזה, שיושב בחירוף נפש בעיר האבות ונאחז בפיסת הארץ הקטנה שעוד נשארה לנו בתוך עיר האבות בדבקות, בצורה מעוררת כבוד – כל יום וכל היום מוצאים סיבות להסית נגדם.

צבי הנדל: אז חשוב שמעל במה זאת נאמר יישר כוח גדול לחבורה הנפלאה בחברון, ויהי רצון שיצליחו, לא רק עם הבית הזה, אלא עם עוד הרבה הרבה בתים, ואחיזתנו בחברון תתחזק.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: חבר הכנסת זבולון אורלב.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, היום מלאו 251 יום לחטיפתם של החיילים אהוד גולדווסר ואלדד רגב.

זבולון אורלב: המרכז ללימודי יהדות החליט לפנות ל-251 בתי-ספר כדי לקיים היום עצרות וטקסים של הזדהות והעלאת המודעות.

זבולון אורלב: הטקסים האלה התקיימו ב-251 בתי-ספר, ואני אישית הייתי בישיבת בני-עקיבא "פרחי אהרן" בקריית-שמואל שליד חיפה, כיוון ששם למד אלדד רגב, עם אחיו.

זבולון אורלב: אני מאוד מקווה שהכנסת תמשיך לסייע, כדי שנושא החטופים ימשיך לעמוד על סדר-היום.

זבולון אורלב: אני גם רוצה להודות, קודם כול לחברי בשדולה, אבל גם ליתר חברי הכנסת, על שנענו לפנייתי והשתתפו היום בעצרות.

זבולון אורלב: אני חושב שהכנסת יכולה לסייע מאוד בכך שהנושא לא ירד מסדר-היום, והלחץ על המדינות החברות במועצת הביטחון והלחץ על מזכ"ל האו"ם והלחץ על הקוורטט יהיה חזק, כדי שלפחות נקבל אות חיים מהחיילים החטופים.

זבולון אורלב: אגב, היום ציינו לא רק את שלושת החיילים החטופים, אלא את כל עשרת הנעדרים והשבויים, כולל יונתן פולארד.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת יובל שטייניץ, בבקשה.

יובל שטייניץ: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, היום נערך תרגיל, שזכה לכינוי "התרגיל הגדול להיערכות העורף".

יובל שטייניץ: יש לברך, כמובן, על כל תרגיל ועל כל תרגול, כולל התרגיל הזה.

יובל שטייניץ: אבל ככנסת אסור לנו להתעלם מכך שממש בימים אלה מערכת הביטחון – בהתעקשות שלה להמשיך ולאסוף את המסכות, את ערכות האב"כ מהאזרחים בישראל, מבלי לשקם אותן ומבלי להחזיר אותן לבתי האזרחים – מחסלת במו ידיה את המעט שנותר מהגנת העורף הישראלי.

יובל שטייניץ: המהלך של איסוף מסכות האב"כ, מבלי לשקמן ומבלי להחזירן לבתי האזרחים, משאיר דווקא בשנה הזאת את אזרחי ישראל חשופים מאי-פעם לאיום של נשק כימי ושל טילים עם ראשים בלתי קונבנציונליים, והוא מנוגד להסכם בין ועדת החוץ והביטחון לבין מערכת הביטחון, הסכם בכתב מלפני כשנתיים, שהיה תנאי לאישור המהלך של איסוף המסכות.

יובל שטייניץ: בהסכם הזה מערכת הביטחון התחייבה בפני ועדת החוץ והביטחון שאיסוף המסכות יתחיל בתנאים הבאים: ראשית, רענון ושיקום כל המסכות לאזרחי ישראל, ושנית, החזרת הערכות המשוקמות לבתי האזרחים בכל אזור הצפון, כולל חיפה, עד לינואר 2007.

יובל שטייניץ: מה שקורה היום, אדוני היושב-ראש, זו פגיעה קשה במוכנות העורף ובהגנת העורף.

יובל שטייניץ: בקיץ הקרוב יהיה הנושא של הגנת העורף מפני נשק בלתי קונבנציונלי בנקודת שפל של 20 שנה, דבר שאיננו מסתדר מבחינה לוגית, שסותר את הגברת המוכנות למלחמה או לעימות צבאי.

יובל שטייניץ: לכן, לסיכום, אני מברך על התרגיל, אבל למעשה התרגיל הזה הוא כמעט כמו אקמול בשעה שבמו ידינו, בנוקשות מחשבתית ותקציבית, אנחנו מחסלים את המעט שנותר מהגנת העורף.

יובל שטייניץ: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אחרון הדוברים - חבר הכנסת עבאס זכור.

עבאס זכור: כבוד היושב-ראש, אני מדבר על נושא חשוב.

עבאס זכור: כל הזמן, כאשר אני וחברי הכנסת הערבים מדברים מעל דוכן הכנסת על השלום ומתנגדים למלחמה, אומרים לנו: תאמרו את מה שאתם אומרים לפלסטינים או לעולם הערבי.

עבאס זכור: אני מופתע מכך שביקשנו, חברי כנסת מרע"ם-תע"ל, להיכנס לעזה, לממשלת האחדות הפלסטינית, לדבר אתם על השלום, ומונעים מאתנו להיכנס לעזה.

עבאס זכור: כל הזמן אומרים לנו: למה אתם לא עושים כלום למען השלום?

עבאס זכור: וכאשר אנחנו מבקשים ודורשים שיאפשרו לנו להיכנס, שיאפשרו לנו לדבר, מונעים מאתנו לדבר.

עבאס זכור: איך זה ייתכן שמונעים מארבעה חברי כנסת להיכנס לעזה?

עבאס זכור: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: [הצעת חוק פ/2299/17; נספחות.

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: הנושא הבא: הצעת חוק לדיון מוקדם, הצעת חוק איסור השקעה של גופים מוסדיים ישראליים בחברות המקיימות קשרי עסקים עם אירן, התשס"ז-2007, של חבר הכנסת בנימין נתניהו וקבוצת חברי הכנסת.

יצחק זיו: אני מזמין את חבר הכנסת בנימין נתניהו.

בנימין נתניהו: תודה לך, אדוני היושב-ראש.

בנימין נתניהו: תודה על הדברים החמים שאמרת על מנחם בגין, כולנו הערכנו את זה.

ראובן ריבלין: יושב-ראש האופוזיציה הוא כמו שר בממשלה, כי הוא האלטרנטיבה לראשות ממשלה.

בנימין נתניהו: דיברת כמובן סטטוטורית, חבר הכנסת ריבלין.

ראובן ריבלין: רק סטטוטורית.

ראובן ריבלין: לא הבעתי את דעתי.

בנימין נתניהו: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אנחנו מביאים היום הצעת חוק למניעת הזרמת כסף של אזרחי ישראל למשטר באירן.

בנימין נתניהו: הכסף הזה יכול לעבור באמצעות קרנות הפנסיה וקופות הגמל או אמצעי השקעה אחרים לחברות אירופיות ואחרות שמשקיעות באירן.

בנימין נתניהו: כיוון שאנחנו מנהלים כרגע מסע עולמי בניסיון להביא להפסקת השקעות כאלה, בקופות גמל ובקרנות פנסיה אמריקניות, יהיה זה מוזר - - -

גדעון סער: זה נכון שאתה מנהל, אבל כשאתה אומר "אנחנו" יחשבו שהממשלה מנהלת - - -

בנימין נתניהו: אני מודה לך, יושב-ראש סיעת הליכוד, חבר הכנסת גדעון סער, אבל אני חייב להגיד לך שהממשלה מסכימה עם המהלך הזה.

בנימין נתניהו: אני טורח להביא לפגישותי השונות בפרלמנטים, בפרלמנט הבריטי, בפרלמנט הצרפתי ועכשיו בארצות-הברית, בוושינגטון, את הנציגים הרשמיים של ישראל.

בנימין נתניהו: אני שמח שאנחנו מובילים את זה, ואני גם שמח שהממשלה נתנה את סיועה להצעת החוק הזאת בשבוע שעבר, בוועדת השרים לענייני חקיקה.

בנימין נתניהו: אני מעריך את זה.

בנימין נתניהו: היא נתנה את האפשרות להעביר את ההצעה היום כאן, במהירות.

בנימין נתניהו: אנחנו לא רוצים להימצא במצב שהסנדלר הולך יחף.

בנימין נתניהו: אנחנו לא רוצים להימצא במצב שאנחנו טוענים כלפי מדינות אחרות שהן מעבירות כסף למשטרו של אחמדינג'אד, שמתחמש נגדנו וגם נגדן בנשק להשמדה המונית ובטילים, ואנחנו אומרים: אתם לא יכולים לממן את זה – בדרך עקיפה אומנם, על-ידי מימון החברות האירופיות, הצרפתיות למשל, חברות הנפט כמו "טוטאל" או כמו חברת הנפט "של", שהיא לא חברה צרפתית, אבל חברות לא אמריקניות, כי להן אסור, הן מקבלות כסף אמריקני.

בנימין נתניהו: הנה, אנחנו עושים מסע גדול בארצות-הברית על קרנות הפנסיה שם, וחשבתי לעצמי, אם מישהו ישאל: רגע, ומה אתכם?

בנימין נתניהו: אז אני לא יודע אם אנחנו לא משקיעים באחת מ-300 ומעלה החברות הבין-לאומיות הנסחרות בשוק והעוסקות ומשקיעות וסוחרות עם אירן.

בנימין נתניהו: אני בטוח שכסף ישראלי מסוים מגיע לשם, ואני חושב שאין אזרח ישראל הרוצה שכספו ישרת את המשטר הקיצוני באירן, עם מטרותיו המוצהרות והידועות כלפינו.

בנימין נתניהו: לכן, על מנת שהסנדלר לא ילך יחף הגשתי את הצעת החוק הזאת.

בנימין נתניהו: אני שוב מודה על המהירות שבה הממשלה נענתה לבקשתי לאשר את הצעת החוק וגם להקדים את הבאתו לכאן.

בנימין נתניהו: אני מודה לך, אדוני היושב-ראש.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אני מזמין את כבוד השר משולם נהרי להשיב.

משולם נהרי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אכן בהצעת החוק מוצע לקבוע כי גופים מוסדיים, קרנות פנסיה, קופות גמל וקופות ביטוח יימנעו מהשקעות בחברות אשר להן קשרים עסקיים מהותיים עם אירן.

משולם נהרי: ועדת השרים לענייני חקיקה החליטה לתמוך בהצעת החוק, בכפוף לתיאום פרטי הצעת החוק עם משרדי הממשלה הנוגעים בדבר.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: נעבור להצבעה.

יעקב ליצמן: אם הממשלה תמכה בזה, זה סימן להצביע נגד.

יעקב ליצמן: הצבעה מס' 2 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לדיון מוקדם בוועדה – 20 נגד – אין נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק איסור השקעה של גופים מוסדיים ישראליים בחברות המקיימות קשרי עסקים עם אירן, התשס"ז-2007, לדיון מוקדם בוועדת החוץ והביטחון נתקבלה.

יצחק זיו: 20 בעד, אין נגד, נמנע אחד.

יצחק זיו: ההצבעה אושרה והצעת החוק תעבור לוועדת החוץ והביטחון.

קריאות: לא לוועדת החוץ והביטחון.

אחמד טיבי: חבר הכנסת זכור ביקש שזה יעבור לוועדת הכלכלה, ולכן זה יעבור לוועדת הכנסת.

קריאות: הוא לא ביקש.

עבאס זכור: - - -

אחמד טיבי: הוא ביקש, אני שמעתי ואתם לא.

אחמד טיבי: אם הוא לא ביקש, זה יישאר בחוץ וביטחון.

אחמד טיבי: יכול להיות שלא שמעתי טוב.

אחמד טיבי: זה יישאר בחוץ וביטחון.

אחמד טיבי: [מס' כ/129; "דברי הכנסת", חוב' י"ז, עמ' 6767; נספחות.

אחמד טיבי: ]

אחמד טיבי: אנחנו עוברים לקריאה שנייה ושלישית של הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת גלעד ארדן, בבקשה.

גלעד ארדן: אני מקווה שהיום אני לא אסולק.

גלעד ארדן: ליושב-ראש יש נטייה לגרש אותי מהאולם, אבל אני מקווה שהיום לא.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 78), התשס"ז-2007, לקריאה השנייה והשלישית.

גלעד ארדן: הצעת החוק נועדה להביא לכך שנהג שהוגש נגדו כתב אישום בשל מעורבות בתאונת דרכים שבה נהרג אדם, לא ימשיך לנהוג ולסכן בנהיגתו את הציבור, אלא אם כן השתכנע בית-המשפט שנהיגתו אינה מהווה סכנה לציבור.

גלעד ארדן: לפי נתונים שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לשנת 2005, אירעו בשנה האמורה 381 תאונות דרכים קטלניות, אשר נהרגו בהן 448 בני אדם.

גלעד ארדן: לצערי, בשנה האחרונה אנו עדים למקרים רבים וקשים של תאונות דרכים קטלניות.

גלעד ארדן: המצב החוקי הקיים היום מאפשר לנהג שהוגש נגדו כתב אישום בשל עבירה שגרמה לתאונת דרכים שבה נהרג אדם, להמשיך ולנסוע עד לסיום משפטו.

גלעד ארדן: אין מקום להכביר מלים על ההשתוללות בכבישים ועל הצורך לפעול ולא רק לדבר נגד מחוללי התאונות.

גלעד ארדן: כאמור, הצעת חוק זו מתמקדת בתאונות הקשות ביותר, בתאונות שבהן נהרג אדם.

גלעד ארדן: בהתאם להצעת החוק, בית-המשפט יפסול מלהחזיק ברשיון נהיגה נהג שהוגש נגדו כתב אישום בשל מעורבות בתאונת דרכים שבה נהרג אדם.

גלעד ארדן: הפסילה תהיה עד למתן פסק-דין בעניינו של הנהג, אלא אם כן יחליט בית-המשפט אחרת.

גלעד ארדן: הרציונל שעומד בבסיסה של הצעת החוק הוא, שכאשר כבר הוחלט להגיש נגד נהג כתב אישום בעבירה שגרמה לתאונת דרכים שבה נהרג אדם, ראוי להפוך את ברירת המחדל באשר לפסילת רשיון הנהיגה.

גלעד ארדן: כלומר, נקודת המוצא תהיה שאדם כזה, ראוי שרשיון הנהיגה שלו ייפסל.

גלעד ארדן: אבל כדי שההצעה תהיה מידתית, עדיין הותרנו פתח בידי בית-המשפט להחליט גם אחרת ולהשאיר את רשיון הנהיגה בידי אותו נהג מנימוקים שיפרש; זאת במקום המצב החוקי שקיים היום, שלפיו רשיון הנהיגה אינו נפסל, אלא אם כן מחליט בית-המשפט לפסול אותו.

גלעד ארדן: והרבה פעמים בית-המשפט כלל לא זוכר שהוא צריך לדון בהמשך הנהיגה של אותו אדם.

גלעד ארדן: בדיונים שהתקיימו בוועדת הכלכלה התחדד הדיון בשאלה אם הפסילה על-ידי בית-המשפט תיעשה במעמד הנאשם או בהיעדרו.

גלעד ארדן: הוועדה סברה כי ראוי שהפסילה תיעשה במעמד הנאשם, או לפחות לאחר שניתנה לנאשם הזדמנות לטעון את טענותיו, וכך גם נקבע מפורשות בנוסח ההצעה.

גלעד ארדן: כמו כן, יהיה רשאי בית-המשפט, תוך ציון נימוקיו לכך, שלא להורות על פסילה, אם שוכנע כי אין בכך משום סכנה לציבור.

גלעד ארדן: נוסף על כך, בית-המשפט גם יהיה רשאי לדחות את תחילת הפסילה למועד שיקבע.

גלעד ארדן: הצעת החוק נועדה, כאמור, להרחיק מהכביש את מי שקיים סיכוי גבוה שהוא עלול לסכן בנהיגתו את הציבור, ומהווה צעד נוסף במאבק בתאונות הדרכים בכלל ובתאונות הדרכים הקטלניות בפרט.

גלעד ארדן: להצעת החוק לא הוגשו הסתייגויות, ואני קורא לחברי הכנסת להצביע בעדה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

גלעד ארדן: בהזדמנות זאת תרשו לי גם להודות לצוות הוועדה, למנהלת הוועדה, ובפרט ליועצת המשפטית של הוועדה, על הפעילות הנחושה והמהירה כדי להביא את החוק הזה לגמר כבר במושב הנוכחי ולהעביר איזה מסר לנהגים שהכנסת לא תהיה סלחנית כלפי מי שבנהיגתו הפרועה יגרום למותו של אדם.

גלעד ארדן: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה לחבר הכנסת ארדן.

אחמד טיבי: להצעת החוק אין הסתייגויות.

אחמד טיבי: לכן נעבור להצבעה בקריאה שנייה.

אחמד טיבי: מי בעד?

אחמד טיבי: מי נגד?

אחמד טיבי: מי נמנע?

אחמד טיבי: הצבעה מס' 3 בעד סעיפים 3-1 – 19 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 3-1 נתקבלו.

אחמד טיבי: בעד – 19, אין מתנגדים, אין נמנעים.

אחמד טיבי: גם השר נהרי מבקש להצטרף לתומכים בחוק.

אחמד טיבי: אנחנו עוברים ישר להצבעה בקריאה שלישית.

אחמד טיבי: נא להצביע.

אחמד טיבי: הצבעה מס' 4 בעד החוק – 20 נגד – אין נמנעים – אין הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 78), התשס"ז–2007, נתקבלה.

אחמד טיבי: בעד - 20, אין נמנעים, אין מתנגדים.

אחמד טיבי: אני קובע שהצעת החוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 78), התשס"ז-2007, נתקבלה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

אחמד טיבי: ברכות לחבר הכנסת גלעד ארדן.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: [מס' כ/137; "דברי הכנסת", חוב' כ"ב, עמ' 7820; נספחות.

גלעד ארדן: ]

אחמד טיבי: הנושא הבא: הצעת חוק לתיקון פקודת המועצות המקומיות (מס' 47), התשס"ז-2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

אחמד טיבי: אני מזמין את יושב-ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה, חבר הכנסת זבולון אורלב, להציג את הצעת החוק.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת החוק לתיקון פקודת המועצות המקומיות (מס' 47).

זבולון אורלב: פקודת המועצות המקומיות, שלא כמו פקודת העיריות, אינה מטילה כיום חובה למנות ועדה לענייני ביקורת ומבקר פנימי.

זבולון אורלב: הפקודה אומנם מסמיכה את שר הפנים לעשות זאת בצו, אך עד כה נעשה הדבר רק לגבי חלק מהמועצות המקומיות.

זבולון אורלב: במועצות האזוריות ובמועצות המקומיות התעשייתיות לא החיל שר הפנים חובה זו של מינוי ועדת ביקורת ומבקר פנימי.

זבולון אורלב: פשוט אין.

זבולון אורלב: התכלית העומדת בבסיס חובה זו בכל הנוגע לעיריות - הבטחת פעילות תקינה וחוקית של העירייה ושמירה על עקרונות של טוהר המידות, יעילות וחיסכון - יפה כמובן גם לעניינן של המועצות המקומיות לכל סוגיהן, ללא יוצא דופן.

זבולון אורלב: על כן מוצע לקבוע, כהסדר חקיקה ראשי, את החובה למנות ועדה לענייני ביקורת ומבקר פנימי בכל המועצות המקומיות, בדומה להסדר הקיים לגבי עיריות.

זבולון אורלב: עם זאת, מובן שצריך לערוך כמה שינויים בשל אופיין המיוחד של המועצות המקומיות.

זבולון אורלב: חלק מהשינויים נקבעו בפקודה, ואת חלקם הוסמך שר הפנים לערוך.

זבולון אורלב: כך, למשל, שלא כמו בעיריות, מוצע לאפשר העסקת מבקר במשרה חלקית, כי מועצה מקומית או מועצה אזורית מטבע הווייתה היא לעתים יותר קטנה, והוא גם יורשה לעסוק בעבודות נוספות בהתקיים תנאים מסוימים, כגון אי-פגיעה בעבודתו כמבקר ומניעת ניגוד עניינים.

זבולון אורלב: דרכי המינוי והפיטורים של המבקר והכנת תקציב לשכתו ייקבעו על-ידי שר הפנים בצו, וכמובן - באישור הוועדה לענייני ביקורת המדינה.

זבולון אורלב: כשעמדה שאלת תחילתו של החוק אמרו באופן טבעי – 1 בינואר 2008.

זבולון אורלב: נזכרתי שעל-פי החוק קובעים תאריך עברי.

זבולון אורלב: לכן ביקשתי שנתחיל מנהג שחוק יתחיל בראש חודש עברי הסמוך ביותר ל-1 בינואר.

זבולון אורלב: לכן קבענו בחוק הזה שתחילתו של החוק היה א' בשבט תשס"ח, והתאריך הלועזי בהתאמה.

זבולון אורלב: זאת הפעם הראשונה שבה נקבע מועד תחילתו של חוק לפי התאריך העברי, ולא לפי התאריך הלועזי.

זבולון אורלב: להצעת החוק הוגשו הסתייגויות דיבור.

זבולון אורלב: אני רואה שאחד המסתייגים נמצא כאן, ואני מאמין שהמסתייג יוריד את הסתייגותו לאחר שינצל את רשות הדיבור.

זבולון אורלב: תודה רבה, אדוני.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: אנחנו עוברים להסתייגויות.

אחמד טיבי: חברי הכנסת , חנא סוייד ו.

אחמד טיבי: כל הסתייגות – חמש דקות.

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, הצעת החוק היא הצעת חוק טובה וראויה, אף שהרבה מהרשויות המקומיות – עיריות או מועצות מקומיות – אמורות להיות כפופות לביקורת קפדנית בגלל חוסר תפקוד הולם, ונמצאות בהשגחתו של חשב מטעם משרד הפנים; והחשב, כידוע, אינו כפוף לא לעירייה, לא לראש העיר ולא למועצה, אלא לאמות המידה שאמורות להיקבע על-ידי משרד הפנים.

מוחמד ברכה: על אף זאת אנחנו בעיצומו של אחד המשברים הקשים ביותר בשלטון המקומי.

מוחמד ברכה: אם אנחנו היום ניצבים כאן, ובמקומות אחרים מתכננים את השביתה במשק מחר, ואנחנו מנהלים את הדיון על מי מנוחות כאילו הדבר הזה אינו נוגע לכנסת, זאת תעודת עניות לבית-המחוקקים של מדינת ישראל.

מוחמד ברכה: ראש הממשלה הבטיח להסתדרות לפני כשבועיים, תמורת דחיית השביתה, שהוא יטפל בנושא בתוך כמה ימים; שר הפנים הופיע כאן ביום רביעי, וגם לפני זה וגם אחרי זה.

מוחמד ברכה: ביום רביעי, כשהוצעו שתי הצעות חוק שבאו להבטיח תשלומי משכורות, הוא אמר דברים, אבל שום דבר לא התקדם.

מוחמד ברכה: היום בוועדת הפנים ואיכות הסביבה הופיע מנכ"ל משרד החינוך ודיבר באותו סגנון מתנשא, שחצני ומזלזל על דאגתם וגורלם של אותם עובדים שאינם מקבלים משכורות.

מוחמד ברכה: כל הזמן מחפשים את הפרוצדורה הקרובה ביותר כדי לחמוק מהדיון העקרוני: שאנשים שעבדו צריכים לקבל שכר תמורת עבודתם; אנשים שעבדו אינם אחראים למחדליהם, לכישלונותיהם וליתרונותיהם של ראשי המועצות והעיריות.

מוחמד ברכה: אבל אני אומר מעבר לזה: אם משרד הפנים רוצה להמשיך להתחמק מאחריותו ולגלגל את זה על ראש מועצה זה או אחר - מי שאחראי למשבר הזה זה משרד הפנים.

מוחמד ברכה: אם יש ראש עיר או ראש מועצה שאינו ממלא את תפקידו כראוי, יש בידי משרד הפנים ושר הפנים כל הכלים להעמיד אותו במקום.

מוחמד ברכה: על אחת כמה וכמה כאשר עיקר המשבר שקיים בשלטון המקומי נוצר בגלל משרד הפנים בשני מובנים: במובן הראשון, בגלל מחיקת מענקי האיזון ב-2003, ובמובן השני, בגלל שלרוב המועצות שיש בהן בעיות יש חשב מלווה מטעם משרד הפנים, והדברים מתבצעים באישורו ותחת עיניו הפקוחות - או הלא-פקוחות, זה לא מעניין אותי.

מוחמד ברכה: משרד הפנים, שר הפנים, הממשלה וראש הממשלה אינם יכולים לשלוח אנשים לגורלם ולהגיד שזה לא מעניין אותם.

מוחמד ברכה: השלטון המקומי הוא מרכיב מרכזי בממלכתיות של מדינת ישראל; הוא מרכיב מרכזי במתן שירותים לאזרח, ואם השלטון המקומי לא אמור למלא אותם, השלטון המרכזי צריך לעשות את זה.

מוחמד ברכה: על אחת כמה וכמה שבשנים האחרונות אנו עדים לתופעה שהשלטון המרכזי מנסה לשחרר את עצמו מכל מיני מטלות - משחרר את עצמו מאחריות לנושאים סוציאליים ומגלגל אותה על השלטון המקומי, שתפקידו גדל בנושאים האלה.

מוחמד ברכה: משרד הפנים, ראש הממשלה והממשלה הם שאמורים לתת את המענה.

מוחמד ברכה: היתה יוזמה לפני שבוע בוועדת הכספים, שחתמו עליה חברי הוועדה מרוב סיעות הקואליציה והאופוזיציה, והיא ניסתה להסדיר את העניין דרך חקיקת הוראת שעה, שתחול מ-1 באפריל עד 1 ביוני, על-ידי פתיחת חשבון חסין מעיקולים שאליו יועברו הקצבות הממשלה.

מוחמד ברכה: החשבון הזה ייועד לתשלומי משכורות ולשירותים חיוניים.

מוחמד ברכה: הפתרון הזה אינו פתרון כולל של הבעיה, אבל הוא אוויר לנשימה לאותן משפחות שאינן מקבלות את דמי מחייתן מדמי עבודתן.

מוחמד ברכה: על אף זאת, הנושא עוכב באמצעים אדמיניסטרטיביים שלא זכורים לי בשנות היותי בכנסת כאן, של לתת לחוק הזה פה או לא לתת לו פה, להעמיד אותו לשחרור מחובת הנחה או לא להעמיד אותו לשחרור מחובת הנחה - כל מיני דברים נמוכים, שאינם משתווים לטרגדיה של אותן משפחות שזה חודשים רבים אינן מקבלות משכורות.

מוחמד ברכה: עוד באים ומדברים שהבעיה היא של שש, שבע רשויות שאי-אפשר לפתור את בעייתן.

מוחמד ברכה: מה אי-אפשר לפתור?

מוחמד ברכה: תפתרו מה שאתם רוצים עם ראש הרשות, אבל את המשכורות צריך לשלם.

מוחמד ברכה: אני לא מציע לממשלה, לראש הממשלה ולשר הפנים לחכות שהשביתה תתגלגל ליום ועוד יומיים.

מוחמד ברכה: כל יום זה קרוב לחצי מיליארד שקל.

מוחמד ברכה: העלות של תיקון העוול, העלות של תשלום המשכורת היא הרבה פחות מיום ועוד יום של שביתה, ואז השכר יצא הרבה יותר גדול מההפסד.

מוחמד ברכה: לכן, אני פונה לממשלה - אני לא יודע מי שומע, אם מישהו בכלל שומע.

מוחמד ברכה: אני לא בטוח שהממשלה הזאת רואה, שומעת או מרגישה את הכאב של האנשים.

מוחמד ברכה: בכל זאת, אין לי כלים מעל הדוכן הזה אלא לקרוא שמבעוד מועד, עכשיו, היום, בשעות הקרובות, יינתן פתרון.

מוחמד ברכה: הפתרון קיים.

מוחמד ברכה: אפשר מחר להריץ את הצעת החוק שגובשה בוועדת הכספים, מחר לשחרר אותה מחובת הנחה, מחר להצביע עליה בשלוש קריאות ולהזרים כסף מייד, אם הכוונות הן טובות.

מוחמד ברכה: אבל אם זה משחק בהורדת ידיים, אני רוצה לראות איך הממשלה תעמוד מול השביתה המוצדקת שהכריזה עליה ההסתדרות.

מוחמד ברכה: אני בהחלט מברך את יושב-ראש ההסתדרות ואת ההסתדרות על עמידתם האיתנה ועל הסולידריות שהם גילו כלפי שכבות חלשות של עובדים.

מוחמד ברכה: תודה רבה, אדוני.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת חנא סוייד.

חנא סוייד: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, גם אני חושב שהצעת החוק היא הצעה ראויה וטובה.

חנא סוייד: לדעתי, היא גם באה בזמן.

חנא סוייד: חלק מטענות הממשלה כלפי הרשויות המקומיות ואי-תשלום המשכורות באו על רקע זה שיש אי-סדרים ברשויות המקומיות.

חנא סוייד: ברור שמבקרי פנים הם אחד הבלמים והבקרים על הפעילות של רשות מקומית.

חנא סוייד: לכן, זו בהחלט הצעה טובה בזמן המתאים.

חנא סוייד: עם זאת, אני רוצה להגיד שאני לא בטוח שמבקרי פנים טובים ירצו להיות עובדים ברשויות מקומיות שבהן לא מקבלים שכר.

חנא סוייד: אנו עדים לתופעה שבה המצב המתמשך של הרשויות המקומיות דוחה כוח אדם טוב מלהיכנס לרשויות המקומיות.

חנא סוייד: רק אנשים בינוניים ומטה נכנסים היום לעבוד ולשרת ברשויות המקומיות.

חנא סוייד: אני חושב שזו בעיה מבנית.

חנא סוייד: זו לא בעיה מקרית - זו בעיה מבנית, ובסופו של תהליך היא גורמת לכך שהשלטון המקומי יהיה בעל כוח אפס מול כוח מרכזי ששולט בו ומנהל לו את כל העניינים.

חנא סוייד: לכן, צריך להביא את העניין הזה בחשבון.

חנא סוייד: זה אחד הדחפים לכך שצריך לתמוך בהצעת חוק כמו זו שהבאתי בשבוע שעבר, שמספקת פתרון בסיסי ויסודי לבעיה, ולא רק כדי להעביר עוד חודש ועוד חודשיים.

חנא סוייד: צריך להתמודד עם הבעיה של הרשויות המקומיות באופן יסודי, כדי שייווצרו תנאים שאנשים טובים, שעורכי-דין טובים, שמבקרי פנים טובים ירצו להיכנס ולעבוד ברשויות המקומיות.

חנא סוייד: אני חושב שמחובתה של הממשלה לפתור את המצוקה של העובדים שלא מקבלים את השכר שלהם.

חנא סוייד: זה לא משכנע אף אחד כשאומרים שלא גובים ארנונה ולא גובים מים ולא מנהלים טוב.

חנא סוייד: כל אלה אמתלות ריקות מתוכן.

חנא סוייד: יש עובדים ברשות המקומית.

חנא סוייד: בשבוע שעבר עמד כאן שר הפנים והתחיל לעבור בין עובדי הרשויות המקומיות לבין קבלן איסוף הפסולת ברשות המקומית.

חנא סוייד: איזו המצאה גדולה, איזו השוואה אומללה.

חנא סוייד: אין בסיס להשוואה בין הדברים.

חנא סוייד: יש כאן רשות מקומית על-פי חוק שהממשלה מחויבת לה.

חנא סוייד: חלק מתקציב אותה רשות מקומית בא מהממשלה, ולכן הממשלה לא יכולה לברוח מאחריות, לטוב ולרע - מצד אחד לדאוג לכך שיהיה ניהול תקין, ומצד שני שהעובדים של אותה רשות מקומית יקבלו את השכר הראוי.

חנא סוייד: לכן, אני רוצה להצטרף למה שחברי לסיעה אמר, שאנו קוראים לממשלה, לראש הממשלה, לשר הפנים, להתערב באופן אישי ולעסוק בעניין הזה ברצינות, ולא רק בניסיונות של הדחקה כאילו אין כאן בעיה.

חנא סוייד: יש בעיה רצינית, יש בעיה אמיתית, והם צריכים להתייחס לבעיה הזאת ולפתור אותה.

חנא סוייד: נאמר כבר כי עלות יום שביתה אחד עולה על כל השכר המולן וכל ההפסדים שמסביב.

חנא סוייד: מה החוכמה בזה שלא יוזמים את הפתרון הזה בתוך שעה, ולא רק בתוך יום?

חנא סוייד: גם חשוב מאוד שאנו נביע את הסולידריות שלנו כלפי העובדים שלא מקבלים את השכר שלהם עם השביתה במשק, אם הממשלה לא תמציא ולא תציג פתרון ראוי לבעיה הזאת.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת דב חנין, ואחריו - אנו נערוך הצבעה.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, לפני כמה ימים שמענו נאום נרגש של ראש הממשלה הלא-פופולרי שלנו, שאמר לנו שהוא אולי לא פופולרי, אבל אין מה לעשות, הוא צריך בכל יום ללכת לעבודה.

דב חנין: לדעתי, הוא כנראה לא עושה את עבודתו טוב, וזו הסיבה שהוא גם לא פופולרי.

דב חנין: אבל דבר אחד אפשר לומר על ראש הממשלה, ואפשר לומר אותו בביטחון: ראש הממשלה הולך לעבודה ובסוף החודש הוא גם מקבל שכר על העבודה שהוא עושה, והוא לא עושה אותה טוב, לצערנו.

שלי יחימוביץ': חבר הכנסת דב חנין, ראשות ממשלה זאת לא עבודה, זאת שליחות.

דב חנין: הוא אמר את זה.

דב חנין: אני מסכים לגמרי עם דברייך.

דב חנין: אני חושב שכולנו לא הולכים לעבודה - כולנו מבצעים פה שליחות ציבורית.

דב חנין: למרבה הצער, לא כך רואה את זה ראש ממשלתנו הלא-פופולרי.

דב חנין: הוא לא רואה במצבו שליחות.

דב חנין: הוא פשוט הולך לעבודה כמו כל פקיד טוב, וזה בסדר.

דב חנין: שילך לעבודה ויעבוד, ונקווה שגם יצליח להביא תוצאות.

דב חנין: למרבה הצער, המאפיין היחיד של עבודתו של ראש הממשלה הוא המשכורת שהוא מקבל בסוף החודש.

דב חנין: אני רוצה שיהיה לגמרי ברור, שעם כל הביקורת הקשה שיש לי על ראש הממשלה - ויש לי ביקורת קשה - אני לא מציע להלין את שכרו.

דב חנין: אני חושב שכיוון שראש הממשלה כן מתייצב במקום עבודתו בכל שבוע ובכל יום, יושב ליד שולחן עבודתו ומנסה לעשות דברים, ככל הנראה – כך הוא לפחות מעיד על עצמו - אני חושב שהוא זכאי לשכר.

דב חנין: אבל הוא לא היחיד שזכאי לשכר.

דב חנין: יש הרבה מאוד עובדי ציבור במדינת ישראל שדווקא עושים עבודה טובה, אדוני השר, שעושים עבודה ציבורית מאוד מאוד טובה, במסירות ובהקרבה, ולא מקבלים את שכרם ימים ושבועות, חודשים ושנים.

דב חנין: ושנים.

דב חנין: היתה פה בדיוני הכנסת העובדת הסוציאלית גברת מסארווא מטייבה, שלא מקבלת את שכרה כבר יותר משנתיים.

דב חנין: ואני שואל את עצמי ואני שואל אתכם, עמיתי חברי הכנסת: איפה הבושה?

דב חנין: לאן נעלמה הבושה?

דב חנין: הרי היו גם בעבר כל מיני עוולות.

דב חנין: יושב פה חבר הכנסת שרוני, שבוודאי ידע להעיד גם על העוולות שהיו בעבר.

דב חנין: אבל לפחות בעבר היתה בושה.

דב חנין: היו לפחות מתחמקים, מסמיקים, מכחישים, נעלמים, והיום - במקום בושה יש לנו איזו עזות מצח של ראש ממשלה שלפני שבועיים או יותר משבועיים מבטיח חגיגית: אני הולך להתערב אישית במשבר הרשויות.

דב חנין: התערב ראש הממשלה אישית, ומה קרה?

דב חנין: נראה שראש הממשלה בכל זאת לא עובד אם הוא לא מצליח לפתור בעיה שהיא בעיה באמת לא כל כך קשה.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני חושב שזה מצב שאיננו יכולים להשלים אתו.

דב חנין: אני, כמובן, מברך את ההסתדרות הכללית על יוזמת השביתה הכללית במשק.

דב חנין: אני חושב שאין שביתה מוצדקת מזו.

דב חנין: אני חושב שהגיע הזמן שעובדי ישראל כולם יתייצבו לימינם של העובדים המוחלשים, העובדים המופקרים במועצות המקומיות וגם במועצות הדתיות, שלא מקבלים את שכרם במשך כל כך הרבה זמן; אנשים שמבצעים שירות ציבורי, מבצעים עבודה ציבורית, אבל כשבא הזמן לקבל את השכר, המערכת הציבורית מפקירה אותם.

דב חנין: והיא מפקירה אותם בכל מיני תירוצים של ניהול לא תקין ברשויות המקומיות.

דב חנין: מה זו בעייתם של העובדים?

דב חנין: הם עושים את העבודה.

דב חנין: אם יש בעיה עם הרשות המקומית – חסרים צעדים למשרד הפנים לבוא לרשות המקומית בטענות?

דב חנין: חסרים כלים למשרד הפנים לפעול נגד ראש הרשות המקומית אם הוא לא פעל כפי שצריך?

דב חנין: הרי למשרדי הממשלה יש הרבה מאוד כלים.

דב חנין: מה שיש לנו, עמיתי חברי הכנסת, זה התנערות מוחלטת של המדינה מאחריות.

דב חנין: ההתנערות הזאת נוגעת לעובדי הציבור, במקרה הזה - עובדי הרשויות המקומיות.

דב חנין: ההתנערות הזאת נוגעת לציבורים נוספים של עובדים שגם הם נתונים במאבק על זכויותיהם.

דב חנין: היום, למשל, מתפרסם דין-וחשבון נוסף על מעמדם של המורים בישראל.

דב חנין: מסתבר שמעמדם של המורים בישראל הוא בשפל המדרגה בהשוואה לכל מדינות המערב.

דב חנין: שכרם של המורים הוא בתחתית סולם השכר של מורים בארצות המערביות המפותחות, ואחר כך אומרת לנו הממשלה הזאת - לא מתביישת לומר לנו שנושא החינוך עומד בראש סדר העדיפויות שלה.

דב חנין: איך אפשר?

דב חנין: איך אפשר לדבר בצורה כל כך לא ישרה, בצורה כל כך לא הגונה?

דב חנין: אתם החלטתם לייבש את מערכת החינוך הציבורי?

דב חנין: תגידו את זה.

דב חנין: אתם החלטתם לייבש את מערכת הבריאות הציבורית?

דב חנין: תגידו את זה.

דב חנין: אתם החלטתם להרעיב את עובדי הרשויות המקומיות?

דב חנין: תגידו את זה.

דב חנין: הציבור הישראלי ייאבק.

דב חנין: הציבור בארץ הזאת לא ישלים עם מדיניות של הפקרות חברתית כזאת.

דב חנין: אני מאחל לשביתה מחר הצלחה, ואני מקווה שהשביתה תצליח במקום שהממשלה הזאת נכשלה.

דב חנין: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה, חבר הכנסת דב חנין.

אחמד טיבי: האם המסתייגים רוצים הצבעה או מסירים?

אחמד טיבי: מסירים.

אחמד טיבי: שלושתכם.

אחמד טיבי: אנחנו עוברים להצבעה, רבותי, בקריאה שנייה.

אחמד טיבי: הצבעה מס' 5 בעד סעיפים 5-1 – 15 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 5-1 נתקבלו.

אחמד טיבי: בעד - 15, אין מתנגדים ואין נמנעים.

אחמד טיבי: ההצעה עברה בקריאה השנייה.

אחמד טיבי: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

אחמד טיבי: הצבעה מס' 6 בעד החוק – 17 נגד – אין נמנעים – אין חוק לתיקון פקודת המועצות המקומיות (מס' 47), התשס"ז–2007, נתקבל.

אחמד טיבי: הצעת החוק לתיקון פקודת המועצות המקומיות (מס' 47), התשס"ז-2007, עברה בקריאה שלישית.

אחמד טיבי: בבקשה, חבר הכנסת זבולון אורלב.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, כיוזם החוק אני מבקש להודות למנהלת הוועדה לענייני ביקורת המדינה חנה פריידין, ליועץ המשפטי עורך-הדין תומר רוזנר, שטרח באופן אישי גם על תיאום עם משרדי הממשלה, ויש לו מניות רבות בנוסח החוק, למזכירה ריקי אליה, לאנשי משרד הפנים, לנציגת הלשכה המשפטית דינה דומיניץ, שסייעה בידינו בתיאום, לנציגי משרד המשפטים, ללשכת המבקרים הפנימיים בראשותו של שלמה קלדרון, ללשכת המבקרים במשרדי הממשלה ולכל מי שטרח, ולכל סיעות הבית - לממשלה שהסכימה ותמכה בהצעת החוק ולכל חברי הכנסת.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: [נספחות.

זבולון אורלב: ]

אחמד טיבי: אנחנו עוברים להחלטת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בדבר חלוקת הצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 4), התשס"-2007 - זה טעון אישור הכנסת.

אחמד טיבי: יציג את ההחלטה יושב-ראש ועדת העבודה, חבר הכנסת משה שרוני, ומייד לאחר מכן - הצבעה.

משה שרוני: אדוני היושב-ראש, השרים המכובדים, חברי הכנסת, חלוקת הצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 4), התשס"ז-2007, לפי סעיף 121 לתקנון הכנסת.

משה שרוני: על-פי הצעת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, מחליטה הכנסת, לפי סעיף 121 לתקנון הכנסת, להרשות לוועדה שאליה הועברה לדיון ולהכנה לקריאה שנייה ושלישית הצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 4), התשס"ז-2007, שלא לכלול בנוסח הצעת החוק שהונח לקריאה שנייה ושלישית את הסעיפים 1, 5 ו-6 להצעת החוק.

משה שרוני: חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 2) נחקק בכנסת הקודמת, הכנסת השש-עשרה, והוסיף לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח-1998, פרק שקובע חובת הנגשה של מקומות ציבוריים ושירותים ציבוריים.

משה שרוני: במסגרת זו הסדיר החוק שני מקצועות חדשים: מורשה לנגישות מבנים, תשתיות וסביבה ומורשה לנגישות השירות.

משה שרוני: בהצעת חוק זו - אשר אושרה בקריאה ראשונה רק לפני כמה ימים ומובאת היום לקריאה שנייה ושלישית - נתבקשנו לאשר, לפני צאת הכנסת לפגרה, כמה תיקונים בדבר הסדרת עיסוקם של מורשי הנגישות שהם הכרחיים להפעלת החוק.

משה שרוני: ביתר התיקונים המוצעים בהצעת החוק מבקשת הוועדה לדון בצורה מעמיקה בהמשך.

משה שרוני: בהתחשב באמור לעיל, מבקשת הוועדה לחלק את הצעת החוק ולא לכלול את סעיפים 1, 5 ו-6 להצעת החוק בנוסח שיונח לקריאה שנייה ולקריאה השלישית.

משה שרוני: אנו מבקשים את אישור הכנסת.

משה שרוני: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אנחנו נעבור להצבעה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 7 בעד ההחלטה – 16 נגד – אין נמנעים – אין החלטת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בדבר חלוקת הצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 4), התשס"ז-2007, נתקבלה.

יצחק זיו: 16 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יצחק זיו: ההחלטה אושרה.

יצחק זיו: הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 94) (חובת הדיווח על עבירות מין במשפחה), התשס"ז–2007 [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/141).

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו נעבור לסעיף הבא - דיון משולב.

יצחק זיו: בתחילה: הצעת חוק סיוע לקטינים נפגעי עבירות מין או אלימות, התשס"ז-2007 - קריאה ראשונה.

יצחק זיו: חבר הכנסת מיכאל מלכיאור, בבקשה.

מיכאל מלכיאור: כבוד היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, מטרתה של הצעת החוק לקבוע שלקטין שנפגע בעבירת מין או אלימות יש זכות לקבל סיוע ראשוני - אני מקווה שזה לא דבר שנוי במחלוקת - ויש לו הזכות גם לקבל את הסיוע הראשוני הזה במרכז סיוע אשר ייוחד לעניין הזה והקטין יוכל לקבל בו במרוכז, מכל גורמי הסיוע השונים, את כל הסיוע בהתאם לצרכיו.

מיכאל מלכיאור: אני מציע כי שר הרווחה, אשר יהיה ממונה על ביצוע החוק המוצע, יקים את מרכזי הסיוע ויקבע את הוראות הפעלתם.

מיכאל מלכיאור: כמובן, המרכזים ימומנו מתקציב המדינה.

מיכאל מלכיאור: הסיוע הראשוני עשוי לכלול אבחון וטיפול רפואי, אבחון וטיפול נפשי, מענה על צרכים גופניים מיידיים.

מיכאל מלכיאור: בהמשך לסיוע הראשוני יוכל הקטין לקבל במרכז הסיוע הפניה לגורמי סיוע מחוץ למרכז, כמו קבלת ייעוץ משפטי, מדור חירום או טיפול ארוך טווח.

מיכאל מלכיאור: נוסף על כך, יוכלו הגורמים המוסמכים לכך להיפגש עם הקטין במרכז הסיוע לשם הפעלת סמכויות חקירה וטיפול.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להגיד שהתאמנו את הקצב של בניית המרכזים המוזכרים בחוק לפשרה שהגענו אליה עם הממשלה.

ראובן ריבלין: איזה סכום?

מיכאל מלכיאור: יש כמה הערכות.

מיכאל מלכיאור: מאחר שזה לא תקציבי, כי יש הסכמה - זה יעלה למעלה מ-5 מיליונים.

מיכאל מלכיאור: אבל זה לא דבר כל כך יקר, כי זה רק הסיוע הראשוני של כל הגורמים.

מיכאל מלכיאור: אולם, בוויכוח עם משרדי הממשלה מספר המרכזים שצריכים להקים.

מיכאל מלכיאור: מדברים בהתחלה – יש כבר מרכז אחד בירושלים, שהיה פיילוט, יש עוד מרכז שמוקם עכשיו, ועוד חמישה מרכזים - במחוזות ברחבי הארץ.

מיכאל מלכיאור: אם יצטרכו אחר כך, נוסיף עוד מרכזים.

מיכאל מלכיאור: הביצוע יהיה על פני שלוש שנים, ואנחנו נתקדם עם החוק.

מיכאל מלכיאור: הבטחתי לחכות כמה חודשים עם קידום החוק, כי רוצים להראות שיכולים לעשות דברים בלי חוק.

מיכאל מלכיאור: אני לא מאמין כל כך בעניין, אבל אנחנו ניתן אפשרות לממשלה להתחיל לעבוד כמה חודשים בלי החוק, ואחר כך אנחנו נעשה את הדברים, אני מקווה, בתיאום מלא עם הממשלה.

מיכאל מלכיאור: תודה רבה, ואני מקווה שכולכם תוכלו להצביע בעד החוק.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: אנחנו נמשיך.

יצחק זיו: הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 94) (חובת הדיווח על עבירות מין במשפחה), התשס"ז-2007 - בדיון המשולב.

יצחק זיו: חבר הכנסת יצחק לוי, בבקשה.

יצחק לוי: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, הצעת החוק שאני מתכבד להציג בפניכם לקריאה ראשונה היא תיקון סעיף בחוק העונשין, המרחיב את חובת הדיווח.

יצחק לוי: לפני שאכנס לכמה מפרטי החוק, אני רוצה להקדים שתי הקדמות.

יצחק לוי: הקדמה ראשונה - אני רוצה להודות לאנשי משרד הרווחה על שיתוף הפעולה ועל התרומה הגדולה שלהם לגיבוש הצעת החוק.

יצחק לוי: הצעת החוק התבררה בוועדת החוקה, חוק ומשפט, והיו כמה שאלות וכמה דילמות - שאולי אזכיר כמה מהן - ואנשי הרווחה בהחלט סייעו בצורה יוצאת מן הכלל.

יצחק לוי: ההקדמה השנייה שאני רוצה לומר היא שחובת הדיווח היא יותר שוט מאשר עניין מעשי.

יצחק לוי: כלומר, מאז חוקקנו את חובת הדיווח בתחילת שנות ה-90 – ואני זכיתי גם אז להיות המחוקק של ההצעה הזאת – כמעט שלא העמידו לדין בעניין חובת הדיווח.

יצחק לוי: מעט מאוד פעמים העמידו לדין על זה שמישהו לא דיווח.

יצחק לוי: אבל זה יצר איזו מחויבות של המחויבים לדווח ומודעות הרבה יותר גדולה, שחשפה הרבה מאוד פרשיות מאוד מאוד עגומות של התעללות בקטינים חסרי ישע.

יצחק לוי: לכן, אני מקדים את זה כדי לבוא ולומר שאין הכוונה של החוק שאנחנו נתחיל להכניס אנשים לבית-סוהר, כי זה לא נעשה עד היום, גם בחובת הדיווח שקיימת היום.

יצחק לוי: הכוונה היא לבוא ולהגיד: רבותי, אתם אחראים למה שקורה.

יצחק לוי: עכשיו אני רוצה לומר כמה פרטים על החוק.

רן כהן: אגב, במקרים קיצוניים זה לא יזיק.

יצחק לוי: היה, אבל רק במקרים קיצוניים.

יצחק לוי: זה מה שאני רוצה לומר, שזה לא דבר שהשתמשו בו כל יום, להכניס אנשים לבית-סוהר.

יצחק לוי: אבל העובדה היא שהרבה יותר פרשיות נחשפו, ואפשר היה להגיע לכל מיני מקומות עבודה, למוסדות ולבתי-ספר שהיו בהם התעללויות וכן הלאה.

יצחק לוי: אני תולה את זה בסעיף שמחייב את חובת הדיווח – לא רק, אבל גם – בזה שקיים שוט מסוים לגבי אנשים שיודעים שקיימת התעללות ולא מדווחים.

יצחק לוי: כמובן, החוק קובע מי חייב בחובת הדיווח, מי לא חייב בחובת הדיווח.

יצחק לוי: עכשיו אני רוצה להיכנס לשניים או לשלושה פרטים בהצעת החוק.

יצחק לוי: אחד החידושים בהצעת החוק הוא, שאנחנו כללנו משפחה אומנת באחראים על הקטין.

יצחק לוי: זה דבר שלא היה קודם בחוק.

יצחק לוי: קודם בחוק האחראים על הקטינים בתוך המשפחה היו ההורים – גם הורים מאמצים - דודים, דודות, אבל של המשפחה הביולוגית ושל המשפחה המאמצת.

יצחק לוי: בוועדה הגענו למסקנה, בעקבות המלצה של משרד העבודה והרווחה ובעקבות הרבה מאוד מקרים שקרו, לכלול גם בני משפחה אומנת וקרוביהם בתוך הצעת החוק.

יצחק לוי: זה חידוש אחד והוא חידוש מאוד חשוב.

יצחק לוי: דבר נוסף שאני רוצה לציין כאן, שבעצם המיוחד או החידוש בחובת הדיווח הוא שאנחנו מחייבים דיווח גם כאשר יש התעללות של קטין בקטין.

יצחק לוי: עד עכשיו חובת הדיווח היתה באשר לבגיר כלפי קטין.

יצחק לוי: אנחנו מבקשים שתהיה חובת דיווח כאשר המעשים החמורים נעשים בין קטינים.

יצחק לוי: אני מזכיר לכם, בין קטינים – אלה אנשים בני 16, 17, 15 וכן הלאה.

יצחק לוי: היתה הצעה להגביל את הגיל של חובת הדיווח, לבוא ולהגיד, נניח, שפחות מגיל 12 – לא לכלול את זה בחוק.

יצחק לוי: כתבנו בדברי ההסבר שעל זה נדון בין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והשלישית.

יצחק לוי: כלומר, הדבר הזה עדיין קיים.

יצחק לוי: יש אפשרות שבנוסח של הקריאה השנייה והשלישית, על-פי החלטות הוועדה כמובן, נקבע שחובת הדיווח חלה רק מגיל 12 או מגיל 14.

יצחק לוי: אבל אנחנו רוצים גם להגיע למקומות שבהם ההתעללות נעשית על-ידי קטינים.

יצחק לוי: היום זה הולך וגובר.

יצחק לוי: בבקשה תפתחו את העיתונים ותראו מה קורה בין קטינים.

יצחק לוי: ילדים בני 14 מתעללים בילדה בת שמונה, בחור בן 17 מתעלל באחותו או בבת-דודתו בת 12.

יצחק לוי: היום זה דבר נפוץ.

יצחק לוי: אם בעבר החשש שלנו היה שגדולים יתעמרו בקטינים, הרי היום יש הרבה מאוד פשיעה ועבריינות ועבריינות מין בין הקטינים עצמם.

יצחק לוי: לכן, גם הממשלה תמכה, כמובן, בהצעה הזאת, וכפי שאמרתי, עם משרד הרווחה.

יצחק לוי: אני מבקש מהכנסת לאשר את ההצעה בקריאה ראשונה, ואני מקווה, בעזרת השם, שלאחר מכן, לקראת הקריאה השנייה והשלישית, נברר אותה.

יצחק לוי: אמרתי שיש כמה נקודות שעוד נשארו פתוחות ואנחנו רוצים ללבן אותן, בעיקר העניין של הגיל, ואולי עוד דבר או שניים.

יצחק לוי: נביא את זה, בעזרת השם, בקרוב לקריאה שנייה ושלישית.

יצחק לוי: תודה רבה, אדוני.

יצחק זיו: ראשון הדוברים חבר הכנסת אורי אריאל – אינו נוכח .

יצחק זיו: חבר הכנסת זבולון אורלב, בבקשה.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני רוצה לברך את חבר הכנסת הרב מלכיאור ואת חבר הכנסת הרב יצחק לוי.

זבולון אורלב: שניהם עסוקים ועוסקים בהצלחה בכל הסוגיה של החקיקה בנושא הגנה על ילדים - גם בהצעת החוק הזאת, שנועדה לחדד, לעגן ולהגדיר באופן מדויק יותר את חובת הדיווח על עבירות מין במשפחה.

זבולון אורלב: אין ספק שילד שנפגע מעבירות מין במשפחה, בהעדר טיפול עלול לסחוב את זה לכל חייו.

זבולון אורלב: לעתים מתגלים מקרים כעבור עשר, 20 ו-30 שנה, ומתברר שהפגיעה שנעשתה בילדותו של ילד גרמה נזק חמור מאוד לנפשו, לתפקודו, לאישיותו.

זבולון אורלב: לכן, לחובת הדיווח יש יתרון גדול מאוד, משום שהיא נותנת הזדמנות לגורמים המטפלים לטפל בילד שנפגע.

זבולון אורלב: אם אני מבין טוב את היוזמים, אין הכוונה שזה יהיה רק כדי לתפוס את האשמים ולמלא את בתי-הסוהר בפוגעים מינית, אלא מה שעומד במוקד החקיקה הוא הרצון לטפל בילד הנפגע.

זבולון אורלב: לכן, המחוקק הולך כאן צעד גדול פנימה, לתוך המשפחה – זה לא פשוט, זה רגיש מאוד, וצריך לטפל בזה באזמל רגיש מאוד וחד מאוד, כיוון שהרקמה המשפחתית גם היא חשובה ליציבותו של הילד.

זבולון אורלב: זה לא קל – מטילים חובת דיווח על בן משפחה ואז יש אפשרות לטפל בילד ובזה הסתיימה הבעיה – שהרי חובת הדיווח פתחה פתח למריבה משפחתית, לחשדנות משפחתית ולפגיעה ברקמה המשפחתית.

זבולון אורלב: לכן, אני חושב שיש דילמות שבהן החוק עדיין לא טיפל וצריך לטפל בהן בעת הכנתו לקריאה שנייה ושלישית.

זבולון אורלב: צריך לבחון בעיניים מאוד מאוד רגישות את אותו קו, האם בחובת הדיווח התועלת שבטיפול בילד עולה על הנזק לרקמת המשפחה.

זבולון אורלב: מתוך היכרותי את מציעי החוק אני בטוח שכך ייעשה.

זבולון אורלב: אני מאחל למציעים הצלחה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

יצחק לוי: אני רוצה לציין שהחוק מתייחס אך ורק לעבירות - - - זה בגלל הזהירות שלא להיכנס למשפחה.

זבולון אורלב: אתה רק מחזק את דברי, שהיות שאני מכיר את היוזמים, אני יודע את רגישותם הרבה ואני סומך עליהם ועל ועדת החוקה, חוק ומשפט שידעו לקבוע את האיזון.

זבולון אורלב: אני חושב שזה יהיה צעד אחד של המחוקק להמשיך ולהגן על ילדים.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חברי הכנסת פרוש, מרגי וברכה אינם נוכחים.

יצחק זיו: חבר הכנסת דב חנין, בבקשה.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, עמיתי חברי הכנסת, אני רוצה לפתוח בברכה לשני יוזמי החוקים החשובים והראויים האלה, שני רבנים במקרה הזה, חברי חבר הכנסת הרב מלכיאור וידידי חבר הכנסת הרב לוי.

מיכאל מלכיאור: אפילו למדנו על אותו ספסל לימודים.

דב חנין: אני רואה שכנראה למדתם על ספסל טוב, כי אתם מצליחים ליצור דברים טובים.

יצחק לוי: עד עכשיו הכול נכון.

דב חנין: אני מקווה שגם מעכשיו זה יהיה נכון.

דב חנין: שני החוקים האלה, עמיתי חברי הכנסת, עושים מלאכה חשובה בתחום שאנחנו צריכים לשפר את ההתייחסות המערכתית אליו.

דב חנין: יש לנו יותר מדי עבירות של אלימות ופגיעה בקטינים, יש לנו יותר מדי מצבים של התעללות בקטינים, אם מחוץ למשפחה ואם בתוך המשפחה.

דב חנין: הצעת החוק של חבר הכנסת הרב מלכיאור סותמת פרצה גדולה שקיימת היום במערכת הסיוע, שכן היא יוצרת מערך סיוע גם לקטינים שנפגעים מעבירות מהסוג הזה.

דב חנין: הצעת החוק של חבר הכנסת הרב לוי סותמת פרצה חשובה אחרת שהיא בתחום הדיווח, כי בהעדר דיווח דווקא במקרה של עבירות נגד קטינים, במקרים רבים אנחנו לא יודעים כלל שהתבצעה עבירה נגד הקטין.

דב חנין: הקטין עצמו הוא קטין, ולפעמים הוא לא יודע שחובתו וזכותו להתלונן.

דב חנין: לכן, הרבה מאוד מצבים נותרים ללא התמודדות וללא פתרון.

דב חנין: דרך אגב, אני רוצה לציין לחיוב ששני החוקים מאוד מאוזנים במנגנונים שמוצעים בהם.

דב חנין: אני חושב שהם מאוד ראויים מבחינת הגישה והניסוח.

דב חנין: יש לי הצעות נקודתיות ביחס לכל אחד משני הנושאים האלה, אבל בוודאי במסגרת העבודה לקראת הקריאה השנייה והשלישית נוכל לדון גם באלה.

דב חנין: אני מאחל לכולנו, למציעים כמובן, אבל גם לכנסת וגם לציבור הישראלי, וקודם כול לציבור הקטינים במדינת ישראל, שהחקיקה בשני החוקים החשובים האלה תהיה מהירה ונוכל במהרה בימינו לראות אותם בספר החוקים של מדינת ישראל.

דב חנין: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת חנא סוייד - אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

נסים זאב: אדוני היושב בראש, כנסת נכבדה, חוק סיוע לקטינים נפגעי עבירות מין הוא חוק חשוב ביותר.

נסים זאב: נתקלנו במקרים שקטינים היו מאוד זקוקים לטיפולים, לפסיכולוגים, ומה שהיה מעניין שאותו נפגע, כשהוא חי במשפחה דלת אמצעים, ההורים היו צריכים להתאמץ ולשלם מאות רבות של שקלים, כי כל פגישה עם פסיכולוג עולה 400-300 שקלים.

נסים זאב: ואם צריך את זה לפחות פעמיים בשבוע, תארו לעצמכם איך ההורים האלה מתמודדים כשהם בקושי משיגים את פת לחמם.

נסים זאב: השאלה היא מדוע אין משהו כמו חדר מיון, כמו עזרה ראשונה.

נסים זאב: כאשר קטין צריך טיפול, הוא צריך לקבל את הטיפול חינם.

נסים זאב: עד שההורים תבעו – אם בכלל תבעו – והוכיחו את הפגיעה, אלה דברים שקשה מאוד להעריך אותם: את הנזק הנפשי, את ההתמודדות הנפשית של המשפחה, ונוסף על כל הכאב הם צריכים להתמודד עם הגורם הכספי.

נסים זאב: ההצעה האחרת מדברת על חובת דיווח.

נסים זאב: ההצעה באה לעורר את השטח, כדי שתהיה יותר מודעות בציבור, וזה נעשה.

נסים זאב: לצערנו הרב מספר עבירות מין בין קטינים בבתי-ספר או מחוצה להם הולך וגדל.

נסים זאב: אני מקווה שהצעת החוק הזאת תוכל לצמצם את הנזק - אני לא בטוח שאת מספר המקרים.

נסים זאב: תמיד אומרים שהמודעות מביאה למספרים גבוהים יותר, אבל לא בהכרח אותם מספרים שעלו לא היו גם קודם לכן.

נסים זאב: אולי זו נחמת שוטים.

נסים זאב: בפועל אנחנו רואים שיש אלימות קשה מאוד בקרב בני-הנוער, וזה מתפשט גם לעבירות מין.

יצחק זיו: חבר הכנסת מוחמד ברכה.

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, רבותי חברי הכנסת, שתי הצעות החוק הן הצעות חוק טובות, ובעצם נותנות מטרייה של הגנה לאותם ילדים שנופלים קורבן להתנכלות מינית.

מוחמד ברכה: אבל אני רוצה לדבר על התנכלות כזו מסוג אחר.

מוחמד ברכה: אני רוצה לדבר על המנבלת מחברון, שקראה בשמות גנאי לאשה פלסטינית מחברון מול ילדיה, וקראה לה במלה נוראה, שיכול להיות שהאוזן העברייה סלחנית אתה, עם המלה הזאת שמתחילה באות שי"ן, אבל אני אפילו לא יכול להעלות על דל שפתי את המלה הזאת, ומובן שלא מעל הדוכן של הכנסת.

מוחמד ברכה: ואם מדובר על הגנה על ילדים מפני הערות סקסיסטיות, על אחת כמה וכמה כאשר מדובר בניבולי פה קשים.

מוחמד ברכה: אני חושב שצריך ללכת לשורשם של הדברים.

מוחמד ברכה: ניבול הפה וההתנכלות של אשה שאמורה לגדל ילדים ולחנך ילדים – היא גננת, נדמה לי – הם פשוט רק קצה הקרחון של מה שקורה בחברון.

מוחמד ברכה: ההשתלטות האחרונה, של היום, על אותו בית בחברון - - -

עתניאל שנלר: לא השתלטו על שום בית, רכשו בית כחוק.

מוחמד ברכה: חבר הכנסת שנלר, בדקתי את העניין לפני שעליתי על הדוכן, שוב ושוב.

עתניאל שנלר: מכובדי, אני הייתי שם ובדקתי את זה.

מוחמד ברכה: אדוני, אנחנו יודעים איך העסקאות האלה קורות.

מוחמד ברכה: אנשים שאין להם סמכות, אין להם רשות, אלה עסקאות מפוקפקות.

מוחמד ברכה: על אחת כמה וכמה – אנחנו חייבים גם לומר, אני חושב שגם אתה מסכים אתי – כשהסכסוך הישראלי-הפלסטיני הוא לא סכסוך על נדל"ן, אלא הוא סכסוך פוליטי.

מוחמד ברכה: המתנחלים בחברון הם פצצה מתקתקת, שאם תתפוצץ, היא לא תתפוצץ על ראשם של הפלסטינים, היא תתפוצץ על ראשם של שני העמים.

מוחמד ברכה: רשויות החוק חייבות – לא קודם להשאיר אותם ואחר כך לבדוק את חוקיות העסקה, אלא להוציא אותם ואחר כך לבדוק את מה שצריך לבדוק.

מוחמד ברכה: כי עדיין הנכס הזה הוא נכס פלסטיני.

מוחמד ברכה: ואם יש עסקה – ואני מפקפק בזה שיש עסקה – היא עסקה מפוקפקת, שבנויה על רמאות ועל ניסיונות סחיטה של אנשים שאינם מורשים.

מוחמד ברכה: כי אני, כשאני מדבר עם בעל-הבית עצמו, לא מישהו במקומו, ואני מקבל את האינפורמציה הזאת, על פני הדברים – אנחנו גם יודעים איזה סוג של אנשים יושב שם, אנשים אלימים שניחנים בכושר פרובוקציה מדהים, גם כלפי חיילים של הצבא, גם כלפי קצינים.

מוחמד ברכה: מה, זו המצאה פלסטינית?

יצחק לוי: אולי אפשר לסיים את הקריאה הראשונה בנושא של חובת הדיווח על עבירות בבני-נוער, ואחר כך - - - זה נושא בהחלט - - - אבל אנחנו כרגע נמצאים באמצע דיון על נושא אחר.

מוחמד ברכה: חבר הכנסת לוי, יכול להיות שנכנסת לאולם מאוחר, אבל אני מדבר בדיוק על זה.

מוחמד ברכה: אני מדבר - -

יצחק לוי: אני לא נכנסתי מאוחר.

מוחמד ברכה: - - על האשה המנבלת, שקראה קריאות סקסיסטיות לאמא אל מול הילדים שלה.

מוחמד ברכה: זה בדיוק מתיישב בתוך החוק הזה.

יצחק לוי: כבר שלוש דקות אתה מדבר על הבניין.

מוחמד ברכה: כן, כן.

מוחמד ברכה: כמובן.

יצחק לוי: אבל זה לא "מנבלת".

יצחק לוי: "מנבלת" זה - - -

מוחמד ברכה: בוא אני אסכם אתך משהו, חבר הכנסת לוי.

מוחמד ברכה: בוא אני אסכם אתך משהו ידידותי.

מוחמד ברכה: בפעם הבאה, לפני שאני עולה על הדוכן, אני אבקש שתכתוב לי את הנאום, ואז הכול יבוא על מקומו בשלום.

יצחק לוי: לא, אבל יש תקנון בכנסת.

יצחק לוי: ולכן אנחנו עכשיו נמצאים בנושאים אחרים.

מוחמד ברכה: נו, באמת.

מוחמד ברכה: אז די.

מוחמד ברכה: די, די.

מוחמד ברכה: ולכן, אדוני היושב-ראש, צריך להתחיל בשורשים שמובילים לאותם מחוזות של גן-הילדים; השורשים הפוליטיים, החברתיים, אם בחברון, אם בתל-אביב ואם בכל מקום אחר.

מוחמד ברכה: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חברת הכנסת שלי יחימוביץ, בבקשה, ואחריה – חבר הכנסת רובי ריבלין.

שלי יחימוביץ': אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, חברי חבר הכנסת ברכה, אני חולקת עליך.

שלי יחימוביץ': אין קשר בין סכסוכים לאומיים, כיבוש, ובין אלימות מינית כלפי ילדים בתוך המשפחה ומחוצה לה.

שלי יחימוביץ': אתה יודע שאני מתנגדת לכיבוש, ובכל זאת, אלימות מינית היא אוניברסלית, אורכה כאורך ההיסטוריה, והיא קיימת - - -

מוחמד ברכה: - - -

שלי יחימוביץ': אני מסתדרת מצוין.

שלי יחימוביץ': אני רואה סוג של פטרנליזם בהערה הדאגנית הזאת.

מוחמד ברכה: חס וחלילה.

שלי יחימוביץ': זה בסדר.

שלי יחימוביץ': על כל פנים, מדובר בשתי סוגיות שונות לחלוטין, ואלימות בתוך המשפחה – בין שהיא אלימות, בדרך כלל, של גבר כלפי אשתו או של הורים כלפי ילדיהם, ובין שהיא אלימות מינית – היא תופעה שחוצה לאומים, חוצה מעמד סוציו-אקונומי, מתרחשת גם בחברות שיש בהן שלום, שלווה וצדק חברתי, ואכן, אין קשר בין הדברים.

שלי יחימוביץ': לא שאני מתערבת, חלילה, בתוכן נאומך ובזכותך לומר את הדברים שאתה מבקש לומר, אבל הקישור בין הדברים פשוט אינו נכון מבחינה חברתית והיסטורית גם יחד.

מוחמד ברכה: בוודאי שנינו מסכימים למשפט האחרון שאמרתי, שתופעות כאלה צריך לחפש בשורשים החברתיים - - - הקיימים בתוך החברה.

מוחמד ברכה: יכול להיות – שמתי לב שלא לכל דברי את הקשבת.

מוחמד ברכה: היית עסוקה.

מוחמד ברכה: אני מסכים אתך - - -

שלי יחימוביץ': פה ושם אנחנו יכולים להיות חלוקים, אתה יודע.

שלי יחימוביץ': זה לא קורה הרבה, אבל לפעמים זה קורה.

שלי יחימוביץ': על כל פנים, אני רוצה לברך את חברי חברי הכנסת הרבנים מלכיאור ולוי על שתי הצעות החוק המצוינות האלה.

שלי יחימוביץ': אחת נותנת את מה שמתבקש מאליו, והוא סיוע מיידי, הוליסטי, תחת קורת-גג אחת, לקטינים נפגעי תקיפה מינית – אפילו קשה לחשוב על כך שהחוק הזה לא נחקק קודם לכן.

שלי יחימוביץ': קיים מרכז כזה בירושלים, אבל הוא מופעל בידי נדבנים, לצערי, כמו חלק מהדברים הטובים שמתרחשים היום.

שלי יחימוביץ': כאן אנחנו מדברים על חקיקה באחריות המדינה, בחסות המדינה ובמימון המדינה, ומי כמונו יודע כמה קשה לחוקק חוק כזה.

שלי יחימוביץ': אני מלווה אותך, חבר הכנסת מלכיאור, בחלק מהמהלכים, ואני מודעת לעבודה המפרכת שאתה משקיע בקידום החוק הזה.

שלי יחימוביץ': גם חשיבותו של החוק של חבר הכנסת יצחק לוי היא ראשונה במעלה, ומאירה תופעה שבמשך שנים רבות היתה במחשכים, ובמשך תקופות רבות אפילו לא היה לגיטימי לדבר עליה.

שלי יחימוביץ': יש אצלנו התעסקות יתר בכל מיני אנסים מפורסמים ומתוקשרים.

שלי יחימוביץ': מדי פעם יש פניקת בני סלע או פניקת האנס מרעננה או מה שזה לא יהיה.

שלי יחימוביץ': לא שחלילה אני מקלה ראש באנסים המסוכנים האלה ובנזק הנורא שהם גורמים לקורבנותיהם, אבל פחות מדי אנחנו מתעסקים בבעיה המיידית, הקשה, כיוון שהיא מזעזעת את כל אושיות סדרי החשיבה והאמונות שלנו, והיא העובדה שבסופו של דבר המקום המסוכן ביותר לילדים הוא לא סמטה חשוכה, אפילו לא בית-הספר, אלא הבית.

שלי יחימוביץ': בבית מתרחשות רוב העבירות הקשות כלפי ילדים, בין שאלו עבירות אלימות ובין שאלו עבירות מין.

שלי יחימוביץ': והן נוראות פי כמה וכמה כשהן מתרחשות בבית, כיוון שהבית אמור להיות המסגרת המגוננת, המנחמת, החוצצת בין העולם האכזרי ובין הטריטוריה של הילד ושלומו.

שלי יחימוביץ': אבל לא כך הוא.

שלי יחימוביץ': הבית הוא מקום מאוד מסוכן – לא רק בעבירות מין, אגב, גם בתאונות ביתיות, אבל זה כבר עניין אחר.

שלי יחימוביץ': ועל כן, החוק הזה הוא מאוד חשוב, הוא חודר אל תוך ד' אמותיו של אדם, דבר שבעבר החוק נמנע מלעשות – וחשוב שכן ייעשה.

שלי יחימוביץ': אני רוצה לציין בשולי הדברים ומעבר לברכות, שהחקיקה שלנו היא מאוד מתקדמת בתחום עבירות המין, ואתם תורמים בחקיקה שלכם לאותה חקיקה נאורה ומתקדמת.

שלי יחימוביץ': יש פער עצום בין החקיקה הטובה שיש לנו ובין המציאות הישראלית, שהיא מאוד אפלה, מאוד שוביניסטית, מאוד סקסיסטית, מאוד לא מכירה בזכויותיהם של הקורבנות ובעצם היותם קורבנות, ואני מקווה שיבוא יום שבו נדביק את הפער הזה.

יצחק זיו: תודה רבה לחברת הכנסת שלי יחימוביץ.

יצחק זיו: חבר הכנסת רובי ריבלין, בבקשה.

ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, פעמים רבות היו שואלים אותי מדוע צריכים חברי כנסת להגיש הצעות חוק פרטיות.

ראובן ריבלין: הרי זה ניסיון של חברי הכנסת להתפרץ לדלת פתוחה – הממשלה לא יודעת מה סדרי העדיפויות?

ראובן ריבלין: כאשר יש לחבר הכנסת סדרי עדיפויות שלא עולים בקנה אחד עם סדרי העדיפויות של הממשלה, אומרים שזאת גישה פוליטית כזאת או אחרת.

מוחמד ברכה: לא, זו חקיקה פופוליסטית.

ראובן ריבלין: לדוגמה, בחוק הדיור הציבורי, שהוא בהיגיון של כל בן אנוש, של כל אדם שהוא בחברה, שרן כהן הגיש בזמנו, היה איזה עימות עם הממשלה שהגישה הצעת חוק דומה.

ראובן ריבלין: חשבתי אז, ואני חושב גם היום, שהצעתו של חבר הכנסת רן כהן היתה עדיפה וצודקת יותר וגם הרבה יותר ישימה.

רן כהן: חבר הכנסת ריבלין, הממשלה לא הגישה הצעת חוק בכלל.

ראובן ריבלין: אני יודע, אחרי זה.

ראובן ריבלין: אני לא מדבר על הכנסת השתים-עשרה, אני כבר מדבר על הכנסת החמש-עשרה.

ראובן ריבלין: והנה, כאשר סדרי העדיפויות ברורים לחלוטין, כאשר אין בכלל גישה של החברה הקפיטליסטית מול החברה הסוציאליסטית, אין בכלל ספק לגבי הצורך שלנו כחברה לדאוג לאותם חסרי ישע, שני חברי כנסת באים וכל אחד מאיר מנקודת ראייה מובנת מאליה שהממשלה לא חשבה עליה.

ראובן ריבלין: לגבי הנושא של חבר הכנסת מלכיאור, שגם היה חלק מהממשלה תקופה לא קצרה, הוא בא היום ואומר לממשלה: הרף לך.

ראובן ריבלין: איך את לא מקיימת את החובה הראשונה של חברה להכין ולקיים מרכזי סיוע לקטינים?

ראובן ריבלין: אנחנו הרי נמצאים פה כבר כמה קדנציות, וכמה פעמים היינו יכולים להגיש את הצעת החוק הזאת.

ראובן ריבלין: אני מברך את חברי הכנסת אשר מנצלים את הכנסת הזאת ואת הרכבה הפוליטי לקדם חוקים שבממשלה, פעמים, כאנשים שאינם נפגשים עם השטח, היו מתעלמים מהם.

ראובן ריבלין: או הצעת החוק של חבר הכנסת יצחק לוי – משום שההבחנה לגבי קטינים ולגבי עבירות בתוך המשפחה, בין המשטרה לבין קצין סעד, היא הבחנה מכרעת.

ראובן ריבלין: אם היינו חושבים על כך לפני כן, ייתכן מאוד שהיינו מצילים מאות ואולי אלפי נפשות של קטינים, משום שהרתיעה של אנשים מלפנות למשטרה היא פעמים רבות בשל חוסר היכולת של המשטרה להתעסק עם בעיה שניצבת בפניה, שהיא בעיה שבה אנחנו מגלים בתוך המשפחה תופעה שקשה מנשוא רק לפרק אותה.

ראובן ריבלין: לכן, פעם נוספת אני מברך את תקנון הכנסת ואת האמצעים שהכנסת מציבה ונותנת לחברי כנסת הרואים בשליחותם בכנסת קודם כול שליחות ולא רק מקום עבודה, חברת הכנסת יחימוביץ, ולא רבים רואים בכניסתם לכנסת דווקא שליחות.

ראובן ריבלין: ואני מברך את כל אלה שבאו מקרוב, ואת אלה אשר נמצאים פה כבר תקופה ארוכה, ותפקודם וחברותם בכנסת הם שליחות.

ראובן ריבלין: תודה רבה, אדוני.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת רן כהן, ולאחר מכן נעבור להצבעה.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, השר נהרי, חברות וחברי הכנסת, אני מודה על האמת, אני בא לכאן לא רק מפני כבודם של המציעים – שאני מאוד רוצה לכבד אותם בשל הגשת ההצעות הללו, ומפני שחבר הכנסת מלכיאור, שקדם לי כיושב-ראש הוועדה לזכויות הילד, הוא אחד המגישים, ויצחק לוי, מעשיו וחקיקותיו פרוסים על פני שנים רבות בכנסת הזאת – אלא באמת אני מצטרף לפחות במשפט אחד לדבריו של חבר הכנסת ראובן ריבלין: עד כמה נכון שחקיקה חברתית במדינת ישראל נעשית בעיקר בעבודת נמלים של חברי הכנסת.

רן כהן: נדמה לי ששתי הצעות החוק הללו באות לפאר את החקיקה שלנו ולהוסיף עליה בנושא שנוגע לגורלם של ילדים, בעיקר ילדים נפגעי עבירות מין, שהם קטינים, ובדרך הטבע, ללא הגנה חברתית וללא פתרונות חברתיים אין תקווה לחייהם.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, נדמה לי שמדובר במכה שלצערי הרב היא מכה חברתית מאוד קשה, ועדיין מדינת ישראל לא העמידה כלים די הצורך לסייע לאותם ילדים, שלעתים נפגעים על-ידי בגירים ולעתים נפגעים על-ידי ילדים, שגם הם עצמם היו או עדיין נפגעי תקיפה מינית.

רן כהן: נדמה לי שהצעת החוק הראשונה, שבאה להבטיח הקמת מרכזי סיוע, היא התקדמות בעלת חשיבות עצומה.

רן כהן: אם שמתי לב, חבר הכנסת מלכיאור, כתוב בהצעת החוק שיוקם מרכז סיוע אחד בשנה.

מיכאל מלכיאור: לפחות אחד, ובתוך שלוש שנים מחויבים בכולם.

ראובן ריבלין: שבעה במספר.

רן כהן: אנחנו, הנלחמים על הזכויות החברתיות, לפעמים מסתפקים בהתקדמות של צעד אחד.

מיכאל מלכיאור: אני לא רוצה להגיד מה הממשלה הציעה.

רן כהן: זה בסדר.

רן כהן: אני מציע שלא תגיד, כי על הממשלה הזאת יש מספיק כתמים שחורים ורעים, ולא צריך להוסיף עליהם.

רן כהן: נדמה לי שבנושא הזה, אדוני היושב-ראש, לגבי הצעתו של חבר הכנסת יצחק לוי – לא מדובר בשתי הצעות חוק שהתמזגו להצעת חוק אחת, כי הן שונות, הן באותו נושא של חובת הדיווח, הן עוסקות באותו תחום אבל הן לא הצעה אחת זהה – היא באה לטפל באיזה לקונה.

רן כהן: אני עולה על הדוכן, ולפעמים לפני שאני עולה על הדוכן אני שואל את עצמי איך יכול להיות שזה עדיין לא קיים.

רן כהן: והרי באמת מדובר בדבר הכי אלמנטרי, שחובת הדיווח הזאת תוסדר כאשר מדובר על בגיר פוגע, שיפנה גם למשטרה וגם לפקיד הסעד, ואילו כאשר מדובר בילד, הדבר הזה יופנה לפקיד הסעד בלבד.

רן כהן: זה יקל את הטיפול בעניין, אף-על-פי שכאילו אין כאן פנייה למשטרה, ולכן יש כאן חולשה.

רן כהן: לא, מבחינת הטיפול זה דווקא יעודד את הטיפול היותר נכון והיותר ראוי.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, אני מאוד מאוד מברך על הצעות החוק הללו, וכמובן, אני אתמוך בהן בכל לב.

רן כהן: לאן ההצעות עוברות, האם לוועדה לזכויות הילד?

שלי יחימוביץ': אחת מהן.

יצחק זיו: כל אחת למקום אחר.

רן כהן: אני מאוד מקווה שהוועדות שיטפלו בהכנת החוקים יעשו עבודה מהירה ככל האפשר, כדי שהיישום שלהם יהיה מהיר וטוב ככל האפשר.

רן כהן: תודה רבה.

יצחק זיו: נעבור להצבעה.

יצחק זיו: קודם כול, על ההצעה הראשונה, הצעת חוק סיוע לקטינים נפגעי עבירות מין או אלימות, התשס"ז-2007, של חבר הכנסת מיכאל מלכיאור - קריאה ראשונה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 8 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 14 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק סיוע לקטינים נפגעי עבירות מין או אלימות, התשס"ז–2007, לוועדה לזכויות הילד נתקבלה.

יצחק זיו: בעד - 15, עם חבר הכנסת אורלב, נגד - אפס, נמנעים - אפס.

יצחק זיו: הצעת החוק עברה בקריאה ראשונה ותעבור לוועדה לזכויות הילד.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה השנייה.

יצחק זיו: הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 94) (חובת הדיווח על עבירות מין במשפחה), התשס"ז-2007, של חבר הכנסת יצחק לוי - קריאה ראשונה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 9 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 16 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 94) (חובת הדיווח על עבירות מין במשפחה), התשס"ז-2007, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

יצחק זיו: בעד – 16, נגד – אפס, נמנעים – אפס.

יצחק זיו: ההצעה אושרה, והיא עוברת לוועדת חוקה.

יצחק זיו: ["דברי הכנסת", חוברת כ"א, עמ' 7621.

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: הנושא הבא: הצבעה על הודעת ועדת הכספים להחיל דין רציפות על הצעת חוק לעידוד העסקת עובדים ישראלים בענף החקלאות.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 10 בעד הודעת הוועדה – 15 נגד – אין נמנעים – אין הודעת ועדת הכספים על רצונה להחיל דין רציפות על הצעת חוק לעידוד העסקת עובדים ישראלים בענף החקלאות, התשס"ד-2004, נתקבלה.

יצחק זיו: בעד – 15, נגד – אין, נמנעים – אין.

יצחק זיו: ההצעה אושרה, הוחל כמובן דין רציפות כמו שאמרתי לפני כן.

קריאה: יש עוד - - -

קריאה: לא, ירד.

קריאה: ביקשו להצביע פעם אחרת.

יצחק זיו: אנחנו עוברים לשאילתות לכבוד השר נהרי.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר האוצר ביום ב' בתמוז התשס"ו (28 ביוני 2006): נודע לי, שגם השנה יוענק מענק ייעודי לכת הבהאים, מסעיף 793104, מענקים מינהליים – משרד התיירות.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם המידע נכון?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – לפי אילו קריטריונים ניתן התקצוב?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: האם גופים נוספים רשאים ליהנות מהתקציב?

משולם נהרי: אדוני היושב-ראש, 1.

משולם נהרי: כן.

משולם נהרי: התקנה קשורה לבהאים.

משולם נהרי: היא בסעיף 37070205, לא כמו שצוין בשאילתא.

משולם נהרי: 2.

משולם נהרי: הגנים הבהאיים הם האטרקציה התיירותית המרכזית בחיפה, והם אמורים להציב את חיפה על מפת התיירות הארצית והעולמית.

משולם נהרי: בשנת 1987 חתמה מדינת ישראל, באמצעות שר החוץ דאז שמעון פרס, על הסכם בין-לאומי ייחודי ומחייב עם העדה הבהאית, שעיקרו הכרה בעדה הבהאית ובמוסדותיה בארץ.

משולם נהרי: בין השאר, נקבעה בהסכם זה צורת תמיכת המדינה במרכז הבהאי העולמי שבו נמצאים הגנים.

משולם נהרי: צורת התמיכה היא באמצעות מענק תקציבי מתקציב המענקים המינהליים על-פי החוק לעידוד השקעות הון בתיירות.

משולם נהרי: עד לשנת 1998 נהנתה חיפה ממענק לאטרקציות תיירותיות בשיעור של 18%, וכך נהנו גם הגנים משיעור מענק זה.

משולם נהרי: בשנת 1998, משבוטל המענק לאטרקציות על-פי החוק לעידוד השקעות הון, סוכם כי היקף המענק שיקבלו הבהאים ייקבע באמצעות שיעור המס העקיף שישולם על-ידי המרכז הבהאי.

משולם נהרי: 3.

משולם נהרי: אטרקציות תיירותיות שונות זכאיות לקבל תמיכה ממשלתית.

משולם נהרי: עם זאת, כאמור, התמיכה בגנים הבהאיים היא ייחודית ובהתאם להסכם בין-לאומי מחייב.

משולם נהרי: לכן, אין באפשרותם של גופים אחרים לקבל תמיכה מתקציב ייעודי זה.

אברהם רביץ: יש בבני-ברק גן-ורשה, אי-אפשר לקבל בשביל זה משהו?

משולם נהרי: יכול להיות, תעשו הסכם.

משולם נהרי: אולי שפרס יעשה הסכם גם על גן-ורשה.

מאיר פרוש: אדוני היושב-ראש, מכובדי השר, עמיתי חברי הכנסת, כאשר אני הגשתי את השאילתא לא חשבתי לרגע שהשר המשיב יהיה השר משולם נהרי.

מאיר פרוש: אבל נדמה לי שגם כאשר הוא קרא את התשובה נתתי לו הרבה חומר למחשבה.

מאיר פרוש: בכל אופן, למען הפרוטוקול אני שואל את מכובדי השר נהרי:

מאיר פרוש: האם אין עוד אטרקציות תיירותיות במדינת ישראל מלבד הבהאים?

מאיר פרוש: ונאמר שאין כמו הבהאים, אז נגיד שלבהאים ניתן 50 מיליון שקל, אבל לאחד שהוא עם דרגה קצת יותר נמוכה ניתן לו 40 מיליון שקל, עד שנגיע גם לגן- ורשה, עם מיליון שקל.

מאיר פרוש: זאת השאלה הראשונה.

מאיר פרוש: והשאלה השנייה: האם הסכם בין-לאומי מחייב למשל את דה-הרטוך?

מאיר פרוש: אם, נניח, תלמודי-התורה יעשו הסכם בהאג או באומות המאוחדות על-ידי נציגות מסוימת – נעשה הסכם בין-לאומי שצריך לתת תמיכה גם למוסדות חינוך חרדיים.

מאיר פרוש: זה יהיה הסכם בין-לאומי.

מאיר פרוש: האם זה יחייב את דה-הרטוך?

מאיר פרוש: אם כן, אז אולי כדאי לנו ללכת לשם.

משולם נהרי: נתחיל מהסוף.

משולם נהרי: קודם כול, זה הסכם.

משולם נהרי: יכול להיות שצריך לעשות עוד הסכמים, אני לא מתנגד.

משולם נהרי: אבל יש פה הסכם.

משולם נהרי: דבר שני, מדובר סתם למען - - -

מאיר פרוש: משפטית, זה עומד?

משולם נהרי: אני חושב שכן, אחרת - - -

מאיר פרוש: מה?

מאיר פרוש: תשאל, לא עכשיו.

מאיר פרוש: תשאל.

משולם נהרי: אני אשאל, אני אברר.

משולם נהרי: אם זה לא עומד משפטית, אז בוודאי ובוודאי שלא צריך לתקצב.

ראובן ריבלין: השאלה, האם הסכם - - - הוא קריטריון?

משולם נהרי: כן, זה חלק, כמו כל ההסכמים.

מאיר פרוש: - - -

משולם נהרי: נבדוק ונראה.

מאיר פרוש: והשאלה הראשונה, אם אין עוד אטרקציות תיירותיות?

משולם נהרי: אני אומר עוד הפעם, מדובר פה בתקנה ייחודית.

משולם נהרי: כבר אמרת, כבר הערת את ההערה שלך, הערה נכונה.

משולם נהרי: מדובר בתקנה ייחודית לצורך ההסכם.

משולם נהרי: מדובר, נדמה לי, בכ-19 מיליון שיש בתקנה הזאת לצורך זה.

מאיר פרוש: אין, אסור - - -

משולם נהרי: אולי תקבל סיוע מהייעוץ המשפטי.

רן כהן: אולי נעביר את זה לוועדה כלשהי.

משולם נהרי: השאילתא שלך, אם יש לך ספק, הרב פרוש, לגבי החוקיות של הדברים – אני חושב שהיית צריך להגיש את השאילתא למקום אחר, ולא לשר האוצר.

משולם נהרי: חבר הכנסת מאיר פרוש שאל את שר האוצר ביום ב' בתמוז התשס"ו (28 ביוני 2006): תושבים מהכפר הדרוזי עוספיא קובלים על כך שסניף הבנק היחיד ביישוב, בנק לאומי, נסגר.

משולם נהרי: רצוני לשאול: האם יישוב עם כ-10,000 תושבים זכאי לקבל אישור לפתיחת סניף בנק? 2.

משולם נהרי: אם לא – מדוע?

משולם נהרי: 3.

משולם נהרי: כיצד יטופל הנושא?

משולם נהרי: להלן תשובת בנק ישראל: 3-1.

משולם נהרי: בנק ישראל אינו רשאי לכפות על בנקים לפתוח סניפים במקומות מסוימים.

משולם נהרי: פתיחת סניפים נעשית על-פי שיקוליהם העסקיים של הבנקים.

משולם נהרי: אין ספק שבנק ישראל ייתן היתר לפתיחת סניף ביישוב שכזה אם תוגש לו בקשה של בנק לעשות כן.

משולם נהרי: כאמור, השיקול הוא של הבנק עצמו.

שלי יחימוביץ': זה במסגרת איחוד הרשויות.

יצחק זיו: כבוד הרב פרוש, יש להתייחס רק לשאילתא ששאלת, ולא לעבור לנושא אחר.

מאיר פרוש: אדוני היושב-ראש, מכובדי השר, אני מאוד מעריך את התשובה, ואני אשמח להביא אותה גם לתושבי עוספיא.

מאיר פרוש: אני מקווה מאוד שייעשה הכול על-ידי מי מהגורמים בממשלה שאכן גם תושבי עוספיא יזכו לשירות הזה.

מאיר פרוש: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: שאילתא 258 של חבר הכנסת שי חרמש – אינו נוכח; עובר לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר האוצר ביום ב' בתמוז התשס"ו (28 ביוני 2006): ב-11 ביוני 2006 הודיע שר האוצר, כי הרפורמה במשק החשמל תבוצע במלואה ובמועדה, קרי עד מרס 2007.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: אילו צעדים נוקט משרדך לקידום הרפורמה, בדגש בסוגיית חומר הבעירה – פחם, גז או סולר - לאור ההסכם הייחודי שחתמה חברת החשמל עם ספק הגז המצרי בנוגע למחירי הגז, הסכם אשר מעמיד את חברת החשמל בעדיפות משמעותית מול היזמים הפרטים?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: האם יוענקו הטבות ליצרני חשמל הפרטיים, בהנחה שמחירי הגז לא ישתנו?

משולם נהרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

משולם נהרי: משרד האוצר מקיים דיונים אינטנסיביים עם כל הגורמים הנוגעים בדבר, ובכללם ספקי גז טבעי פוטנציאליים, בכל הנוגע לקידום הרפורמה במשק החשמל ולסוגיית הגז הטבעי.

משולם נהרי: 2.

משולם נהרי: מחירי הגז הטבעי לצרכנים הנוספים אינם ידועים כעת, ולכן לא ניתן להתייחס להנחה זו.

משולם נהרי: חבר הכנסת שלמה בניזרי שאל את שר האוצר ביום ט' בתמוז התשס"ו (5 ביולי 2006): פורסם, כי לפי תחקיר שערך ארגון "אמון הציבור", קרנות הפנסיה, קופות הגמל וחברות הביטוח גובות דמי ניהול גבוהים, וכי הציבור אינו בקיא בפרטים, אינו מתמצא בגבייה ממנו ומתקשה לעמוד על זכויותיו.

משולם נהרי: רצוני לשאול: 1.

משולם נהרי: האם הפרטים שבתחקיר נכונים?

משולם נהרי: 2.

משולם נהרי: מי קובע את שיעור דמי הניהול?

משולם נהרי: 3.

משולם נהרי: מי מפקח על התחום?

משולם נהרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

משולם נהרי: הכללים החלים על דמי הניהול הנגבים מעמיתי קופות הגמל לתגמולים ומעמיתי קרנות הפנסיה קבועים בתקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל), התשכ"ד-1964.

משולם נהרי: על-פי כללים אלו, קופת גמל לתגמולים רשאית לגבות דמי ניהול שנתיים בשיעור שלא יעלה על 2% מסך נכסי העמית; קרן פנסיה חדשה מקיפה רשאית לגבות דמי ניהול בשיעור שלא יעלה על 6% מתשלומי העמיתים ודמי ניהול בשיעור שלא יעלה על 0.5% מסך נכסי הקרן; קרן פנסיה חדשה כללית רשאית לגבות דמי ניהול שנתיים בשיעור שלא יעלה על 2% מסך נכסי הקרן.

משולם נהרי: דמי ניהול בפוליסות לביטוח חיים נקבעים בהתאם לתקנות הפיקוח על עסקי ביטוח (תנאים בחוזי ביטוח), התשמ"ב-1981, ובאישור המפקח על הביטוח.

משולם נהרי: משנת 2004 אושרו על-ידי המפקח שלושת סוגי דמי הניהול האלה: 1.

משולם נהרי: מודל קבוע – עד 11% דמי ניהול מתשלומי העמיתים ועד 1% מסך הנכסים; 2.

משולם נהרי: מודל יורד – שיעור התחלתי של 13% מתשלומי העמיתים, היורד במשך 12 שנה כאשר הממוצע הרב-שנתי הוא של 11% מהתשלומים.

משולם נהרי: דמי הניהול מסך הנכסים במסלול זה הם 1%; 3.

משולם נהרי: מודל גמיש, מפורט להלן: עמיתי קופות הגמל וקרנות הפנסיה והמבוטחים בפוליסות ביטוח חיים עם מרכיב חיסכון מקבלים מדי שנה בשנה דיווח שנתי המפרט את זכויותיהם.

משולם נהרי: דיווח זה כולל, בין היתר, פירוט בדבר שיעור דמי הניהול המרבי שהגוף המוסדי רשאי לגבות בהתאם לתקנות ולהוראות הממונה, וכן פירוט בדבר דמי הניהול שנגבו בפועל מהעמית באותה שנה, בש"ח ובאחוזים.

משולם נהרי: 3.

משולם נהרי: הפיקוח על חברות הביטוח, קופות הגמל וקרנות הפנסיה נתון בידי המפקח על הביטוח והממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר.

משולם נהרי: דמי הניהול נגבים על-ידי החברות המנהלות את קופות הגמל בתמורה לשירותי הניהול.

משולם נהרי: אגב השאילתא הזאת, יש שאילתא דומה של אדוני.

יצחק זיו: כן, אבל אני לא יכול לשאול.

אריה האן: אתה לא יכול לשאול שאלה נוספת.

אריה האן: אבל הוא יכול לענות לך.

יצחק זיו: אתה יכול לענות.

יצחק זיו: חבר הכנסת יצחק זיו שאל את שר האוצר ביום ט"ז בתמוז התשס"ו (12 ביולי 2006):

יצחק זיו: לפי תחקיר שפורסם במוסף "עסקים" בעיתון "מעריב" ב-16 ביוני 2006, קרנות הפנסיה וקופות הגמל גובות דמי ניהול מהפקדות חוסכים.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: מה הוא גובה דמי הניהול של קרנות אלו?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: לאן מועברים הכספים שנגבים מחשבונות החוסכים?

משולם נהרי: אדוני היושב-ראש, זה לשאלתך.

משולם נהרי: 1.

משולם נהרי: הכללים החלים על דמי הניהול הנגבים מעמיתי קופות הגמל לתגמולים ומעמיתי קרנות הפנסיה קבועים בתקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל), התשכ"ד-1964.

משולם נהרי: על-פי כללים אלו קופת גמל לתגמולים רשאית לגבות דמי ניהול שנתיים בשיעור שלא יעלה על 2% מסך נכסי העמית; קרן פנסיה חדשה מקיפה רשאית לגבות דמי ניהול בשיעור שלא יעלה על 6% מתשלומי העמיתים ודמי ניהול בשיעור שלא יעלה על 0.5% מסך נכסי הקרן; קרן פנסיה חדשה כללית רשאית לגבות דמי ניהול שנתיים בשיעור שלא יעלה על 2% מסך נכסי הקרן.

משולם נהרי: דמי ניהול בפוליסות לביטוח חיים נקבעים בהתאם לתקנות הפיקוח של עסקי ביטוח (תנאים בחוזי ביטוח), התשמ"ב-1981, ובאישור המפקח על הביטוח.

משולם נהרי: משנת 2004 אושרו על-ידי המפקח שלושת סוגי דמי הניהול האלה: מודל קבוע – עד 11% דמי ניהול מתשלומי העמיתים ועד 1% מסך הנכסים; 2.

משולם נהרי: מודל יורד - שיעור התחלתי של 13% מתשלומי העמיתים, היורד במשך 12 שנה, והממוצע הרב-שנתי הוא 11% מהתשלומים, ודמי הניהול מסך הנכסים במסלול זה הם 1%.

רן כהן: זו שערורייה, אלה סכומי עתק.

משולם נהרי: נכון.

משולם נהרי: 3.

משולם נהרי: מודל גמיש.

משולם נהרי: עמיתי קופות הגמל וקרנות הפנסיה והמבוטחים בפוליסות ביטוח חיים עם מרכיבי חיסכון מקבלים מדי שנה דיווח שנתי המפרט את זכויותיהם.

משולם נהרי: דיווח זה כולל, בין היתר, פירוט בדבר שיעור דמי הניהול המרבי שרשאי הגוף המוסדי לגבות בהתאם לתקנות ולהוראות הממונה, וכן פירוט בדבר דמי הניהול שנגבו בפועל מהעמית באותה שנה, בשקלים ובאחוזים.

יצחק גלנטי: לעמיתים אין שום יכולת להתנגד לדבר הזה.

משולם נהרי: הפיקוח על חברות הביטוח, קופות הגמל וקרנות הפנסיה נתון בידי המפקח על הביטוח והממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר.

משולם נהרי: יחסית זה טוב יותר ממה שהיה קודם, שלעובד לא היה מה לומר בכלל.

משולם נהרי: עכשיו הוא לפחות יכול לבחור את הקופה שהוא רוצה.

רן כהן: עדיין, אדוני השר, חברות עושות הון עתק על חשבון הפנסיונרים.

משולם נהרי: נכון.

משולם נהרי: לכן צריך לבדוק לפני שבוחרים קרן פנסיה.

משולם נהרי: יש הרי מתח רווחים די גדול.

משולם נהרי: בכל זאת יש הבדלים בין הקרנות עצמן.

משולם נהרי: חבר הכנסת דב חנין שאל את שר האוצר ביום ט"ז בתמוז התשס"ו (12 ביולי 2006):

משולם נהרי: מדינות רבות בעולם המערבי הציבו בעשור האחרון יעדים חברתיים בתקציביהן ופעלו לאורם.

משולם נהרי: בולטת בהן ממשלת בריטניה, שבשנת 1999 הכריזה על יעד של צמצום שיעור הילדים החיים במשפחות עניות בהדרגה במטרה להגיע לביטול התופעה כליל עד 2020.

משולם נהרי: ואכן, נכון ל-2005 פחת שיעור הילדים העניים ב-600,000.

משולם נהרי: רצוני לשאול: האם יאומצו יעדים חברתיים בתקציב המדינה לשנת 2007?

משולם נהרי: לשאלתך, חבר הכנסת דב חנין - אני מעריך שאתה נשאר לשמוע את התשובות.

משולם נהרי: זה סימן שהשאלה היא שאלה רצינית.

משולם נהרי: צמצום הפערים והיקף העוני בישראל עומד בראש סדר העדיפויות של הממשלה.

משולם נהרי: בהתאם לאמור, פועלת הממשלה להתמודד עם העוני על-פי העקרונות האלה: עידוד התעסוקה והגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה; סיוע ישיר לאוכלוסיות שאינן יכולות לעבוד; עידוד הצמיחה ושמירה על היציבות הכלכלית.

משולם נהרי: מדיניות הממשלה כאמור נובעת מכך שאחד הגורמים המרכזיים לעוני בישראל הוא שיעור ההשתתפות הנמוך בכוח העבודה יחסית למדינות מפותחות.

משולם נהרי: לשם המחשה, שיעור ההשתתפות בכוח העבודה בשנת 2003 בקרב גברים בגילי העבודה העיקריים היה בישראל 83.2%, בעוד במדינות ה-OECD שיעורו היה כ-92.1%.

משולם נהרי: לצד זה פועלת הממשלה להגדלת הסיוע הממשלתי לאוכלוסיות שאינן יכולות לעבוד, כגון קשישים ואנשים עם מוגבלויות.

משולם נהרי: כך, לדוגמה, הגדילה הממשלה את קצבאות הזיקנה והשלמת ההכנסה לקשישים ב-400 מיליון שקלים בחודש יולי 2006.

משולם נהרי: פעולות הממשלה בשנים 2006 ותקציב המדינה לשנת 2007 משקפים את הדגש ששמה הממשלה בתחום החברתי בהקצאה של כ-3.7 מיליארדי שקלים לנושאים חברתיים, ומהם 575 מיליון שקלים לעידוד תעסוקה, 1.7 מיליארד שקלים לנושאי רווחה וקצבאות, 864 מיליון שקלים לנושאי בריאות ו-575 מיליון שקלים לנושאי חינוך.

יצחק זיו: שאלה נוספת, חבר הכנסת חנין.

דב חנין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

דב חנין: תודה, אדוני השר, על התייחסותך המפורטת, אבל ההתייחסות איננה עונה על שאלתי.

דב חנין: אני שאלתי, אדוני השר, האם מדינת ישראל מתכוונת לאמץ בתקציב 2007 יעדים מספריים שהם יעדים חברתיים, כמו למשל ממשלת בריטניה, שאימצה יעד מספרי של כמה ילדים עניים הם רוצים שיהיו בבריטניה במטרה להגיע עד לשנת 2020 למספר אפס.

דב חנין: השאלה שלי היתה, האם בתקציב 2007 ממשלת ישראל מתכוונת לאמץ יעדים חברתיים - מספריים?

דב חנין: אני רוצה, אדוני השר, להביע מחאה – המחאה לא מכוונת, כמובן, כלפיך, אתה בסך הכול עושה את עבודתך, אלא כלפי הצוות המקצועי במשרד האוצר.

דב חנין: השאילתא הזאת הוגשה ביולי שנת 2006, והיא כוונה לשאול על התוכנית לתקציב שנת 2007.

דב חנין: בינתיים קיבלתי תשובה במציאות, כי תקציב 2007 הגיע לכנסת בלי שהשאלה הזאת התבררה, ובאמת לא היו בו יעדים חברתיים מספריים, לצערי.

דב חנין: אני חושב שזה מכשיר חברתי טוב מאוד, וזאת דוגמה איך הכלי הזה של השאילתא מאבד מערכו, כאשר במקום לענות בתוך מסגרת זמן קצובה, הממשלה נותנת תשובה אחרי כמעט שנה.

דב חנין: עוד מעט נחגוג יום-הולדת שנה לשאילתא הזאת.

דב חנין: היא אולי מתאימה לתקציב 2008, שעוד לא הוגש, יותר מאשר לתקציב 2007, שהוא כבר מאחורינו.

דב חנין: שוב, תודה רבה.

רן כהן: אבל אין יעדים חברתיים, לא ב-2006 ולא ב-2007.

משולם נהרי: יש, אבל לא ניכנס לזה עכשיו.

משולם נהרי: אתה בהחלט יכול לשאול על 2008 כבר מעכשיו.

משולם נהרי: חבר הכנסת רן כהן שאל את שר האוצר ביום ח' בכסלו התשס"ז (29 בנובמבר 2006):

משולם נהרי: בניגוד לסעיף 4ב לחוק חנייה לנכים, הקובע כי מקום ציבורי שהגישה היחידה אליו היא דרך חנייה ציבורית הכרוכה בתשלום תשלם הרשות בעד החנייה כאמור, בקריות ממשלה חדשות רבות, ובעיקר בזו בחיפה, יש מצוקת חנייה ואין מנגנון להחזרת כסף לנכים או מקומות חנייה לרכב נכים בעל מעלית לכיסא גלגלים.

משולם נהרי: רצוני לשאול: מה יעשה משרדך למען הפעלתו המיידית של סעיף 4ב?

משולם נהרי: אדוני היושב-ראש, בתשובה על השאילתא של חבר הכנסת רן כהן: קריות הממשלה והיכלי המשפט החדשים נבנו כבניינים מודרניים, ויש בהם דרכי גישה לאנשים עם מוגבלויות.

משולם נהרי: לנוכח העובדה שהגישה לבניינים אינה רק דרך החנייה, אזי לא חלה במקרים אלו ההוראה של החזר תשלום בגין החנייה על-פי סעיף 4ב - תיקון לחוק חנייה לנכים, התשנ"ד-1993.

משולם נהרי: בבנייני קריות הממשלה, שנבנו מתוך הקפדה על קיום מלא של התקנות והתחשבות בצורכי אנשים עם מוגבלויות, הוקצו מקומות חנייה שמורים לנכים כנדרש על-פי החוק.

משולם נהרי: במכרזי השכירות של הדיור הממשלתי הנגישות לאנשים עם מוגבלות, ובכלל זה חניות על-פי דין, היא תנאי סף להתקשרות.

רן כהן: השר נהרי, אדוני היושב-ראש, חוק חנייה לנכים, סעיף 4ב, מחייב את הממשלה להבטיח שמקום ציבורי שהגישה היחידה אליו היא דרך חנייה ציבורית הכרוכה בתשלום – תשלם הרשות בעד החנייה כאמור.

רן כהן: במשרדי הממשלה בחיפה זה לא כך.

רן כהן: מה בדעתכם לעשות כדי שזה יהיה כך?

רן כהן: מצוקת החנייה לנכים היא קשה ביותר.

רן כהן: גם הרבה מאוד אנשים מרשים לעצמם להחנות במקום לנכים.

רן כהן: לאנשים שאין להם רגליים או שהם עיוורים או שאינם יכולים להגיע, הקושי עצום.

רן כהן: אתם חייבים לעשות מעשה הרבה יותר נחרץ בעניין הזה.

רן כהן: מה בדעתך לעשות?

משולם נהרי: קודם כול, נאמר שכן הוקצו מקומות חנייה לנכים, גם במבנים שאתה מדבר עליהם.

משולם נהרי: זה שאנשים תופסים את המקומות האלה, שזה דבר חמור מאוד, זה כבר עניין של אכיפה.

משולם נהרי: אבל יש חנייה.

רן כהן: זה מנגנון להשגת כסף.

משולם נהרי: הבעיה היא שעכשיו, כאשר הדיור הממשלתי לוקח מבנים, הוא הציב תנאי סף.

משולם נהרי: לא תהיה התקשרות בלי שיהיה מקום לנכים.

רן כהן: אבל הפעלת מנגנון שנקבע בחוק, כאשר הממשלה תחזיר את הכסף לנכים.

משולם נהרי: היכן שאין והכניסה היא דרך החנייה.

משולם נהרי: חברת הכנסת זהבה גלאון שאלה את שר האוצר ביום ח' בכסלו התשס"ז (29 בנובמבר 2006): רצוני לשאול: 1.

משולם נהרי: מה היא מדיניות משרדך בנוגע לבדיקות פתע של מס הכנסה במחסומי צה"ל שהוקמו מסיבות ביטחוניות?

משולם נהרי: 2.

משולם נהרי: האם משרדך מודע לשימוש שנעשה במחסומים אלו?

משולם נהרי: 3.

משולם נהרי: מתוקף איזו סמכות נעשות בדיקות אלו, ומי האחראי להן? 4.

משולם נהרי: האם עוכבו או נעצרו אנשים במחסומים אלו, ואם כן – כמה?

משולם נהרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 3-1.

משולם נהרי: רשות המסים בישראל מאיישת את המעברים בין ישראל לאזור חבל עזה ואיו"ש, הנמצאים באחריות משרד הביטחון – מינהלת המעברים, המשרד לביטחון פנים – משטרת ישראל ורשות שדות התעופה, באופן ובצורה שאושרו על-ידי שר האוצר ומנכ"ל משרדו.

משולם נהרי: היקף הסחר בין הרשות הפלסטינית לישראל נאמד במונחי שנת 2005 ב-25 מיליארד שקלים -יבוא, יצוא, סחר מקומי, חקלאות ואחר - ומתוכם כ-30% סחר בלתי מדווח.

משולם נהרי: כדי לפקח על משטר הסחר בין ישראל לרשות הפלסטינית ועל הסחר הישראלי שמשני צדי המעברים, הוצבו מפקחים/בודקים שתפקידם לעקוב אחר מעבר סחורות בין חלקי הרשות ואחר מטענים מהנמלים לרשות כדי למנוע זליגה לישראל, לפקח על ההתחשבנות לצורכי מס עם הרשות, לעקוב אחר כניסות ויציאות של כלי רכב, לאמת בידוק ביטחוני של סחורה המגיעה מהנמלים ולמנוע שימוש בישראלים להעברה של סחורה שיעדה או מקורה פלסטיני.

משולם נהרי: מפקחי רשות המסים הם נדבך חשוב בקיום מרקם החיים שבין הרשות הפלסטינית לישראל.

משולם נהרי: בודקי רשות המסים פועלים על-פי הסמכויות שהואצלו להם בחוקי המס ובחוקים אחרים שהרשות מופקדת על ביצועם, כמו חוק מע"מ, חוק מס קנייה, ופקודת המכס – הפרוצדורה הפלילית.

משולם נהרי: בשלב שבו מתקיימת מעטפת מכס אחת, אין רשות המסים עוסקת בבידוק נוסעים אלא בבידוק מטענים וכלי רכב בלבד.

משולם נהרי: 4.

משולם נהרי: בשנת 2006 עוכבו לחקירה עשרות בעלי טובין או נהגים או שלוחיהם בגין עבירות על חוקי המס וחוקים אחרים שרשות המסים אחראית לאכיפתם.

משולם נהרי: לא ידוע על שום מקרה שבו נעצרו אנשים במעברים.

משולם נהרי: חבר הכנסת יצחק גלנטי שאל את שר האוצר ביום כ"ד בחשוון התשס"ז (15 בנובמבר 2006): פורסם, כי בעקבות שינוי התקנון הודיעה מינהלת קרנות הפנסיה כי יופסקו תשלומי הקצבה ל-1,000 עובדי "אגד" שפרשו לפרישה מוקדמת.

משולם נהרי: רצוני לשאול: 1.

משולם נהרי: האם נכון הדבר, ואם כן – מדוע?

משולם נהרי: 2.

משולם נהרי: האם יפעל משרדך למניעת פגיעה בגמלאים, ואם כן – כיצד?

משולם נהרי: אדוני היושב-ראש, בתשובה על שאילתתו של חבר הכנסת : לאור הגירעונות האקטואריים שנצברו בקרן הגמלאות של חברי "אגד" בע"מ – הגירעון האקטוארי של הקרן נכון ל-31 בדצמבר 2005, לפני סיוע ממשלתי, הוא 3,181,281 אלפי שקלים – היא נכללה בהסדר קרנות הפנסיה ונתונה בניהול מיוחד.

משולם נהרי: בהסדר קרנות הפנסיה נקבע, בין היתר, כי לכל הקרנות הוותיקות שמונה להן מנהל מיוחד, יוכן תקנון אחיד שיחליף את התקנון שנהג בהן קודם לכן, וכי הוראות התקנון האחיד יחולו על אף האמור בכל הסכם או הסדר אחר.

משולם נהרי: בשנת 1990 נחתם הסכם בין "אגד" לבין הקרן, שלפיו יכולה היתה "אגד", לפי בחירתה, לאפשר לחבר לפרוש בפרישה מוקדמת ולשלם לו גמלאות תקציביות חודשיות באמצעות הקרן עד הגיעו לגיל הפרישה, שהוא 60.

משולם נהרי: בהסכם נקבע, בין היתר, כי "אגד" תהא רשאית לבצע תשלומי גמלאות תקציביות באמצעות הקרן, שתשמש כשלוח שלה, אולם מוסכם שתשלום כזה לא יטיל על הקרן חבות ישירה או עצמית שלה כלפי החבר לתשלום גמלאות בגין אותה תקופה שבה על-פי הסכם זה התחייבה "אגד" לשלמן.

משולם נהרי: כ-1,070 חברי "אגד" יצאו לגמלאות מוקדמות-תקציביות במימון "אגד" לפני שהגיעו לגיל 60.

משולם נהרי: מאחר שהנמנים עם קבוצה זו לא פרשו לגמלאות מן הקרן ולא קיבלו ממנה גמלה לפני כניסת התקנון האחיד לתוקף, הרי חברים אלה אינם גמלאיה של הקרן.

משולם נהרי: חובתה של הקרן לשלם לחברים אלה גמלת זיקנה רק במועד שבו יגיעו לגיל הפרישה לפי התקנון האחיד.

משולם נהרי: תקופה ארוכה ניהלה הקרן משא-ומתן מול "אגד", במטרה להגיע להבנות שתאפשרנה להמשיך את תשלומי הגמלאות התקציביות שלא על חשבון כלל חברי הקרן.

משולם נהרי: עלות תשלומי הגמלאות המוקדמות לחברים אלה, עד הגיעם לגיל הפרישה התקנוני, נאמדת ב-410-310 מיליון שקלים עד גיל 65 או עד גיל 67.

משולם נהרי: לאחרונה הודיעה "אגד" לקרן כי אינה רואה עצמה אחראית לתשלום כלשהו בגין אותם חברים בעד התקופה שלאחר הגיעם לגיל 60 ועד הגיעם לגיל הפרישה התקנוני.

משולם נהרי: הנושא בבית-משפט לבקשת הגמלאים.

יש שאלה נוספת?

יצחק גלנטי: כבוד השר, נראה לי שפה המדינה מתעלמת מחובותיה לגבי גמלאים שאכן פרשו בפרישה מוקדמת בהסכמה ובידיעה של האוצר.

יצחק גלנטי: לא יכול להיות שאותם גמלאים ימצאו היום את עצמם בחוסר מקורות מחיה.

יצחק גלנטי: את הדבר הזה צריך לתקן.

יצחק גלנטי: לא שמעתי ממך תשובה על השאלה כיצד מתכוון המשרד להיערך כדי למנוע את הפגיעה בגמלאים.

יצחק גלנטי: תודה.

משולם נהרי: ראשית, כפי שאמרתי בסיום דברי, הנושא נמצא בהליך משפטי, ואני מציע להמתין כל זמן שזה בהליך משפטי, ואז אפשר יהיה לשאול את המדינה איך היא מתכוונת להתמודד עם הפסיקה המשפטית.

יצחק גלנטי: סליחה שאני מתערב שוב, אבל אנחנו יודעים שהליכים משפטיים במדינת ישראל יכולים להימשך ונמשכים אפילו עד 15 שנה.

יצחק גלנטי: בינתיים הגמלאים האלה יכולים לעבור לעולם שכולו טוב.

משולם נהרי: בסדר.

משולם נהרי: אז יש ועדת שרים לענייני הגמלאים, ואפשר להביא את זה לדיון שם; אפשר להביא את זה לדיון בממשלה ולקצר את ההליכים, אם זה לא פוגע בהליך המשפטי, אם זו לא התערבות בהליך המשפטי.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 535 של חבר הכנסת רן כהן.

יצחק זיו: חבר הכנסת רן כהן שאל את שר האוצר ביום כ"ד בחשוון התשס"ז (15 בנובמבר 2006):

יצחק זיו: בלשכתי התקבלו פניות של אזרחים שהגישו מועמדות לעבודה בפרויקט מחשוב משרדי הממשלה, פרויקט מרכב"ה – מערכת רוחבית כוללת במשרדי הממשלה - במשרד האוצר, אך נפסלו בשל אי-שירות צבאי.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם שירות צבאי הוא קריטריון לעבודה במשרד האוצר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מדוע?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: האם מועמדים לעבודה במשרד האוצר ובפרויקטים של מחשוב בפרט נדרשים לעבור תחקיר ביטחוני?

יצחק זיו: 4.

יצחק זיו: אם כן – מה היא רמת הסיווג הביטחוני הנדרשת לעבודה במשרד האוצר?

משולם נהרי: חבר הכנסת רן כהן, 1–2.

משולם נהרי: במשרד האוצר מועסקים עובדים ובכללם גם כאלה שלא שירתו בצבא.

משולם נהרי: שירות צבאי או אי-שירות צבאי אינו גורם לקבלה או לפסילה של עובד במסגרת המשרות במשרד האוצר.

משולם נהרי: 3–4.

משולם נהרי: במשרד האוצר יש תפקידים בכל רמות הסיווג הביטחוני.

משולם נהרי: על-פי חוק השב"כ נדרש משרד האוצר לקבוע את רמת הסיווג של המשרות על-פי רמת רגישות התפקיד ולבצע על-פי הנדרש בדיקה ביטחונית למועמדים.

משולם נהרי: פרויקט מרכב"ה, למשל, מוגדר כפרויקט בעל רגישות לממשלה ולניהולה התקין.

משולם נהרי: העובדים בפרויקט נדרשים לעבור בדיקה ביטחונית ברמה שנקבעה על-פי התפקיד שהם אמורים למלא.

משולם נהרי: מתכונת הבדיקה נקבעת על-ידי השב"כ.

יצחק זיו: שאלה נוספת.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, השר נהרי, אני בטוח שבמשרד האוצר יש נושאים רגישים, שיש להם משמעויות ביטחוניות, והעובדה שאתם מקיימים את תיאום הפעולה בנושא הזה עם השב"כ היא בסדר גמור.

רן כהן: אלא שלדאבוני הרב, אני מחזיק בידי סיפור של ישראלי בשם עומר שגר בירושלים, שטרטרו אותו בגין העובדה שהוא לא שירת שירות צבאי כי באופן זמני היתה לו בעיה פסיכיאטרית.

רן כהן: לבסוף הוא גם נפסל.

רן כהן: השאלה היא באיזה אופן הדבר הזה קורה, שאדם שעבר בדיקה פסיכיאטרית או טיפול פסיכיאטרי וחזר יכול להיות פסול, ואמרו לו שהוא לא עבר את הסיווג הביטחוני בין היתר כי הוא לא שירת שירות צבאי.

רן כהן: הדבר הזה לא ייתכן.

רן כהן: חייבים במשרד האוצר להבדיל, גם כאשר דרוש סיווג ביטחוני, בין אדם שעבר טיפול נפשי לבין אדם שיכול להיות סיכון ביטחוני, שימסור מידע לאויב.

רן כהן: אלה שני דברים שונים לחלוטין.

משולם נהרי: ראשית, אם אתה מכיר את מערכת מרכב"ה – זה כל מערכת התשלומים של האוצר וזה הכול כמעט.

משולם נהרי: אם זה תלוי בשב"כ והוא זה שמחליט לגבי הסיווג הביטחוני, אני לא יודע אם יש מה לומר בנושא.

רן כהן: - - - הוא לא התקבל למשרד האוצר.

משולם נהרי: לא, אנחנו מדברים על מרכב"ה.

משולם נהרי: זה מה שהבנתי, שהשאלה היתה על מרכב"ה.

משולם נהרי: אני מכיר את המערכת הזאת, זו מערכת שמחליפה את מערכת "בוחן".

משולם נהרי: זה בעצם כל המשרד וכל השליטה על כל משרדי הממשלה.

רן כהן: אתם חייבים להיות רגישים כלפי אנשים שעברו מערך נפשי כזה או אחר.

משולם נהרי: לכן במגוון התפקידים שיש במשרד האוצר אין המגבלה הזאת.

משולם נהרי: פה, במרכב"ה, יש סיווג ביטחוני גבוה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 620 של חבר הכנסת – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת שמואל הלפרט שאל את שר האוצר ביום ח' בכסלו התשס"ז (29 בנובמבר 2006): נודע לי, כי יש כיום חברות תחבורה ציבורית פרטיות המוכנות להפעיל את כל הקווים, ובכלל זה הקווים הלא-רווחיים, ללא קבלת סבסוד, וכי נוסף על כך, חלקן גם משלמות תמלוגים לאוצר על הזיכיון לקווים שאושר להם להפעיל.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם הידיעה נכונה?

יצחק זיו: אם כן – מדוע על האוצר להמשיך ולסבסד את הנסיעות בתחבורה הציבורית?

משולם נהרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

משולם נהרי: לא ידוע לנו על נכונות של חברות תחבורה ציבורית פרטיות להפעיל את כלל קווי השירות בישראל ללא קבלת סובסידיה.

משולם נהרי: עד עתה הוצאו במסגרת תוכנית התחרות כ-15% מנפח התחבורה הציבורית בישראל.

משולם נהרי: בחלק מהאשכולות נקבעה סובסידיה, בחלקם – תמלוגים, וזאת בהתאם לאיכותו הכלכלית של האשכול ובהתאם לתעריפי הנסיעה בו.

משולם נהרי: לדוגמה, באשכול האחרון שהוצא לתחרות, אשכול ביתר, הציגו המתמודדים עלות שירות המגלמת בתוכה סובסידיה משמעותית ולא תגמולים, אף שלא שונה מחיר הנסיעה באשכול.

משולם נהרי: לפיכך, הפעלת אשכול זה ללא סובסידיה דורשת העלאה משמעותית של התעריפים בו.

משולם נהרי: עם זאת, יש לציין כי עלות הפעלת התחבורה הציבורית באשכולות שהוצאו לתחרות נמוכה באופן משמעותי מעלות הפעלתם על-ידי המפעילים ההיסטוריים.

משולם נהרי: 2.

משולם נהרי: המדינה אכן פועלת להוצאת אשכולות לחברות פרטיות בתהליך תחרותי.

משולם נהרי: תהליך זה הוא הדרגתי, הן בעקבות קביעת בית-המשפט, שנדרש לעניין בשנת 1999, כי יש לבצע את התהליך התחרותי מתוך התחשבות במפעילי התחבורה הקיימים ומתוך תוכנית פעולה כוללת והדרגתית, והן בשל הצורך להביא להקטנת פעילות החברות הוותיקות באופן יעיל וללא זעזועים העלולים לפגוע ברמת השירות ללקוח.

משולם נהרי: נוסף על כך, משרד האוצר פועל להתייעלות מפעלי התחבורה ההיסטוריים במסגרת הסכמי הסובסידיה עמם.

משולם נהרי: על-פי תוואי ההתייעלות שנקבע לחברת "דן" ולקואופרטיב "אגד", הם צפויים להגיע בגמר תהליך ההתייעלות לעלות הפעלה דומה לזו של החברות הפרטיות.

יצחק זיו: תודה רבה.

הודעה למזכיר הכנסת.

ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו על שולחן הכנסת – לקריאה ראשונה, מטעם חברי הכנסת:

הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 51) (הגנה מן הצדק), התשס"ז-2007; הצעת חוק הטבות לניצולי שואה נזקקים (תיקון) (אי-חישוב תשלום כהכנסה), התשס"ז-2007; הצעת חוק זכויות של אדם עם מוגבלות המועסק כמשתקם, התשס"ז-2007; הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (מס' 110) (השעיית כהונה בשל חוב בתשלום ארנונה), התשס"ז-2007.

לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק למניעת אלימות במשפחה (תיקון מס' 9), התשס"ז-2007, שהועברה מהוועדה לקידום מעמד האשה.

תודה רבה.

[רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/140).

]

יצחק זיו: אנחנו עוברים לנושא הבא: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 92) (ביטוח שאירים לאלמן), התשס"ז–2007, של חברי הכנסת אורי אריאל, ודוד אזולאי - קריאה ראשונה.

יצחק זיו: אני מזמין את חבר הכנסת אורי אריאל להציג את הצעת החוק.

אורי אריאל: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אדוני השר, אני מבין שיש רצון לקצר, בגלל עומס הדברים, וכך אנהג גם אני, ברשותכם.

אורי אריאל: הצעת החוק באמת פשוטה מאוד, והיא באה לתקן אפליה שנמשכת שנים רבות, וראויה, על דעת כולם – כולל ועדת שרים לחקיקה, כך הבנתי – לתיקון.

אורי אריאל: היא באה לבטל את ההבחנה הקיימת בין זכאותו של אלמן לקצבת שאירים לבין זכאותה של אלמנה לקצבה זו.

אורי אריאל: החוק אומר שגם אלמן יהיה זכאי לקצבת שאירים אף אם לא התקיימו התנאים שאמורים בחוק – הראשון, שיש לו ילד, והשני, שהכנסתו אינה עולה על סכום שהוא 57% מהשכר הממוצע במשק.

אורי אריאל: ידידי חבר הכנסת וקנין הגיש חוק זהה, ואנחנו מובילים את זה בשותפות ובתיאום.

אורי אריאל: אין ספק, פעמים רבות אנחנו עוסקים פה בכנסת באפליה של נשים.

אורי אריאל: במקרה שלפנינו הגבר הוא המופלה.

אורי אריאל: אני כבר אומר לחברי הכנסת שתשובה והצבעה יהיו מחר.

אורי אריאל: אנחנו בטוחים שהכנסת תעביר את החוק הזה בקריאה ראשונה, ואנחנו מקווים מאוד שמהר מאוד נוכל להביא את זה גם לקריאה שנייה ושלישית, ולתקן עוול ואפליה כלפי אנשים רבים, שלא היה מקום להפלותם עד עכשיו.

אורי אריאל: נתקן את העניין הזה בעזרת כל הבית הזה, מקצה אחד למשנהו.

אורי אריאל: אין פה ימין, אין שמאל, אין יהודים, אין ערבים – בעניין הזה כולם שווים בפני החוק.

אורי אריאל: אני מקווה שנוכל לתת התחלה של מתנת פסח גם לאותם אלמנים שמזלם לא שפר עליהם.

אורי אריאל: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אחריו – חבר הכנסת דוד אזולאי.

דוד אזולאי: אדוני היושב-ראש, אני מצטרף לדבריו של חברי, חבר הכנסת אורי אריאל.

דוד אזולאי: אכן, זאת הצעת חוק גם ביוזמתו וגם ביוזמתי.

דוד אזולאי: אני רוצה לשתף את חברי בהתלבטות של הממשלה.

דוד אזולאי: מצד אחד, בוועדת שרים לחקיקה לפני הקריאה הטרומית הממשלה תמכה, ולאחר מכן - אני לא יודע מה קרה שם, ושינו כיוון.

דוד אזולאי: אחר כך, בתיווכו של חבר הכנסת זיו, הוחלט שניפגש עם יושב-ראש ועדת שרים לענייני גמלאים, השר רפי איתן.

דוד אזולאי: נפגשנו אתו, והוא הודיע שיש הסכמת ממשלה, והוא בירך על החוק הזה.

דוד אזולאי: רק משום הספק אנחנו לא מעמידים את זה היום להצבעה, ונבקש שזה יבוא מחר להצבעה, כדי שהשר רפי איתן יוכל לקום ולהגיד שיש תמיכה של הממשלה.

דוד אזולאי: זה חוק שבא לתקן אפליה של אלמנים.

דוד אזולאי: אין שום סיבה שאלמן יעמוד למבחן הכנסה, מה שאין אצל אלמנה, שלא עומדת למבחן הכנסה, וכל הכנסה שתהיה לה – ולא משנה אם יש לה ילדים או אין לה ילדים – היא זכאית לקצבת שאירים.

דוד אזולאי: מה שכן, אלמן, אם יש לו הכנסה של למעלה מ-4,200 ש"ח, הוא לא זכאי לגמלה.

דוד אזולאי: רבותי חברי הכנסת, אני חושב שזה אי-שוויון שזועק לשמים, והגיע הזמן שהבית הזה יתקן את זה.

דוד אזולאי: אני מקווה שמחר, גם אם הממשלה תתנגד, אנחנו נגייס 50 חברי הכנסת כדי שנוכל להעביר את הצעת החוק הזאת, וכך נוכל להגיד שעשינו הפעם אפליה מתקנת כלפי גברים.

דוד אזולאי: תודה רבה, אדוני.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת זבולון אורלב.

זבולון אורלב: אני מסכים עם דברי קודמי.

יצחק זיו: חבר הכנסת - אינו נוכח.

קריאה: מוותרים.

יצחק זיו: חבר הכנסת חנא סוייד - אינו נוכח.

יצחק זיו: חברת הכנסת שלי יחימוביץ.

שלי יחימוביץ': אני לא מוותרת.

שלי יחימוביץ': יש לי מה להגיד.

קריאה: - - -

שלי יחימוביץ': טוב, אני מוותרת.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: תשובה והצבעה מחר.

יצחק זיו: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/136).

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים לנושא הבא: הצעת חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד) (תיקון מס' 7) (היעדרות הורה של אדם עם מוגבלות), התשס"ז–2007, של חברי הכנסת ועמיחי אילון - קריאה ראשונה.

יצחק זיו: ראשונת הדוברים – חברת הכנסת .

אורית נוקד: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני נתבקשתי להציג את החוק הזה ואני עושה את זה בשמחה.

אורית נוקד: אני חושבת שזה תיקון מאוד חשוב.

אורית נוקד: חוק דמי מחלה מאפשר לעובד לזקוף על חשבון תקופת המחלה הצבורה שלו ימים שבהם הוא נדרש לטפל בילדו החולה.

אורית נוקד: נוסף על כך, מאפשר החוק העיקרי להורה לילד החולה במחלה ממארת לזקוף מספר רב יותר של ימי מחלה צבורה שלו לצורך טיפולים בילדו.

אורית נוקד: לעתים קרובות אדם עם מוגבלות משמעותית – בכל גיל – נזקק בחיי היום-יום לליווי ולהשגחה בשל מוגבלותו השכלית, ובמקרים מסוימים גם מוגבלותו הפיזית.

אורית נוקד: אדם עם מוגבלות נזקק לטיפולים פארה-רפואיים ולשירותים תומכים רבים, אשר מצריכים ליווי של ההורה או של האפוטרופוס לצורך קבלת שירותים אלו.

אורית נוקד: נוסף על כך, אדם עם מוגבלות שכלית משמעותית אינו יכול לגשת אפילו לרופא המשפחה לבדו, בדומה לקטינים, אשר לגביהם חוקק החוק המקורי.

אורית נוקד: משום כך, הורה לאדם עם מוגבלות נאלץ להיעדר מעבודתו מספר ימים רב יותר מכל עובד אחר לצורך ליווי והשגחה על האדם עם המוגבלות.

אורית נוקד: שלא כמו הורים אחרים, אילוץ זה אינו מסתיים בהגיע הבן או הבת לבגרות.

אורית נוקד: מתוך הרציונל שעמד בבסיס החוק העיקרי, ובעיקר בכל הנוגע לליווי בטיפולים רפואיים, מוצע להחיל הסדר דומה לזה הקיים בחוק המקורי גם בעניין הצורך של עובד שהוא הורה לילד או בוגר עם מוגבלות, בהשגחה ובליווי מיוחדים על ילדו.

אורית נוקד: חברי חברי הכנסת, אישור הצעת חוק זו יבטיח את קיומם של אנשים רבים בעלי מוגבלויות במינימום של כבוד אנושי, כמו גם את קיומם בכבוד של בני משפחותיהם, ויהדק את הערבות ההדדית בתא המשפחתי.

אורית נוקד: אני אודה לכם אם תתמכו בחוק.

יצחק זיו: תודה רבה לכם.

יצחק זיו: חבר הכנסת נסים זאב.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני לא אחזור על הדברים שאמרה חברת הכנסת נוקד בכל מה שקשור להצעת החוק, שהיא מובנת מאליה, שעניין ימי המחלה לא שייך לעניין ילדים עם מוגבלות.

נסים זאב: כי בעצם הליווי של ההורה מתבקש כמעט יום-יום: אם זה לפיזיותרפיה, אם זה לבריכה – הליווי הוא יומיומי.

נסים זאב: אני זוכר כי בהיותי ממונה על תיק הרווחה בעיריית ירושלים, הצלחתי בסייעתא דשמיא לשכנע נדיב מסוים, והוא פתח נופשון לאותם ילדים עם מוגבלויות, וראיתי כמה הורים שמחים שיש להם אפשרות להביא את הילד שלהם לכמה ימים בשנה.

נסים זאב: הם היו צריכים ללוות כל היום את הילדים כדי להתעסק בפיזיותרפיה.

נסים זאב: זאת היתה תוכנית ייחודית של הורים עם הילדים האלה; ואיזו הקלה יש לאותן משפחות שיש להן אפשרות לשלוח את הילד לאותם מקומות.

נסים זאב: לכן העניין של הורה שצריך להיעדר ממקום עבודתו בגלל שיש לו ילד עם מוגבלות לא קשור לגיל הילד, כי מבחינת הילד הוא נשאר ילד.

נסים זאב: ברגע שהוא מוגבל, גם אם הוא בגיר – אדרבה, העבודה קשה יותר גם כי הרבה פעמים צריך לשאת אותו ולהוביל אותו למקומות שונים.

נסים זאב: לכן, התוספת של ימים מתבקשת.

נסים זאב: אני מודה לחברים שיזמו את ההצעה.

נסים זאב: אני הייתי ביניהם כחותם על הצעת החוק, ואני מבקש מחברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: חבר הכנסת זבולון אורלב.

זבולון אורלב: שוכנעתי מדברי קודמי.

יצחק זיו: חבר הכנסת - אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת .

קריאה: - - -

יצחק זיו: אם כך, נעבור להצבעה בקריאה ראשונה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 11 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה - 9 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד) (תיקון מס' 7) (היעדרות הורה של אדם עם מוגבלות), התשס"ז–2007, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

בעד – 9, נגד – אפס, נמנעים – אפס.

ההצעה אושרה.

אני קובע בזאת כי הצעת חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד) (תיקון מס' 7) (היעדרות הורה של אדם עם מוגבלות) התשס"ז–2007, התקבלה בקריאה ראשונה, והיא תעבור לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות לשם הכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

[רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/141).

]

יצחק זיו: הנושא הבא: הצעת חוק החברות הממשלתיות (תיקון מס' 25) (איסור העסקת קרובי משפחה), התשס"ז–2007, של חבר הכנסת .

יצחק זיו: אני מזמין את חבר הכנסת להציג את הצעת החוק.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, כמעט בכל דוח מבקר המדינה מתברר שיש תופעה של נפוטיזם, שקרובים מעסיקים קרובים, בעיקר בחברות ממשלתיות ובתאגידים ציבוריים.

זבולון אורלב: אומנם כל גוף בדרך כלל משתדל להגדיר לעצמו איסורים בתחום הזה, כמו שירות המדינה, אבל מתברר שהדברים לא מסודרים עד תומם, ובוודאי לא בחקיקה ראשית.

זבולון אורלב: לכן באה הצעת החוק הזאת לעשות סדר והסדר אחיד לכל החברות הממשלתיות ולכל התאגידים על-פי חוק, כדי להחיל עליהם את הכללים הנהוגים בשירות המדינה בהתאמות המתחייבות.

זבולון אורלב: לא הרי מפעל של חברה ממשלתית בעיר בודדת, שבו לפעמים השר הנוגע בדבר יצטרך לאשר העסקת קרובים – כמו שהוועדה העליונה בשירות המדינה גם היא לעתים מאשרת, אם יש צורך מקצועי בעניין, אין ניגודי עניינים ויש כללים מתי כן ומתי לא.

זבולון אורלב: בסעיף הראשון לחוק נקבעת בפעם הראשונה, חברת הכנסת , הנורמה שחברה ממשלתית לא תעסיק אדם כעובד אם קרוב משפחה שלו עובד בה או מכהן בה כדירקטור.

זבולון אורלב: זה החוק.

זבולון אורלב: עכשיו מתחילים לעשות את כל ההסדרים המיוחדים.

שלי יחימוביץ': ואם הוא עובד מן המניין, מותר לו?

זבולון אורלב: בתנאים מסוימים, אם אין ניגודי עניינים, אם זה לא באותה יחידה.

שלי יחימוביץ': אין איסור מוחלט.

זבולון אורלב: אין איסור גורף.

זבולון אורלב: יש שני חששות עיקריים בהעסקת קרובים.

זבולון אורלב: הראשון הוא שאין שוויון הזדמנויות להתקבל לעבודה.

זבולון אורלב: בגלל שאדם הוא קרוב, הוא קרוב אצל עצמו וקרוב אצל קרובו, והוא יעדיף מינוי מקורב.

זבולון אורלב: השני הוא שיש ניגודי עניינים.

זבולון אורלב: אם הוא מעסיק ויש כפיפות, והוא צריך להעיר הערה, הוא לא יעיר את ההערה, כי הוא עומד בניגוד עניינים.

זבולון אורלב: לכן, צריכים להסדיר את זה.

זבולון אורלב: בשירות המדינה זה עובד מצוין.

זבולון אורלב: יש איסור גורף, אבל יש ועדה עליונה שרואה את טובת העניין, טובת הציבור, שאלת המקצועיות, שאלת ניגודי העניינים וכו'.

זבולון אורלב: זאת הצעת החוק.

זבולון אורלב: יש בחוק סעיף אחד ששנוי במחלוקת, והוא אם החוק הזה יחול גם על עובדי קבלן.

זבולון אורלב: החוק אומר: החוק יחול גם על מי שאיננו עובד ישיר, אלא הועסק באמצעות מיקור חוץ או העסקה קבלנית.

זבולון אורלב: יש על כך דעות שונות, ואני הבטחתי לכל מי שדיבר אתי שהעניין הזה יובא לדיון מחודש לקראת הקריאה השנייה והשלישית, כדי להגיע להבנה ולהסכמה.

זבולון אורלב: איננו רוצים לסגור דלת בפני העסקה.

זבולון אורלב: אנחנו מעוניינים שעובדי מדינת ישראל יעבדו, עם שמירת הכללים.

זבולון אורלב: דיברו אתי חבר הכנסת חיים כץ, חבר הכנסת מילר, השר אדרי, ואני הבטחתי שהסוגיה הזאת תובא לדיון רציני, כדי להגיע להסכמה גם בסוגיה הזאת.

זבולון אורלב: מחד גיסא צריך להחיל את זה גם על עובדי קבלן, כי אחרת זה יהיה הפתח להעסיק קרובים: אם הוא לא יתקבל בדלת הראשית, הוא יתקבל דרך עובד קבלן.

זבולון אורלב: מאידך גיסא, החלה גורפת ורחבה אין בה מן הצדק.

זבולון אורלב: לכן, צריך למצוא את שביל הזהב.

זבולון אורלב: אשר על כן, אני רוצה להודות לוועדת השרים לחקיקה שתמכה בהצעת החוק, וגם לוועדת החוקה, חוק ומשפט שתמכה בהצעת החוק.

זבולון אורלב: אם יש תיקונים, נשמע את ההערות ונביא אותן בחשבון לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

זבולון אורלב: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת אורי אריאל – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת מאיר פרוש – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת חנא סוייד – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת אלכס מילר – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הצעת החוק מתבקשת לנוכח העובדות שאנחנו נתקלנו בהן בחברות מסוימות, שבהן בני המשפחה הם רבים וטובים והם אלה שמפעילים את כל הגוף.

נסים זאב: המונופול נמצא ביד אדם אחד, שהכניס הרבה אנשים שמקורבים אליו, שהם קרובי משפחה.

נסים זאב: יש בעיה, יש ניגוד אינטרסים.

נסים זאב: מעבר לזה שאי-אפשר להעיר הערה והוא נזהר יותר, יש בעיה נוספת.

נסים זאב: אנחנו בעצם מנציחים את המונופול.

נסים זאב: זאת הנצחה.

נסים זאב: ברשויות מקומיות אתה רואה בתברואה ובמקומות חיוניים כאלה ואחרים – אני לא רוצה להגיד שיש מאפיה, אבל ההשתלטות שם היא מוחלטת, עד כדי כך שהם מכתיבים לרשות המקומית את המדיניות, הם קובעים את המדיניות.

נסים זאב: כולם פה הם משפחה אחת, חברה אחת, ומי שממונה עליהם הוא מלמעלה.

נסים זאב: השאלה היא מה קורה כשמחליטים להתחתן זה עם זה תוך כדי עבודה.

נסים זאב: נוצרת בעיה, ופתאום הפכתי להיות עבריין.

נסים זאב: אני מבין שיש התייחסות לעניין הזה.

זבולון אורלב: לא לכך התכוון המחוקק.

נסים זאב: אני רוצה הבהרה לגבי עוד דבר, לגבי תאגידים.

נסים זאב: אתה מדבר רק על תאגידים ממשלתיים.

נסים זאב: אתה לא מדבר על תאגידים שהם לא ממשלתיים.

זבולון אורלב: פרטיים ודאי שלא.

נסים זאב: פרטיים לא.

נסים זאב: כי אחרת אין לדבר סוף.

נסים זאב: אז הובהר הדבר.

נסים זאב: אנחנו נתמוך ונצביע.

נסים זאב: יישר כוח.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חברת הכנסת שלי יחימוביץ, בבקשה.

שלי יחימוביץ': אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, חבר הכנסת אורלב, אני מתנצלת על כך שאני מפריעה לך כשאתה משוחח עם שרה כה מכובדת.

שלי יחימוביץ': אני כמובן אצביע בעד החוק, אבל בכל זאת אני רוצה להאיר בפניך פן אחר של החוק שלך, ואני מוצאת בו אי-אלו חרכים וסדקים.

שלי יחימוביץ': בכל פעם שאני נדרשת לעניין קרובי משפחה שמועסקים באותו מקום עבודה, אני מגלה בסופו של יום שמדובר במסכנים שבמסכנים.

שלי יחימוביץ': למשל, ברשות שדות התעופה, כאשר 170 עובדים זמניים קיבלו מכתבי פיטורים ונאבקו על מקום עבודתם, הם באו ואמרו לי שמדובר בהרבה מינויים של קרובי משפחה.

שלי יחימוביץ': אני שואלת את עצמי אם מינוי של קרובת משפחה שמנקה שירותים במטוסים בעבודה זמנית זה מינוי שיש לעשות ממנו עניין גדול ולאסור אותו בחוק.

שלי יחימוביץ': הרי יש מקומות עבודה, בעיקר בפריפריות, כמו בלוד, ששם משפחות שלמות מועסקות בנתב"ג, מטבע הדברים.

שלי יחימוביץ': יש לי חבר שעובד בבתי-הזיקוק באשדוד ואביו גם הוא עבד בבתי-הזיקוק באשדוד, ויש משהו יפה במשפחות האלה שבהן הבנים עובדים במקום שבו עבד האב.

שלי יחימוביץ': אתה יודע מה?

שלי יחימוביץ': גם הכורים בוויילס - משפחות שלמות עובדות באותו מכרה.

שלי יחימוביץ': לא תמיד מדובר באיזה סיר בשר שמחלקים למקורבים.

שלי יחימוביץ': לפעמים באמת מדובר במקום עבודה שהוא מטה לחמן של קבוצות מאוד מוחלשות, ואני מאוד מקווה שתיתנו את דעתכם על העניין הזה בחוק הזה.

שלי יחימוביץ': אני רוצה לנצל את ההזדמנות ולדבר על פרסום דוח ההוצאות על השכר בשירות הציבורי.

שלי יחימוביץ': בראשית הדוח הזה, שמונח על השולחן שלנו, כותב הממונה על השכר, שהפרסום מבטיח "שקיפות שתתרום להבטחת טוהר ההליכים בשירות הציבורי".

שלי יחימוביץ': כך כותב אלי כהן, הממונה על השכר.

שלי יחימוביץ': ועוד הוא מעיר, בפתח הדוח, שהדוח כולל דיווח מפורט של העובדים, ובכללם מקבלי השכר הגבוה.

שלי יחימוביץ': הוא גם כותב שהגופים התבקשו לתת הסברים לגבי חריגות בשכר.

שלי יחימוביץ': ועוד הוא כותב: "אנחנו עושים מאמצים ניכרים להביא להפסקתן של חריגות השכר".

שלי יחימוביץ': למה הוא מתכוון?

שלי יחימוביץ': הוא מתכוון רק לחריגות השכר כלפי מעלה.

שלי יחימוביץ': על הקצה, על הצ'ופצ'יק, על השמנת שבשמנת, על קומץ עובדים שמשתכרים שכר גבוה, שמספרם בטל בשישים לעומת מאות אלפי העובדים בשירות הציבורי שמשתכרים שכר זעום ביותר.

שלי יחימוביץ': אין שום מראה מקום למשרות חלקיות, למקבלי השלמת הכנסה, בוודאי לא לעובדים שמועסקים דרך קבלנים, דרך חברות כוח-אדם וחברות שמירה ואבטחה, בוודאי לא לכל מאות אלפי העובדים המסורים, כמו למשל מורות, אחיות ועובדי רווחה, שבקושי מגרדים את שכר המינימום.

שלי יחימוביץ': אני חושבת שפרסום דוח כזה לוקה בחוסר מקצועיות.

שלי יחימוביץ': יש בו כוונת מכוון להטיל דופי בכל השירות הציבורי, שראש מפלגתך, חברי, חבר הכנסת רובי ריבלין, נוהג לכנות אותו בשמות גנאי כמו "שמן", "מנופח" וכן הלאה.

שלי יחימוביץ': רוב העובדים במגזר הציבורי אינם שמנים ואינם מנופחים.

שלי יחימוביץ': הם עובדים מסורים, שעובדים קשה מאוד, משתכרים מעט מאוד, והגיע הזמן להפסיק להטיל בהם רפש, בוודאי כאשר עושה זאת גוף רציני כמו הממונה על השכר באוצר, שמפרסם דוח המתיימר להיות דוח מקצועי.

שלי יחימוביץ': בעיני הדוח הזה מוטה וכלל וכלל אינו מקצועי.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 12 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 10 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק החברות הממשלתיות (תיקון מס' 25) (איסור העסקת קרובי משפחה), התשס"ז-2007, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

יצחק זיו: עשרה בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יצחק זיו: אני קובע שהצעת חוק החברות הממשלתיות (תיקון מס' 25) (איסור העסקת קרובי משפחה), התשס"ז-2007, התקבלה בקריאה ראשונה, והיא תעבור לוועדת החוקה, חוק ומשפט להכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

יצחק זיו: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/141).

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים לנושא הבא:

יצחק זיו: הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 81) (חובת חבישת קסדה), התשס"ז–2007, של חבר הכנסת גלעד ארדן - קריאה ראשונה.

יצחק זיו: אני מזמין את חבר הכנסת גלעד ארדן להציג את הצעת החוק.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 81) (חובת חבישת קסדה), התשס"ז–2007, המונחת לפניכם לקריאה ראשונה, נועדה להגביר את הבטיחות של רוכבי האופניים ולהפחית את פגיעות הראש בקרב רוכבים אלה.

גלעד ארדן: לפי נתונים שהובאו בפני ועדת הכלכלה של הכנסת, מדי שנה נפגעים ילדים רבים בתאונות בעת רכיבה על אופניים.

גלעד ארדן: לא רק ילדים נפגעים בתאונות כאלה.

גלעד ארדן: משטרת ישראל הציגה נתון שלפיו בשנה שעברה נהרגו כתוצאה מרכיבה על אופניים 21 בני-אדם ומאות נפצעו - חלק, כמובן, פציעות קשות, פציעות חמורות.

גלעד ארדן: עוד צוין כי פגיעות ראש הן הסיבה השכיחה ביותר לתמותה או לפציעה קריטית בקרב רוכבי אופניים.

גלעד ארדן: בנייר עמדה שפרסם ארגון "בטרם", המרכז הלאומי לבטיחות ולבריאות ילדים, נקבע כי קסדה היא האמצעי היעיל ביותר למניעת פגיעות ראש ומוח, וכי במחקרים שונים, שהוצגו גם בפני הוועדה, נמצא כי קסדה מפחיתה כ-80% מפגיעות אלה.

גלעד ארדן: מכאן שחיוב רוכבי אופניים בחבישת קסדה עשוי להפחית במידה ניכרת פגיעות כאמור.

גלעד ארדן: הצעת החוק בעצם קובעת איסור לרכוב על אופניים אלא אם כן הרוכב חובש קסדת מגן העומדת בדרישות שקבע שר התחבורה והבטיחות בדרכים.

גלעד ארדן: כדי להבטיח אכיפה יעילה של ההוראות האמורות, מוצע לקבוע כי השר לביטחון הפנים יהיה רשאי להסמיך עובדי רשויות מקומיות כפקחים.

גלעד ארדן: הסמכה זו תיעשה בהסכמת ראש הרשות המקומית שאת עובדו מבקש השר להסמיך.

גלעד ארדן: במהלך הדיונים בוועדה עלתה גם השאלה כיצד נאכוף את חובת חבישת הקסדה על ילדים רכים.

גלעד ארדן: בעצם הצעת החוק מיועדת להגן בעיקר על אותם ילדים שרוכבים על אופניים ולעתים ראשם אינו מוגן.

גלעד ארדן: משרד המשפטים אמר, שדווקא בהצעת החוק הזאת – יש הצעות רבות שמדאיגות אותו בהקשר של האכיפה שלהן, אבל דווקא בהצעה הזאת יש חשיבות אפילו לדקלרציה.

גלעד ארדן: כלומר, הורים רבים מוצאים את עצמם מתווכחים עם הילד, שאינו מעוניין לחבוש קסדה, והעובדה שיהיה חוק בספר החוקים שמחייב חבישת קסדה בעת רכיבה על אופניים תסייע לאותם הורים שרוצים לבקש או לדרוש מילדיהם להימנע מרכיבה ללא חבישת קסדה, ובכך להגן על חייהם ועל בטיחותם.

גלעד ארדן: מעבר לזאת, לקראת הקריאה השנייה והשלישית יביא לוועדה צוות שחברים בו נציגי משרד המשפטים, המשרד לביטחון הפנים ומשרד התחבורה, הצעה למודל האכיפה ברשויות המקומיות.

גלעד ארדן: אני מבקש מהכנסת לתמוך בהצעה בקריאה הראשונה ולהחזיר אותה לוועדת הכלכלה לשם הכנתה לקריאה השנייה והשלישית.

גלעד ארדן: תודה.

אחמד טיבי: תודה לחבר הכנסת גלעד ארדן.

אחמד טיבי: חבר הכנסת אורי אריאל - לא נמצא.

אחמד טיבי: חבר כנסת - לא נמצא.

אחמד טיבי: חבר הכנסת יעקב מרגי - לא נמצא.

אחמד טיבי: חבר הכנסת מוחמד ברכה, בבקשה.

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, האמת היא ששלשום קניתי אופניים לבן הקטן שלי - הוא בן 12 עכשיו - לרגל יום-ההולדת, ולא קניתי קסדה.

מוחמד ברכה: אני מודיע שאני אקנה לו קסדה מחר, כשאחזור הביתה.

ראובן ריבלין: בגלל החוק.

מוחמד ברכה: העיקרון של החוק הוא עיקרון חיובי.

מוחמד ברכה: אני באמת לא בדקתי לעומקו.

מוחמד ברכה: אני לא רוצה להתבטא מעבר לזה.

מוחמד ברכה: אני רוצה להתייחס דווקא לתאונות, דבר שמתקשר עם הנושא.

מוחמד ברכה: בשבוע שעבר הנושא הזה עלה בעקבות סדרה של תאונות דרכים קטלניות שליוו את חיינו, והנושא אז, באותו היום, נקבע לסוף סדר-היום.

מוחמד ברכה: אני לא בטוח שמקומו בסדר-היום מצביע על מידת החשיבות שמייחסים לו, אבל ללא קשר, אני חושב שאנחנו מדקלמים כל מיני דברים בנושאים של תאונות דרכים ומחכים לטרגדיה הבאה ואחר כך מעלים את הנושא הזה, וכך הלאה.

מוחמד ברכה: לבוא ולומר, כמי שמלווה את הנושא הזה כבר מאז 1999, בעליות ומורדות – האמת שכל אחד מאתנו מתחיל לשעמם את עצמו, מה הוא יגיד.

מוחמד ברכה: להחמיר?

מוחמד ברכה: הגורם האנושי?

מוחמד ברכה: התשתיות?

מוחמד ברכה: כל מה שלא יהיה.

מוחמד ברכה: אני חושב שלפחות הכנסת צריכה לאמץ לעצמה מנגנון של עיסוק יותר אינטנסיבי ויותר סדיר בעניין הזה.

מוחמד ברכה: ועדת המשנה קיימת, חבר הכנסת ארדן?

גלעד ארדן: לא.

מוחמד ברכה: בכנסת החמש-עשרה היתה ועדת חקירה פרלמנטרית בעניין הזה, אני הייתי חבר בוועדה הזאת.

מוחמד ברכה: כשבאנו לכנסת השש-עשרה ועדת החקירה בוטלה ונשארה ועדת משנה.

מוחמד ברכה: כשהגענו לכנסת השבע-עשרה גם ועדת המשנה בוטלה.

מוחמד ברכה: אז אנחנו עכשיו בעיסוק מזדמן באחד הנושאים שהוא פשוט גובה קורבנות, פשוטו כמשמעו.

מוחמד ברכה: לפעמים אנחנו מזדעקים על כל מיני נושאים שאני לא רוצה לומר שהם זוטות, אלה נושאים חשובים, אבל ככל שהדברים קשורים בחייהם של בני-אדם ולאו דווקא באיכות חייהם, אני חושב שיש מקום לתת עדיפות.

מוחמד ברכה: האמת שאזלו לי כמעט כל המלים לבוא ולהגיד מה צריך לעשות ומה לא צריך לעשות.

מוחמד ברכה: לפחות אני יכול לומר לכנסת וליושבת-ראש הכנסת, שיש מקום להחזיר לפעילות את ועדת המשנה למלחמה בתאונות הדרכים.

מוחמד ברכה: אם ועדת המשנה תגיע למסקנה שהיא צריכה להרחיב את היריעה בחידוש עבודתה של ועדת חקירה פרלמנטרית, אני חושב שצריך לעשות את זה.

מוחמד ברכה: אני, כמובן, יודע שחבר הכנסת ארדן מחויב לנושא הזה.

מוחמד ברכה: אנחנו יכולים לשתף פעולה, כמה חברי כנסת – נדמה לי שגם רן כהן היה בעניינים האלה – לבוא ולראות איך מחזירים את הנושא הזה כחלק מרכזי מסדר-יום סדיר ולא מזדמן של הכנסת.

מוחמד ברכה: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת דב חנין.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, כרגיל אין לנו ממשלה.

דב חנין: כנראה הממשלה ממשיכה – כנראה לעבוד.

דב חנין: אני לא יודע מה הממשלה עושה, כי לא מרגישים כל כך את העבודה שלה.

קריאה: יש כאן שני שרים.

דב חנין: אני שמח לראות.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: חבר הכנסת ארדן הוא אחד מחברי הכנסת החרוצים בכנסת הזאת והוא עושה עבודה מאוד יפה.

דב חנין: הוא מציע הרבה הצעות חוק שאני מצטרף אליהן ברצון.

דב חנין: דווקא בנושא של הצעת החוק הזאת יש לי ויכוח אתו, ואני רוצה לנהל את הוויכוח הזה בצורה עניינית, כי אני יודע שאתה הצעת את ההצעה באמת לטובת העניין.

דב חנין: אני יודע שאתה מאוד מסור לעניין של תאונות הדרכים, ואני רוצה לנהל אתך באמת שיחה פתוחה ולומר לך את הספקות שיש לי.

דב חנין: אני יודע שהכוונה מאוד טובה, אני חושש שהתוצאה לא תהיה טובה.

דב חנין: אני מדבר כרוכב אופניים מושבע.

דב חנין: אני לא רק רוכב אופניים באופן אישי, אני שייך לקהילת רוכבי האופניים בישראל, ואני רוצה לראות יותר רוכבי אופניים בישראל, ואני לא רוצה שרכיבה על אופניים תהיה משהו שייאסר על-פי חוק, אלא אם כן אנשים ינקטו אמצעי הגנה מיוחדים.

דב חנין: אני רוצה גם להתוודות בפניך, חבר הכנסת ארדן, בעברי יצא לי להיות תקופה מסוימת באוקספורד בלימודי פוסט-דוקטורט.

דב חנין: הייתי בעיר שבה כמעט כולם רוכבים על אופניים ולא רוכבים עם קסדות.

דב חנין: אגב, זה אחד מהמקומות הבטוחים ביותר לנהיגה באופניים, כי יש שבילים לאופניים, יש פתרונות, העיר ערוכה לאופניים.

דב חנין: אני חושש שקסדות אינן הפתרון.

דב חנין: קסדות אינן הפתרון, כי רוב הפגיעות של רוכבי אופניים, לצערי, אינן בראש.

דב חנין: רוכבי אופניים נפגעים בכל מיני מקומות כאשר הם נופלים.

דב חנין: אם אין תשתית לנסיעה באופניים ולא יהיו שבילי אופניים בישראל, אז עדיין רוכבי אופניים ייפגעו קשה למרות החוק.

דב חנין: לעומת זאת, אני חושב שהחוק יטיל על הציבור גזירה שקשה לעמוד בה.

דב חנין: אנחנו יודעים שהרבה מאוד נערים, ילדים ומבוגרים נוסעים באופניים.

דב חנין: ואני אומר לכם שכשאני עובר ברחובות תל-אביב ורואה אנשים רוכבים על אופניים, לבי מתרחב.

דב חנין: אני חושב שזאת דרך מאוד נכונה, בריאה וטובה לנהוג בעיר.

דב חנין: יש לנו בארץ קהילה גדולה מאוד של רוכבי ישראל.

דב חנין: יש גם ארגון שנקרא "ישראל בשביל אופניים".

דב חנין: הייתי מציע שהמשך עבודה בנושא הזה, ואני אומר זאת מתוך ידיעה שבאמת אכפת לך מבריאותם ומבטיחותם של רוכבי אופניים, ייעשה תוך דיאלוג עם הקהילה הזאת.

גלעד ארדן: נקבעה פגישה.

דב חנין: חשוב מאוד לשמוע, באמת בלב פתוח, את עמדתם, גם אם יכול להיות שאתה תמצא שעמדתם זהה לעמדתי.

דב חנין: אני מתוך העמדה הזאת לא אתמוך בהצעת החוק בקריאה ראשונה.

דב חנין: אני מניח שאם ההצעה הגיעה עד לכאן, יש סיכוי גדול, אולי, שהיא תעבור.

דב חנין: אבל אני באמת מנצל את ההזדמנות, חבר הכנסת ארדן, כדי לפנות אליך, גם אם הצעת החוק הזאת תעבור, כדי לנהל פה באמת דיאלוג מאוד ענייני ולשאול שאלות אמיתיות: איך נפגעים רוכבי אופניים?

דב חנין: איך אנחנו יכולים לגרום לכך שנהיגה באופניים תהיה יותר בטוחה, כי זה אינטרס של כולנו?

דב חנין: איך לא נהפוך את הנסיעה באופניים למשהו כזה חריג ואפוף באיסורים ובאילוצים ובהוראות קשות לביצוע, שבאופן מעשי ימעיטו במקום להרחיב ולהגביר את מספרם של הישראלים שנוסעים באופניים?

דב חנין: תודה רבה.

אחמד טיבי: אני מודה לך, חבר הכנסת דב חנין.

אחמד טיבי: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

אחמד טיבי: גלעד, זה חל גם על גלגשת?

אחמד טיבי: כתוב בחוק שלך שזה כולל גלגשת.

גלעד ארדן: ביקשתי ממשרד המשפטים להוציא את הגלגשת.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אין ספק שפגיעות ראש הן הסיבה השכיחה לתמותה או לפציעה קריטית.

נסים זאב: הקסדה היא האמצעי היעיל ביותר.

נסים זאב: צריך לזכור שאנחנו מדברים בילדים, ובעיקר זה מופנה כלפי ילדים שנוסעים באופניים, ואנחנו יודעים שילדים מנצלים כל דקה בחופשה וכשהם נוסעים על אופניים הם חושבים שהם בטייסת בכלל.

נסים זאב: כשהם יורדים את הירידה, עולים ויורדים חזרה, לא תמיד הם יכולים לשלוט ברגע שצריכים לבלום או לעצור את האופניים, ואז הם מתהפכים.

נסים זאב: הקסדה היא בוודאי דבר שיכול למנוע.

נסים זאב: השאלה, איך אנחנו, בעצם, יכולים ליישם, חוץ מאשר להעביר מסרים?

נסים זאב: וגם, מה הענישה?

נסים זאב: נגיד שמצאת ילד בן 13 או 14 רוכב בכביש על אופניים ללא קסדה.

נסים זאב: מה, תחרים לו את האופניים?

נסים זאב: האם אתה יכול להחרים את האופניים מהילד?

נסים זאב: אתה יכול לשלול ממנו להמשיך - - -

אחמד טיבי: זה לא על חשבון הזמן שלך.

אחמד טיבי: אתה בעד מה שאמר עכשיו חבר הכנסת ארדן, להוציא את נוסעי הגלגשת?

נסים זאב: אני חושב שאנחנו צריכים לטפל במישור נוסף.

נסים זאב: קודם כול, שזה לא יחול, אולי, על כבישים צדדיים, סמטאות.

נסים זאב: זה שאנחנו לא בונים תשתיות לרוכבי אופניים, זו גם בעיה שלנו.

נסים זאב: בכל מדינות אירופה – אנחנו רוצים להיות אירופים אבל לא בנושא הזה.

נסים זאב: אז מדברים על זיהום אוויר.

נסים זאב: תאמין לי, הרבה היו רוצים לנסוע בווספות והיו רוצים לנסוע גם באופניים, הרבה הרבה מהם.

נסים זאב: אבל הם יודעים שהם נכנסים לסיכון אם הם רוכבים על אופניים.

נסים זאב: לכן אני חושב שחלק מהעניין זה לחשוב על תשתית, להיטיב לא רק עם אותם ילדים אלא גם עם מבוגרים שרוצים לרכוב על אופניים, ולאפשר להם את זה.

נסים זאב: אני מקווה שהצעת החוק הזאת תביא לשינוי כלשהו ולפחות נפגעים, הייתי אומר, בקרב רוכבי האופניים.

אחמד טיבי: לא ענית לי בקשר לגלגשת.

נסים זאב: זוהי התשובה של המציע, הוא צריך לענות על כל השאלות שלך.

אחמד טיבי: השאלה היא אם זו החמרה של החוק.

אחמד טיבי: תודה, חבר הכנסת נסים זאב.

אחמד טיבי: חבר הכנסת ארדן, אתה יכול להשיב.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, מתוך הכבוד שאני רוחש ליושב-ראש, אני אשיב קודם כול על שאלתו.

גלעד ארדן: היושב-ראש שאל אם החובה, שכרגע ישנה, לקסדה גם לרוכבי הגלגשת, תהיה גם בקריאה השנייה והשלישית.

גלעד ארדן: אם כן, יש לי בשורה לעם ישראל: בנושא הזה הוועדה כבר החליטה וביקשה ממשרד המשפטים להחריג את הגלגשת וגם את גלגיליות הלהב, הידועות בלעז כ"רולר-בליידס".

ראובן ריבלין: יש רבים מהצופים בנו בערוץ-99 שאינם יודעים מה זה גלגשת.

אחמד טיבי: גלגשת זה סקטבורד.

גלעד ארדן: החוק הזה אינו "כזה ראה וקדש".

גלעד ארדן: אנחנו מוכנים להכניס בו שינויים.

אחמד טיבי: מאיפה בא הביטוי "כזה ראה וקדש"?

ראובן ריבלין: מפרשת שופטים או מפרשת בא.

אחמד טיבי: לא.

אחמד טיבי: חברי הכנסת של ש"ס, מאיפה בא הביטוי "כזה ראה וקדש"?

דוד אזולאי: אתה לא תבחן אותנו.

אחמד טיבי: הוא הראה לו את הלבנה והצביע עליה ואמר: כזה ראה וקדש.

אחמד טיבי: לקדש את החודש.

דוד אזולאי: זה בפרשת בא.

גלעד ארדן: חבר הכנסת חנין צדק בחלק מהדברים שאמר.

גלעד ארדן: החובה הזאת קיימת במדינות רבות בעולם, ב-21 ממדינות ארצות-הברית ועוד בחלק ממדינות אירופה.

גלעד ארדן: יש גם מדינות שאין בהן חובה על רוכבי אופניים לשים קסדה.

גלעד ארדן: זה בעיקר במדינות שבהן התרבות הזאת כל כך מפותחת שכמעט אין מקום שבו רוכב אופניים צריך לנסוע על כביש אספלט, אלא הקצו שבילי אופניים לטובת אותם רוכבים וסכנת ההיפגעות היא הרבה יותר קטנה.

גלעד ארדן: אני מתחייב לך, חבר הכנסת חנין, שיש לי כוונה להיפגש גם עם ארגוני הרוכבים, גם לחשוב על שינויים והחרגות, כמו אולי בשטח או במקומות שהם לא כבישי אספלט או במקומות שאינם עירוניים או בין-עירוניים.

גלעד ארדן: החוק הזה עדיין אינו בשל לקריאה שנייה ושלישית, ואני אפגש אתם בלב פתוח ובנפש חפצה.

גלעד ארדן: בינתיים הייתי מבקש את תמיכתכם בקריאה הראשונה.

גלעד ארדן: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: אנחנו עוברים להצבעה.

אחמד טיבי: הצבעה מס' 13 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 9 נגד – 1 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 81) (חובת חבישת קסדה), התשס"ז-2007, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

אחמד טיבי: תשעה בעד ומתנגד אחד.

אחמד טיבי: ההצעה עברה בקריאה ראשונה והיא תעבור להמשך דיון בוועדת הכלכלה.

אחמד טיבי: ["דברי הכנסת", חוב' ז', עמ' 4414.

אחמד טיבי: ]

אחמד טיבי: אנחנו עוברים לנושא הבא: הצעות סיעות מרצ-יחד, רע"ם-תע"ל, חד"ש ובל"ד שלא להחיל דין רציפות על הצעת חוק לשכת עורכי הדין (תיקון מס' 31), התשס"ד–2004.

אחמד טיבי: נציג סיעת מרצ-יחד – אינו נוכח.

אחמד טיבי: אני מזמין את נציג סיעת רע"ם-תע"ל, חבר הכנסת אברהים צרצור; בבקשה.

אברהים צרצור: אני מוותר.

אחמד טיבי: מוותר.

אחמד טיבי: אני מזמין את נציג סיעת חד"ש, חבר הכנסת .

אחמד טיבי: בבקשה.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, עמיתי חברי הכנסת, עליתי לדוכן כדי לנמק את הסתייגות סיעת חד"ש מההצעה להחיל דין רציפות על הצעת חוק לשכת עורכי הדין (תיקון מס' 31).

דב חנין: בפתח הדברים אני אומר שבהחלט ייתכן, אדוני היושב-ראש, שבהמשך הדרך אנחנו נשקול להסיר את הסתייגותנו מההצעה להחיל דין רציפות, שכן בהצעה שלפנינו דווקא יש הרבה היגיון.

דב חנין: אכן המטרות שביסודה של ההצעה הן מטרות ראויות.

דב חנין: חשוב לחזק את מעמדה העצמאי והבלתי-תלוי של מערכת השיפוט המשמעתי בלשכת עורכי הדין.

דב חנין: הרעיון של מינוי חברי בתי-הדין המשמעתיים בידי ועדת מינויים, המוקמת מכוח התיקון ולא בבחירות על-ידי המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין, נראה לנו רעיון ראוי ונכון.

דב חנין: נכונה גם ההצעה להסדיר בחוק את הקמתה של ועדת אתיקה מחוזית בכל אחד ממחוזות הלשכה וועדת אתיקה ארצית, ולקבוע את הרכבן ותפקידיהן, וכן להסדיר מינוי פרקליטי לשכה ועוזרים לפרקליטים.

דב חנין: כל העקרונות האלה ראויים.

דב חנין: יש לנו כמה הסתייגויות ביחס להצעת החוק, אדוני היושב-ראש, אבל ההסתייגויות האלה הן הסתייגויות שניתן להמשיך ולדון בהן במסגרת ההכנה לקריאה שנייה ושלישית.

דב חנין: בהחלט ייתכן שבתום הדיון הקצר שנקיים היום אנחנו נסיר את התנגדותנו להחלת דין רציפות על הצעת החוק הזאת.

דב חנין: אבל, אדוני היושב-ראש, אני חושב שזו הזדמנות נכונה וראויה לבוא בטענות כלפי הממשלה בשאלות אחרות שבהן ממשלת ישראל לא מתנהגת כראוי.

דב חנין: השעות נוקפות, ואנחנו הולכים ומתקרבים לשביתה כללית במשק.

דב חנין: ככל הנראה, ממשלת ישראל לא מתייחסת לשאלה הזאת ברציפות הראויה להתייחסות.

דב חנין: זאת כבר הפעם השנייה שאני נדרש לשאלה הזאת מעל הבמה הזאת, אבל אני חייב לומר לכם, עמיתי חברי הכנסת, שאני חושב שאנחנו לא יכולים להשלים עם יחס כזה של שאננות כלפי מצב שבו המשק הולך לשביתה.

דב חנין: הממשלה מתנערת מאחריותה לעבודתם של עובדי ציבור, מתנערת מחובתה – לא רק המוסרית אלא גם הציבורית והפוליטית – להיות אחראית לכך שעובדי ציבור שעובדים נאמנה, עושים את מלאכתם נאמנה, אינם מקבלים את שכרם במועד.

דב חנין: אני חושב שלא ייתכן שאנחנו בכנסת נעבור על מצב כזה לסדר-היום.

דב חנין: יש אטימות כלשהי בהתייחסות של הממשלה לעובדים של הרשויות המקומיות, ואני חושב שזו אטימות שאי-אפשר להשלים אתה.

דב חנין: עמיתי חברי הכנסת, אני אנצל כל הזדמנות שתהיה לי – גם בדיני רציפות נוספים – כדי להביע את מחאתי על הדבר הזה, שאסור לנו לעבור עליו לסדר-היום.

דב חנין: זו אחריותה של הממשלה, אבל זו גם אחריותנו.

דב חנין: בסופו של דבר אנחנו צריכים לענות גם לעצמנו מה אנחנו עשינו כאשר העובדת הסוציאלית גב' סלואה מסרווה מטייבה לא מקבלת את שכרה במשך יותר משנתיים.

דב חנין: מה אנחנו עשינו בעניין הזה, כאשר הגברת סלואה מסרווה, עובדת סוציאלית שעושה את עבודתה ומשרתת את הציבור, במשך שנתיים לא מקבלת את שכרה?

דב חנין: אנחנו לא יכולים לעבור על כך לסדר-היום.

דב חנין: אנחנו לא יכולים להשלים עם זה.

דב חנין: אנחנו לא יכולים לגלגל עיניים ולהגיד שההסתדרות תעשה שביתה כללית ואנחנו יצאנו פטורים.

דב חנין: זו גם אחריותנו.

דב חנין: המוסד הזה הוא הגוף העליון של מדינת ישראל.

דב חנין: הוא הגוף שהציבור בחר אותו כדי לתת תשובות על הבעיות.

דב חנין: הוא הגוף שהציבור בחר כדי לייצר – כך הבטיחו לנו – סדר-יום חברתי ושינויים חברתיים, ופתרון למצוקות החברתיות, וחיסול הפערים החברתיים, ושוויון לאוכלוסייה הערבית.

דב חנין: כמה דברים יפים וראויים הבטיחו לנו, אדוני היושב-ראש, וכמה מעט קיבלנו.

דב חנין: לכן, בתוקף הכללים הפרלמנטריים ניצלתי את האפשרות להביע מחאה על האי-רציפות של הממשלה בהתייחסות לחוק, שהוא דווקא חוק ראוי, ואת התייחסותנו הפרטנית אליו ניתן בהמשך החקיקה.

דב חנין: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: אני מזמין את נציג סיעת בל"ד – לא נמצא.

אחמד טיבי: אני מזמין את נציג סיעת הליכוד, חבר הכנסת גלעד ארדן.

אחמד טיבי: אומרים לי שהסיעה הודיעה שהיא הורידה.

קריאות: - - -

גלעד ארדן: אוקיי, אני מוכן לוותר.

אחמד טיבי: הוא מוכן לוותר.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: היות שביטלו את ההסתייגויות ואת ההתנגדות להחלת דין הרציפות, אנחנו מצביעים על החלת דין הרציפות.

אחמד טיבי: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?

אחמד טיבי: מי נוכח ולא מצביע?

אחמד טיבי: הצבעה מס' 14 בעד הודעת הממשלה – 8 נגד – אין נמנעים – אין הודעת הממשלה על רצונה להחיל דין רציפות על הצעת חוק לשכת עורכי הדין (תיקון מס' 31), התשס"ד–2004, נתקבלה.

אחמד טיבי: בעד – 8, אין מתנגדים, אין נמנעים.

אחמד טיבי: הוחל דין רציפות על הצעת חוק לשכת עורכי הדין (תיקון מס' 31), והיא תועבר לוועדת החוקה להכנה לקריאה שנייה ושלישית.

אחמד טיבי: ["דברי הכנסת", הכנסת ה-16, מושב שלישי, חוב' ט"ו, עמ' 18943.

אחמד טיבי: ]

אחמד טיבי: הודעת הממשלה על רצונה להחיל דין רציפות על הצעת חוק לתיקון פקודת הפטנטים והמדגמים (מס' 8) (שימוש במדגם לטובת המדינה), התשס"ה–2005.

אחמד טיבי: בבקשה, אדוני שר המשפטים.

דניאל פרידמן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, על-פי חוק רציפות הדיון בהצעות חוק, התשנ"ג-1993, אני מתכבד למסור לכנסת הודעה על רצונה של הממשלה להחיל את רציפות הדיון על הצעת החוק לתיקון פקודת הפטנטים והמדגמים (מס' 8) (שימוש במדגם לטובת המדינה), התשס"ה-2005.

דניאל פרידמן: על-פי הוראות החוק, כל סיעה הרוצה בכך רשאית להציע תוך שבועיים שדין הרציפות לא יוחל על הצעה כלשהי.

דניאל פרידמן: אם תוגש הצעה כזאת, תחליט הכנסת בעניין.

דניאל פרידמן: אם לא תוגש הצעה כזו או תוגש ותידחה, תמשיך הכנסת לדון בהצעת החוק, ורשאית היא לנהוג בדיונים שהתקיימו בכנסת היוצאת כאילו היו דיונים שלה.

דניאל פרידמן: תודה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: אדוני יישאר כאן.

אחמד טיבי: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/279).

אחמד טיבי: ]

אחמד טיבי: הנושא הבא: הצעת חוק שירות נתוני אשראי (תיקון מס' 3), התשס"ז–2007 - קריאה ראשונה.

אחמד טיבי: אני מזמין את שר המשפטים, פרופסור דניאל פרידמן, שכבר נמצא על הדוכן, להציג את הצעת החוק.

דניאל פרידמן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, בהצעת חוק זו מוצע לבטל כמה הגבלות הקבועות בחוק שירות נתוני אשראי.

דניאל פרידמן: החוק עצמו עוסק באיסוף נתוני אשראי על-ידי גופים, במגמה להקל את מתן האשראי על-ידי גופים שונים חוץ-בנקאיים, כדי לקבל מידע על אמינותו של אדם, שיוכל לעמוד בהתחייבויות הכספיות שקיבל על עצמו, בין כעוסק, בין בקבלת הלוואות ובין בנסיבות אחרות.

דניאל פרידמן: החוק קבע שורה של מבחנים, מצד אחד כדי לשפר את הסיכוי לקבל אשראי או להבטיח שלא יינתן אשראי למי שאיננו מתאים לכך, ומצד אחר במגמה למנוע פגיעה בפרטיות.

דניאל פרידמן: משום כך נקבעו בו שורה של הגבלות שנועדו להגן על האדם שאת נתוניו, את נתוני האשראי שלו, מוסרים.

דניאל פרידמן: התברר שההגבלות האלה חמורות מדי, וכתוצאה מכך החוק לא השיג את מטרתו והמערכת הזאת, של מתן שירות נתוני אשראי, בעצם איננה פועלת כפי שקיוו שהיא תפעל.

דניאל פרידמן: משום כך, מוצע לבטל כמה הגבלות על המידע שיכול לקבל בעל רשיון, שיכול להעביר אותו לאחר מכן.

דניאל פרידמן: אני חושב שלא אפרט כרגע את כל רשימת המגבלות, ורק אבקש מהכנסת לתמוך בביטול הגבלות אלה, כדי לאפשר פעילות תקינה וטובה יותר של החוק.

דניאל פרידמן: תודה.

אחמד טיבי: תודה, כבוד השר.

אחמד טיבי: חבר הכנסת אורי אריאל, ראשון הדוברים – לא נמצא.

אחמד טיבי: חבר הכנסת מאיר פרוש – לא נמצא.

אחמד טיבי: חבר הכנסת – לא נמצא.

קריאה: - - -

אחמד טיבי: חבר הכנסת מוחמד ברכה – לא נמצא.

אחמד טיבי: חבר הכנסת דב חנין.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, אנחנו בשעה מאוחרת ואני לא רוצה לעכב את חברי הכנסת החרוצים - - -

אחמד טיבי: תראו מי מדבר.

אחמד טיבי: אבל תעשה את זה יפה, בבקשה.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: אני לא רוצה לעכב את חברי הכנסת החרוצים שנשארו בכנסת, אבל אני לא הייתי עולה לדוכן הזה לדבר, אדוני היושב-ראש, אלא אם כן היו לי ספקות ממשיים לגבי ההצעה.

דב חנין: אני לתומי עדיין חושב שהאיזון שקיים בחוק המקורי הוא איזון נכון.

דב חנין: שכן כולנו שותפים למטרה.

דב חנין: אנחנו רוצים שתהיה זרימה חופשית שתאפשר למערכת לפעול בצורה תקינה.

דב חנין: מצד שני אנחנו מדברים פה בהחלט על פרטיות של אנשים, וזהו שיקול חוקתי עקרוני שאנחנו צריכים להקפיד עליו היטב היטב.

דב חנין: לכן אני – שוב, מבלי להיכנס לפרטי ההצעה, שאפשר כמובן להיכנס אליהם, אבל הם קצת טכניים להסבר בשעה המאוחרת הזאת של היום – הייתי מציע לכנסת שלא לאשר את החוק הזה בקריאה ראשונה, כדי לאפשר לנו דיון יותר רציני, אם נחזיר את הצעת החוק לממשלה – דיון יותר רציני בשאלות האלה, כדי שלא נקבל החלטה חפוזה בנושאים שיש להם משמעות עקרונית וערכית.

דב חנין: שוב, יש טעם לבחון את פעולתה של המערכת.

דב חנין: יש חשש, לי לפחות, שאנחנו מוותרים מהר מדי על הגנות על הפרטיות.

דב חנין: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה לחבר הכנסת דב חנין.

אחמד טיבי: חבר הכנסת חנא סוייד – לא נמצא - - -

אתה בעד דעתו של מציע ההתנגדות?

אחמד טיבי: לא.

ראובן ריבלין: אה.

ראובן ריבלין: אז אתה בעד - - -

אחמד טיבי: חבר הכנסת חנא סוייד – איננו.

אחמד טיבי: חבר הכנסת נסים זאב – איננו.

אחמד טיבי: חבר הכנסת דוד אזולאי, בבקשה; אחרון הדוברים.

ראובן ריבלין: - - -

דוד אזולאי: למה אתה מקלקל?

דוד אזולאי: אבל בסדר.

אחמד טיבי: כי הוא חדש.

אחמד טיבי: אם היה שר אחר, היינו עושים לו את זה.

דוד אזולאי: אדוני היושב-ראש, אני מכבד את ההערה, והיא הערה נכונה והיא במקומה וזה בסדר.

דוד אזולאי: אדוני היושב-ראש - - -

אחמד טיבי: אני מבין שהשר – מה רצית, אדוני, להודיע?

דוד אזולאי: לדחות את ההצבעה.

דניאל פרידמן: שההצבעה תהיה במועד אחר.

אחמד טיבי: אוקיי, תשובה והצבעה במועד אחר.

דוד אזולאי: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, רק אתמול היה בוועדת הפנים דיון על האפשרות למסירת מידע ממינהל האוכלוסין – אפשר להגן עלי?

אחמד טיבי: חבר הכנסת ארדן.

דוד אזולאי: אדוני השר, אתמול התקיים בוועדת הפנים דיון בעניין מסירת מידע ממינהל האוכלוסין לכל מיני חברות, מידע על הציבור הרחב במדינת ישראל.

דוד אזולאי: במהלך הדיון היה ויכוח בעד ונגד.

דוד אזולאי: ומה שקורה כרגע – כאן, בעצם, אנחנו הולכים להיכנס לתוך הכיס הפרטי של האזרח, ובעצם, גם את הקטע הצנוע הזה הולכים לחשוף בפני הציבור הרחב.

דוד אזולאי: אני חושב שצריך – יש איזשהו סחף לפתוח את הכול לציבור הרחב.

דוד אזולאי: לכן גם אני מתנגד לחוק הזה, ואני מקווה שלא תהיה משמעת קואליציונית שתחייב אותי.

דוד אזולאי: אם תהיה משמעת קואליציונית – כרגע אין משמעת, ולכן אני מרשה לעצמי.

דוד אזולאי: אני רוצה לנצל את הדקה שנותרה לי, אדוני היושב-ראש, לפני שעת הנעילה.

דוד אזולאי: הולכים להכריז על שביתה במשק מחר בגלל אי-תשלום שכר לעובדי הרשויות.

דוד אזולאי: הגיע הזמן שהממשלה תתחיל לחשוב במושגים אחרים איך לפתור את בעיית השכר ברשויות המקומיות.

דוד אזולאי: יכול להיות שהשר יהיה הפעם בעל המעוף בממשלה, ואולי יביא איזו הצעה שהגיע הזמן שנתחיל ליישם - מחיקת חובות לרשויות המקומיות.

דוד אזולאי: נגיע אתן להסדר כפי שנעשה בזמנו עם הקיבוצים, עם הבנקים ועם קופות-החולים.

דוד אזולאי: אפשר להגיע לאותו הסדר גם עם הרשויות המקומיות, בתנאי שתהיה אחריות אישית לראשי הרשויות, אחרת גם עם השביתה מחר וגם אם ישולם שכר, כולם יודעים את האמת - בעוד זמן קצר נחזור שוב לפה בגלל אי-תשלום שכר, כי את הסידור הזה כבר עשינו בקדנציה הקודמת.

דוד אזולאי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

אחמד טיבי: תודה רבה, אדוני.

אחמד טיבי: חבר הכנסת יסכם ויסיים את רשימת הדוברים.

ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, אני מודה שגם אני עמדתי להצביע נגד.

ראובן ריבלין: לאחר ששמעתי גם את היושב-ראש חשוב היה שלא להכשיל את שר המשפטים בראשית דרכו, בטרם עמד על מהלכי העבודה בכנסת.

אחמד טיבי: אני רוצה לומר לשר המשפטים: אל תסמוך שכך ינהגו תמיד חברי הכנסת.

דניאל פרידמן: אני מקווה שלא יכשילו אותי גם בהמשך דרכי.

אחמד טיבי: לקוות מותר.

ראובן ריבלין: מדובר פה בחוק א-פוליטי לחלוטין.

ראובן ריבלין: כבוד השר, מדובר פה בהשקפת עולם ולא בחוק פוליטי, זאת אומרת, אין פה קואליציה ואופוזיציה, אם כי בדרך כלל תפקידה של הקואליציה הוא לתמוך בממשלה ולעמוד כאן כאשר הרוב הוא רוב מוצק.

ראובן ריבלין: אבל, הנה, רואים שיש חברים בקואליציה שלפי השקפת עולמם, כאשר יש התנגשות בין חופש המידע לבין צנעת הפרט, יש צורך לברר את זה בטרם מצביעים.

ראובן ריבלין: לעומת זאת, חבר כנסת מהאופוזיציה שטרם היה בקואליציה, כמו היושב-ראש הנכבד, סגן יושבת-ראש הכנסת, חבר הכנסת , הוא בעד החוק הזה.

ראובן ריבלין: זאת אומרת, ההשקפה הפוליטית אינה עולה תמיד בקנה אחד עם השקפת עולם כזאת או אחרת כאשר מדובר בחוק א-פוליטי.

ראובן ריבלין: אני בהחלט חושב שאותם חברי כנסת המבקשים להצביע בעד, רצוי שיהיו כאן, כי מבחינת השקפת עולמי צנעת הפרט קודמת לכל דבר, ואין כאן עניין של תקנת רבי הלל, שאנחנו הולכים להתאכזר לאותם אנשים או גופים שלא ייתנו כספים לאותם המבקשים כאשר הם יבקשו לשמור על צנעת הפרט.

ראובן ריבלין: יש כאן סוגיה עמוקה הרבה יותר.

ראובן ריבלין: הואיל ואין כאן שומעים אשר יבואו ויצטרכו להכריע בעניין זה, אני משאיר זאת לשר המשפטים בתשובתו המפורטת, כאשר נבוא להצביע, כדי לשכנע אותי שאני אשנה את דעתי מהכוונה להתנגד לרצון להצביע.

דניאל פרידמן: אני לא יודע, אולי תשכנעו אותי.

ראובן ריבלין: אני בטוח.

ראובן ריבלין: בוועדה יעשו זאת.

אחמד טיבי: אני מודה לחבר הכנסת ריבלין.

אחמד טיבי: הודעה לסגנית המזכיר.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הישיבה, אני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק הנוער (טיפול והשגחה) (תיקון מס' 17), התשס"ז-2007, שהחזירה ועדת העבודה, הרווחה והבריאות; הצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 4), התשס"ז-2007, שהחזירה ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

ירדנה מלר-הורוביץ: מסקנות ועדת הכלכלה בעקבות דיון מהיר בנושא: 950 עובדות קבלן ברשות הדואר מועסקות בתנאי עבדות.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: יעלה ויבוא שר המשפטים כדי להשיב על שאילתות רבות שהופנו אליו.

אחמד טיבי: שאילתא ראשונה היא שאילתא מס' 561 של חבר הכנסת יצחק וקנין – איננו; עוברת לפרוטוקול.

אחמד טיבי: חבר הכנסת יצחק וקנין שאל את שר המשפטים ביום א' בכסלו התשס"ז (22 בנובמבר 2006): פורסמה ב"הארץ" טענת תושב בית-וגן בירושלים כי שוטרים התנפלו עליו, וכי אף-על-פי שלא היה קשור לשום הפגנה, הכוהו, קיללוהו והשפילוהו.

אחמד טיבי: הוגשה תלונה למחלקה לחקירות שוטרים.

אחמד טיבי: רצוני לשאול: מה העלתה חקירת התלונה עד כה?

דניאל פרידמן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) במחלקה לחקירות שוטרים התקבלו כמה תלונות הנוגעות לטיפול המשטרה בהפגנות נגד מצעד הגאווה, וחלק מהתלונות הועבר כבר לחקירה.

דניאל פרידמן: מבירור שנערך מול המחלקה לחקירות שוטרים נמסר לנו כי ביחידתם לא נמצאה תלונה העונה על התיאור העולה מהכתבה המצורפת, אולם יש אפשרות שאם יימסר להם שמו האמיתי של המתלונן ו/או תאריך האירוע יתאפשר לאתר את התלונה – ככל שאכן הוגשה – ולמסור עליה פרטים.

אחמד טיבי: שאילתא מס' 562 של חבר הכנסת אמנון כהן – איננו; עוברת לפרוטוקול.

אחמד טיבי: חבר הכנסת אמנון כהן שאל את שר המשפטים ביום א' בכסלו התשס"ז (22 בנובמבר 2006): נטען כי בליל שלישי, 1 בנובמבר 2006, עצרו בלשים קטין בחשד ששרף מכולת אשפה ברחוב כנפי-נשרים בירושלים, אף שתושב השכונה העיד בפני קצין בתחנת מוריה כי השוטרים הגיעו למקום רק אחרי האירוע.

אחמד טיבי: ברצוני לשאול: 1.

אחמד טיבי: מדוע נעצר הקטין?

אחמד טיבי: 2.

אחמד טיבי: האם תחקור מח"ש את המקרה?

דניאל פרידמן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) מאחר שנטען כי הקטין נשוא השאילתא נעצר בידי בלשי משטרת ישראל, הרי הכתובת לבירור סיבת מעצרו היא משטרת ישראל או השר הממונה עליה.

דניאל פרידמן: בבירור שערכנו מול המחלקה לחקירות שוטרים נמסר לנו כי ביחידתם לא נתקבלה כל תלונה לגבי האירוע הנדון, וברי כי העניין לא נחקר על-ידם.

דניאל פרידמן: למותר לציין כי ככל שתתקבל במחלקה לחקירות שוטרים תלונה או פרטים מידי אנשים שהיו עדים למעשים פסולים מצד אנשי משטרה, ייבחנו הדברים ובהתאם לממצאים תתקבל ההחלטה אם לפתוח בחקירה פלילית.

אחמד טיבי: שאילתא מס' 610 של חבר הכנסת גפני – איננו; לפרוטוקול.

אחמד טיבי: חבר הכנסת משה גפני שאל את שר המשפטים ביום ח' בכסלו התשס"ז (29 בנובמבר 2006):

אחמד טיבי: לאחרונה פורסמו כללים חדשים שלפיהם ייכתבו פרוטוקולים בישיבות הוועדה למינוי דיינים.

אחמד טיבי: כללים אלו לא תוקנו בוועדה לבחירת שופטים.

אחמד טיבי: רצוני לשאול: מה ההבדל בין הוועדה למינוי דיינים, שבה תוקנו הכללים, לבין הוועדה לבחירת שופטים, שבה לא תוקנו הכללים?

דניאל פרידמן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) עם כניסתי לתפקיד הנחיתי את גורמי המקצוע במשרד המשפטים להכין כמה תיקוני חקיקה בעניין הוועדה לבחירת שופטים, לרבות כתיבת פרוטוקול מורחב בישיבותיה.

אחמד טיבי: שאילתא מס' 611 של חבר הכנסת אמסלם – איננו; לפרוטוקול.

אחמד טיבי: חבר הכנסת חיים אמסלם שאל את שר המשפטים ביום ח' בכסלו התשס"ז (29 בנובמבר 2006): יושב-ראש ארגון הרבנים הארצי בהתיישבות טוען כי פקיד בכיר במשרד המשפטים התבטא בפני אנשים כך: חבל שלא חיסלתי את הרבנים לפני ראש השנה, הייתי מקיים תכלה שנה וקללותיה.

אחמד טיבי: רצוני לשאול: האם אכן נאמר המשפט המצוטט?

דניאל פרידמן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) בבדיקה שנערכה במשרד המשפטים עלה כי לא היו דברים מעולם.

אחמד טיבי: שאילתא מס' 640 של חבר הכנסת דוד אזולאי: עמדת המדינה בעניינם של רבני המושבים.

אחמד טיבי: בבקשה, אדוני השר.

אחמד טיבי: חבר הכנסת שאל את שר המשפטים ביום ט"ו בכסלו התשס"ז (6 בדצמבר 2006): פורסם, כי המדינה חזרה בה מעמדתה שעל כל רבני המושבים להעתיק את מגוריהם למושבי כהונתם בתוך שלושה שבועות.

אחמד טיבי: עוד פורסם, כי בדיונים במשרדך טענו נציגי מחלקת הבג"צים כי הדרישות שהוצגו לרבני המושבים הן בעייתיות ולא סבירות.

אחמד טיבי: רצוני לשאול: 1.

אחמד טיבי: האם הידיעות נכונות?

אחמד טיבי: 2.

אחמד טיבי: אם כן – מדוע עוסק משרדך בנושא הנמצא לכאורה באחריותו של הרב הראשי לישראל?

אחמד טיבי: 3.

אחמד טיבי: מדוע נדרשים רבני המושבים להתגורר במושבי כהונתם?

דניאל פרידמן: 1.

דניאל פרידמן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, כפי שנמסר לי, הידיעות אינן נכונות.

דניאל פרידמן: המדינה לא דרשה מעולם כי רבני המושבים יעתיקו את מגוריהם למושבי כהונתם בתוך שלושה שבועות.

דניאל פרידמן: אדרבה, עמדת המדינה הוצגה לבית-משפט העליון בעתירה שהוגשה על-ידי ארגון רבני ההתיישבות בישראל בבג"ץ 9057/05, אשר נדחתה על-ידי בית-המשפט העליון.

דניאל פרידמן: התקבלה עמדת המדינה, שלפיה יתקיים שימוע פרטני לרבני מושבים שיימצא כי הם מחויבים להתגורר במקום כהונתם על-פי המכרזים שלפיהם נקבעה העסקתם או על-פי כללים מתאימים אחרים.

דניאל פרידמן: 2.

דניאל פרידמן: כמו כן, משרד המשפטים אינו עוסק בנושא.

דניאל פרידמן: הרשות הארצית לשירותי דת ב מופקדת על תפקודם הנאות של רבני ההתיישבות, בהתאם לתנאי העסקתם, כפי שבמקרים רבים נקבעו במכרזים שהוצאו בעניין, ושעל-פיהם זכו רבני ההתיישבות במשרותיהם.

דניאל פרידמן: חזקה על הרשות הארצית, שמתקציבה משולם מלוא שכרם של רבני ההתיישבות, כי תבחן את הסוגיה באופן ראוי.

דניאל פרידמן: 3.

דניאל פרידמן: רבני ההתיישבות נדרשים להתגורר במקום כהונתם כיוון שמקובל זה דורות רבים כי רב נמצא במקום כהונתו בכל עת שהדבר נצרך.

דניאל פרידמן: כיוון שכך, אף מקובל להימנע מהוראה המחייבת את הרב להיות נוכח במקום כהונתו בשעות.

דניאל פרידמן: כמוסבר לעיל, חלק ניכר מרבני ההתיישבות זכו בכהונתם לאחר עמידתם במכרז שאחד מתנאי הסף בו היה שיתגוררו במקום כהונתם, והרבנים הזוכים בו התחייבו לכך מראש.

דניאל פרידמן: חזקה עליהם כי יעמדו בדיבורם ובהתחייבותם.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת אזולאי, שאלה נוספת.

דוד אזולאי: אדוני השר, תודה לך על ההבהרה, ואני שמח.

דוד אזולאי: התשובה היא ברורה ואיננה מתחמקת.

דוד אזולאי: אני רוצה בכל זאת לנצל את ההזדמנות לשאלה נוספת ולשאול את אדוני השר: אתמול התפרסם בתקשורת, בעקבות מינוי הדיינים החדשים, שאדוני מתכוון לחייב את הדיינים לגור במקום עבודתם.

דוד אזולאי: האם אדוני מתכוון לנהוג כך גם כלפי השופטים?

דניאל פרידמן: לגבי השופטים לא קיימת דרישה כזאת מכיוון שהנסיבות שונות.

דניאל פרידמן: קודם כול, השופטים בדרך כלל אינם יושבים בהרכבים, ואילו כשמדובר ברב שאיננו מתגורר במקום והוא מאחר, הוא גורם לעיכוב של ההרכב כולו.

דניאל פרידמן: כמו כן, המציאות מלמדת שהנסיבות הן כאלה שלרוב הרבנים אין מכוניות, הם נוסעים בתחבורה ציבורית, והתוצאה היא שיש מספר לא מבוטל של איחורים, למרבה הצער.

דניאל פרידמן: אלה הנסיבות, וזה המצב לגבי הדרישה.

דניאל פרידמן: אגב, היא קיימת מלפני תקופתי.

דניאל פרידמן: הדרישה הקיימת היא שהדיינים יתגוררו באזור השיפוט.

דניאל פרידמן: אגב, לא נדרש שיתגוררו בעיר עצמה או במקום עצמו, אלא לפחות באזור השיפוט שלהם.

דניאל פרידמן: תודה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: השאילתא הבאה היא שאילתא מס' 683 של חבר הכנסת : חקירת תלונות נחקרי שב"כ.

אחמד טיבי: בבקשה, אדוני.

אחמד טיבי: חבר הכנסת שאל את שר המשפטים ביום כ"ב בכסלו התשס"ז (13 בדצמבר 2006): בדוח "הוועד הציבורי נגד עינויים" נטען, כי היועץ המשפטי לממשלה איננו מעביר תלונות על השב"כ למחלקה לחקירות שוטרים, אף שהוא מוסמך לעשות כן.

אחמד טיבי: רצוני לשאול: 1.

אחמד טיבי: כמה תלונות נגד חוקרי שב"כ בנוגע לחקירה ביטחונית הוגשו ליועץ המשפטי לממשלה או לפרקליט המדינה מאז שנת 2005?

אחמד טיבי: 2.

אחמד טיבי: כמה מהן הועברו לחקירת המחלקה לחקירות שוטרים?

אחמד טיבי: 3.

אחמד טיבי: כמה הסתיימו בהגשת כתבי אישום? 4.

אחמד טיבי: מנין סמכות הממונה על בירור תלונות נחקרים לחקור תלונות נחקרים נגד השב"כ?

דניאל פרידמן: 1.

דניאל פרידמן: בנוגע לתלונות שהוגשו לגבי חוקרי השב"כ - מאז שנת 2005 הוגשו 129 תלונות בעניין חקירות בשב"כ; בשנת 2005 הוגשו 65 תלונות, ואילו בשנה זו הוגשו 64 תלונות עד ליום זה.

דניאל פרידמן: 2.

דניאל פרידמן: שום תלונה לא העלתה חשד למעשה פלילי מצד מי מחוקרי השב"כ, ולכן אף אחת מהן לא הועברה למחלקה לחקירות שוטרים בהתאם לסעיף 49ט לפקודת המשטרה [נוסח חדש], התשל"א-1971.

דניאל פרידמן: 3.

דניאל פרידמן: בנסיבות אלה, מן הסתם, אף לא הוגש כתב אישום פלילי נגד מי מן החוקרים.

דניאל פרידמן: 4.

דניאל פרידמן: סמכויות הממונה על בירור תלונות נחקרים מעוגנות בנוהל אשר גרסה מעודכנת שלו אושרה לאחרונה בוועדת השרים, בהתאם להוראות חוק שירות הביטחון הכללי, התשס"ב-2002.

אחמד טיבי: חבר הכנסת חנין, שאלה נוספת.

דב חנין: תודה רבה, אדוני השר, על תשובתך.

דב חנין: שאלותי הנוספות הן:

דב חנין: האם הנוהל שאדוני השר התייחס אליו התפרסם?

דב חנין: האם הוא עתיד להתפרסם?

דב חנין: שאלה שנייה, האם אדוני השר חושב שזה מצב ראוי שלא גוף חיצוני שנמצא במשרד המשפטים הוא שמבצע את הבדיקה ביחס לתלונותיהם של אנשים על חוקרי שב"כ?

דב חנין: שכן הניסיון מלמד שכאשר הגוף שחוקר את התלונות איננו גוף חיצוני שנמצא במקום אחר בתוך המערכת, יש חשש שהתלונות לא תתבררנה בצורה מספיק מקיפה.

דב חנין: הנתונים שהביא אדוני השר מלמדים שבאמת הוגשו הרבה תלונות - 129 תלונות - אבל אף אחת מהן בעצם לא הובילה לחקירה ממשית במחלקה לחקירות שוטרים.

דב חנין: תודה.

דניאל פרידמן: דבר אחד שאני מוכן לעשות - אני אבקש במשרדי לבדוק מדגם מסוים של תלונות כדי לראות אם יש להן בסיס, או שמא באמת מי שבדק את התלונות בדק אותן כראוי.

דניאל פרידמן: אני אבקש לעשות בדיקה של הנושא הזה.

דניאל פרידמן: תודה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: שאילתא מס' 693 של חבר הכנסת - איננו.

אחמד טיבי: חבר הכנסת שאל את שר המשפטים ביום כ"ב בכסלו התשס"ז (13 בדצמבר 2006): פורסם, כי לפי דוח מיוחד שנמסר למשרדך, בשנת 2005 הוצאו 192,000 פקודות מאסר ו-42,000 צווי עיכוב יציאה מהארץ, נעצרו בפועל יותר מ-2,000 איש, והיקף התיקים הפתוחים בינואר היה יותר מ-2 מיליונים.

אחמד טיבי: השר היוצא מצוטט בידיעה כמצדיק רוויזיה יסודית בתחום.

אחמד טיבי: רצוני לשאול: 1.

אחמד טיבי: האם הדברים נכונים?

אחמד טיבי: 2.

אחמד טיבי: אם כן – האם תיעשה רוויזיה?

דניאל פרידמן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

דניאל פרידמן: אכן, פורסם דוח שנתי על פעילות לשכות ההוצאה לפועל.

דניאל פרידמן: הדוח נמסר לוועדה החוקה, חוק ומשפט בהתאם לסעיף 87ב לחוק ההוצאה לפועל.

דניאל פרידמן: הנתונים שמופיעים בשאילתא אכן נכונים.

דניאל פרידמן: רק למען הדיוק, יש לציין שבשנת העבודה 2005 נדרשו 192,000 פקודות מאסר, ובפועל בוצעו כ-50%.

דניאל פרידמן: נעצרו כ-2,000 איש, רובם לכמה שעות, עד שיארגנו כסף.

דניאל פרידמן: בכל מקרה ניתן לעצור מקסימום לשבעה ימים, למעט בתיקי מזונות.

דניאל פרידמן: נדרשו כ-42,000 צווי עיכוב יציאה מן הארץ.

דניאל פרידמן: 2.

דניאל פרידמן: לנוכח מציאות של חוסר יעילות ויכולת במערכת ההוצאה לפועל לבצע גבייה כנדרש מחד גיסא, וריבוי תיקים בכל שנה מאידך גיסא, הוכן תזכיר חוק שמטרתו לבצע רפורמה בהוצאה לפועל.

דניאל פרידמן: בתזכיר מוצעים תיקונים שונים לחוק ההוצאה לפועל, הנבחנים זה זמן בהנהלת בתי-המשפט ובמשרד המשפטים.

דניאל פרידמן: תיקונים אלה נועדו להגביר את יעילות התפקוד של מערכת ההוצאה לפועל ולהעלות את אחוזי הגבייה של החובות שנגבים באמצעותה.

דניאל פרידמן: אני מקווה ומאמין שנצליח לקדם את הרפורמה הנדרשת במסגרת ועדת החוקה, חוק ומשפט בתקופה הקרובה.

דניאל פרידמן: חבר הכנסת חיים אמסלם שאל את שר המשפטים ביום כ"ט בכסלו התשס"ז (20 בדצמבר 2006): פורסם, כי נציבת התלונות נגד שופטים ודיינים קבעה כי אין אפשרות לערער על החלטותיה, וכי במקרים רבים תגובות דיינים על החלטות בנוגע לבית-דין רבני הן שטחיות.

דניאל פרידמן: רצוני לשאול: 1.

דניאל פרידמן: מדוע לא ניתן לערער?

דניאל פרידמן: 2.

דניאל פרידמן: כמה תלונות הוגשו נגד דיינים, ומה היתה תגובתם?

דניאל פרידמן: 3.

דניאל פרידמן: כמה תלונות הוגשו נגד שופטים, ומה היתה תגובתם?

דניאל פרידמן: 4.

דניאל פרידמן: האם נשקל למנות רב או דיין לנציב התלונות לדיינים?

דניאל פרידמן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

דניאל פרידמן: לא ניתן לערער על החלטות הנציבה משום שהחוק אינו מקנה זכות ערעור.

דניאל פרידמן: עם זאת, ולפנים משורת הדין, מתקבלות פניות רבות לנציבות לאחר מתן החלטה בתלונות שניתן לראותן כערעור, כהשגה או כבקשה לעיון חוזר.

דניאל פרידמן: בעקבות פניות אלה נבדק מחדש בנציבות עניינו של המתלונן, וכל הפונים מקבלים תשובה.

דניאל פרידמן: 3-2.

דניאל פרידמן: במהלך שנת 2006 הוגשו 335 בקשות כאלה, ועשר מהן הביאו לתיקון ההחלטה.

דניאל פרידמן: חשוב לציין כי אתמול פורסם דוח שנתי ובו מענה רחב יותר על שאלותיך בעניין נתונים.

דניאל פרידמן: אדאג כי לשכתי תעביר אליך העתק.

דניאל פרידמן: חבר הכנסת אלי אפללו שאל את שרת המשפטים ביום כ' בטבת התשס"ז (10 בינואר 2007): פורסם ב"ידיעות אחרונות", כי אזרח ראשון-לציון טוען שנעצר והוכה בידי שוטרים לאחר שלא הזדהה בפני שוטרים בלבוש אזרחי, וכי חקירת נסיבות האירוע הועברה למחלקה לחקירות שוטרים.

דניאל פרידמן: רצוני לשאול: 1.

דניאל פרידמן: האם נבדקו הטענות ונמצאו מוצדקות?

דניאל פרידמן: 2.

דניאל פרידמן: אם כן - מדוע נקטו השוטרים אלימות כלפי האזרח?

דניאל פרידמן: 3.

דניאל פרידמן: כיצד תימנע הישנות מקרים כאלה?

דניאל פרידמן: חבר הכנסת שאל את שרת המשפטים ביום כ"ז בכסלו התשס"ז (17 בינואר 2007): לאחרונה פורסם, כי בלשים בלבוש אזרחי הכו עולה מאתיופיה שסירב להזדהות מכיוון שלא הבין את בקשתם.

דניאל פרידמן: עוד פורסם, כי המחלקה לחקירות שוטרים תבדוק את המקרה.

דניאל פרידמן: רצוני לשאול: 1.

דניאל פרידמן: האם התלונה אכן נבדקה?

דניאל פרידמן: 2.

דניאל פרידמן: אם כן – מה העלתה הבדיקה?

דניאל פרידמן: 3.

דניאל פרידמן: מה הוא הנוהל בעניין יחסם של שוטרים בלבוש אזרחי לאזרחים?

דניאל פרידמן: תשובת שר המשפטים דניאל פרידמן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 2-1.

דניאל פרידמן: החומר הנוגע לאירוע האמור הועבר למחלקה לחקירות שוטרים על-ידי המשטרה, במסגרת נוהל אישור שפיטה.

דניאל פרידמן: נוהל זה עוסק במקרים שבהם מוגשות תלונות הדדיות בדבר שימוש בכוח – הן על-ידי שוטר והן על-ידי אזרח – בנוגע לאותו שלב באירוע.

דניאל פרידמן: על-פי הנוהל, במקרים כגון דא, על התובע המשטרתי לעכב את הגשת כתב האישום בתיק שנפתח כנגד האזרח עד לקבלת החלטת המחלקה לחקירות שוטרים בתיק המקביל כנגד השוטר.

דניאל פרידמן: אשר לאירוע האמור, מהחומר המשטרתי שהועבר למחלקה לחקירות שוטרים עולה, כי השוטרים, שהיו בלבוש אזרחי, ניגשו אל האזרח וביקשו ממנו להזדהות.

דניאל פרידמן: האזרח החל לברוח, וזאת אף שהודיעו לו כי הם שוטרים.

דניאל פרידמן: כשניסו השוטרים להשתלט עליו, הוא השתולל, בעט בהם ונשך אחד מהם.

דניאל פרידמן: עוד עולה מהחומר כי האזרח, שנחשד במעורבות בעבירות סמים, סירב לביצוע חיפוש על גופו.

דניאל פרידמן: האזרח אישר בחקירתו במשטרה כי ניסה לברוח והתנגד לחיפוש.

דניאל פרידמן: נוסף על כך מסר כי אינו זוכר אם בעט בשוטרים או נשך אחד מהם.

דניאל פרידמן: אשר לטענותיו בדבר שימוש בכוח מצד השוטרים, האזרח העלה בחקירתו במשטרה טענה כללית שלפיה השוטרים הרביצו לו, ולא פירט מעבר לכך.

דניאל פרידמן: ממזכר שצורף לחומר המשטרתי עולה כי לא נגרמו לאזרח חבלות.

דניאל פרידמן: כמו כן, השוטרים אישרו, בדוחות הפעולה שרשמו, כי השתמשו בכוח נגד האזרח כדי להשתלט עליו.

דניאל פרידמן: לאור כל האמור, ובשים לב לנסיבות האירוע, אשר חלקן אושרו על-ידי האזרח בחקירתו, טענתו הכללית של האזרח לשימוש בכוח נגדו והעדר חבלות על גופו, הוחלט במחלקה לחקירות שוטרים לגנוז את התיק טרם חקירה מטעמים של חוסר עניין לציבור, ולאשר לתובע המשטרתי להגיש כתב אישום נגד האזרח בגין תקיפת שוטרים.

דניאל פרידמן: חבר הכנסת יצחק וקנין שאל את שר המשפטים ביום כ"ז בטבת התשס"ז (17 בינואר 2007):

דניאל פרידמן: תושב בני-ברק הגיש תלונה במחלקה לחקירות שוטרים, ובה הוא טוען שהוכה בידי שוטרים בהפגנות החרדים.

דניאל פרידמן: נודע לי כי מאז האירוע הוא במצב נפשי ירוד.

דניאל פרידמן: רצוני לשאול: 1.

דניאל פרידמן: האם נבדקה תלונתו?

דניאל פרידמן: 2.

דניאל פרידמן: אם כן – מה העלתה הבדיקה?

דניאל פרידמן: 3.

דניאל פרידמן: האם נחקר השוטר שטיפל במעצרו?

דניאל פרידמן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 3-1.

דניאל פרידמן: ביום 19 בינואר 2007 נפתחה חקירה במחלקה לחקירות שוטרים בעניין תלונות של מר עזריאל לוין בתיק מח"ש 7810/06.

דניאל פרידמן: החקירה בשלבי סיום.

דניאל פרידמן: אדאג כי לשכתי תעדכנך עם סיומה.

דניאל פרידמן: חבר הכנסת אמנון כהן שאל את שר המשפטים ביום ה' בשבט התשס"ז (24 בינואר 2007): זה כמה חודשים אנשי יש"ע, באמצעות ארגון "זכויות אדם ביש"ע" ופרקליטם, מבקשים היתר ממשרד המשפטים ומהמשטרה להציב צלמים שיתעדו את התנהגותם של לובשי מדים במקרה של פינוי מאחזים נוסף.

דניאל פרידמן: לטענתם, פניותיהם לא זכו לתשובה.

דניאל פרידמן: רצוני לשאול: 1.

דניאל פרידמן: האם נכון הדבר?

דניאל פרידמן: 2.

דניאל פרידמן: אם כן - מדוע לא נענתה בקשתם?

דניאל פרידמן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 2-1.

דניאל פרידמן: החלטה בדבר נוכחותם או אי-נוכחותם של גורמים שונים במהלך אירועי פינוי תלויה בנסיבות הזמן והמקום.

דניאל פרידמן: אשר על כן, אין כל מקום למתן אישורים מראש.

דניאל פרידמן: החלטות תתקבלנה בזמן אמת על-ידי הגורם המוסמך.

דניאל פרידמן: חבר הכנסת חנא סוייד שאל את שר המשפטים ביום י"ט בשבט התשס"ז (7 בפברואר 2007): לאחרונה פורסם בעיתונות, כי חברה ישראלית משווקת בקבוקי אלכוהול שבתווית המסחר שלהם מופיעה תמונה של כיפת הסלע.

דניאל פרידמן: הדבר פוגע ברגשות המוסלמים בישראל ובעולם.

דניאל פרידמן: רצוני לשאול: 1.

דניאל פרידמן: האם הדבר עולה בקנה אחד עם החוק המונע שיווק הפוגע בתקנת הציבור או במוסר?

דניאל פרידמן: 2.

דניאל פרידמן: האם יופסק שיווק המוצר הנ"ל?

דניאל פרידמן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

דניאל פרידמן: מהיבט דיני קניין רוחני אין מענה לסוגיה זו באמצעות דיני סימני המסחר או דינים הקרובים אליו.

דניאל פרידמן: דיני סימני מסחר עוסקים ברישום סימנים ובקביעת היקפן של הזכויות הבלעדיות הנובעות מקיום רישומם.

דניאל פרידמן: דיני סימני מסחר אינם עוסקים בסימנים לא רשומים, אלא אם כן סימן כזה מפר זכות של סימן רשום.

דניאל פרידמן: מטרת הוראות סעיף 11(5) היא למנוע רישום של סימן מסחר הכולל דמויות או מלים הפוגעות או העלולות לפגוע בתקנת הציבור או במוסר, אך אינו מתייחס לשימוש בסימן כזה.

דניאל פרידמן: באופן כללי תכלית דיני סימני המסחר היא למנוע מעוסק אחד להשתמש בסימן הרשום על שם עוסק אחר, ולא מעבר לזה.

דניאל פרידמן: כמו כן, נאמר לי על-ידי מנהלת מחלקת סימני המסחר ברשות הפטנטים, כי לא קיים סימן רשום ביחס למשקה חריף אשר בו מופיעה תמונה של כיפת הסלע.

דניאל פרידמן: 2.

דניאל פרידמן: אמליץ לך לפנות אל משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה כדי לנסות למצוא פתרון לבעיה.

דניאל פרידמן: חבר הכנסת ניסן סלומינסקי שאל את שר המשפטים ביום כ"ו בשבט התשס"ז (14 בפברואר 2007): נודע לי, כי בישיבת הממשלה ב-14 בינואר 2007 הוחלט על הקמת צוות שרים מיוחד לאכיפת החוק ביהודה ושומרון.

דניאל פרידמן: רצוני לשאול: 1.

דניאל פרידמן: כיצד מתיישב הדבר עם האיסור שהטיל בית-המשפט העליון על אכיפה סלקטיבית?

דניאל פרידמן: 2.

דניאל פרידמן: האם הצוות יפקח על אכיפת החוק הן על ערבים הן על יהודים ביהודה ושומרון?

דניאל פרידמן: 3.

דניאל פרידמן: האם הוצגו בפני הצוות נתונים המעידים על חוסר אכיפת החוק על יהודי יהודה ושומרון?

דניאל פרידמן: 4.

דניאל פרידמן: אם כן – מה הם הנתונים, והאם הם הושוו לנתונים על אכיפת החוק על ערביי יהודה ושומרון?

דניאל פרידמן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

דניאל פרידמן: הקמת הצוות אינה מהווה אכיפה סלקטיבית כלל.

דניאל פרידמן: אוסיף כי עצם הקמתו של צוות שרים לעניין אכיפת החוק ביהודה ושומרון אינו מעיד, כטענתך, על אכיפת יתר ואפליה כלפי תושבי איו"ש.

דניאל פרידמן: כידוע, החוק הישראלי לא הוחל ביהודה ושומרון, ולפיכך דין יהודה ושומרון אינו כדין מדינת ישראל, ולכן גם למערכת אכיפת החוק הפועלת באזורים אלה יש מאפיינים המצדיקים טיפול ייחודי.

דניאל פרידמן: זאת ועוד, אחת מוועדות השרים הקבועות היא ועדת שרים לענייני חקיקה ואכיפת חוק, ועניינה הוא, בין היתר, אכיפת החוק בתחומי מדינת ישראל.

דניאל פרידמן: 2.

דניאל פרידמן: יש לפנות אל שר הביטחון, העומד בראש הצוות.

דניאל פרידמן: 3.

דניאל פרידמן: הצוות קיים עד כה רק ישיבה אחת, ובה הוצגו נתונים מסוימים בנושא אכיפת החוק על ישראלים בשטחים.

דניאל פרידמן: 4.

דניאל פרידמן: יש לפנות אל שר הביטחון, העומד בראש הצוות.

דניאל פרידמן: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה שאל את שר המשפטים ביום כ"ו בשבט התשס"ז (14 בפברואר 2007): המכללה האקדמית הערבית בחיפה מנוהלת על-ידי עמותה רשומה.

דניאל פרידמן: בתקופה האחרונה הוגשו תלונות ודוחות חקירה של משרד החינוך בגין אי-סדרים בניהול העמותה.

דניאל פרידמן: רצוני לשאול: האם פתח רשם העמותות בחקירה?

דניאל פרידמן: אילו צעדים ינקוט הרשם כדי להבטיח ניהול תקין?

דניאל פרידמן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

דניאל פרידמן: בעקבות תלונות שונות על התנהלות העמותה, מונה רואה חשבון לבצע ביקורת עומק בעמותה כבר בשנת 2005.

דניאל פרידמן: הביקורת בוצעה מטעם משרד החינוך - המעביר תקציבים משמעותיים לעמותה - בליווי רשם העמותות.

דניאל פרידמן: 2.

דניאל פרידמן: בביקורת התגלו ממצאים חמורים, ובעקבות זאת הוחלט במשרד החינוך בשנת 2006 למנות חשב מלווה.

דניאל פרידמן: ואכן, ב-18 ביולי 2006 נחתמה תוכנית הבראה על-ידי העמותה, ובמסגרתה מונה חשב מלווה.

דניאל פרידמן: רשם העמותות סירב לתת לעמותה אישור ניהול תקין לשנת 2006 לנוכח הממצאים.

דניאל פרידמן: העמותה לא קיבלה אישור ניהול תקין כבר משנת 2002 עקב אי-עמידתה בדרישות החוק.

דניאל פרידמן: נציגי רשם העמותות עומדים בקשר עם החשב המלווה לקבלת דיווחים, וכן עם הגורמים שהגישו תלונות על התנהלות העמותה, ומעדכנים אותם בדבר הפעולות המבוצעות בה.

דניאל פרידמן: בחודש אוקטובר 2006 נערכה פנייה מטעם רשם העמותות אל חשב משרד החינוך בבקשה לקבל דוח עדכני של החשב המלווה כדי לשקול הפעלת סמכויות נוספות של הרשם, וזאת בעקבות דיווחים על אי-שיתוף פעולה של העמותה במסגרת התוכנית.

דניאל פרידמן: ב-5 בדצמבר 2006 התקבל אצל רשם העמותות דוח ביניים מהחשב, אשר הצביע על בעיות בהתקדמות תוכנית ההבראה ועל התנהלות בלתי תקינה של העמותה.

דניאל פרידמן: בעקבות זאת נשלח לעמותה ב-27 בדצמבר 2006 מכתב התראה לפני פירוק מטעם רשם העמותות.

דניאל פרידמן: בפברואר 2007 העביר החשב המלווה דוח מעקב ובו המליץ לאפשר לעמותה להמשיך לפעול בפיקוח.

דניאל פרידמן: לפיכך, הוחלט כי בשלב זה אין מקום להגיש בקשה לפירוק העמותה, ויש להמשיך בתוכנית ההבראה.

דניאל פרידמן: בכוונת רשם העמותות להמשיך ולעקוב אחר יישום תוכנית ההבראה, והוא ישקול את הפעלת סמכויותיו בהתאם להתנהלות העמותה בהמשך.

דניאל פרידמן: חברת הכנסת אורית נוקד שאלה את שר המשפטים ביום ג' באדר התשס"ז (21 בפברואר 2007):

דניאל פרידמן: נודע לי כי משרדך אסר לתקצב עמותות להנצחת זכרם של ראשי ממשלות, מכיוון שלא כוננה מועצת ההנצחה לראשי ממשלות ולנשיאים.

דניאל פרידמן: החלטה זו פוגעת בעמותות קיימות שתוקצבו עד כה על-ידי משרד ראש הממשלה.

דניאל פרידמן: רצוני לשאול: 1.

דניאל פרידמן: האם נכון הדבר?

דניאל פרידמן: 2.

דניאל פרידמן: מדוע לא קמה עד כה מועצת ההנצחה?

דניאל פרידמן: 3.

דניאל פרידמן: האם יוצע למרכזי ההנצחה הקיימים פתרון זמני עד להקמת המועצה, ואם לא – מדוע?

דניאל פרידמן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

דניאל פרידמן: על-פי סעיף 4 לחוק הנצחת זכרם של נשיאי ישראל וראשי ממשלותיה, התשמ"ו-1986, מותנית תמיכת הממשלה בפעולות הנצחה המתבצעות על-ידי גופים ציבוריים באישור שיינתן על-ידה לתוכנית הנצחה שתוצע על-ידי המועצה לעניין הנצחת זכרם של מי שנשאו את משרת או ראש הממשלה.

דניאל פרידמן: לפיכך, קובע סעיף 4(ב) למבחני התמיכה שהתפרסמו בעניין, י"פ התשס"ג, 396, כי פרויקט הנצחה טעון אישור המועצה.

דניאל פרידמן: בהתחשב באמור לעיל, לא ניתן היה להעביר כספי תמיכה לשנת הכספים 2006 לביצוע פרויקטים להנצחת זכרם של נשיאי המדינה וראשי הממשלה שהלכו לעולמם, ככל שתוכננו להתבצע על-ידי מוסדות ציבור.

דניאל פרידמן: זאת, כיוון שבמהלך 2006 הממשלה לא מינתה את המועצה כנדרש בדין.

דניאל פרידמן: 2.

דניאל פרידמן: כדי לברר מדוע לא מונתה המועצה, אמליץ לך לפנות אל לשכת ראש הממשלה, הממונה על תחום זה.

דניאל פרידמן: 3.

דניאל פרידמן: מייד עם מינוי המועצה כדין, היא תוכל לבחון פרויקטים מוצעים להנצחה ולאשרם.

דניאל פרידמן: יצוין בהקשר זה כי מתוך רצון למנוע ככל שניתן פגיעה בגופים שכבר פעלו בשנת 2006, סוכם בין משרד ראש הממשלה, משרד המשפטים וחשבות משרד ראש הממשלה, כי הכספים שהוקצו מתקציב המדינה לשנת 2006 יירשמו כעודפים מחויבים, כדי שניתן יהיה לאשר את תוכניות ההנצחה שבוצעו בשנת 2006, ולוּ בדיעבד, ובכך תמומש מטרת החוק שעניינה השתתפות מתקציב המדינה בעלויות ההנצחה.

אחמד טיבי: אני מודה לך, אדוני.

אחמד טיבי: תודה רבה.

דניאל פרידמן: תודה רבה.

אחמד טיבי: תם סדר-היום.

אחמד טיבי: הישיבה הבאה תתקיים מחר, יום רביעי, ב' בניסן התשס"ז, 21 במרס, בשעה 11:00.

אחמד טיבי: ישיבה זו נעולה.