ישיבת מליאה, כנסת 17, פרוטוקול מספר הישיבה המאה-ושתים-עשרה של הכנסת השבע-עשרה, 2007-03-21 00:00

מגלי והבה: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת היום, יום רביעי, ב' בניסן התשס"ז, 21 במרס 2007.

מגלי והבה: אדוני השר, חברי חברי הכנסת, לא יכול להיות שאנחנו, שצריכים להיות דוגמה ומופת לעמידה בזמנים, לא מקפידים על כך.

מגלי והבה: לא ייתכן שחלק מחברי הכנסת שיש להם שאילתות בסדר-יום, לא יסתכלו על סדר-היום שלהם ולא יגיעו בזמן לפתיחת הישיבה.

מגלי והבה: לכן אני ממשיך בסדר-היום.

מגלי והבה: מי שלא נמצא כאן - אף שאנחנו ערב הפגרה – לא נדון בשאילתא שלו.

מגלי והבה: אדוני המזכיר, אני מבקש להודיע להם שהשאילתא שלהם לא תידון.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו פותחים בשאילתות בעל-פה.

מגלי והבה: השר יעקב אדרי ישיב על שאילתא בעל-פה מס' 123 של חבר הכנסת אליהו גבאי.

מגלי והבה: חבר הכנסת גבאי, בבקשה.

אליהו גבאי: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, חברי חברי הכנסת, פורסם כי לפני כמה ימים נמצא שגריר ישראל באחת ממדינות אמריקה הלטינית כשהוא מתנהג באופן בלתי הולם – אני לא רוצה לתאר את התיאור האיום והנורא באיזה מצב הוא היה.

אליהו גבאי: רצוני לשאול את כבוד השר: 1.

אליהו גבאי: האם נכון הדבר?

אליהו גבאי: 2.

אליהו גבאי: אם כן – מה הם הקריטריונים לבחירת שגרירים והאם הם ישונו בעקבות אירוע זה?

אליהו גבאי: 3.

אליהו גבאי: כיצד תימנע הישנות מקרים כאלו?

אליהו גבאי: לא מזמן שאלתי את שרת החוץ גם על מעשה של שגריר ישראל באחת ממדינות מזרח-אירופה.

אליהו גבאי: פורסם אז שהוא ביקש להישאר, גם כן דברים איומים ונוראים.

אליהו גבאי: כלומר, יש פה כשל מתמיד בבחירת שגרירים.

מגלי והבה: חבר הכנסת גבאי, בשאילתא בעל-פה מקובל לקרוא את השאלה כלשונה ולאחר מכן יש אפשרות לשאלה נוספת.

מגלי והבה: עוד מעט אתה כבר שנה בכנסת.

יעקב אדרי: אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת גבאי, קודם כול, קשה לכולנו.

יעקב אדרי: המקרה קשה, ואני חושב ששרת החוץ נהגה נכון בזה שהיא החזירה אותו לארץ.

יעקב אדרי: עם זאת, מדובר בנושא רגיש, מאוד בעייתי, שקשור גם לצנעת הפרט, אבל גם קשור לשאלה איך מתנהג שגריר בחוץ-לארץ.

יעקב אדרי: שרת החוץ מינתה ועדה שבודקת ביסודיות את העניין.

יעקב אדרי: כאשר יהיו מסקנות, שרת החוץ תדע לפעול בצורה הכי ברורה ומסודרת.

יעקב אדרי: בל נשכח שהשגרירים לא נתקבלו בימים האחרונים.

יעקב אדרי: הם עוברים תהליך ארוך, וכולנו יודעים איזה מיון יש במשרד החוץ.

יעקב אדרי: אבל מה לעשות, כולנו בני-אדם וקורים גם מקרים חריגים וקשים.

יעקב אדרי: כבר הדגשתי שכל השגרירים וכל עובדי משרד החוץ עוברים בדיקות קפדניות, כך גם השגריר הזה, כולל מבדק פסיכולוגי וכו'.

יעקב אדרי: מובן שהמשרד עשה ועושה גם היום מאמצים רבים שמקרים כאלה לא יקרו.

יעקב אדרי: בגוף גדול, כמו בגופים אחרים, עשוי להיות חריג, ואנחנו מצטערים על כך.

יעקב אדרי: חשוב להדגיש כי מייד עם היוודע הפרטים בדבר התנהגות השגריר להנהלת המשרד, הוחלט להחזירו מייד לישראל – וזה נעשה – ולהודיעו על הפסקת כהונתו כנציג ישראל באל-סלבדור.

יעקב אדרי: משרד החוץ מינה לשגריר ממלא-מקום זמני, עובד ותיק של המשרד, אשר עד לא מזמן כיהן ברשות אחרת, מכובדת.

יעקב אדרי: רבותי, שרת החוץ פעלה מהר, ברור וכמתחייב במקרה רגיש ועדין זה.

יעקב אדרי: אני מקווה שתשובתי מאוד ברורה.

מגלי והבה: תודה לשר יעקב אדרי.

מגלי והבה: שאלה נוספת לחבר הכנסת גבאי.

אליהו גבאי: אדוני השר, יכול להיות שהמבדקים שעושה משרד החוץ לצוערים שהולכים לייצג את ישראל הם לבדיקת השכלתם, התמחותם, אבל לפי מה שאני חש, וזו גם התחושה של חברים רבים אחרים, הצד הערכי, המוסרי, או ההתייחסות לחזון הציוני – כמו השגריר בצרפת שהשתתף בכינוסים שמאלניים נגד המדינה.

אליהו גבאי: המקרה הזה, שוב בנושא מסורת ישראל, מורשת ישראל – אני שומע שהשגרירים לא מייצגים את התרבות של עם ישראל בצורה הולמת, והבדיקות של משרד החוץ כנראה עוסקות רק ברמתם האינטלקטואלית ולא בצד המוסרי, הערכי והרוחני של עם ישראל.

יעקב אדרי: חבר הכנסת גבאי, אני מציע שתבדוק מה עוברים צוערי משרד החוץ לפני שהם מקבלים את האישור שהם עברו את כל ההכשרה.

יעקב אדרי: הם עוברים תהליך ארוך מאוד, לא פשוט, שכולל את כל הנושאים שאתה מעלה ונושאים אחרים.

יעקב אדרי: הם עוברים הכשרה מאוד מאוד יסודית.

יעקב אדרי: לצערנו הרב, מקרים כאלה קורים, ואני חושב ששרת החוץ טיפלה בזה בצורה הטובה ביותר, בצורה ברורה, נחושה.

יעקב אדרי: הנושא כולו נבדק ומובן שיוסקו מסקנות בהמשך.

יעקב אדרי: תודה.

מגלי והבה: תודה לשר יעקב אדרי.

מגלי והבה: חברי הכנסת, כיוון שהשאילתא של חברת הכנסת לנדבר נוגעת לנושא רווחה ולנזקקים למצרכים לקראת חג הפסח, לפנים משורת הדין, אף שאני מתרה ואומר שיש זמן קבוע לשאילתא - אני יודע שלא התבטלת, אלא היית בוועדת הכנסת בישיבה לבחירת יושב-ראש חדש, ולכן לפנים משורת הדין אני אאפשר לך לשאול את השאילתא, אף שהיתה החלטה לבטל לך את השאילתא.

מגלי והבה: להבא גברתי תקפיד להגיע בזמן.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: השר יעקב אדרי, תמשיך ותענה על השאילתא של חברת הכנסת לנדבר.

סופה לנדבר: אדוני היושב-ראש, אני אסירת תודה לך.

סופה לנדבר: בדרך כלל אני מקפידה על הזמן.

סופה לנדבר: בעיתון "ידיעות אחרונות" מיום 12 במרס 2007 פורסם, כי משרד הרווחה אישר מתן 3 שקלים לאדם לעמותות שנותנות מזון לחג הפסח לנזקקים.

סופה לנדבר: רצוני לשאול: 1.

סופה לנדבר: האם לא היה עדיף שלא לתת בכלל את הכסף?

סופה לנדבר: 2.

סופה לנדבר: מה אפשר לקנות ב-3 שקלים?

סופה לנדבר: דרך אגב, ניסיתי לקנות משהו ב-3 שקלים.

סופה לנדבר: עברתי את הסכום למרות שקניתי רק פטרוזיליה ואשל; זה עלה 4.5 שקלים.

סופה לנדבר: תודה רבה לך, אדוני השר.

מגלי והבה: תודה לחברת הכנסת לנדבר.

מגלי והבה: אדוני השר, בבקשה.

יעקב אדרי: על-פי בקשתו של היושב-ראש אני אענה לך על השאילתא, כי הייתי פה וחיכיתי לך כבר מ-11:00.

יעקב אדרי: אשר לעמותות וחלוקת קמחא דפסחא – כך קוראים לזה – במקרה אני מעורב בעניין הזה ועשיתי מאמץ גדול, לרבות אתמול, מול לשכת ראש הממשלה, להכפיל את הסכום.

יעקב אדרי: הבטיחו לי שייענו לבקשתי, כי הסכום כפי שציינת הוא אכן זעום מאוד.

יעקב אדרי: אתמול, בפעם השלישית או הרביעית, דיברתי עם מנכ"ל משרד הרווחה - - -

מגלי והבה: אדוני, אני יכול להעיד עד כמה אתה רגיש לנושא.

מגלי והבה: המבצעים שאתה עושה כל שנה, אם בבאר-שבע או במקומות אחרים שזקוקים לזה - אני מודה לך על כך.

יעקב אדרי: תודה ליושב-ראש.

יעקב אדרי: אני מקווה שבכל זאת יוכפל הסכום.

יעקב אדרי: גם כך צריך לעבור ביורוקרטיה רבה.

יעקב אדרי: אתמול אמר לי מישהו שמחלק: יעקב, תעזוב אותי, אני לא רוצה את התקציב של משרד הרווחה, אני אשיג אותו במקום אחר.

יעקב אדרי: בכל מקרה, אני מקווה שיכפילו את הסכום ואני אעדכן אותך בעניין.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: שאלה נוספת לחברת הכנסת לנדבר, בבקשה.

סופה לנדבר: אין לי שאלה נוספת, אני רוצה רק לומר לך תודה.

סופה לנדבר: אתה באמת צודק בזה שהקריטריונים צריכים להשתנות, משום שהם כל כך קשים וכל העמותות מתקשות לגשת ולקבל את הכספים.

סופה לנדבר: תודה על ההבנה.

סופה לנדבר: אני מאמינה שנפעל יחד כדי לשנות את הקריטריונים ולעשות הכול למען אותם נזקקים.

סופה לנדבר: תודה רבה.

מגלי והבה: תודה לחברת הכנסת לנדבר.

מגלי והבה: שאלה נוספת לחבר הכנסת יעקב כהן.

יעקב אדרי: חבר הכנסת יעקב כהן היה אתי אתמול בחלוקת קמחא דפסחא באיזה יישוב.

יעקב כהן: כבוד השר, כבוד היושב-ראש, אני חושב שבעיתוי הזה זה לעג לרש.

יעקב כהן: ב-3 שקלים אי-אפשר לקנות אפילו מרור.

יעקב כהן: אפשר רק לומר שיהיה להם מרור, ומרור יש להם הרבה כל השנה.

יעקב כהן: אומרים שאחד אמר:

יעקב כהן: חצי מצווה של פסח כבר עשיתי.

יעקב כהן: את החמץ, שבין כך אין לי, ביערתי, אבל מצה לא הצלחתי לרכוש.

יעקב כהן: כבוד השר ראה אתמול איך מחלקים מצות במיליונים בנקודה אחת.

יעקב כהן: אני חושב שזו בושה למדינה.

יעקב כהן: ביום כזה, לפני חג הפסח, מה שעומד בראש מעייניהם הוא להדיח את יושב-ראש ועדת הכספים.

יעקב כהן: ראיתי שכולם רצים לוועדת הכספים - -

יעקב אדרי: זה חלק מהמרור, חבר הכנסת כהן.

יעקב כהן: - - לתומי חשבתי שכולם רצים לשם למצוא קמחא דפסחא, אולי למצוא את החמץ שנמצא בחקירות, אולי למצוא את השביתה.

יעקב כהן: לא מוצאים שום דבר.

יעקב כהן: מה שחיפשו עכשיו, לפני חג הפסח, זה להדיח את יושב-ראש ועדת הכספים, שהוא מסמל את העבודה נגד המלחמה בעניים.

יעקב כהן: אני שואל את השר: מה חושבת הממשלה לעשות?

יעקב כהן: יש 1.66 מיליון איש שאין להם כסף לחוג את חג הפסח.

יעקב כהן: האם רוצים לצחוק מהם ונותנים 3 מיליוני שקלים?

יעקב כהן: תודה.

יעקב אדרי: חבר הכנסת יעקב כהן, סיפרתי קודם שפניתי ללשכת ראש הממשלה וביקשתי להכפיל את התקציב למשרד הרווחה שקשור לחלוקה לעמותות לקראת הפסח.

יעקב אדרי: הובטח לי שזה ייעשה.

יעקב אדרי: אתמול בדקתי עם מנכ"ל משרד הרווחה, וזה עדיין לא נעשה.

יעקב אדרי: אני לא אעזוב אותם.

יעקב אדרי: היום פרצה שביתה, אני מקווה שאת העניין הטכני הזה יסיימו, כי שנינו ראינו אתמול את התור הארוך לחבילות הקטנות האלה.

יעקב אדרי: ראינו אתמול, חבר הכנסת יעקב כהן ואנוכי ועוד כמה מחברי הכנסת, איך אנשים עומדים בתור שעות כדי לקבל חבילות.

יעקב אדרי: המצוקה קשה, ויחד נעשה הכול כדי להכפיל את הסכום הזה לפחות, כדי שאנשים יוכלו לחוג את חג הפסח בצורה סבירה.

רן כהן: אדוני השר, מי יחליט על זה?

רן כהן: יש מישהו שיחליט על זה?

יעקב אדרי: על מה?

רן כהן: על ההגדלה.

יעקב אדרי: כבר החליטו, רק שעוד לא ביצעו.

יעקב אדרי: הם נענו לבקשה שלי ואמרו שיכפילו את הסכום.

יעקב אדרי: אתמול זה עוד לא נכנס למשרד הרווחה.

יעקב אדרי: אני לא עוזב את זה.

רן כהן: עכשיו זה עולה 6 שקלים?

יעקב אדרי: כן.

מגלי והבה: תודה לשר יעקב אדרי.

מגלי והבה: חבר הכנסת כהן, לא יכול להיות – היתה לך שאלה נוספת, מעבר לזמן, ואתה עושה לנו הרצאה על הבוקר.

מגלי והבה: שמענו – קיבלת תשובה.

יעקב כהן: הטפסים עולים 7 שקלים.

מגלי והבה: אתה לא יכול להפריע לנו פה.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: שאילתא לשרת החינוך.

מגלי והבה: אני לא רואה את שרת החינוך.

יעקב אדרי: על מה זה?

מגלי והבה: לא תענה במקומה.

מגלי והבה: רציתי לציין את העובדה שיש לנו שרת חינוך – אני לא יודע באיזו מלה להגדיר אותה; אולי היושב-ראש הקודם ישכיל אותי באיזה ביטוי.

מגלי והבה: חבר הכנסת רובי ריבלין, אני רוצה שתשכיל אותנו – זאת לא הפעם הראשונה ששרת החינוך קובעת את הזמן, ומודיעה למזכירות שהיא מתייצבת, ואחר כך מודיעים בדקה התשעים שהיא תשיב בזמן אחר, כאילו היא מנהלת איזה עסק פרטי עם חבר הכנסת טיבי במקום לפעול לפי התקנון.

מגלי והבה: שלחנו מכתב חריף.

אחמד טיבי: אני פה.

מגלי והבה: אתה פה ואתה בסדר גמור.

מגלי והבה: זאת לא הפעם הראשונה שהשרה לא מתייצבת ולא רוצה לענות על נושאי המשרד שלה.

מגלי והבה: אני כמובן לא ממנה שרים ולא מפטר שרים.

משה שרוני: אדוני היושב-ראש, היא משתתפת בפגישה.

ראובן ריבלין: שאלת שאלה, אני אתן תשובה.

ראובן ריבלין: למשל, הממשלה רוצה היום למנות שרים; אם אדוני רוצה להעלות את הנושא, שיתלונן אצל מזכיר הממשלה.

מגלי והבה: נעשה ישיבה מיוחדת בנשיאות רק כדי לדון בשרה הזאת.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

מגלי והבה: השר מאיר שטרית, יש לנו בקשה מיוחדת – להקדים את הצעת החוק של חבר הכנסת רן כהן.

מגלי והבה: היא בכל זאת ההצעה היחידה.

רן כהן: תמשיך בסדר-היום הרגיל.

רן כהן: [מס' מ/281; "דברי הכנסת", חוב' י"ח, עמ' 6978; נספחות.

רן כהן: ]

מגלי והבה: ממשיכים בסדר-היום הרגיל.

מגלי והבה: אם כך, חברי הכנסת, אנחנו בהצעת חוק לעידוד בניית דירות להשכרה, התשס"ז–2007, של חבר הכנסת ארדן וחברי כנסת אחרים - קריאה שנייה וקריאה שלישית.

מגלי והבה: אני מזמין את חבר הכנסת ארדן לנמק.

מגלי והבה: ישיב לו כמובן השר מאיר שטרית.

גלעד ארדן: רק תיקון – הצעת החוק היא ממשלתית, של השר שטרית.

גלעד ארדן: אני מציג אותה כממלא-מקום יושב-ראש ועדת הכלכלה היום, במקום חבר הכנסת כחלון.

מגלי והבה: תודה על התיקון ועל הצניעות.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להציג לפניכם את הצעת החוק לעידוד בניית דירות להשכרה, התשס"ז–2007, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

גלעד ארדן: מלאי הדירות להשכרה למגורים לתקופות ארוכות במדינת ישראל אינו עונה על הצרכים.

גלעד ארדן: הגדלת מלאי הדירות המיועדות להשכרה ארוכת טווח תהיה פתרון דיור משמעותי לקבוצות אוכלוסייה שונות.

גלעד ארדן: הצעת החוק נועדה לעודד את המגזר הפרטי להשקיע השקעות ניכרות בבנייה להשכרה בדרך של הטבות מס, והכוונה, כפי שהשר שטרית הצהיר לפנינו, היא שבעקבות החוק המוצע ייבנו כ-10,000 דירות להשכרה.

גלעד ארדן: לפי החוק המוצע יהיה כדאי ליזמי בנייה להשקיע ולבנות בניינים להשכרה, משום שהם ייהנו מהטבות מס, והדיירים השוכרים ודאי ייהנו, משום שיהיו הרבה יותר דירות להשכרה, שכר הדירה ירד והם לא ייאלצו לחפש מדי שנה דירה חדשה.

גלעד ארדן: הצעה זו זכתה לקדימות מיוחדת בטיפול ועדת הכלכלה בשל חשיבותה ובשל הפוטנציאל הגלום בה להביא למהפכה בשוק הדירות למגורים להשכרה בארץ.

גלעד ארדן: כדי לעודד יזמים להקים בניינים המיועדים, כל-כולם, להשכרה למגורים כאמור, אשר ישמשו למטרה זו במשך תקופה ארוכה, של 25 שנים לפחות, נקבע בהצעת החוק כי חברה בעלת בניין להשכרה שתעמוד בתנאים המפורטים בהצעה תיהנה מהטבות מס – פחת מואץ ופטור ממס שבח.

גלעד ארדן: אשר להטבת המס באמצעות פחת, מוצע כי שיעור הפחת שיותר לחברה בעלת בניין להשכרה בעד בניין להשכרה יהיה 20%, או שיעור נמוך יותר, אם החברה בחרה בכך בחירה חד-פעמית שאין לחזור ממנה.

גלעד ארדן: ככלל, מתן ההטבות לפי החוק המוצע, ובכלל זה שיעור הפחת, מותנה בהשכרת 70% לפחות מהדירות בבניין בידי החברה במשך עשר שנים רצופות לפחות ובקיום שאר התנאים הקבועים בהגדרת "בניין להשכרה" שבחוק.

גלעד ארדן: הפרת אחד מתנאים אלה על-ידי החברה תביא לתשלומי מס שנקבעו בחוק המוצע.

גלעד ארדן: כן נקבע בהצעת החוק, כי פחת שנוכה וגרם להפסד בידי החברה, יראו אותו כהפסד עסקי בידיה או כהפסד מהשכרת הבניין, לפי בחירת החברה.

גלעד ארדן: אשר להטבת מס באמצעות פטור ממס שבח, מוצע לפטור חברה בעלת בניין להשכרה מתשלום מס שבח על החלק הריאלי שנצבר מהמועד הקובע לפי החוק המוצע, אם מתקיימים תנאים מצטברים הקבועים בו, ובהם התנאי כי הבניין להשכרה ימשיך לשמש להשכרה גם בידי החברה הרוכשת, כך שתקופת ההשכרה הכוללת בידיה ובידי החברה המוכרת תהיה 25 שנים רצופות.

גלעד ארדן: במקרה שהבניין לא ישמש להשכרה בידי החברה הרוכשת במשך כל התקופה הנוספת שהיא התחייבה לה, תהא חברה זו חייבת בתשלום מס השבח שהחברה המוכרת היתה פטורה ממנו, ומתשלום זה יופחת סכום שייקבע לפי הנוסחה שבחוק.

גלעד ארדן: אני רוצה להדגיש, חברי, שכל הפירוט הזה נועד לבטא את רצון הכנסת ואת רצון ועדת הכלכלה שהחברות לא יעקפו את החוק וירוויחו הטבות מס, אלא שנוכל לוודא שהבניין שנבנה אומנם ישמש אך ורק להשכרה.

גלעד ארדן: כפי שהסברתי, בהצעת החוק מוגדר מהו בניין להשכרה שהחוק המוצע יחול עליו, ונקבע בה, בין השאר, כי עליו להיות בניין שיש בו לפחות 16 דירות, בארבע קומות, שהשטח העיקרי הממוצע שלהן אינו גדול מ-100 מ"ר, וכן ש-70% לפחות מכלל הדירות בבניין מושכרות למגורים, ובשאר הדירות לא נעשה שימוש שאינו השכרה.

גלעד ארדן: בהצעת החוק מוגדר גם על איזו חברה בעלת בניין להשכרה יחול החוק המוצע.

גלעד ארדן: חשוב לציין כי במצב החוקי היום קיימות הטבות מס שונות שעשויות היו לחול על הכנסה או על הוצאה הנובעת מבניין להשכרה.

גלעד ארדן: כדי למנוע כפל הטבות או אי-בהירות בדבר היחס שבין מסלולי ההטבה השונים, מוצע לקבוע כי במקרה שחברה בעלת בניין להשכרה בחרה בהטבה לפי החוק המוצע, לא יחולו על כל הכנסה או הוצאה הנובעת מהבניין להשכרה מסלולי התמריצים הקיימים כבר כיום, או כפי שנהוג לראות את זה – שלא יהיה "מבצע על מבצע", אלא היזם יבחר אם הוא רוצה בהטבות הקיימות כיום או בהטבות המס שהצעת החוק המונחת לפניכם קובעת.

גלעד ארדן: לאור היקף ההטבות הניתנות מכוח החוק המוצע יש חשיבות לבדיקה שהתנאים המפורטים בחוק אומנם מתקיימים, וכאמצעי להבטחת מטרה זו מוצע להתנות את מתן ההטבה ברישום הערת אזהרה בפנקס המקרקעין, ואם זכויות החברה אינן רשומות בפנקסי המקרקעין, להתנות את מתן ההטבה בהודעה למינהל מקרקעי ישראל.

גלעד ארדן: סעיף חשוב נוסף בהצעת החוק עניינו חובתה של חברה בעלת בניין להשכרה לתחזק את הרכוש המשותף בבניין להשכרה באופן תקין, כדי שלא נראה בניינים מוזנחים.

גלעד ארדן: בדיוני הוועדה הוחלט לתקן את הצעת החוק ולהסמיך את שר הבינוי והשיכון להתקין תקנות בכמה נושאים מהותיים.

גלעד ארדן: כך הוסמך השר לקבוע כי באזורים מסוימים ייכללו בהגדרת "בניין להשכרה" גם בניינים שהשטח הממוצע של הדירות בהם גדול מ-100 מ"ר, וזאת כדי לאפשר את החלת החוק גם על בניינים להשכרה המיועדים למשפחות ברוכות ילדים.

גלעד ארדן: השר הוסמך גם לקבוע את שכר הדירה המרבי שחברה בעלת בניין להשכרה תהיה רשאית לדרוש מדייר, והשר יפעיל סמכות זו אם יתברר לו כי חברה כאמור, הנהנית מהטבות שהמדינה מעניקה, מנסה להפיק רווחים בלתי סבירים על חשבון הדיירים.

גלעד ארדן: עוד הוסמך השר לקבוע הוראות בדבר סכום הפיצויים המוסכמים שחברה בעלת בניין להשכרה תהיה חייבת לכלול בחוזה השכירות בינה ובין הדייר אם תפר את חובתה בכל הקשור לתחזוקה הנאותה של הרכוש המשותף בבניין, וגם זה כדי שלא נראה בניינים מוזנחים.

גלעד ארדן: ההוראה בדבר חובת התחזוקה, עם הסמכות לקבוע את סכום הפיצויים המוסכמים במקרה של הפרת חובה זו, תבטיח, כפי שהסברתי, שבניינים אלה יהיו מוקד משיכה לכל שכבות האוכלוסייה וימנעו את הפיכתם לסלאמס, כפי שהציבור מגדיר זאת.

גלעד ארדן: כמו כן הוחלט בוועדה כי שר הבינוי והשיכון, בהסכמת שר האוצר, יהיה רשאי להתקין תקנות בדבר סיוע המדינה במימון שכר הדירה לזכאים מסוגים שונים, בשיעור ובאופן שייקבעו, לאחר שהשר הצהיר בוועדה כי בכוונתו לגבש תוכנית בדבר מתן שוברים, ואוצ'רס, לזכאים לסיוע בדיור לפי נוהלי המשרד, כך שזכאי לא ישלם שכר-דירה גבוה משיעור מסוים מהכנסותיו, והשתתפות המדינה בשכר הדירה שלו תועבר ישירות למשכירים.

גלעד ארדן: חברי חברי הכנסת, חברי הכנסת חנא סוייד ורן כהן הגישו הסתייגויות להצעת החוק.

גלעד ארדן: כמותם גם אני הייתי שמח להחיל את החוק המוצע על קבוצות אוכלוסייה רחבות ככל האפשר; גם על חלק גדול יותר מהגרים בדיור הציבורי – כפי שחבר הכנסת רן כהן מבקש, וגם על קבוצות אוכלוסייה שתרבות הדיור שלהן מביאה למגורים בבתים עם מספר קטן יותר של יחידות דיור, כפי שחבר הכנסת חנא סוייד מבקש.

גלעד ארדן: אולם הוועדה קיבלה את עמדת השר, כי ראוי בשלב זה להיצמד לעקרונות שגיבשה הממשלה אשר לאופי הבניינים להשכרה שלגביהם יינתנו תמריצי המיסוי, ולא לסכן את החוק כולו.

גלעד ארדן: נקווה שבעתיד נזכה להיות שותפים להרחבות כגון אלה שהציעו חברי הכנסת רן כהן וחבר הכנסת חנא סוייד.

גלעד ארדן: כאמור, הצעת החוק המונחת לפניכם תביא לפריצת דרך בשוק הדירות להשכרה, ואני מבקש מכם לדחות את ההסתייגויות שהוגשו ולהצביע בעד הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית בנוסח שאישרה הוועדה.

גלעד ארדן: תודה.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת ארדן שמילא את תפקיד יושב-ראש ועדת הכלכלה בנושא.

מגלי והבה: יש לנו הסתייגויות לסעיף 1, ואני מזמין את חבר הכנסת רן כהן לנמק את הסתייגויותיו.

מגלי והבה: לאחר מכן ינמק חבר הכנסת חנא סוייד את הסתייגויותיו.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, רבותי השרים, אני אנמק את שתי ההסתייגויות שלי באותו פרק זמן.

רן כהן: אין צורך להאריך.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, מאחר שהשר שטרית ואנוכי התעמתנו כבר הרבה מאוד בנושא הדיור באולם הגדול הזה, אני רוצה להקדים ולומר שאני בטוח שכוונת הממשלה וכוונת השר טובה, שהיא מכוונת ליצירת מאגר הרבה יותר רחב של דירות להשכרה, אבל שלא תהיינה לכם טעויות, חברי הכנסת, הצעת החוק הזאת לא מיועדת לאפשר דיור לשכבות הכי עניות במדינה.

רן כהן: לא זה ייעודה וזאת גם לא תהיה התוצאה שלה.

רן כהן: לדאבוני הרב, אם רוצים לדאוג לדיור הולם לשכבות הכי חלשות, לא זה הכיוון.

רן כהן: אמרתי את זה גם לשר וגם לוועדה.

רן כהן: בהיותי אב לארבעה ילדים שגרים בדירות שכורות, אני אומר לכם: זה לטובת זוגות צעירים, זה לטובת אנשים צעירים בודדים – אני חושב שזה ראוי; לדעתי זה ראוי – אבל זה לא מענה לנזקקים לדיור ציבורי.

רן כהן: ולכן, אדוני היושב-ראש, אני מציע שתי הסתייגויות ואני מבקש מחברי הכנסת לקבלן.

רן כהן: האחת, שתהיה חובה שלפחות רבע מהדירות המושכרות בוואוצ'רס של משרד השיכון יהיו לדיירי דיור הציבורי, כלומר לנזקקים הזכאים לדיור ציבורי.

רן כהן: זה דבר אלמנטרי; האם מישהו מעלה על דעתו שיהיה פחות מזה לשכבות החלשות?

רן כהן: איך זה יכול להיות?

רן כהן: המדינה נותנת פה יתרונות עצומים – בקרקעות, במחירים, בהטבות מס – למה שזה לא ייעשה לטובת השכבות היותר-חלשות?

רן כהן: והדבר השני שאני מציע – אומר לנו השר, ואני מבין את כוונתו, שהדרך שבה הדבר ייעשה, כלומר שדירות להשכרה יושכרו גם למי שמשרד הבינוי והשיכון יפנה להשכרה, היא שהמשרד ייתן ואוצ'ר, מעין אישור של המשרד למשכיר, ובעבורו השוכר ישלם לא יותר מרבע מהכנסתו, ואת השאר תשלים המדינה.

רן כהן: זה בסדר גמור, אלא מה?

רן כהן: ההסדר הזה לא קיים בחוק, ואני מציע שההסדר הזה יימצא בחוק.

רן כהן: אין שום בעיה עם זה.

רן כהן: אם ממילא זה מה שהממשלה מתכוונת אליו, למה לא לכתוב את זה בחוק?

רן כהן: בסוף המשכיר לא יקבל את הוואוצ'ר ויצטרך לשלם הכול מקופתו, והמדינה תגיד שהיא לא מחויבת.

רן כהן: אז אני מאמין לשר שטרית שכוונתו לבצע את זה כפי שהוא כותב כאן וכפי שהוא מצהיר.

רן כהן: אלא מה?

רן כהן: אם יבוא שר אחר במקום השר שטרית – והבנתי שיש לו גם שאיפות להגיע למקומות אחרים, וזה בסדר גמור – מה יגיד השר שיבוא במקומו?

רן כהן: מה אם השר שיבוא במקום שר האוצר הנוכחי יחליט לעשות דבר אחר?

רן כהן: אם זה לא יהיה בחוק, הרי גם סדר ההפעלה של הוואוצ'רס לא יופעל.

רן כהן: אני מבקש, חברי הכנסת, אם רוצים שהשכבות החלשות וזכאי משרד השיכון יקבלו את הוואוצ'רס, אנא קבלו את שתי ההסתייגויות האלה.

רן כהן: זה לא יגרע מהחוק, אלא רק יוסיף לו.

רן כהן: אגב, זה גם לא יכביד את עלות החוק.

רן כהן: אין שום עלות בהסתייגויות שלי.

מגלי והבה: תודה רבה, חבר הכנסת רן כהן.

מגלי והבה: אני מזמין את חבר הכנסת חנא סוייד לנמק את הסתייגויותיו, ואחריו ידבר חבר הכנסת דב חנין.

חנא סוייד: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, גם אני חושב שמדובר בחוק שכוונתו טובה.

חנא סוייד: הרצון להגדיל את מלאי הדירות להשכרה במדינה בכלל כוונתו ראויה וטובה.

חנא סוייד: עם זאת, ברצוני לציין שנראה לי שהחוק הזה עוסק יותר בנושאים של תכנוני מס, עם פירוט כל כך נרחב בעניין תכנוני המס, ופחות בקטע התכליתי והענייני, כלומר שהדירות להשכרה יגיעו בסופו של דבר לשכבות שהכי צריכות את החוק הזה ואת הדירות להשכרה.

חנא סוייד: אנחנו יודעים ששכבות חזקות – עשירים לא צריכים דירות להשכרה.

חנא סוייד: הם יכולים לקנות בתים ודירות ככל העולה על רוחם ואיפה שהם רוצים.

חנא סוייד: מי שבאמת צריכים את הדירות להשכרה הם אנשים מהשכבות החלשות.

חנא סוייד: ברשימה הארוכה שראיתי, של יישובים שיש כוונה לבנות בהם בתים להשכרה - רק יישוב ערבי אחד יש ברשימה של 10,000 יחידות דיור שייבנו על-פי ההצהרה.

מגלי והבה: איזה יישוב, אדוני?

חנא סוייד: ג'לג'וליה.

חנא סוייד: אני מניח שייבנו שם 16 יחידות דיור.

חנא סוייד: 16 יחידות דיור מתוך 10,000 יחידות דיור.

חנא סוייד: עם כל הכבוד לחוק הזה, ועם כל הכבוד לרצון שמאחוריו, הוא לא יעזור לפלח גדול מאוד של האוכלוסייה.

חנא סוייד: אני חושב שזאת נקודת תורפה שחשוב מאוד שהשר יתייחס אליה.

חנא סוייד: אנחנו רואים, כבר בראשית הדרך, שהיישובים הערביים יהיו בכלל מחוץ לתחום החוק הזה כמעט.

חנא סוייד: זאת ההערה הראשונה שלי, ההסתייגות הראשונה.

חנא סוייד: ההשגה השנייה שלי היא לגבי המספר המינימלי של יחידות הדיור שהחוק מדבר עליהן.

חנא סוייד: החוק מדבר על 16 יחידות דיור כסף תחתון לכניסה לכל ההסדר הזה, למסגרת החוק הזה.

חנא סוייד: אנחנו מדברים, גם ביישובים הערביים, אבל גם ביישובים האחרים, על הבאת יזם שייקח על עצמו לבנות 16 יחידות דיור.

חנא סוייד: זה יכול להיות לפי גודל היישוב ולפי מידת הסיכון שהקבלן לוקח על עצמו.

חנא סוייד: זאת כמות גדולה.

חנא סוייד: נגיד ביישוב של 10,000 תושבים, יכול להיות שיהיה קבלן שירצה לבנות פחות מ-16 יחידות דיור, נגיד שש או שמונה יחידות דיור.

חנא סוייד: לכן אנשים יירתעו מלהיכנס לסף הגבוה הזה - - -

ראובן ריבלין: שיהיה כתוב עד 16 יחידות.

חנא סוייד: עד 16.

חנא סוייד: אבל יגידו, לא נתעסק עם דירה או שתי דירות, זה בסדר, נכון.

חנא סוייד: אז אפשר לקבוע סף תחתון, נגיד של שש יחידות דיור, שזה יכול להתאים גם ליכולות של קבלנים פרטיים להשקיע ולקחת את הסיכון מצד אחד, וזה יתאים, מצד שני, גם לגודל של היישוב וגם לדרישה, לביקוש לדירות להשכרה.

חנא סוייד: אני לא רוצה להיכנס כאן לכל ההטבות האחרות שניתנות ולכל הפירוטים לגבי המס.

חנא סוייד: אני מניח שהאנשים שהם מומחים בתכנוני מס דיברו או נתנו את הדעת על זה.

חנא סוייד: מה שחשוב כאן, שהחוק הזה, בסופו של דבר, ישיג את התכלית שהוא הוצע בגללה.

חנא סוייד: לפי מה שאני רואה היום, לפי החוק שמובא לכאן, החוק הזה יפסח ולא ייטיב בכלל עם השכבות החלשות ובמיוחד עם היישובים הערביים, ולכן אני חושב שמדובר במתכונת הזאת בחוק לא טוב.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת חנא סוייד.

מגלי והבה: אני מזמין את חבר הכנסת דב חנין לנמק את ההסתייגות שלו.

מגלי והבה: הוא האחרון ולאחר מכן נעבור להצבעה.

מגלי והבה: השר יוכל לדבר, אם ירצה.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, רבותי השרים, עמיתי חברי הכנסת, חברי חבר הכנסת ד"ר סוייד נימק כמה מההסתייגויות שלנו לגבי החוק הזה, ואני אינני מתכוון לחזור על הדברים שאמר חברי, אני כמובן מסכים להם.

דב חנין: אני רוצה להפנות את תשומת הלב לשני נושאים עקרוניים שהחוק המוצע מעלה.

דב חנין: החוק הזה, כפי שאמר חברי, נועד לקדם מטרה ראויה.

דב חנין: אנחנו חושבים שבמדינת ישראל יש הרבה מאוד אנשים שאין להם אפשרות לקנות דירות וראוי שבמדינת ישראל יהיה מלאי גדול הרבה יותר של דירות להשכרה.

דב חנין: והחוק מנסה לקדם את המטרה הזאת באמצעות מנגנונים כלכליים שיעודדו את הסקטור הפרטי לבנות יותר דירות להשכרה למגורים.

דב חנין: אנחנו לא מתנגדים לעידוד הסקטור הפרטי לבניית דירות להשכרה, אבל אנחנו חושבים שזה לא יכול לבוא, ולא צריך לבוא, במקום חובתה של המדינה לספק דיור ציבורי.

דב חנין: אני רוצה לומר לכם, עמיתי חברי הכנסת, שברוב מדינות המערב, גם היום, יש בנייה לדיור ציבורי.

דב חנין: זאת גם חובתה של החברה לתת מענה לאלה שאין להם אפשרות להגיע לדיור בדרך אחרת.

ראובן ריבלין: זה האידיאלי.

ראובן ריבלין: לפי גישתך, זה הרע במיעוטו.

דב חנין: חבר הכנסת ריבלין, אני מאוד מודה לך על השאלה הזאת, כי היא שאלה נכונה, אבל אני אענה לך איך אני רואה את הדברים.

דב חנין: אידיאל הוא מאוד חשוב בחיים ואידיאל הוא משהו שצריך לשאוף ליישם אותו במציאות.

דב חנין: אין ערך ואין טעם לאידיאלים שמקומם רק בספר, בכתבי הקודש.

דב חנין: חשיבותם של האידיאלים דווקא בכך שאנחנו מרעננים אותם מפעם לפעם, מוציאים אותם מארון הספרים ומשתמשים בהם הלכה למעשה.

דב חנין: לכן, הדיור הציבורי איננו רק עניין של אידיאל.

דב חנין: הדיור הציבורי הוא מדיניות ראויה שצריכה להתבצע בחיי המציאות של החברה הישראלית, כמו שדיור ציבורי מתקיים ומתבצע בהרבה מאוד מדינות אחרות בעולם.

דב חנין: אני רוצה לומר לכם, עמיתי חברי הכנסת, בהרבה מקומות בעולם הדיור הציבורי הוא דיור שיש להתברך בו.

דב חנין: אני יודע שבמדינת ישראל הדיור הציבורי, בחלק גדול מהמקרים, נעשה דיור עני לעניים.

דב חנין: יש הרבה מה לשפר במערכת הדיור הציבורי אצלנו.

דב חנין: חברות הדיור הציבורי הרבה פעמים מתייחסות לדיירים של הדיור הציבורי כאילו הם נתינים בשטח כבוש ולא אזרחים שזכאים לזכויות.

דב חנין: הדבר הזה בוטה וקשה במיוחד כשאנחנו מדברים על האוכלוסייה הערבית, במיוחד בערים המעורבות.

דב חנין: חלק גדול מהתושבים בערים האלה מתגורר בדיור ציבורי, ולצערי הגדול האנשים שם לא רק שאינם זוכים לטיפול הולם אלא אינם זוכים לטיפול בכלל.

דב חנין: זה נושא שראוי לתקן אותו וראוי לשפר אותו.

דב חנין: אבל הדרך לתיקון העיוותים, הבעיות והמחדלים בדיור הציבורי איננה לוותר על הדיור הציבורי.

דב חנין: הדרך היא לעשות את הדיור הציבורי נכון יותר, שקוף יותר, דמוקרטי יותר ומשרת יותר את האזרח.

דב חנין: הערה שנייה, אדוני היושב-ראש.

דב חנין: החוק מדבר על עידוד למשכירים.

דב חנין: אבל היכן ההגנה על השוכרים?

דב חנין: אני העליתי את הנושא הזה כבר בקריאה הראשונה ופניתי לשר השיכון, שאני יודע שהוא באמת מאוד מחויב לקידום הנושא ולקידום נושאים שקשורים בנושא הזה.

דב חנין: פניתי אליו להפעיל את סמכותו.

דב חנין: אני קיוויתי שזה יהיה כבר במסגרת החוק הזה, שתהיה הוראה ברורה בחוק שקובעת פיקוח ציבורי ומגבלה על גובה שכר הדירה שייגבה בדירות הנבנות במסגרת החוק.

דב חנין: אני מכיר את המנגנון שנמצא בהצעת החוק, אדוני השר, ובאמת, עם כל הכבוד, אני אומר שהדעת נותנת שהוא לא מספק ולא מספיק חד וברור.

דב חנין: אני אשמח להשתכנע בעניין הזה, אבל אני חושב שצריך היה להבהיר את הדברים ולקבוע אותם בצורה יותר חדה ויותר משמעותית.

דב חנין: בסופו של דבר, המטרה של החוק חייבת להיות שאנשים יוכלו לשכור דירות במחירים הגיוניים ואפשריים.

דב חנין: תודה רבה.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: אני מזמין את שר הבינוי והשיכון להשיב על ההסתייגויות.

מגלי והבה: לאחר מכן אנחנו עוברים להצבעה.

מגלי והבה: השר מאיר שטרית, בבקשה.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני אפתח קודם כול בתודות, כדי שלא לדבר אחרי ההצבעה.

מאיר שטרית: אני מבקש להביע את תודתי החמה מכל הלב לוועדת הכלכלה, למנהלת הוועדה, ליועצת המשפטית של הוועדה וליושב-ראש הוועדה, על כך שבאמת נענו לבקשתי וקידמו את הדיון השבוע כדי שנוכל להשלים את החקיקה בקריאה שנייה ושלישית לפני יציאת הכנסת לפגרה, כדי שנוכל, אדוני היושב-ראש, לקדם את המכרזים לדירות להשכרה בכל הארץ.

מאיר שטרית: הרעיון היה לא לחכות עד אחרי הפגרה, עד שנוכל להזיז את המכרזים, אלא לנצל את הזמן ולצאת לדרך מהר ככל האפשר, כדי שלא נאבד את השנה.

מאיר שטרית: אני מודה להם מקרב לב על כך שהדיון בחוק קודם והכנו את החוק.

ראובן ריבלין: אני רוצה לשמוע את התשובה על ההסתייגות של חבר הכנסת סוייד.

מאיר שטרית: אני מתנגד לכל ההסתייגויות, תיכף אני אסביר.

מאיר שטרית: הרעיון הוא למנוע את זה באמת.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להגיד תודה גם למשרד האוצר, גם לאגף תקציבים, ובעיקר לרשות המסים ולג'קי מצא שעבד אתנו על הפרטים של החוק הזה במיסוי, כי עיקרו של החוק הוא הטבות מס, כדי ליצור כדאיות ליזמים ולבנות דירות להשכרה, ואני מודה לו מקרב לב על העבודה הטובה מאוד שהוא עשה אתנו בעניין הזה.

מאיר שטרית: אני רוצה להגיד תודה ליושב-ראש שבא במיוחד ונענה לבקשה של יושב-ראש הוועדה וניהל את הישיבה אתמול וגמר את החוק; לחבר הכנסת יואל חסון, שאגב, הוא יכול להיות - אומנם אין פה ניגוד אינטרסים - אחד הנהנים המרכזיים מהחוק, בתור רווק.

מאיר שטרית: הוא כבר לא יהיה חייב לקנות דירה.

מאיר שטרית: אני מקווה שבעזרת השם, כשהוא יתחתן בעוד שנתיים יהיו דירות להשכרה והוא יוכל לשכור דירה - - -

גדעון סער: תאחל לו שיתחתן לפני זה.

מאיר שטרית: אני מאחל לו שיתחתן מחר.

יואל חסון: אני מייד רץ להתחתן.

מאיר שטרית: הוא אחד שמייצג צעירים, חבר כנסת שמייצג בכנסת צעירים וזוגות צעירים, והנושא הזה הציק לו.

מאיר שטרית: הוא דיבר אתי עוד לפני הבחירות האחרונות, ואני אמרתי לו שבמצע קדימה כתוב הפרק הזה כפרק שלם, ופה אני כותב בדיוק את מה שיש היום בחוק, שאנחנו נחוקק חוק של בניית - -

מגלי והבה: אדוני כתב אותו.

מאיר שטרית: אני כתבתי אותו.

מאיר שטרית: - - דירות להשכרה שייתנו תשובה לזוגות הצעירים, שלא יהיו חייבים לשעבד את עצמם, את ההורים שלהם ואת רוב המשכורת שלהם כדי לשלם משכנתה; שיוכלו, כמו בכל מדינה מתוקנת בעולם, לשכור דירה לתקופה ארוכת טווח ככל שירצו.

מאיר שטרית: כשיתבססו, יוכלו לצאת ולקנות בית מתי שהם רוצים.

מאיר שטרית: אז אני מודה ליואל חסון על הסיוע אתמול ועל זה שהוא ניהל את הוועדה בצורה טובה מאוד והביא להשלמת החוק.

מאיר שטרית: אני אגש להצעת החוק עצמה ואתייחס במלים אחדות להסתייגויות.

מאיר שטרית: רבותי חברי הכנסת, החוק הזה הוא ממש מהפכה, לדעתי, בשיטת הדיור בישראל.

מאיר שטרית: הרעיון הוא פשוט.

מאיר שטרית: הרעיון של החוק הוא ליצור מצב שיהיה כדאי להשקיע בדירות להשכרה.

מאיר שטרית: היום, מבחינה כלכלית, לא כדאי להשקיע בדירות להשכרה.

מאיר שטרית: מי שהיום בונה דירה ומשכיר אותה, מפסיד כסף לעומת האלטרנטיבה של לשים את הכסף בבנק או לשים את הכסף באיגרות חוב.

מאיר שטרית: הצעת החוק נותנת הטבות מס כאלה, שנוצרת תשואה יותר גבוהה למשקיע מדירות להשכרה מאשר מאיגרות חוב ממשלתיות.

מאיר שטרית: למה זה חשוב?

מאיר שטרית: כיוון שאחד המקורות הממשיים למימון הוא הקרנות המוסדיות, קופות הפנסיה, קרנות הגמל, קרנות ההשתלמות, ששוכבים אצלן כאבן שאין לה הופכין מאות מיליארדים של שקלים, ומה בעצם עושים אתם?

מאיר שטרית: קונים איגרות חוב ממשלתיות.

מאיר שטרית: כזכור, ברפורמה הכלכלית שעשינו ב-2003, הפחתנו את התחייבות הממשלה לקופות המוסדיות, ללא יותר מאשר 30% מהנכסים שלהן, כי עד אז הם היו שמים 95% מהנכסים שלהם באיגרות חוב ממשלתיות.

מאיר שטרית: הפחתנו את התשואה המובטחת ל-4%.

מאיר שטרית: עכשיו יש פה חוק שלפיו אם הם משקיעים בפרויקטים כאלה, תהיה להם תשואה הרבה יותר גבוהה מ-4%, כמעט כפולה, ויוכלו לקבל עבור העמיתים שלהם תשואה הרבה יותר גבוהה בנכסים מניבים ארוכי טווח.

מאיר שטרית: אלה הגופים שמממנים בכל העולם את פרויקט הדירות להשכרה.

מאיר שטרית: הדבר האחרון.

מאיר שטרית: רבותי, החוק גם נותן תשובה, מבחינתי, לטיפול באוכלוסיות חלשות.

מאיר שטרית: על-פי החוק, אדוני היושב-ראש, התקנות של החוק הסמיכו אותי, באישור ועדת הכלכלה, ליצור אפשרות לשנות את שיטת הסיוע בשכר דירה.

מאיר שטרית: הרעיון היום שמדינת ישראל משתתפת בשכר דירה בכסף לאוכלוסיות נזקקות שזכאיות להשתתפות.

מאיר שטרית: על-פי ההצעה נוכל להתקין תקנות, וציינתי בפני הוועדה שבעתיד, בעזרת השם, אנשים שיהיו נזקקים לסיוע בדיור לא יקבלו כסף אלא יקבלו בעצם ואוצ'ר ויוכלו לשכור בית בכל מקום שהם רוצים, ואת ההפרש בין 25% משכרם, שהמשכיר ייקח מהם, המדינה תשלם לבעל הבניין.

מאיר שטרית: התוצאה תהיה שגם משפחות שהן לא בעלות אמצעים גדולים יוכלו לגור כמו בני-אדם בדירות מסודרות, מתוחזקות ברמה גבוהה, מטופלות, ולא יתרכזו או יישלחו לגור רק בסלאמס או בשכונות מצוקה.

מאיר שטרית: הדבר השלישי, אדוני היושב-ראש, אני מבקש להתייחס בקצרה להסתייגויות.

מאיר שטרית: ההסתייגות של חבר הכנסת רן כהן, שמציע שכל בניין שייבנה, משרד השיכון מחייב בעצם את היזם לאכלס שם 25% מהדירות בידי משרד השיכון, דבר שאם יקרה, אם תעבור הסתייגות כזאת, אף יזם לא יבנה אף בניין.

מאיר שטרית: כבר הגשתי את החוק הזה במתכונת שחבר הכנסת רן כהן מציע, באותה רוח מחשבה, ב-1999.

מאיר שטרית: החוק עבר בקריאה טרומית וראשונה לפני שהכנסת התפזרה.

מאיר שטרית: עמדת מרכז הקבלנים, אז ארגון הקבלנים והיזמים, היתה טוטלית נגד בגלל הסעיף הזה.

מאיר שטרית: לכן הורדתי את הסעיף הזה מהחוק.

נסים זאב: אדוני השר, רוצים להצביע.

מאיר שטרית: ולהערה של חבר הכנסת דב חנין.

מאיר שטרית: הראיתי לו עכשיו, בדרך לפה, שבתקנות כתוב שוועדת הכלכלה הסמיכה אותי להתקין תקנות כדי להתערב בהגבלת שכר דירה אם יהיה צורך בזה.

מאיר שטרית: לדעתי, לא יהיה צורך.

מאיר שטרית: אנחנו ניתן בהתחלה לשוק החופשי לעבוד.

מאיר שטרית: אם נראה השתוללות, אני אתערב ואגביל את שכר הדירה.

מאיר שטרית: הדבר האחרון, ההצעה של חבר הכנסת חנא סוייד להקטין את מספר הדירות בפרויקט, מ-16 דירות לארבע דירות, גם עלינו היא לא מקובלת.

מאיר שטרית: זה ויכוח גדול מאוד שהיה עם רשות המסים על קביעת מספר הדירות.

מאיר שטרית: ולכן, אדוני היושב-ראש, אני מבקש מחברי הכנסת לדחות את כל ההסתייגויות ולהצביע על הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעות על ההסתייגויות של חברי הכנסת דב חנין, חנא סוייד ומוחמד ברכה.

מגלי והבה: אתם מצביעים או מורידים?

דב חנין: מצביעים.

מגלי והבה: לשם החוק אין הסתייגויות.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה על שם החוק כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 1 בעד שם החוק – 43 נגד – 1 נמנעים – אין שם החוק נתקבל.

מגלי והבה: בעד - 43, נגד - 1.

מגלי והבה: אם כך, הצבענו בעד שם החוק, והנושא ברור.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים בהצבעות על סעיף 1, על ההסתייגויות של חברי הכנסת ברכה, סוייד וחנין.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 2 בעד ההסתייגות – 8 נגד – 45 נמנעים – אין ההסתייגות של חברי הכנסת מוחמד ברכה, חנא סוייד ודב חנין לסעיף 1 לא נתקבלה.

מגלי והבה: בעד - 8, נגד – 45.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שהסתייגותם של חברי הכנסת ברכה, סוייד וחנין לא התקבלה.

מגלי והבה: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת רן כהן.

מגלי והבה: הצבעה מס' 3 בעד ההסתייגות - 13 נגד - 37 נמנעים - 1 ההסתייגות של חבר הכנסת רן כהן לסעיף 1 לא נתקבלה.

מגלי והבה: בעד - 13, נגד - 37, נמנע אחד.

מגלי והבה: אם כך, ההסתייגות לא התקבלה.

מגלי והבה: חברי הכנסת, מכיוון שההסתייגויות לא התקבלו, אנחנו נצביע על סעיפים 1–7 כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 4 בעד סעיפים 7-1, כהצעת הוועדה – 53 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 7-1, כהצעת הוועדה, נתקבלו.

מגלי והבה: בעד - 53, אין נגד ואין נמנעים.

מגלי והבה: אני קובע שסעיפים 1–7 עברו כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להסתייגות אחרי סעיף 7 של חבר הכנסת רן כהן.

מגלי והבה: מצביעים.

מגלי והבה: זה כמובן לא כהצעת הוועדה, כי זה סעיף שכתוב אחרי, ולכן אנחנו מצביעים עליו כלשונו.

מגלי והבה: הצבעה מס' 5 בעד ההסתייגות – 15 נגד – 36 נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת רן כהן אחרי סעיף 7 לא נתקבלה.

מגלי והבה: בעד - 15, נגד - 36.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שגם ההסתייגות הזאת של חבר הכנסת רן כהן לא התקבלה.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה על סעיף 8 כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 6 בעד סעיף 8 – 51 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 8 נתקבל.

מגלי והבה: בעד - 51, נגד - אין, נמנעים - אין.

מגלי והבה: אם כך, גם סעיף 8 עבר כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצביע על כל הצעת החוק: הצעת חוק לעידוד בניית דירות להשכרה, התשס"ז–2007, כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 7 בעד סעיפים 8-1 – 45 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 8-1 נתקבלו.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

מגלי והבה: הצבעה מס' 8 בעד החוק – 51 נגד – אין נמנעים – אין חוק לעידוד בניית דירות להשכרה, התשס"ז–2007, נתקבל.

מגלי והבה: בעד - 51.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שהצעת חוק לעידוד בניית דירות להשכרה, התשס"ז–2007, עברה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

מגלי והבה: אני מזמין את השר מאיר שטרית להודות לכל אלה שעמלו על החוק.

מגלי והבה: בבקשה.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, ראשית תודה לכל חברי הכנסת, אני רואה שכולם הצביעו פה-אחד בעד החוק החשוב הזה, שאני חושב שהוא יכול לחולל מהפכה בענף הדיור בישראל ולספק דירות ופתרונות דיור לקבוצות אוכלוסייה שאינן יכולות - - -

מגלי והבה: רק רגע, אדוני השר.

מגלי והבה: חברי הכנסת – אלה שעומדים – נא לשבת, או שתדברו בחוץ.

מגלי והבה: נא לשבת.

מגלי והבה: חבר הכנסת ארדן, לא צריך להזמין אותך הזמנה מיוחדת.

מגלי והבה: או שתשב או שתעשה את זה במקום אחר.

מגלי והבה: חבר הכנסת סער, צריך לתת לשר את הכבוד כאשר הוא מודה ומנמק למה הוא מודה לאנשים על הצעת החוק הנפלאה הזאת.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, אני מודה לכל חברי האופוזיציה והקואליציה, שהצביעו פה-אחד בעד החוק.

מאיר שטרית: אני חושב שכולם מבינים שהחוק הזה מאוד חשוב ליכולת שלנו לתת פתרונות דיור לאלה שידם אינה משגת לקנות דירה, והם רבים בארץ.

מאיר שטרית: כדי לקבל מושג, בשנה שעברה רק 50% מכלל הזוגות הצעירים שזכאים למשכנתה מימשו את הזכות שלהם – אחרים אינם יכולים להגיע לדירה.

מאיר שטרית: לצערי, המרחק בין מחיר הדירה ובין המשכנתה הולך וגדל והרבה אנשים נופלים בדרך ליכולת לקנות דירה.

מאיר שטרית: החוק הזה, כך אני מקווה, ייצור פתרונות לכל אלה שידם אינה משגת לקנות דירה, פתרונות לטווח הארוך, בלי לעבור מדירה לדירה כל שנה - - -

מגלי והבה: אדוני שר הפנים.

מאיר שטרית: - - - למשפחות חד-הוריות, לזוגות צעירים, לרווקים ולכל משפחה שמעוניינת בכך.

מאיר שטרית: אני מאמין, אדוני היושב-ראש, שהחוק יהיה באמת מהפכה חברתית בארץ, בעיקר משום שאנחנו מצרפים בתוכו את שינוי שיטת הסיוע לאנשים מקבוצות אוכלוסייה חלשות, כדי שגם הם יוכלו לשכור בית כבני-אדם, בשכונות מסודרות.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להגיד תודה לכל מי שעבד על החוק – למחלקה המשפטית במשרד השיכון, שעבדה על נוסח החוק, לאנשי משרד המשפטים, שעבדו אתנו על כך, לאנשי אגף המסים, לוועדת הכלכלה על כל עובדיה ומנהליה, וליושבי-הראש – משה כחלון, יואל חסון וגם גלעד ארדן, שהציג את החוק היום.

מאיר שטרית: תודה רבה, אדוני.

מאיר שטרית: אני שמח לסיים את הכנס הזה של הכנסת באישור החוק, כפי שהבטחתי שנעשה – הבטחתי שנשלים את החוק עוד בכנס הזה של הכנסת.

מאיר שטרית: אני חושב שזה יום גדול למדינה.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: הודעה למזכיר הכנסת.

מגלי והבה: בבקשה.

אריה האן: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה ראשונה, מטעם חברי הכנסת:

אריה האן: הצעת חוק זכויות הסטודנט, התשס"ז–2007; הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 42) (הארכת חופשת לידה), התשס"ז–2007.

אריה האן: לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק עונש מאסר שגזר בית-משפט צבאי בחבל-עזה (הוראות מעבר), התשס"ז–2007.

אריה האן: תודה רבה.

מגלי והבה: תודה למזכיר.

מגלי והבה: [מס' מ/286; "דברי הכנסת", חוב' כ"ב, עמ' 7905; נספחות.

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: ברשותכם, חברי הכנסת, אנחנו עוברים לסעיף 7 בסדר-היום: הצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 4), התשס"ז–2007.

מגלי והבה: אני מזמין את יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, חבר הכנסת משה שרוני, לנמק את הצעת החוק המובאת לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

מגלי והבה: לחוק זה כמובן אין הסתייגויות, ואנחנו נצביע במהירות.

מגלי והבה: שוב, אני רוצה לבקש מחברי הכנסת שעומדים ולא יושבים במקומותיהם – שבו בבקשה.

משה שרוני: אדוני היושב-ראש, כבוד ראש הממשלה, שרים, חברי הכנסת, אני מתכבד להביא לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 4), התשס"ז–2007.

משה שרוני: חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 2), התשס"ה-2005, נחקק בכנסת השש-עשרה והוסיף לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח-1998, פרק אשר קובע חובת הנגשה של מקומות ציבוריים ושירותים ציבוריים.

משה שרוני: במסגרת זו הסדיר החוק שני מקצועות חדשים: מורשה לנגישות מבנים, תשתיות וסביבה, שהוא אדריכל, מהנדס או הנדסאי שהשלים הכשרה מיוחדת בתחום הנגשת מבנים, תשתיות וסביבה, וכן מורשה לנגישות השירות, שהוא בעל הכשרה מיוחדת בתחום הנגשת השירות לאנשים עם מוגבלות.

משה שרוני: בהצעת חוק זו מוצעים כמה תיקונים לפרק י"א לחוק, אשר מסדיר את עיסוקם של המורשים לנגישות מבנים, תשתיות וסביבה והמורשים לנגישות השירות.

משה שרוני: בהתאם לחוק המהנדסים והאדריכלים, לאחר שאדם משלים את לימודיו בתחום ההנדסה או האדריכלות הוא רשאי להירשם כאדריכל או כמהנדס, ולאחר שהוא צובר את הניסיון הנדרש על-פי חוק המהנדסים והאדריכלים הוא זכאי לקבל רשיון אדריכל או מהנדס לפי אותו חוק.

משה שרוני: בתקופה שבה הוא רשום כמהנדס או כאדריכל, אך אין לו עדיין רשיון, הוא רשאי לעסוק בתכנון מבנים פשוטים.

משה שרוני: מוצע לקבוע כי גם אדריכל רשום או מהנדס רשום יהיה כשיר להירשם כמורשה לנגישות מבנים, תשתיות וסביבה, ואולם חוות דעתו תהיה תקפה רק לעניין סוג של מבנה שהוא מוסמך לגביו לפי חוק המהנדסים והאדריכלים, כמו ההסדר הקיים לעניין הנדסאים.

משה שרוני: כמו כן מוצע לקבוע כי מהנדסים רשומים או אדריכלים רשומים שטרם קיבלו רשיון, יהיו כשירים להירשם כמורשים לנגישות השירות לאחר שישלימו את ההכשרה הנדרשת לפי החוק.

משה שרוני: בהצעת חוק זו מוצע להאריך את התקופה שנקבעה בחוק כך שאנשים שצברו את הניסיון המקצועי הנדרש בתחומים האמורים בשנים 2005–2007 יוכלו אף הם להירשם בפנקס המיוחד בהתאם להוראות המעבר.

משה שרוני: נוסף על אלה מוצע לקבוע כי השר הממונה על פרק י"א, שהוא, כאמור, הפרק שמסדיר את עיסוקם של מורשי הנגישות, יהיה שר התמ"ת.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת שרוני, יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה על הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

מגלי והבה: נא לשבת.

מגלי והבה: הצבעה מס' 9 בעד סעיפים 1–5 – 32 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–5 נתקבלו.

מגלי והבה: בעד – 32, אין מתנגדים ואין נמנעים.

מגלי והבה: אם כן, החוק עבר בקריאה שנייה.

מגלי והבה: אני מוסיף את הצבעת חבר הכנסת גבאי ואת הצבעת השר מאיר שטרית.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו ממשיכים להצבעה בקריאה שלישית.

מגלי והבה: חברת הכנסת תירוש, אני שומע אותך עד כאן.

מנחם בן-ששון: וטוב שכך.

מגלי והבה: לא טוב.

מגלי והבה: טוב בבית, לא פה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 10 בעד החוק – 37 נגד – אין נמנעים – אין חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 4), התשס"ז–2007, נתקבל.

מגלי והבה: בעד – 37, אין מתנגדים ואין נמנעים.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שהצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 4), התשס"ז–2007, עברה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

מגלי והבה: [מס' כ/129; "דברי הכנסת", חוב' י"ז, עמ' 6771; נספחות.

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו ממשיכים בסדר-היום; יש הרבה חוקים.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 56), התשס"ז–2007, של חבר הכנסת עתניאל שנלר.

מגלי והבה: בבקשה.

עתניאל שנלר: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה שנייה ושלישית את הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 56), התשס"ז–2007.

עתניאל שנלר: הצעת החוק נועדה לאפשר למיועדים לשירות ביטחון להגיש קבילות, בדומה לחיילים הנמצאים בשירות חובה.

עתניאל שנלר: עם זאת, מוצע לסייג זכות זו בכך שלא ניתן יהיה להגיש קבילות הנוגעות לתוצאותיהם של דירוג, מיון והערכה של מיועדים לשירות ביטחון, אלא אם כן אותה קבילה נוגעת לפגם שנפל בהליך הדירוג, המיון או ההערכה.

עתניאל שנלר: דהיינו, הקבילה תהיה רק לגבי אופן ניהול התהליך ולא לגבי ההחלטות המקצועיות שמתקבלות בעניינו של החייל או המיועד לשירות הביטחון.

עתניאל שנלר: להצעת החוק הוגשו כמה הסתייגויות.

עתניאל שנלר: אבקש מחברי הכנסת לדחות את ההסתייגויות ולאשר את הצעת החוק בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת שנלר.

מגלי והבה: לחוק יש הסתייגויות.

מגלי והבה: לסעיפים 2-1 אין הסתייגויות.

מגלי והבה: לסעיף 3 הסתייגות של חבר הכנסת בנימין אלון.

מגלי והבה: הוא לא נמצא, אז לא נדון בהסתייגות שלו.

מגלי והבה: חבר הכנסת נסים זאב מוותר על ההסתייגות שלו.

מגלי והבה: אם כך, אנחנו עוברים להצבעה.

מגלי והבה: קודם כול – על שם החוק.

מגלי והבה: הצבעה מס' 11 בעד שם החוק – 31 נגד – אין נמנעים – אין שם החוק נתקבל.

מגלי והבה: בעד - 31, נגד – אין, נמנעים - אין.

מגלי והבה: כיוון שאין לנו הסתייגויות, נצביע על כל החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

מגלי והבה: הצבעה מס' 12 בעד סעיפים 3-1 – 27 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 3-1 נתקבלו.

מגלי והבה: בעד – 27, נגד – אין, ונמנעים – אין.

מגלי והבה: אנחנו עוברים לקריאה השלישית.

מגלי והבה: הצבעה מס' 13 בעד החוק – 33 נגד – אין נמנעים – אין חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 56), התשס"ז–2007, נתקבל.

מגלי והבה: בעד – 33.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שהצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 56) עברה.

מגלי והבה: אני מזמין את חבר הכנסת עתניאל שנלר להודות ואחר כך נמשיך בסדר-היום.

עתניאל שנלר: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני רוצה להודות לנציב קבילות החיילים, שהפנה את תשומת לב ועדת החוץ והביטחון לצורך בכך.

עתניאל שנלר: אני רוצה להודות לחברי חברי ועדת החוץ והביטחון, למנהל הוועדה וליועצת המשפטית, אבל בעיקר אני רוצה להודות מעל במה זו למשפחות אשר דואגות באמצעות מערכת החינוך בתוך הבית ומחוץ לבית לחנך לתת, לחנך להתנדב, להתחנך לתת למדינה הנפלאה שלנו.

עתניאל שנלר: בעיקר אני רוצה להודות לנוער.

עתניאל שנלר: אין לאף עם ואף מדינה נוער איכותי שכזה, שרוצה להתנדב לצבא, לשירות הלאומי ולכל דבר כדי לחזק את המדינה.

עתניאל שנלר: הנוער נושא על גבו אלפיים שנה וצופה פני עתיד, בעזרת השם להיות עם חופשי בארצנו ארץ ציון וירושלים.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת שנלר.

מגלי והבה: [מס' מ/109; "דברי הכנסת", מושב ראשון, חוב' ט', עמ' 1471; נספחות.

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצעת חוק מרשם האוכלוסין (תיקון מס' 11), התשס"ז–2007.

מגלי והבה: יציג את החוק יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה, חבר הכנסת אופיר פינס.

מגלי והבה: בבקשה.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להביא לכנסת לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק מרשם האוכלוסין (תיקון מס' 11), התשס"ז–2007, שיזמה הממשלה.

אופיר פינס-פז: בשנת 1998 עתרה האגודה לזכויות האזרח לבג"ץ נגד מדיניות משרד הפנים, המאפשרת העברת פרטים ממרשם האוכלוסין לגופים מסחריים שונים.

אופיר פינס-פז: בשנת 2004 התקבלה העתירה, ונקבע כי לא ניתן יהיה לעשות זאת ללא סמכות מפורשת בחוק.

אופיר פינס-פז: כתוצאה מהעתירה יזמה הממשלה הצעת חוק שנועדה להסדיר את מסירתם של פרטי מידע ממרשם האוכלוסין לגופים הפועלים על-פי חיקוק המחייב אותם לאמת מידע ממרשם האוכלוסין ולגופים שהוטל עליהם תפקיד בחיקוק לבצע תפקיד המצריך אותם לאמת מידע.

אופיר פינס-פז: בין הגופים ניתן למנות גופים פיננסיים שונים שחייבים לאמת את פרטי לקוחותיהם במרשם לפי חוק איסור הלבנת הון, וכן עורכי-דין הנדרשים להביא מסמך מהמרשם המאשר את כתובתו של אדם שמוצע נגדו צו הוצאה לפועל.

אופיר פינס-פז: חברי ועדת הפנים והגנת הסביבה הכירו בצורך העקרוני של אותם גופים לקבל את המידע על מנת שיוכלו לבצע את תפקידיהם לטובת הציבור, אך סברו כי הנוסח שהציעה הממשלה אינו טוב מספיק ואיננו מאפשר הגנה מספיקה מפני זליגת מידע ומפני שימוש לרעה במידע שנמסר.

אופיר פינס-פז: אגב, לידיעתכם, במהלך הדיונים התברר לנו שמרשם האוכלוסין כולו דלף ונמצא באינטרנט, ומסתבר שהוא דלף מתוך הממשלה, כי שום גורם חיצוני לממשלה לא קיבל את מלוא המרשם, ומלוא המרשם נמצא באינטרנט.

אופיר פינס-פז: אני דרשתי ממשרד הפנים להגיש תלונה למשטרה, ואכן כך נעשה.

אופיר פינס-פז: אני מקווה שהמשטרה אכן תתייחס לתלונה הזאת בכובד ראש ובעדיפות גבוהה.

אופיר פינס-פז: לפיכך הכניסה ועדת הפנים והגנת הסביבה שורה ארוכה של תיקונים שהתקבלו על דעת הממשלה, אשר נועדו להגן על פרטיותם של אזרחי מדינת ישראל.

אופיר פינס-פז: ראשית קבעה הוועדה במפורש, כי העברת המידע תהיה בדרך של שאילתות פרטניות, על מנת שלא ייווצר מצב שבו המרשם כולו חשוף לגוף שאליו מועברים פרטי הרישום.

אופיר פינס-פז: שנית, הוטלה חובה הן על משרד הפנים והן על הגופים שנמסר להם מידע למנות אדם מיוחד שיהיה אחראי על אבטחת המידע שנמסר, והוא יישא באחריות, לרבות אחריות פלילית.

אופיר פינס-פז: שלישית, נקבע כי המידע שמועבר לא יכלול פרטים על לאום האדם ועל מקום הלידה שלו.

אופיר פינס-פז: אנחנו חשבנו שהגיע הזמן להיפטר מהעניין הזה.

אופיר פינס-פז: נושא הלאום לא נמצא היום בתעודת הזהות, ולא יכול להיות שיימסר לגופים פרטיים, וגם הגיע הזמן שנפסיק עם העניין של מקום הלידה - מי נולד ברוסיה, מי נולד במרוקו או במקומות אחרים.

אופיר פינס-פז: זה חייב לעבור מן העולם.

אופיר פינס-פז: הוועדה קבעה גם סנקציות על שימוש במידע שלא למטרה שלשמה נמסר המידע, דבר שלא היה קיים, לצערנו הרב, בהצעת החוק המקורית.

אופיר פינס-פז: אנחנו הכנסנו סנקציות מאוד מאוד מחמירות בשלושה מישורים.

אופיר פינס-פז: ראשית, במישור האזרחי - אדם שפרטיותו נפגעה משימוש לא ראוי יוכל לראשונה בהיסטוריה שלנו להגיש תביעת נזיקין נגד הגוף שמסר את המידע ונגד הממשלה.

אופיר פינס-פז: שנית, במישור הפלילי - נקבע כי שימוש במידע שלא בדרך תקינה ומסירתו בניגוד להוראות החוק יהוו עבירה פלילית.

אופיר פינס-פז: שלישית, במישור המינהלי הוסמך שר הפנים להפסיק למסור מידע פרטי לרישום לטובת גופים המבקשים זאת אם גופים אלה לא שמרו על המידע ולא קיימו את הוראות החוק.

אופיר פינס-פז: כדי להבטיח את השקיפות קבענו כי באתר האינטרנט של משרד הפנים יפורסמו רשימות כל הגופים שמקבלים מידע לפי הוראות החוק, וכן רשימת הגופים שהורשעו, חלילה, בעבירות לפי החוק הזה.

אופיר פינס-פז: זאת ועוד, נקבע כי בתקנות שיביא השר לאישור הוועדה יוסדר האופן שבו יוכלו תושבי מדינת ישראל, אזרחי מדינת ישראל, לברר – במקרים שבהם הם חשים שנפגעו – לאילו גופים נמסרו פרטי הרישום שלהם לפי חוק, ומה נעשה במידע, על-פי רישומי משרד הפנים במחשב.

אופיר פינס-פז: להצעת החוק הוגשו הסתייגויות; לפי מיטב זיכרוני, רק הסתייגויות לטובת דיבור ולא הסתייגויות מהותיות.

אופיר פינס-פז: מובן שאני מבקש מחברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק ולדחות את ההסתייגויות, אם יהיה צורך – כלומר, אם המסתייגים יעמדו על זכותם - ולהעביר את הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

אופיר פינס-פז: אני חושב שעשינו מלאכה שמשרתת - - -

גדעון סער: אתה שלם עם התוצאה?

גדעון סער: מאחר שאני מכיר את הנושא של הזכות לפרטיות – ואתה מציע לדחות את ההסתייגויות?

אופיר פינס-פז: ודאי, אני שלם לגמרי עם ההצעה.

אופיר פינס-פז: אני מציע לדחות את ההסתייגויות.

אופיר פינס-פז: אני שלם לגמרי עם התוצאה, אני חושב שעשינו עבודה חשובה מאוד לטובת הגנת פרטיות הציבור, בלי לפגוע ביכולת של הגופים והמערכות לתפקד.

אופיר פינס-פז: אני קורא לחברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

אופיר פינס-פז: תודה, אדוני היושב-ראש.

מגלי והבה: תודה ליושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה, חבר הכנסת אופיר פינס.

מגלי והבה: יש לנו הסתייגויות לסעיף 1 לחוק.

מגלי והבה: אני מזמין את חבר הכנסת דב חנין לנמק את הסתייגותו.

מגלי והבה: בבקשה.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, ההסתייגות שאני מתכוון להציע אינה הסתייגות דיבור, ולכן אני מבקש את הקשבת

דב חנין: כם – אני מתכוון גם לחברי הכנסת אורלב וסלומינסקי – כי אנחנו עוסקים בשאלה מאוד עקרונית.

דב חנין: דיבר יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת פינס, ותיאר את העבודה הרצינית מאוד שעשתה ועדת הפנים והגנת הסביבה, בראשותו, בכל הקשור לחוק הזה.

דב חנין: נכון, שורה ארוכה של הערות והסתייגויות שלנו, חברי הכנסת, התקבלו ונכנסו להצעת החוק במהדורה שמוגשת היום לכנסת.

דב חנין: אני מברך על כך.

דב חנין: אני מברך באופן אישי את יושב-ראש הוועדה על העבודה הרבה והמסורה שהוא עשה, וכמובן את צוות הוועדה על העזרה שהם הושיטו.

דב חנין: אבל עדיין, עמיתי חברי הכנסת, אני סבור שצריך להכניס בחוק איזון נוסף בין זכותו של האזרח ובין זכותם של הגופים הגדולים, הבנקים והגופים האחרים, שיכולים להשתמש במידע שנמצא בידי רשויות המדינה על האזרח.

דב חנין: ההצעה שלי היא מאוד פשוטה, ואני מציע לחברי הכנסת לקבל אותה כהסתייגות.

דב חנין: אני חושב שזה איזון נקודתי נוסף, ראוי, שצריך לקבל אותו לגופו של עניין.

דב חנין: החוק מאפשר, בתנאים שנקובים בו, לבנקים ולרשויות אחרות לקבל מידע על אזרחי ישראל.

דב חנין: קבענו תנאים, וזה אפשרי במסגרת החוק הזה.

דב חנין: אני ביקשתי שגם האזרח יוכל לדעת מיהם הגופים שביקשו לקבל מידע עליו; שגם האזרח יוכל לפנות למשרד הפנים ולדעת מי ביקש מידע עליו.

דב חנין: זה לא מסובך מבחינה טכנית, כי החוק מחייב שבקשת המידע תיעשה בשאילתות פרטניות.

דב חנין: השאילתות האלה נרשמות במחשב, ולכן באופן עקרוני אין שום בעיה – ולא צריכה להיות שום בעיה – לאזרח לפנות לרשויות ולבקש לדעת מי ביקש מידע בעניינו.

דב חנין: אני חושב שזה איזון בסיסי, אלמנטרי, של הגנה על זכויות האזרח.

דב חנין: אני מבין שיש מצבים שבהם הבנקים צריכים לקבל מידע שנמצא בידי רשויות המדינה; אבל מדוע אין לאזרח הזכות – באותה מידה – לבקש ולדעת מי ביקש מידע עליו?

דב חנין: למה הזכות הזאת לא ניתנת?

דב חנין: עמיתי חברי הכנסת, ברמה העניינית לגמרי, אני חושב שכולנו צריכים לקבל את ההסתייגות הזאת.

דב חנין: אני לא רואה שום סיבה שלאזרח לא תהיה הזכות האלמנטרית לדעת - - -

חיים אורון: אם זה לא יתקבל תצביע נגד החוק?

דב חנין: אם זה לא יתקבל אצביע נגד החוק, כי אני חושב שהחוק צריך להיות מאוזן.

דב חנין: אם נותנים לגופים הגדולים והחזקים במשק זכות לדעת דברים על האזרחים, צריכה להיות לאזרחים לפחות הזכות לדעת מי ביקש מידע עליהם.

דב חנין: זאת זכות בסיסית, אלמנטרית, ראשונית, שאי-אפשר לשלול אותה מהאזרחים.

דב חנין: אני חושב שההסתייגות הזאת היא עניינית מאוד.

דב חנין: היה לנו בוועדה ויכוח עקרוני על החוק.

דב חנין: בעקבות כל האיזונים שנעשו בחוק אני חושב שהחוק המוצע היום לכנסת הוא טוב יותר מהחוק המקורי שהגיע לוועדה, אבל עדיין אני אומר לכם: אם לא תיכלל בו זכותו של האזרח לדעת מי ביקש מידע עליו, אני חושב שבשורה התחתונה זה יהיה חוק לא צודק.

דב חנין: אנשים יוכלו לדעת על חבר הכנסת זאב מה שהם רוצים – נניח בנקים – וחבר הכנסת זאב לא יוכל לדעת מי ביקש מידע עליו.

דב חנין: איפה ההיגיון פה, איפה הצדק ואיפה האיזון?

דב חנין: לכן, עמיתי חברי הכנסת, מעבר לכל ויכוח, אני חושב שכל חברי הכנסת – קואליציה ואופוזיציה – יכולים וצריכים לתמוך בהסתייגות הזאת, שמכוונת להגן על הזכות הבסיסית של כל אחד מאתנו למינימום של פרטיות ולמינימום של ידיעה מי מבקש לחפש מידע על אודותינו.

דב חנין: תודה רבה.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת חנין.

מגלי והבה: חבר הכנסת חנא סוייד – אינו נוכח.

מגלי והבה: אם כך, אני מזמין את חבר הכנסת מוחמד ברכה לנמק את הסתייגותו.

מגלי והבה: מכיוון שזאת הסתייגות מהותית יושב-ראש הוועדה ישיב, ולאחר מכן תהיה הצבעה.

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, ההסתייגות שלנו היא הסתייגות מהותית, ויושב-ראש הוועדה יודע זאת.

מוחמד ברכה: אני חושב שהיה מקום לקבל את ההסתייגות הזאת בוועדה, כחלק מהחוק, אבל עדיין לא מאוחר.

מוחמד ברכה: אנחנו בשלב המכריע, שבו צריך לצאת לדרך.

מוחמד ברכה: ההסתייגות הזאת היא לא שולית; היא לא מהותית רק לאחד מפרטי החוק, אלא היא מהותית כדי לקבל את החוק או לדחות אותו לחלוטין.

מוחמד ברכה: לא ייתכן שפרטיו ופרטיותו של האזרח יהיו נתונים ופתוחים למוסדות – לבנקים וכו' – ובאותו זמן אין לו שום יכולת להתגונן או לפחות לדעת מי עוקב אחריו – במרכאות או שלא במרכאות, ומי מבקש לדעת פרטים על אודותיו – במרכאות או שלא במרכאות.

מוחמד ברכה: אני חושב שזה צריך לבטא עיקרון דמוקרטי מאין כמוהו, ועיקרון של מינהל תקין מאין כמוהו.

מוחמד ברכה: לכן אין שום סיבה, לדעתי, שהכנסת, ועדת הפנים או יושב-ראש ועדת הפנים יתעקשו על הנוסח שהוגש לכנסת, וצריך ללכת לקראת ההסתייגות הזאת.

מוחמד ברכה: אני חושב שהיא חשובה, היא מאזנת והיא מהותית.

מוחמד ברכה: תודה רבה, אדוני.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת ברכה.

מגלי והבה: אני מזמין את חבר הכנסת אופיר פינס, יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה, להשיב על ההסתייגויות.

מגלי והבה: לאחר מכן נעבור להצבעה.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, האויב של הטוב הוא הטוב ביותר.

אופיר פינס-פז: אנחנו צריכים לחפש את האיזונים, וקבלת ההסתייגות הזאת עלולה לגרום להצפה אדירה של מערכת משרד הפנים, שהיא פשוט לא תעמוד בה.

אופיר פינס-פז: מה הצענו לחלופין?

אופיר פינס-פז: אני מודיע את זה, כי זה בהסכמה עם שר הפנים: אזרח שיפנה למערכת, על-פי תקנות שיתקין שר הפנים, ויתלונן על מצב שבו לכאורה נגרם לו נזק, או שהוא חושד שנגרם לו נזק, יקבל את פרטי המידע והתנועות שנעשו, בין במקום כזה ובין במקום אחר.

אופיר פינס-פז: זאת אומרת, כל תלונה תיענה בצורה מסודרת.

אופיר פינס-פז: אבל אם אתה כותב בחוק שכל אזרח יכול – סתם, לא משום שהוא חש נפגע; לא משום שהוא חושש שנגרם לו נזק, אלא סתם כי הוא רוצה לדעת מה קורה – לפנות אל משרד הפנים בכל בקשה ובכל שאילתא.

אופיר פינס-פז: אני אומר לכם שזה מופרז, זה מוגזם.

אופיר פינס-פז: אין שם עובדים שיטפלו בזה.

מוחמד ברכה: אפשר לעשות את זה באינטרנט.

אופיר פינס-פז: תראו, אנחנו יכולים לחוקק הכול, אין שום בעיה.

אופיר פינס-פז: אני לא בא להגן.

אופיר פינס-פז: הלכתי בעניין הזה ושיניתי את החוק שהציע משרד הפנים מהקצה אל הקצה.

מוחמד ברכה: אפשר לפתור את זה באמצעות האינטרנט.

אופיר פינס-פז: בוודאי, אתה צודק.

אופיר פינס-פז: אבל אם אתה תציף את הטכנולוגיה הזאת, בסוף את הטכנולוגיה צריכים להפעיל בני-אדם.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת ברכה, האמן לי שאנחנו מודעים למה שמדאיג אותך ואת חבר הכנסת חנין, ומצאנו לזה גם פתרון.

אופיר פינס-פז: כל תלונה על-פי תקנות – תקנות זה חקיקת משנה – כל תלונה שאזרח יכתוב והוא יגיד שהוא חושש או חושד שנגרם לו נזק או חלילה נגרם לו עוול, הוא יקבל את כל פרטי המידע.

אופיר פינס-פז: אבל רק בתנאי שהוא חושד שנגרם לו נזק או עוול, ולא סתם כיוון שבא לו לפנות למשרד הפנים, בגלל סקרנות או בגלל איזו גחמה או דבר מהסוג הזה.

אופיר פינס-פז: אם אתה כותב את זה בצורה הזאת כפי שאתם מבקשים, אתם פותחים פתח למערכת.

אופיר פינס-פז: אנחנו מתלוננים על הביורוקרטיה שהיא לא מסוגלת והיא לא עונה.

אופיר פינס-פז: הדבר הזה שאתם מוסיפים, אין שום ביורוקרטיה היום במשרד הפנים שתהיה מסוגלת להתמודד אתו.

אופיר פינס-פז: לכן, אני אומר שזה מוגזם, זה לא נדרש, כי התשובה האמיתית בעניין הזה תינתן בתקנות שר הפנים בתוך 45 יום, כפי שקבענו בוועדת הפנים.

אופיר פינס-פז: תודה רבה.

מוחמד ברכה: כפי שכל אזרח יכול לעקוב אחרי תנועות החשבון שלו, כשהוא לא חושד בשום דבר, הוא רוצה לדעת איפה הוא עומד – באותה שיטה ובאותה דרך אפשר לעקוב אחרי הדברים האלה.

מוחמד ברכה: זה חלק מהגנת הפרטיות שלי.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת ברכה, המערכת הבנקאית למשל, שאתה מציג אותה כדוגמה – לקח לה הרבה מאוד שנים והרבה מאוד מיומנויות והרבה מאוד יכולות לספק את היכולת המאוד-חשובה הזאת שאתה מדגים פה.

אופיר פינס-פז: משרד הפנים היום, על-פי יכולותיו – אם אתה מוסיף את ההסתייגות שלך אין שום דרך בעולם שהוא מסוגל לעמוד בזה, גם לא בעוד חמש שנים.

ראובן ריבלין: בתוך כמה זמן?

אופיר פינס-פז: 45 יום.

אופיר פינס-פז: אם תהיינה פניות ברמה של 1,000 אזרחים בשנה, זה בסדר.

אופיר פינס-פז: אם יפנו אליהם 2 מיליוני אנשים כדי לדעת, ברמה של סקרנות, אין מערכת שתדע לטפל בזה.

אופיר פינס-פז: חבל.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

מגלי והבה: לשם החוק אין הסתייגויות.

מגלי והבה: עוברים להצבעה על שם החוק.

מגלי והבה: הצבעה מס' 14 בעד שם החוק - 34 נגד - 6 נמנעים - אין שם החוק נתקבל.

מגלי והבה: 34 בעד, שישה נגד.

מגלי והבה: אני קובע ששם החוק עבר כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצביע על הסתייגותם של חברי הכנסת חנין, ברכה וסוייד לסעיף 1.

מגלי והבה: הצבעה מס' 15 בעד ההסתייגות – 10 נגד - 29 נמנעים – אין ההסתייגות של חברי הכנסת דב חנין, מוחמד ברכה וחנא סוייד לסעיף 1 לא נתקבלה.

מגלי והבה: עשרה בעד, 29 נגד.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שהסתייגותם של חברי הכנסת חנין ואחרים לא התקבלה.

מגלי והבה: חבר הכנסת גבאי מודיע שהוא הצביע בטעות מכיסאו של חבר הכנסת לוי.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה על סעיף 2 כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 16 בעד סעיף 2 – 36 נגד – 7 נמנעים – אין סעיף 2 נתקבל.

מגלי והבה: 36 בעד, שבעה נגד.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שסעיף 2 עבר.

מגלי והבה: עכשיו אנחנו מצביעים בקריאה שנייה על כל הצעת החוק כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 17 בעד סעיפים 2-1, כהצעת הוועדה – 36 נגד – 7 נמנעים – אין סעיפים 2-1, כהצעת הוועדה, נתקבלו.

מגלי והבה: 36 בעד, שבעה נגד.

מגלי והבה: אם כך, כל הסעיפים עברו בקריאה שנייה.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

מגלי והבה: הצבעה מס' 18 בעד החוק – 33 נגד – 7 נמנעים – אין חוק מרשם האוכלוסין (תיקון מס' 11), התשס"ז–2007, נתקבל.

מגלי והבה: 33 בעד, שבעה נגד.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שחוק מרשם האוכלוסין (תיקון מס' 11), התשס"ז–2007, התקבל.

מגלי והבה: [מס' כ/130; "דברי הכנסת", חוב' י"ח, עמ' 7026; נספחות.

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו ממשיכים בהצעת חוק למניעת אלימות במשפחה (תיקון מס' 9), התשס"ז–2007.

מגלי והבה: אני מזמין את חבר הכנסת גדעון סער להציג את הצעת החוק.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מתכבד להביא בפניכם, בשם הוועדה לקידום מעמד האשה, את הצעת חוק למניעת אלימות במשפחה (תיקון מס' 9), התשס"ז–2007, אשר הוגשה ביוזמתה של חברת הכנסת זהבה גלאון, לקריאה השנייה ולקריאה השלישית,.

גדעון סער: סעיף 3 לחוק למניעת אלימות במשפחה קובע כי בנסיבות מסוימות רשאי בית-המשפט לתת צו הגנה מפני אדם לשם הגנה על אחד מבני משפחתו.

גדעון סער: במנגנון הקבוע בחוק אין התייחסות מיוחדת למצב שבו צו ההגנה המבוקש הוא דווקא מפני בן משפחה שהוא קטין ולא לשם הגנה עליו.

גדעון סער: בהתאם להצעת החוק, בקשה לתת צו הגנה מפני קטין תוגש לבית-המשפט לענייני משפחה בלבד.

גדעון סער: במקור סברו נציגי הממשלה והגורמים המקצועיים, כי נושא מעין זה צריך להיות מובא לפתחו של בית-המשפט לנוער, אשר לו המומחיות בתחום.

גדעון סער: עם זאת, על מנת לספק פתרון בפריסה ארצית, הוחלט לקבוע כי יהיה זה בית-המשפט לענייני משפחה אשר ידון בבקשות מסוג זה, מתוך הבנה כי כבר כיום מוקנות לשופטי בית-המשפט למשפחה סמכויות לפי חוק הנוער.

גדעון סער: זאת ועוד, נכון להיום, רק בבתי-המשפט לענייני משפחה קיימות יחידות סיוע שאליהן יפנה בית-המשפט את הצדדים.

גדעון סער: במאמר מוסגר יצוין, כי מתגבשת הצעת חוק ממשלתית להקמתן של יחידות סיוע בבתי-הדין הרבניים.

גדעון סער: במהלך דיוני הוועדה סוכם עם נציגי הממשלה, כי הצעת החוק הממשלתית תביא בחשבון הסמכת בתי-הדין לעניין זה במקביל ונוסף על בתי-המשפט לענייני משפחה, במסגרת תיקון עקיף לחוק זה.

גדעון סער: פשרה זו הושגה על בסיס כוונת המציעה וחברי הוועדה שלא לפגוע בסמכויות בתי-הדין או לצמצמן.

גדעון סער: לא לפגוע בהקשר הזה, כי יש הקשרים שבהם יש בכוונתך כן לפגוע בסמכויות בתי-הדין הרבניים.

זהבה גלאון: זה נכון.

גדעון סער: עם זאת, חברי הכנסת בנימין אלון ומשה גפני ביקשו להגיש הסתייגות בעניין זה.

גדעון סער: כך או כך, לבה של הצעת החוק מצוי בקביעת הוראות מיוחדות שיחולו במצב שבו בן משפחה מבקש מבית-המשפט ליתן צו הגנה מפני קטין.

גדעון סער: ההוראות המיוחדות המפורטות בהצעת החוק יחולו רק כאשר הבקשה לצו הגנה מוגשת על-ידי בן משפחתו של הקטין, להבדיל מבקשות מטעם גורמים מקצועיים, כמו היועץ המשפטי לממשלה.

גדעון סער: החשש של שימוש פסול, לא מתאים או נמהר בצו הגנה לפי החוק למניעת אלימות במשפחה נגד קטין אינו קיים כמעט כאשר הגורם המבקש את הצו הוא היועץ המשפטי לממשלה או פקיד סעד, שכן במקרים אלה גורמי הטיפול ורשויות אכיפת החוק כבר מעורבים בפרשה.

גדעון סער: ההתייחסות המיוחדת להליך של הוצאת צו הגנה מפני קטין נובעת מהתפיסה שאלימות של קטינים במשפחה אינה מנותקת מבעיות אחרות של המשפחה, ובמקרים רבים מאלימות של בני משפחה נוספים, בעיות שיש לתת להן פתרון טיפולי כולל, שיתייחס למשפחה כולה, ואין לפתור אותן, אלא במקרים קיצוניים, בהרחקת הקטין מביתו.

גדעון סער: הניסיון שנצבר ביחידות הסיוע שליד בתי-המשפט לענייני משפחה, והוצג בדיוני הוועדה, מחזק תפיסה זו, שכן ברוב המכריע של הבקשות שהגישו בני משפחה להוצאת צו הגנה מפני קטין לא היתה הצדקה להרחקת הקטין מביתו, והתערבות יחידת הסיוע הובילה למציאת פתרון מוסכם אשר התייחס למשפחה כולה.

גדעון סער: בהתאם לנוסח שלפניכם יוטל על יחידת הסיוע להודיע לבית-המשפט אם הצדדים הגיעו להסכמה בדבר הסדרת הסכסוך ובדבר המלצותיה בעניין.

גדעון סער: הסדר זה נובע מהעדפת פתרון משפחתי כולל, בעל אופי טיפולי, על נקיטת אמצעי משפטי חריף כמו הוצאת צו הגנה.

גדעון סער: במקרה שלא הושגה הסכמה תודיע יחידת הסיוע לקטין על זכותו להיות מיוצג על-ידי עורך-דין מהסיוע המשפטי, אלא אם כן בחר הקטין להיות מיוצג על-ידי עורך-דין מטעמו.

גדעון סער: עיגון נושא הייצוג נבע מההבנה כי במצב שבו בן משפחה מבקש צו הגנה נגד הקטין יש ניגוד אינטרסים מובנה בין הקטין ובין אותו בן משפחה, ולא ראוי כי בן המשפחה הבגיר, שבדרך כלל הוא גם האפוטרופוס, יהיה אמון על ייצוג הקטין.

גדעון סער: במקרה שהצדדים לא הגיעו לידי הסכמה, ולאחר שהובאה לידיעת הקטין זכותו לייצוג, יוכל בית-המשפט להוציא צו הגנה.

גדעון סער: לפני הוצאת צו הגנה כאמור יהא על בית-המשפט לשקול את נסיבות העניין ואת טובת הקטין ולתת לקטין הזדמנות להשמיע את עמדתו לפניו.

גדעון סער: בהתאם להוראות סעיף 2 לחוק למניעת אלימות במשפחה, אפשר שייכלל בצו ההגנה איסור על הקטין להיכנס לדירה שבן משפחתו מתגורר בה או להימצא במרחק מסוים מדירה זו, וזאת גם אם יש לו זכות כלשהי בה.

גדעון סער: מוצע לקבוע כי צו הגנה שנכללת בו הרחקת הקטין מביתו כאמור לא יינתן אלא אם כן קיבל בית-המשפט תסקיר בכתב מפקיד סעד שהתמנה על-פי חוק הנוער (טיפול והשגחה) ונמצא סידור חוץ-ביתי הולם בעבורו.

גדעון סער: חבר הכנסת ריבלין, זה הגיע לעוצמה כזאת שאינני יכול לשאת את דברי.

גדעון סער: עוד מוצע להבהיר כי אין בהוראות התיקון המוצע כדי לגרוע מהוראות סעיף 3א לחוק הנוער (טיפול והשגחה), שלפיהן בית-המשפט הדן בעניינו של קטין רשאי, אם ראה צורך בכך, לתת צו הגנה על-פי החוק למניעת אלימות במשפחה, וכן לתת צו מניעת הטרדה מאיימת על-פי חוק מניעת הטרדה מאיימת.

גדעון סער: לבסוף, אבקש להזכיר כי חברי סיעת חד"ש ביקשו להגיש הסתייגות להצעת החוק, שעניינה הפניית הצדדים ללשכה לשירותים חברתיים הקרובה למקום מגוריהם, נוסף על יחידת הסיוע שבבית-המשפט.

גדעון סער: הואיל והושגו הסכמות עם הממשלה לנוסח הצעת החוק, אני מבקש, על דעת המציעה, כי תתמכו בהצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית בנוסח הוועדה, בדחיית ההסתייגויות – אלה שהוגשו ואלה שהזכרתי, אלה של חברי הכנסת גפני ואלון ואלה שמטעם סיעת חד"ש.

גדעון סער: אני שוב רוצה לברך את חברת הכנסת גלאון על היוזמה - -

מגלי והבה: אתה לא רוצה לנאום אחרי שהחוק יעבור?

גדעון סער: לא.

גדעון סער: - - ולבקש את תמיכת הבית בהצעה.

גדעון סער: אני רוצה להודות ליועצת המשפטית של הוועדה, עורכת-הדין הלית מגידור, ולדלית אזולאי, מנהלת הוועדה, על הסיוע הרב בקידום המהיר של הצעת החוק.

גדעון סער: תודה.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת גדעון סער, יושב-ראש הוועדה למעמד האשה.

מגלי והבה: חברי הכנסת, יש הסתייגויות לסעיף 1 להצעת החוק.

מגלי והבה: אני מזמין את ראשון המסתייגים, חבר הכנסת משה גפני, לנמק את הסתייגותו.

מגלי והבה: בבקשה.

מגלי והבה: אחריו - חבר הכנסת בני אלון, אם הוא רוצה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אדוני סגן ראש הממשלה ושר התמ"ת, השר אלי ישי - -

מגלי והבה: השר אלי ישי, הוא מדבר אליך.

משה גפני: - - אתה השר היחיד פה באולם, ומאוד חשובה לי הקשבתך, מפני שזה נושא שמאוד מעניין אותך.

משה גפני: הצעת החוק של חברת הכנסת גלאון היא הצעת חוק ראויה וטובה.

משה גפני: כוונתה לאפשר הוצאת צו הגנה מפני קטין.

משה גפני: הצעת החוק הזאת היא במקומה, ואני חושב שצריך לתמוך בה, ואתמוך בה.

משה גפני: ביקשתי בדיון בוועדה, וביקשתי גם כאן, בהסתייגות – והתקיים על זה דיון: הצעת החוק, כפי שהונחה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, מדברת על בית-משפט שיש בו יחידת סיוע.

משה גפני: בית-המשפט היחיד שיש בו יחידת סיוע הוא בית-המשפט לענייני משפחה – וזה בסדר.

משה גפני: חבר הכנסת בני אלון ואנוכי מבקשים, שבמקום שיהיה כתוב "בית-המשפט לענייני משפחה", יהיה כתוב "בית-משפט שיש בו יחידת סיוע לפי חוק" – שזה בעצם אותו הדבר.

ראובן ריבלין: שיש בו לפי חוק או שיש בו בפועל?

משה גפני: לפי חוק.

ראובן ריבלין: אתה אומר לפי חוק; אם החוק אומר שצריך שתהיה יחידת סיוע והממשלה לא הקימה, בכל זאת הוא יוכל לדון בזה?

ראובן ריבלין: זאת השאלה.

משה גפני: לא, אין דבר כזה.

משה גפני: חבר הכנסת ריבלין, אין דבר כזה.

ראובן ריבלין: שיש בו הלכה למעשה יחידת סיוע חוקית – כך תכתוב.

ראובן ריבלין: כך תאמר.

משה גפני: אני רוצה להזכיר לכנסת, כי כאשר הוקם בית-המשפט לענייני משפחה, שר המשפטים הביא את הצעת החוק לבית-המשפט לענייני משפחה, ושאלנו אם לא תהיה פגיעה בבתי-הדין הרבניים, שגם הם עוסקים על-פי החוק בנושאי משפחה, בנושא אישות.

משה גפני: נאמר לנו באופן מפורש שלא.

משה גפני: במשך כל השנים דובר שבנושאים שמסורים על-פי חוק לבתי-דין רבניים הכרחי שיהיו לבתי-הדין הרבניים יחידות סיוע, והיה סיכום שיהיו לבתי-הדין הרבניים יחידות סיוע, ולצערי זה מתקדם מאוד באטיות.

משה גפני: מה שאמרו בוועדה נציגי המשרדים הוא שהנושא של יחידות הסיוע אומנם עומד לקראת החלטה וביצוע בבתי-הדין הרבניים, וזה מחויב המציאות, כבכל בית-משפט, דהיינו, במקרה הנוכחי בית-המשפט לענייני משפחה, שעוסק בנושאים של משפחה, של ילדים, של בני-זוג – לבתי-משפט כאלה יש מטבע הדברים יחידות סיוע, והכרחי שיהיו גם בבתי-הדין הרבניים.

משה גפני: לא ביקשנו שיהיה כתוב בחוק "גם בתי-הדין הרבניים".

משה גפני: לא ביקשנו זאת, מכיוון שאין יחידות סיוע בבתי-הדין הרבניים כרגע.

משה גפני: אבל מכיוון שבעתיד הקרוב, כפי שאמרו נציגי הממשלה, הממשלה עומדת להביא חוק – ולקיים אותו – להקמת יחידות סיוע בבתי-הדין הרבניים, רצינו שלא ניאלץ לבוא לאחר מכן ולתקן את החוק של זהבה גלאון, ולכתוב "גם בתי-הדין הרבניים".

משה גפני: אמרנו שאנחנו תומכים בחוק, שהוא מצוין – אנחנו תומכים בו, ורק ביקשנו לשנות את הנוסח ולקבוע שמדובר בכל בית-משפט, כפי שנאמר קודם, שיש בו יחידת סיוע חוקית.

ראובן ריבלין: שיש בו יחידת סיוע כחוק.

משה גפני: המשמעות תישאר בדיוק כמו שהמציעה הציעה.

משה גפני: יחידות סיוע ליד בית-המשפט קיימות על-פי החוק במדינת ישראל רק בבתי-משפט לענייני משפחה, ולכן ההסתייגות שלנו אינה משנה דבר וחצי דבר בהצעת החוק הטובה של חברת הכנסת זהבה גלאון.

משה גפני: לפי הודעת הממשלה בוועדה לקידום מעמד האשה בקרוב יובא החוק – מחויב המציאות – בדבר יחידות סיוע בבתי-דין נוספים במדינת ישראל שעוסקים בנושאי משפחה, בתי-הדין הרבניים.

משה גפני: לכן, אני מבקש מחברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק של חברת הכנסת זהבה גלאון, כפי שהיא, ולתמוך גם בהסתייגות של חבר הכנסת בני אלון ושלי, שכאמור היא מועילה לעניין ואינה משנה דבר ברעיון שבבסיס חקיקת החוק הזה.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: אני מזמין את חבר הכנסת בני אלון לנמק את הסתייגותו.

מגלי והבה: בבקשה.

בנימין אלון: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אמשיך במקום שחבר הכנסת גפני עצר בו.

בנימין אלון: לעצם החוק, אומנם החוק עוסק במקרים לא רבים, אבל הוא חשוב; הוא עוסק במקרים רגישים מאוד, שבהם קטין מכה או עושה פעילות פיזית אחרת נגד בני משפחתו, בצורה קיצונית, שגורמת להורים לגשת ולבקש עזרה, בין בבית-משפט ובין במשטרה.

בנימין אלון: אלה מקרים קיצוניים, לא רבים, אבל לצערנו זה קורה, וכולנו מקווים שהחינוך הטוב יגרום לכך שמקרים כאלה לא יקרו כלל, אבל החוק צריך להיערך גם למצב כזה, ובמצב כזה – הצעת החוק הטובה הזאת דורשת טיפול מיוחד בקטין, אבל כמובן גם צו הגנה מפני האלימות שלו, ורגישות כזאת מחייבת יחידות סיוע.

בנימין אלון: בית-משפט אינו יכול לעסוק בכך, ובית-המשפט שיש בו יחידת סיוע הוא בית-המשפט לענייני משפחה.

בנימין אלון: דא עקא, שבמקרים כאלה, של סכסוך משפחתי שמעורב בו גם קטין שמגיע לאלימות, וכן הלאה, מוסמך לעסוק גם בית-דין רבני, לפי החוק הקיים, ושני הצדדים רשאים לבקש, בדיון של משפחה, להגיע לבית-דין רבני, כמו שהחוק מאפשר.

בנימין אלון: היום, אם תהיה הסתבכות בסכסוך המשפחתי, שתהיה כרוכה גם באלימות של קטין, וכן הלאה, בית-דין רבני לא יכול לטפל בזה – וטוב שכך, כי אין לו יחידת סיוע, ואנחנו לא חושבים שאפשר, על גבו של הקטין, לנהל מירוץ סמכויות כדי לברר אם בית-הדין הרבני חשוב או לא חשוב.

בנימין אלון: אני מסכים לחלוטין שכל עוד אין בבתי-הדין הרבניים יחידות סיוע, הכתובת היא בית-המשפט לענייני משפחה.

בנימין אלון: אני פונה ביושר, ללא הסתרת דבר – ההסתייגות צריכה להיות מקובלת על כולם, דתיים ושאינם דתיים, אלה שדואגים לכבודו של בית-הדין הרבני ואלה שפחות, לצערי.

בנימין אלון: הרב גפני ואני, שנינו איננו מתכוונים לשנות את החוק; אנחנו בעד החוק.

בנימין אלון: אנחנו רק מבקשים שבמקום שיהיה כתוב "בית-משפט לענייני משפחה", יהיה כתוב "בית-משפט שיש בו יחידת סיוע".

ראובן ריבלין: כחוק.

בנימין אלון: "כחוק".

בנימין אלון: כיום מדובר רק בבית-המשפט לענייני משפחה.

בנימין אלון: אנחנו מקווים שההתחייבויות שניתנו בעבר לבית-הדין הרבני בדבר הקמת יחידות סיוע – שכמובן כרוכה בהוצאות תקציביות – ימולאו, כי כשהוקם בית-המשפט לענייני משפחה הבהירו שגם לבתי-הדין הרבניים יהיו יחידות סיוע, ורבותי, יחידות סיוע לבתי-הדין הרבניים חשובות גם בסכסוכים רגילים.

בנימין אלון: יחידת הסיוע מסייעת לבית-המשפט ולבית-הדין לדון במקרים רגישים בתוך המשפחה.

מגלי והבה: חברת הכנסת גלאון, עד פה אני שומע אותך.

בנימין אלון: לכשיוקמו יחידות הסיוע תהיה אפשרות, על סמך החוק הזה, לזוג שבו שני הצדדים רוצים בכך, לבוא לבית-הדין הרבני.

בנימין אלון: זה לא משנה מאומה בסטטוס הקיים, ולדעתי זה הגיוני ביותר, ואני מצטער שבשל - - -

זבולון אורלב: אם לא תתקבל ההסתייגות, מפלים לרעה את בתי-הדין הרבניים.

בנימין אלון: זאת תהיה אפליה.

בנימין אלון: אני מסכים אתך מאוד, חבר הכנסת אורלב.

בנימין אלון: אני מוכרח לומר שבדיונים של הוועדה שניהלה חברת הכנסת גלאון, שהיא גם יוזמת הצעת החוק, הובהר שמבחינה מהותית אין בעיה עם ההסתייגות.

בנימין אלון: היתה הערה משפטנית, שלא מקובל לנסח כך, אבל זאת הערה, והיא גם לא מעכבת.

בנימין אלון: אני נוהג ביושר, אינני מסתיר דבר, הכול מתועד בפרוטוקול והכול נאמר בכנות.

בנימין אלון: אני קורא לכל חברי הכנסת לתמוך בהסתייגות הזאת ובחוק החשוב והרגיש הזה.

בנימין אלון: תודה.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת בני אלון.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו ממשיכים בהסתייגויות של חברי הכנסת ברכה וחנין.

מגלי והבה: מורידים?

מוחמד ברכה: מוותרים על הנמקה.

מגלי והבה: מורידים.

מגלי והבה: חברי הכנסת, נא לשבת.

מגלי והבה: חבר הכנסת סער, אתה מעוניין להשיב למסתייגים?

מגלי והבה: חברת הכנסת גלאון, בבקשה.

מגלי והבה: לאחר מכן אנחנו עוברים להצבעה.

מגלי והבה: נא לשבת, חברי הכנסת.

מגלי והבה: אני פונה לשר מג'אדלה.

מגלי והבה: בבקשה.

זהבה גלאון: אדוני היושב-ראש, החוק שנדון בוועדה למעמד האשה התקבל בהסכמה בין נציגי הממשלה, משרד המשפטים והחברים שישבו בוועדה.

זהבה גלאון: גם במהלך הישיבות העלו חברי הכנסת גפני ואלון את הנושא של יחידות סיוע בבתי-הדין הרבניים – שאני תומכת בקיומן; אין ספק שבבתי-הדין הרבניים צריכות להיות יחידות סיוע, כדי לסייע לקטינים שזקוקים להן.

זהבה גלאון: אבל אי-אפשר, חברי חברי הכנסת – ואמרנו את זה גם בישיבה – שבאמצעות החוק הזה, שכל מטרתו לתת הגנה לקטין שמסיבות של אלימות צריך להוציא אותו מביתו – בהזדמנות זו לתקן את חוק בתי-הדין הרבניים.

זהבה גלאון: חבר הכנסת בני אלון יודע שבקרוב מאוד, לאחר הפגרה – זאת היתה ההתחייבות של משרד המשפטים – תוגש הצעת חוק מקיפה וכוללת להקמת יחידות סיוע בבתי-הדין הרבניים, בדין ובצדק.

זהבה גלאון: אני פונה אליכם בבקשה שתוותרו על ההסתייגות שלכם, היא ממילא לא תסייע לאותם קטינים, כי יחידות הסיוע האלה לא קיימות, ומישהו עלול לתת משמעות מרעה למה שכתוב כאן, וייפגעו מכך אותם קטינים שאתם רוצים להגן עליהם.

זהבה גלאון: זאת גם ההזדמנות שלי להודות ליועצת המשפטית של הוועדה, למנהלת הוועדה, ליושב-ראש הוועדה ולכל מי שהשתתף בהכנת החוק הזה.

זהבה גלאון: תודה.

מגלי והבה: תודה לחברת הכנסת גלאון.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

מגלי והבה: לשם החוק אין הסתייגויות.

מגלי והבה: אנחנו מצביעים על שם החוק כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: אנחנו בהצבעה.

מגלי והבה: נא לשבת.

מגלי והבה: הצבעה מס' 19 בעד שם החוק – 53 נגד – אין נמנעים – אין שם החוק נתקבל.

מגלי והבה: בעד – 53, נוסיף את קולו של השר גאלב מג'אדלה – כמובן בעד שם החוק.

מגלי והבה: שם החוק עבר בקריאה שנייה.

מגלי והבה: לסעיף 1 יש הסתייגות של משה גפני ושל בנימין אלון.

מגלי והבה: מצביעים?

קריאות: כן.

מגלי והבה: בסדר.

מגלי והבה: הצבעה מס' 20 בעד ההסתייגות – 22 נגד – 36 נמנעים – אין ההסתייגות של חברי הכנסת משה גפני ובנימין אלון לסעיף 1 לא נתקבלה.

מגלי והבה: בעד - 22, נגד - 36.

מגלי והבה: אם כך, אנחנו קובעים שההסתייגות של חברי הכנסת בני אלון ומשה גפני לא עברה.

מגלי והבה: חבר הכנסת גפני, אנחנו בהצבעה.

מגלי והבה: חברי הכנסת ברכה וחנין, מצביעים, או שאתם מורידים את ההסתייגות?

דב חנין: מורידים.

מגלי והבה: אם כך, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה על כל סעיפי החוק, כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 21 בעד סעיפים 1–2, כהצעת הוועדה – 55 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–2, כהצעת הוועדה, נתקבלו.

מגלי והבה: בעד – 55, נגד – אין, ונמנעים - אין.

מגלי והבה: אנחנו עוברים, חברי הכנסת, להצבעה בקריאה שלישית על הצעת החוק.

מגלי והבה: הצבעה מס' 22 בעד החוק – 53 נגד – אין נמנעים – אין חוק למניעת אלימות במשפחה (תיקון מס' 9), התשס"ז–2007, נתקבל.

מגלי והבה: אני קובע שהצעת החוק למניעת אלימות במשפחה (תיקון מס' 9), התשס"ז–2007, עברה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

מגלי והבה: [מס' כ/127; "דברי הכנסת", חוב' י"ט, עמ' 7199; נספחות.

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו ממשיכים בסדר-היום: הצעת חוק המוסד העליון ללשון הערבית, התשס"ז–2007, של חברי הכנסת מיכאל מלכיאור ונאדיה חילו.

מגלי והבה: אני מזמין את חבר הכנסת מלכיאור לנמק את הצעת החוק, בבקשה.

מיכאל מלכיאור: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק המוסד העליון ללשון הערבית, התשס"ז–2007.

מיכאל מלכיאור: הצעת חוק זו באה להקים בחוק מוסד למדע ולחקר הלשון הערבית בישראל.

מיכאל מלכיאור: תפקידיו של המוסד יהיו חקר הלשון הערבית לתקופותיה ולענפיה, עיסוק בתחומי מינוח, דקדוק, אוצר מלים, הגייה, התעתיק והכתיב של הלשון הערבית - - -

מגלי והבה: חברי הכנסת, אי-אפשר להפריע למי שמנמק.

מגלי והבה: בבקשה.

מיכאל מלכיאור: תודה.

מיכאל מלכיאור: - - לרבות חידושי לשון, התאמה לעידן המחשוב, עריכת מילונים, חקר הלשון בספרות ובשירה הערבית, פרסום כתבים ועריכת כנסים וכן שיתוף פעולה עם גופים שונים בארץ ובעולם העוסקים בתחומי פעילותו.

מיכאל מלכיאור: אחד הגופים החשובים שעמם יקיים המוסד קשרים וחילופי מידע הוא האקדמיה ללשון העברית.

מיכאל מלכיאור: על אף השוני במהות בין שני הגופים האלו - - -

צבי הנדל: הוא פשט את הרגל - - -

מיכאל מלכיאור: בהקמת המוסד העליון ללשון הערבית שיפעל לצד ובשיתוף פעולה עם האקדמיה ללשון העברית תהיה, בין היתר, גם תרומה לחקר הזיקה בין הלשונות.

מיכאל מלכיאור: לפי הצעת החוק, המוסד העליון ללשון הערבית יהיה תאגיד.

מיכאל מלכיאור: ההצעה קובעת גם הוראות בדבר מבנה המוסד, מוסדותיו השונים, מספר החברים בו ואופן מינוים ומינהלת המוסד, הוראות לעניין אופן פעילותו - -

בנימין אלון: - - -

מיכאל מלכיאור: - - קביעת תכנונו ותקצובו וכן בדבר החלטות המוסד בענייני הלשון הערבית ופרסומן.

מיכאל מלכיאור: אני רק רוצה לספר לחבר הכנסת בני אלון, שאצלנו בוועדה, מכל הסיעות, כולל מהסיעה שלך, כולם הצביעו בעד, בדיון הראשוני שהיה לנו בעניין.

זבולון אורלב: לא השתתפתי בדיון.

מיכאל מלכיאור: בדיון הראשוני שהיה לנו על הקמת אקדמיה הצבעת בעד.

זבולון אורלב: אבל לא השתתפתי בדיון.

מיכאל מלכיאור: על הצעת החוק אנחנו כבר עובדים כמה שנים, ביחד עם החלטות שונות באוניברסיטאות בארץ, יחד עם הפורום להסכמה אזרחית.

מיכאל מלכיאור: הצעת החוק במקור היא יוזמה של השר גאלב מג'אדלה בטרם מונה לשר, והוא העביר את הצעת החוק לחברת הכנסת נאדיה חילו ואלי לאחר מינויו לשר כדי שניתן יהיה להמשיך בהליך החקיקה של הצעת החוק החשובה מאוד הזאת, שאף זכתה לתמיכת הממשלה.

מיכאל מלכיאור: אני מאוד מבקש מחברי הבית לדחות את ההסתייגות שהוגשה ולאשר את הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת מלכיאור.

מגלי והבה: חברי הכנסת, הרשו לי לברך את המשלחת המכובדת מאוסטריה.

מגלי והבה: אני רוצה לברך בברכת ברוכים הבאים לכנסת ישראל את ד"ר ארווין פרול ואת שגריר אוסטריה ואת כל המשלחת.

מגלי והבה: ברוכים הבאים לכנסת בירושלים.

מגלי והבה: תודה לכם על הביקור.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

מגלי והבה: אנחנו מזמינים את המסתייגים לסעיף 6.

מגלי והבה: חבר הכנסת מוחמד ברכה, ראשון המסתייגים, בבקשה.

מגלי והבה: אחריו - חברי הכנסת סוייד וחנין, אם יהיו פה.

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני רוצה קודם לברך על המאמץ שנעשה בקידום הצעת החוק, הצעת חוק המוסד העליון ללשון הערבית.

מוחמד ברכה: אני חושב שזהו חוק חשוב והוא עשוי לקדם את מעמדה של השפה הערבית כשפתם של 20% מאוכלוסיית המדינה וכשפה המרכזית של האזור שאנחנו חיים בו, ואני מקווה שהיא תהיה גם בעידן השלום שפה של שגשוג ודו-קיום ושיתוף פעולה באזור כולו.

מוחמד ברכה: אין ספק שהצעת החוק הזאת, בתור טיוטה ראשונית גם אמורה לקדם את מעמדה של השפה הערבית כשפה רשמית.

מוחמד ברכה: אני יודע, כפי שרבים כאן יודעים, שיש כל מיני קולות בתקופה האחרונה, כחלק מהגל המורעל של גזענות ושל הדרת האוכלוסייה הערבית, שגם רוצים לבוא חשבון עם השפה הערבית ועם מעמדה.

מוחמד ברכה: אני מקווה שהחוק הזה יהיה גם תשובה הולמת לחיזוק מעמדה של השפה הערבית כשפה רשמית במדינת ישראל.

מוחמד ברכה: אדוני השר מג'אדלה, רבותי חברי הכנסת, המבחן הראשון של החוק הזה הוא במינוי הקבוצה המייסדת או המליאה המייסדת של 15 חברים, כי לאחר מכן יתווספו כל שנה מספר מסוים של חברים עד שיגיעו ל-23.

מוחמד ברכה: לאחר מכן המליאה עצמה או המוסד העליון של הלשון הערבית הוא אשר יפרנס את עצמו בעצמו, זאת אומרת הוא יקיים את עצמו בעצמו בכל מה שקשור לחברות והתנהלות וכו', גם ברמה הארגונית הניהולית וגם ברמה המהותית.

מוחמד ברכה: לכן יש משמעות יוצאת מגדר הרגיל בכל מה שקשור בצעד הראשון של ה-15 הראשונים.

מוחמד ברכה: אתמול היתה לי שיחה עם השר מג'אדלה בעניין הזה, ואני מתרשם שהוא ילך להתייעצות רחבה ביותר על מנת להביא הרכב מוסכם ככל האפשר, מוסכם במובן המקצועי של אנשים שיכולים לתרום לגופו של עניין, ולא תהיה במה של כיבודים.

מוחמד ברכה: אני חושב שכולם מסכימים על העניין הזה.

מוחמד ברכה: כבר עכשיו יש שמות גם של אנשים שמתמחים בשפה הערבית מקרב האוכלוסייה הערבית וגם מקרב האוכלוסייה היהודית, שיכולים לתרום רבות לקידומו של המוסד הזה.

מוחמד ברכה: לכן אני מצפה ואין לי שום סיבה להניח שזה לא יקרה.

מוחמד ברכה: להיפך, הדברים שנאמרו בוועדה וגם הדברים של השר מג'אדלה מובילים לכך שתהיה התייעצות רחבה בכל מה שקשור לעניין הזה.

מוחמד ברכה: הנושא השני הוא הקשר בין המוסד העליון לשפה הערבית במדינת ישראל ובין המוסדות המקבילים או הדומים בעולם הערבי.

מוחמד ברכה: יכול להיות שבהעדר שלום או בהעדר קבלת היוזמה הערבית, שפשוט מציעה שלום עם כל מדינות ערב מול נסיגה לגבולות 67' - כל עוד הדבר הזה לא קורה, כנראה תהיה בעיה כלשהי, לפחות במדינות לא מעטות בעולם הערבי, לייצר אפיקים של שיתוף פעולה עם המוסד העליון לשפה הערבית, שבלאו הכי אני חושב שהוא יצטרך להישען גם על הניסיון של אותם מומחים דגולים לשפה הערבית בשפה הערבית.

מוחמד ברכה: כי עם כל ההערכה שלי לאותם מומחים במדינת ישראל, עיקר ההתמחות היא מחוץ לגבולות המדינה.

מוחמד ברכה: הקשר הזה יהיה קשר בעייתי בהעדר יחסים דיפלומטיים, בהעדר שלום.

מוחמד ברכה: לכן יש מקום לדעתי לקיים לצד המוסד העליון לשפה הערבית גוף שהוא פחות ממלכתי, על מנת שיעמוד בקשר עם המוסדות הדומים בעולם הערבי, כך שהתועלת תהיה הדדית ובאמת יהיה המוסד הזה לשפה הערבית שם דבר בכל מה שקשור לשפה הערבית, לא רק בגבולותיה של מדינת ישראל אלא בקרב כל המתעניינים בשפה הערבית ודובריה וקוראיה וכותביה.

מוחמד ברכה: לבסוף, אני רוצה לברך על החוק הזה.

מוחמד ברכה: אני חושב שהוא צעד חשוב, אבל צריך לקחת בחשבון את שתי ההערות המהותיות שהזכרתי.

מוחמד ברכה: תודה רבה, אדוני.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת ברכה.

מגלי והבה: אני מזמין את חבר הכנסת דב חנין.

מגלי והבה: עד שהוא יעלה אני רוצה לברך את אלה שיזמו את החוק הזה, ובמיוחד לגנות את אלה, גם בתוכנו, בתוך המליאה כאן, שתקפו את החוק ואת מציעי החוק, כיוון שהתועלת רבה מאוד מההפסד.

מגלי והבה: בבקשה.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, רבותי השרים, עמיתי חברי הכנסת, אני מצטרף לברכות על החוק הזה ומעריך מאוד את העבודה שנעשתה עליו גם בוועדת החינוך, שהתאפיינה בענייניות וביצירת הסכמות מאוד רחבות מסביב לעקרונות שאני חושב שהם עקרונות נכונים של החוק.

דב חנין: אני מצטרף לדבריו של חברי חבר הכנסת ברכה, ואני לא רוצה לחזור עליהם.

דב חנין: אני רק רוצה להוסיף דבר אחד, עמיתי חברי הכנסת, מוסד עליון לשפה הערבית בישראל הוא חשוב בוודאי למיעוט הערבי, אבל הוא חשוב וטוב גם לרוב היהודי ולחברה הישראלית בכללותה.

דב חנין: השפה הערבית היא נכס.

דב חנין: אנחנו צריכים להתגאות ביכולת שלנו לדבר בה, להכיר אותה, ללמוד אותה, להנחיל אותה.

דב חנין: זה האזור שאנחנו חיים בו ואנחנו רוצים לחיות בו, ולכן אני חושב שהחוק הזה הוא חוק חשוב לא רק לאוכלוסייה הערבית אלא גם לחברה הישראלית בכללותה.

דב חנין: תודה רבה.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים.

מגלי והבה: חבר הכנסת חנא סוייד – איננו.

מגלי והבה: אם כך, תמו כל ההסתייגויות.

מגלי והבה: אני מזמין את השר מג'אדלה, בבקשה.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, מכובדי השרים, חברי חברי הכנסת, אני חושב שזהו יום גדול לכנסת, יום חשוב בתולדות אורחות חיינו הדמוקרטיים.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שזה יום שמוסיף לדמוקרטיה הישראלית, שאנחנו מחוקקים חוק האקדמיה ללשון הערבית.

גאלב מג'אדלה: עמדו קודמי, גם חבר הכנסת ברכה וגם חבר הכנסת חנין וגם היושב-ראש וגם יושב-ראש ועדת החינוך, התרבות והספורט, חבר הכנסת מלכיאור, על מהות וחשיבות הדברים, ואני רק מצטרף אליהם ואומר שאנחנו ממשיכים את הצעדה הגדולה לממש את הדמוקרטיה, את הסובלנות, את ההתחשבות, את העמידה על זכויותינו, לממש את הדבר החשוב לנו במורשת, בתרבות, בשפה, וזה דבר חשוב.

גאלב מג'אדלה: לדעתי זה יום גדול לכולנו.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

מגלי והבה: תודה לשר גאלב מג'אדלה.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים אם כך להצבעה על החוק בקריאה שנייה לפי הצעת הוועדה וללא הסתייגויות.

מגלי והבה: חברי הכנסת ברכה ואחרים ממפלגתו הסירו את ההסתייגויות.

מגלי והבה: הצבעה מס' 23 בעד סעיף 31-1 – 28 נגד – 2 נמנעים – אין סעיפים 31-1 נתקבלו.

מגלי והבה: בעד - 28, נגד - 2, נמנעים - אין.

מגלי והבה: אם כך, החוק עבר בקריאה שנייה.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

מגלי והבה: הצבעה מס' 24 בעד החוק – 31 נגד – 2 נמנעים – אין חוק המוסד העליון ללשון הערבית, התשס"ז–2007, נתקבל.

מגלי והבה: אני קובע שהצעת חוק המוסד העליון ללשון הערבית, התשס"ז–2007, עברה בקריאה שנייה וקריאה שלישית.

מגלי והבה: אף שהתוצאה כבר ידועה, אני מוסיף את קולו של חבר הכנסת אברהים צרצור.

מגלי והבה: אני מזמין את חברת הכנסת חילו להודות.

מגלי והבה: גם היא היתה מציעת החוק.

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, בין שני המתנגדים היתה שרת החינוך לשעבר של מדינת ישראל, שלא מוצאת לנכון אפילו לתמוך בדבר אלמנטרי שנקרא המוסד העליון של השפה הערבית.

מוחמד ברכה: זה פשוט חרפה.

מגלי והבה: חבר הכנסת ברכה, מכיוון שהעלית את הנקודה - יש גם חברי כנסת ערבים שהתנגדו; לא רק התנגדו אלא הביעו את כעסם במילות בלע בתקשורת הערבית, ואני לא רוצה להיכנס לזה.

מגלי והבה: אז בוא נדבר על החגיגה לדמוקרטיה בכך שהצעת החוק עברה; וכל אחד יודע, שיסתכל בראי מי בעד ומי נגד.

יואל חסון: היו גם חברי כנסת ערבים שלא באו להצביע.

נאדיה חילו: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברים, חברי כנסת נכבדים, אחרי שעברנו כברת דרך בחוק הזה, שאני חושבת שמביא כבוד גם לאוכלוסייה הערבית אבל גם למדינת ישראל, אני רוצה היום להודות תחילה לשר גאלב מג'אדלה שיזם את החוק.

נאדיה חילו: אני רוצה להודות ליושב-ראש הוועדה, הרב מלכיאור, שקידם את החוק וראה בו מעבר לחוק שליחות אמיתית, אזרחית ודמוקרטית.

נאדיה חילו: אני רוצה לברך ולהודות גם לממשלה שתמכה, לכל חברי הכנסת שהתייצבו ותמכו בחוק חשוב זה.

נאדיה חילו: זהו יום היסטורי; ומי ייתן שהחוק הזה באמת יתרום לדיאלוג בין הערבים ליהודים וישמש צעד נוסף לשוויון האוכלוסייה הערבית במדינת ישראל.

נאדיה חילו: תודה.

מגלי והבה: תודה לחברת הכנסת נאדיה חילו, וגם אני מצטרף לברכות שלה.

מגלי והבה: הודעה למזכיר, בבקשה.

אריה האן: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחה על שולחן הכנסת, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), (תיקון מס' 2), התשס"ז–2007, שהחזירה ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.

אריה האן: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/145).

אריה האן: ]

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

מגלי והבה: סעיף 9: הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 42) (הארכת חופשת לידה), התשס"ז–2007, של חברי הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת.

מגלי והבה: גדעון סער, יושב- ראש הוועדה לקידום מעמד האשה, בבקשה.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, אני מדבר בשם כל המציעים אשר הם חברת הכנסת שלי יחימוביץ, חבר הכנסת דב חנין וחברת הכנסת נאדיה חילו כיוזמים, ובנוסף לזה קרוב ל-20 חברי כנסת אשר חתמו על שלוש ההצעות אשר הועברו להכנה בוועדה לקידום מעמד האשה ביום האשה הבין-לאומי, כאשר הכנסת ציינה את יום האשה הבין-לאומי.

גדעון סער: הנושא של החוק הוא הארכת חופשת לידה, נושא אשר לא היה בו שום שינוי במדינת ישראל עשרות שנים, בניגוד לכמעט כל המדינה המתקדמות במערב.

גדעון סער: אם אני אקח כמה דוגמאות, בשביל לסבר את האוזן, מה מקובל בעולם: באירלנד - 18 שבועות, בבריטניה - 26 שבועות בתשלום, דהיינו למעלה מחצי שנה, בהולנד - 16 שבועות, בהונגריה - 24 שבועות, בדנמרק - 18 שבועות, וכדומה.

גדעון סער: יש בהחלט משחק עם היקף התשלום - יש מקומות שיש תקופה ארוכה, אבל תשלום חלקי.

גדעון סער: בחנו את זה בוועדה, ובנושא הזה, למרבה הצער, ישראל מפגרת אחר כמעט כל המדינות בעולם המערבי.

גדעון סער: זה לא היה כך בעבר.

גדעון סער: אני רוצה לומר עוד דבר, והוא שהרף התחתון שקבעה מועצת האיחוד האירופי בדירקטיבה שלה הוא 14 שבועות, וגם זו קביעה או אמנה של ארגון העבודה הבין-לאומי.

גדעון סער: לכן הובאו שלוש הצעות.

גדעון סער: שתיים מהן היו יותר מרחיקות לכת - הן היו של 16 שבועות - של חבר הכנסת דב חנין ושל חברת הכנסת נאדיה חילו.

גדעון סער: ההצעה שלנו היתה 14 שבועות.

גדעון סער: הממשלה הביעה את תמיכתה באמצעות הסדר שהציע שר המשפטים להעלאה הדרגתית ל- 14 שבועות, מיידית ל-13 שבועות וב-1 לינואר 2009 ל- 14 שבועות.

גדעון סער: הסכמנו, אף שאני מודה – זה הישג מוגבל, היינו רוצים יותר.

גדעון סער: הסכמנו.

גדעון סער: לצערי, ערב הדיון בוועדה הוצגה על-ידי נציגי האוצר עמדה שונה, בטענה שהחוק עולה בין 220 ל-400 מיליון שקלים.

גדעון סער: על כן היו כאלה שבאו ואמרו – בואו ונלך ל-16 שבועות.

גדעון סער: אני, מאחר שאינני רוצה לקחת על עצמי שום אחריות או לתת בסיס לטענה מדוע להתנער ממחויבות הממשלה כפי שהוצגה בפני מליאת הכנסת ביום האשה הבין-לאומי על-ידי כבוד השר אדרי, אני אמרתי – 14 שבועות; אם הממשלה תעמוד במריה, אז לקראת הקריאה השנייה והשלישית נדון ונשקול את הדברים.

גדעון סער: קודם כול אני רוצה להודות ליושב-ראש הנהלת הקואליציה אשר אפשר חופש הצבעה.

גדעון סער: אני רוצה לבקש - ואני אומר את זה לאחר שנתנו לעניין זה את הסכמתם כל המציעים - מאחר שב-13:30 אנחנו אמורים לעבור לנושא אחר, לוותר על זכות הדיבור על מנת שנוכל להצביע, שהנושא הזה לא יעבור לאחרי ההצבעות על שרים, ואז אולי לא יהיו 50 חברי כנסת.

גדעון סער: וכדי לאפשר, אדוני היושב-ראש, שיהיו חברי כנסת בהצעה, אני מבקש לקיים הצבעה שמית על ההצעה, והנה, 20 חתימות אשר מאפשרות.

גדעון סער: אני חושב שאנחנו נביא בשורה אדירה אם נלך על הדבר הזה שהוא דבר מינימליסטי, הוא לא דבר מרחיק לכת, אבל הוא משפיע על הרבה מאוד משפחות – חבר הכנסת ריבלין אמר לי 30%.

גדעון סער: אינני יודע אם 30%.

גדעון סער: קצת יותר?

גדעון סער: אבל הוא משפיע כמעט על כל משפחה בישראל.

גדעון סער: תודה.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אם כך, מכיוון שיושב-ראש הוועדה למעמד האשה הודיע שכל אלה שביקשו ונרשמו לדיון מוותרים - אנחנו עוברים להצבעה, וכמובן, לפי בקשת המציע, יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת גדעון סער, אנחנו עוברים להצבעה שמית.

מגלי והבה: נא לשבת.

מגלי והבה: אדוני המזכיר.

קריאות: - - -

גדעון סער: אני מבקש הצבעה שמית.

מגלי והבה: אדוני הבהיר את עמדתו מעל במת הכנסת.

מגלי והבה: חברי הכנסת, כיוון שיושב-ראש הוועדה גם ביקש, גם נתן לי 20 חתימות - אם כך, תתקיים הצבעה שמית.

מגלי והבה: אני לא יכול - - -

קריאות: - - -

מגלי והבה: בבקשה, המזכיר.

אריה האן: (קורא בשמות חברי הכנסת) קולט אביטל - בעד רוחמה אברהם - אינה נוכחת יולי יואל אדלשטיין - אינו נוכח יעקב אדרי - אינו נוכח יצחק אהרונוביץ - אינו נוכח אהוד אולמרט - אינו נוכח חיים אורון - בעד זבולון אורלב - בעד דוד אזולאי - בעד אריאל אטיאס - אינו נוכח עמיחי אילון - אינו נוכח רוברט אילטוב – אינו נוכח דליה איציק – אינה נוכחת אפי איתם – בעד מיכאל איתן - אינו נוכח רפי איתן - אינו נוכח אריה אלדד – אינו נוכח בנימין אלון – בעד טלב אלסאנע - אינו נוכח זאב אלקין – אינו נוכח חיים אמסלם - אינו נוכח אלי אפללו – אינו נוכח גלעד ארדן - בעד אורי אריאל - בעד זאב בוים - בעד יוסף ביילין - אינו נוכח בנימין בן-אליעזר – אינו נוכח יעקב בן-יזרי - אינו נוכח שלמה בניזרי – אינו נוכח מנחם בן-ששון - אינו נוכח רוני בר-און – אינו נוכח אבישי ברוורמן - בעד שלמה ברזניץ - אינו נוכח עזמי בשארה - בעד מוחמד ברכה – בעד אליהו גבאי – בעד זהבה גלאון – בעד אלחנן גלזר – בעד יצחק גלנטי – בעד משה גפני – בעד עמירה דותן – בעד אברהם דיכטר - אינו נוכח אברהם הירשזון - אינו נוכח שמואל הלפרט – אינו נוכח צחי הנגבי – אינו נוכח צבי הנדל – בעד יצחק הרצוג – אינו נוכח מגלי והבה - בעד אבשלום וילן – בעד מתן וילנאי - בעד יצחק וקנין – אינו נוכח נסים זאב – בעד ג'מאל זחאלקה – בעד יצחק זיו - אינו נוכח עבאס זכור - בעד נאדיה חילו – בעד דב חנין – בעד יואל חסון – בעד ישראל חסון – אינו נוכח שי חרמש – בעד ואסל טאהא - בעד אחמד טיבי - בעד דוד טל – אינו נוכח אסתרינה טרטמן – אינה נוכחת שלי יחימוביץ - בעד אביגדור יצחקי – אינו נוכח אליהו ישי – בעד דני יתום – בעד איתן כבל – בעד אמנון כהן - בעד יעקב כהן - בעד יצחק כהן - אינו נוכח רן כהן – אינו נוכח משה כחלון – אינו נוכח חיים כץ - בעד ישראל כץ – בעד ציפי לבני – אינה נוכחת לימור לבנת - בעד יצחק לוי - בעד אביגדור ליברמן – אינו נוכח יעקב ליצמן - בעד סופה לנדבר – בעד גאלב מג'אדלה – בעד שאול מופז – אינו נוכח אברהם מיכאלי – בעד אלכס מילר – בעד סטס מיסז'ניקוב – בעד מיכאל מלכיאור – בעד יעקב מרגי – בעד שרה מרום-שלו – בעד יורם מרציאנו – אינו נוכח משולם נהרי – אינו נוכח מיכאל נודלמן - בעד אורית נוקד – בעד בנימין נתניהו – בעד חנא סוייד – בעד מרינה סולודקין - אינה הוכחת ניסן סלומינסקי -

אריה האן: בעד אפרים סנה - אינו נוכח גדעון סער – בעד גדעון עזרא - בעד אופיר פינס-פז – בעד מאיר פרוש - בעד שמעון פרס - אינו נוכח עמיר פרץ – אינו נוכח אברהים צרצור – בעד אברהם רביץ - בעד דוד רותם - אינו נוכח ראובן ריבלין – בעד חיים רמון - אינו נוכח יוסף שגאל – בעד יובל שטייניץ – בעד מאיר שטרית – אינו נוכח סילבן שלום – בעד שלום שמחון – בעד ליה שמטוב - בעד עתניאל שנלר – אינו נוכח משה שרוני – בעד רונית תירוש - בעד יולי תמיר - אינה נוכחת.

אריה האן: אני עובר לקריאה שנייה: רוחמה אברהם - אינה נוכחת יולי יואל אדלשטיין - אינו נוכח יעקב אדרי - אינו נוכח יצחק אהרונוביץ - אינו נוכח אהוד אולמרט – אינו נוכח אריאל אטיאס – בעד עמיחי אילון - בעד רוברט אילטוב - בעד דליה איציק - אינה נוכחת מיכאל איתן - אינו נוכח אריה אלדד - אינו נוכח טלב אלסאנע - בעד זאב אלקין – אינו נוכח חיים אמסלם - אינו נוכח אלי אפללו - אינו נוכח יוסף ביילין - אינו נוכח בנימין בן-אליעזר - אינו נוכח יעקב בן-יזרי - אינו נוכח שלמה בניזרי - אינו נוכח מנחם בן-ששון - אינו נוכח רוני בר-און - אינו נוכח שלמה ברזניץ - אינו נוכח אברהם דיכטר - אינו נוכח אברהם הירשזון - אינו נוכח שמואל הלפרט – אינו נוכח צחי הנגבי - אינו נוכח יצחק הרצוג - בעד יצחק וקנין - אינו נוכח יצחק זיו - אינו נוכח ישראל חסון - אינו נוכח דוד טל - אינו נוכח אסתרינה טרטמן - אינה נוכחת אביגדור יצחקי - בעד יצחק כהן - אינו נוכח רן כהן - אינו נוכח משה כחלון - אינו נוכח ציפי לבני - אינה נוכחת אביגדור ליברמן - אינו נוכח שאול מופז - אינו נוכח יורם מרציאנו - אינו נוכח משולם נהרי – אינו נוכח מרינה סולודקין - אינה נוכחת אפרים סנה - אינו נוכח שמעון פרס - אינו נוכח עמיר פרץ – אינו נוכח חיים רמון – אינו נוכח מאיר שטרית – אינו נוכח עתניאל שנלר – בעד יולי תמיר – בעד

מגלי והבה: תודה למזכיר.

מגלי והבה: אנחנו נחכה לתוצאות ונמשיך בסדר-היום.

דוד טל: - - -

מגלי והבה: הקריאו, אדוני, לא היית - - -

גדעון סער: אבל מותר לו - - -

מגלי והבה: בסדר, חבר הכנסת סער, אנחנו אתך, לא נגדך, תירגע.

מגלי והבה: אתה מבקש להוסיף את שמך, חבר הכנסת טל?

מגלי והבה: כן.

מגלי והבה: וגם חבר הכנסת זיו.

אריה האן: להוסיף את חבר הכנסת זיו וחבר הכנסת טל.

מגלי והבה: חברי הכנסת, בעד - 79, אין מתנגדים, אין נמנעים.

מגלי והבה: אם כך אני קובע שהצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 42) (תיקון - הארכת חופשת לידה), התשס"ז–2007, התקבלה בקריאה ראשונה והיא תעבור לוועדה לקידום מעמד האשה להכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

מגלי והבה: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/292).

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: חברי הכנסת אנחנו ממשיכים בסדר-היום - הצעת חוק העיריות, התשס"ז–2007.

מגלי והבה: אני מזמין את שר הפנים רוני בר-און לנמק את ההצעה.

מגלי והבה: חבר הכנסת סער; נא לשבת, אדוני.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

מגלי והבה: בבקשה.

רוני בר-און: אדוני היושב-ראש, רבותי השרים, חברי הכנסת, אנחנו מביאים היום לקריאה ראשונה בכנסת את חוק העיריות.

רוני בר-און: כמה נתוני יסוד: מדינת ישראל בשנת 2007, העניינים של השלטון המוניציפלי מתנהלים על-פי חוקה מנדטורית משנת 1934.

רוני בר-און: הווי אומר שהחוק שעל-פיו מנהלים היום את השלטון המוניציפלי במדינת ישראל הוא חוק בן 73 שנה, חוק שהוכרז כאן על-ידי שלטון זר שלא נמצא כאן כבר למעלה מ-58 שנה, כמעט 59 שנה.

רוני בר-און: החוק הזה הוטלא טלאי על טלאי, טלאי על טלאי, ואף פעם החוק אינו נותן את המענה לבעיות שנוצרות.

רוני בר-און: בדוח האחרון של מבקר המדינה, בפרק שעוסק ביחסי השלטון המרכזי והשלטון המוניציפלי קבע מבקר המדינה באופן נחרץ ביותר שהגיע הזמן לעשות מעשה בחוק העיריות.

רוני בר-און: דוח הביקורת הזה הושלם עוד לפני כניסתי לתפקיד, כך שלא היתה שום השפעה למדיניות משרד הפנים על דברי הסיכום של מבקר המדינה.

רוני בר-און: עם כניסתי לתפקיד, כשבדקתי את הסטטוס של החוק גיליתי, להפתעתי המרה, שהחוק הזה מתנהל במשרד הפנים במשך למעלה משבע שנים.

רוני בר-און: ארבעה יועצים משפטיים של משרד הפנים טיפלו בו, בין היתר האדונים שלום זינגר, הגברת שרית דנה, שהיא היום המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, היועץ המשפטי הנוכחי, עורך-דין יהודה זמרת, ועוד אין ספור גורמים שהתערבו בעשיית החוק הזה.

רוני בר-און: אני יודע שיש לא מעט טענות אל החוק.

רוני בר-און: אני יודע שצריך עוד לעשות הרבה עבודה באבולוציה של החוק, שאני מבקש שתיעשה בין הקריאות הראשונה, השנייה והשלישית.

רוני בר-און: אני לא מבטיח שהטענות כולן תתקבלנה.

רוני בר-און: יש פה הרבה יותר מדי אינטרסים סותרים שיצטרכו ליישב ביניהם.

רוני בר-און: אבל אני מזכיר לכולכם, שכל הצעת חוק, בסוף היום היא סוג של פשרה; פשרה בין אינטרסים, פשרה בין הצדדים המעוניינים, פשרה בין הדרג הנבחר לדרג המבצע, פשרה בין סקטורים כאלה ואחרים, פשרה בין השלטון המרכזי והשלטון המקומי, אין ספור קומבינציות של פשרה.

רוני בר-און: ואני אומר לכם באחריות המלאה, לכל אלה שאני פונה אליהם ומבקש מהם היום את האצבע, את התמיכה בחוק: גם אם אתם לא שלמים עם הוורסיה שמונחת היום לקריאה הראשונה, המשרד, הממשלה, נקיים הידברות עם כל אחד, קבוצה, יחיד סקטור, אינטרס כזה, אינטרס אחר.

רוני בר-און: אנחנו נקיים את הדיון הזה בלב פתוח ובנפש חפצה.

רוני בר-און: נשמע את כולם.

רוני בר-און: יכול שניעתר יכול שלא ניעתר, אבל אנחנו באמת רוצים למצוא את הפשרה האופטימלית.

רוני בר-און: זה לא יהיה פשוט, זה לא יהיה בלחץ זמן, זה לא יהיה בדחק, זה יהיה בשום שכל ודעת.

רוני בר-און: נוח לי לדבר על החוק הזה דווקא כאשר משבר הלנת השכר מתגלגל כ-ongoing process.

רוני בר-און: אני מאוד מקווה שתוך כדי הדיון גם נשמע שהשביתה לא תתקיים.

רוני בר-און: אני יכול להבטיח נאמנה לכל חברי הבית, כפי שהבטחנו, קיימנו והוכחנו להסתדרות הכללית וגם לבית-הדין - שילמנו את כל השכר המולן; שילמנו את כל השכר המולן, למעט בעשר רשויות.

רוני בר-און: מספר מקבלי השכר שטרם קיבלו את שכרם ושיקבלו אותו היום או מחר לא עולה על 625 מקבלי שכר, שלצורך הפתרון של אלה שבלתי ניתן בשום דרך לבצע את התשלום באמצעות הרשות, מצאנו את הפתרון דרך האוצר, דרך ההסתדרות בקרן השביתה.

רוני בר-און: נוח לי לדבר היום על הפתרון שאנחנו מציעים באמצעות חוק העיריות, כי צריך לפתור את הבעיה הקונסיסטנטית, המובנית, המתמשכת, הכמעט בלתי ניתנת לפתרון של השלטון המקומי.

רוני בר-און: לא הממשלה הזאת יצרה את הבלגן ואת הבעיה ברשויות המקומיות.

רוני בר-און: כשאנחנו הגענו לממשלה היו למעלה מ-90 רשויות מלינות שכר.

רוני בר-און: לפני שנתיים היו 140 רשויות מלינות שכר.

רוני בר-און: לפני חמישה חודשים הצלחנו להוריד את זה ל-53, אתמול הורדנו את זה עד לעשר, ועד סוף היום לא תהיה עוד רשות מלינת שכר.

רוני בר-און: המצב המשברי בשלטון המקומי נובע משני גורמי כשל מרכזיים.

רוני בר-און: האחד, השלטון המרכזי, והשני, השלטון המקומי.

רוני בר-און: ידינו כשלטון מרכזי אינן נקיות.

רוני בר-און: אנחנו הזנחנו הזנחה רבת שנים, כממשלה, ככנסת, את השלטון המקומי.

רוני בר-און: לא היתה לנו מדיניות, לא סדורה ולא רציפה, בעיקר בשל חילופי שלטון תכופים ובעיקר בשל חילופי שרים.

רוני בר-און: אנחנו מיצבנו מדיניות ריכוזית גבוהה, והצבנו מדיניות אחידה, שגויה.

רוני בר-און: לא יכולה להיות מדיניות אחידה כלפי כל הרשויות המקומיות, ללא תלות ברמת העצמאות שלהן.

רוני בר-און: התוצאה היתה ביורוקרטיה סבוכה ומסורבלת, אין ספור הליכים, אין ספור דרישה לאישורים.

רוני בר-און: היו לנו כשלים, כל השנים, ברמת הפיקוח והבקרה כלפי הרשויות החלשות, באופן שאיתרנו את המשבר רק כשלא היה אפשר יותר לעצור אותו.

רוני בר-און: שמענו את הזכוכית מתרסקת על הרצפה ואז הבנו שהיא נפלה במשך תקופה ארוכה שבה אפשר היה למנוע את הקריסה.

רוני בר-און: שיקולים פוליטיים תמיד היו בהתנהלות מול הרשויות המקומיות בשאלות של קביעת גבולות, שינוי גבולות, בשאלה של איחודי רשויות, בשאלה של פיזור רשויות ועוד כהנה וכהנה.

רוני בר-און: וזה רק מקצת מגורמי הכשל שאחראי להם השלטון המרכזי.

רוני בר-און: אבל גם השלטון המקומי אשם.

רוני בר-און: גם לשלטון המקומי יש אחריות לא מבוטלת לכשלים ולמשברים.

רוני בר-און: כשלים של תקציב, כשלים ניהוליים, גירעונות מתמשכים, אי-מיצוי של מקורות הכנסה עצמאיים, ארנונה, היטלים, גם גורמים אובייקטיביים אבל גם גורמים סובייקטיביים.

רוני בר-און: יש הרבה הפרות של מינהל תקין בשלטון המקומי, יש הרבה תלות בסיוע של השלטון המרכזי.

רוני בר-און: תוצאה – משבר מתמשך.

רוני בר-און: מה היתה התוצאה של המשבר המתמשך הזה?

רוני בר-און: בצד הצמיחה וההתבססות של חלק מהרשויות המקומיות כרשויות עצמאיות ואיתנות, נקלע החלק האחר של הרשויות לתהליך של האטה ושל נסיגה בלתי נפסקת.

רוני בר-און: למעלה ממחצית הרשויות המקומיות במדינת ישראל, יותר מ-140 רשויות מכלל 256 הרשויות במדינת ישראל, נקלעו לתוכניות הבראה כאשר הן נושאות על גבן גירעונות עתק וכשלי ניהול אחרים.

רוני בר-און: לא תמיד תוכניות ההבראה היו גלגל הצלה.

רוני בר-און: לפעמים תוכניות ההבראה גרמו לטביעה של הרשות.

רוני בר-און: צריך להודות על האמת, לפעמים תוכנית ההבראה היתה יותר מדי קשה, פחות מדי טולרנטית, פחות מדי כוללת הוליסטית, והיא גרמה להאצת הכשל.

רוני בר-און: השלטון המקומי מצוי במצב משברי מדאיג, שבאחריות לו נושאים, ביחד ולחוד, גם הרשויות המקומיות, אבל גם השלטון המרכזי.

רוני בר-און: החקיקה הקיימת נשענת, כמו שאמרתי לכם, על פקודת העיריות המנדטורית ושורת החיקוקים שהתלוו אליה במשך שנים.

רוני בר-און: אין בה שום הסדרה הרמונית וכוללת של יחסי השלטון המרכזי והמקומי.

רוני בר-און: אין בה שום הגדרה מספקת וברורה של אמצעי הבקרה והאכיפה, שהשלטון המרכזי צריך שיהיו לו כדי להבטיח את יציבות השלטון המקומי.

רוני בר-און: אין בה שום הבחנה בין הרשויות המקומיות השונות.

רוני בר-און: דין תל-אביב כדין כפר-קרע?

רוני בר-און: אלה דברים שלא ייאמנו בכלל.

רוני בר-און: אין בה הגדרה של בעלי התפקידים ברשויות ובמיוחד מארג הסמכויות שלהם.

רוני בר-און: איך היה תהליך ההכנה של הצעת החוק?

רוני בר-און: הצעת החוק היא תוצר של עבודה מאומצת, רבת שנים, שהתקיימה במשרד הפנים.

רוני בר-און: זה החל בעבודת מחקר השוואתי, שערך עורך-דין שלום זינגר, היועץ המשפטי של משרד הפנים אז, בנוגע למערכת הנורמטיבית המסדירה את השלטון המקומי גם בארץ וגם בעולם ובנוגע ליחסים של השלטון המקומי עם השלטון המרכזי.

רוני בר-און: במסגרת גיבוש הצעת החוק התקיימה סדרת דיונים מקיפה.

רוני בר-און: לתהליך גיבוש הצעת החוק היו שותפים במהלך שבע השנים האחרונות עשרות ראשי ערים, יועצים משפטיים רבים, גזברים, מהנדסים, מבקרי פנים ונציגי ארגונים יציגים אחרים, ועמדתם נבחנה ונדונה.

רוני בר-און: במקביל, קיימנו סדרת דיונים מקיפה בין נציגי משרד הפנים לנציגי משרדי הממשלה האחרים, בראשם – מה לעשות – משרד האוצר וגם משרד המשפטים.

רוני בר-און: לאחר שהפצנו את תזכיר החוק בחודש נובמבר 2005, וביתר שאת מאז כניסתי לתפקיד במאי 2006, הוחלט לקדם את ההצעה.

רוני בר-און: התקיימה סדרת דיונים נוספת בממשלה ובשלטון המקומי, ובעקבותיה הכנסנו שינויים נוספים והוטמע חלק גדול מההערות שהוצגו לנו.

רוני בר-און: מהם עיקרי הרפורמה?

רוני בר-און: הנדבך הראשון הוא הגדרה מחודשת של יחסי השלטון המרכזי והמקומי.

רוני בר-און: המפתח, חברים, הוא היחס הדיפרנציאלי.

רוני בר-און: אי-אפשר יותר להתייחס לכל הרשויות באותה שיטה, באותו יחס, באותה אמת-מידה.

רוני בר-און: הצעת החוק נשענת על ההכרה כי משרד הפנים צריך לקיים מערכת יחסים דיפרנציאלית בינו לבין הרשויות המקומיות השונות, בהתאם למאפיינים שלהן ובהתאם למצב שלהן .

רוני בר-און: מצד אחד, אנחנו חייבים לבזר ביזור נרחב של הסמכויות ולהעצים העצמה רבה את העיריות העצמאיות.

רוני בר-און: מאידך גיסא, אנחנו חייבים להרחיב את כלי הפיקוח והבקרה כלפי הרשויות שמצויות בתהליכי התייעלות והבראה.

רוני בר-און: אנחנו מבקשים לסווג את כל הרשויות לארבע קטגוריות: עירייה עצמאית, עירייה רגילה, עירייה בהתייעלות ועירייה בהבראה.

רוני בר-און: זהו כמובן סדר יורד של העוצמה, או אם תרצו, סדר עולה של העוצמה הכלכלית, של העצמאות – מן הנמוך אל הגבוה.

רוני בר-און: הסיווג ייעשה על בסיס קריטריונים כספיים, בהם שיעור הגירעון, גם השוטף וגם המצטבר; שיעורי גביית הארנונה וההיטלים; עומס המלוות, ועוד כהנה וכהנה נתונים כספיים.

רוני בר-און: אבל לא רק נתונים כספיים, גם נתונים איכותיים יילקחו בחשבון.

רוני בר-און: אנחנו ניקח בחשבון את הדרך שבה רשות אוכפת את חוקי התכנון והבנייה, אנחנו ניקח בחשבון את דוחות הביקורת של מבקרי הפנים ומבקרי החוץ, אנחנו ניקח בחשבון ונעצים רשויות ששומרות על כללי המינהל התקין, ועוד ועוד.

רוני בר-און: קודם כול, אני רוצה לבשר לכם שלא יהיו יותר עיריות, ורשויות ומועצות, וכיוצא באלה.

רוני בר-און: כולן תהיינה עיריות – יהיה שם אחד.

רוני בר-און: מי תהיינה העיריות העצמאיות?

רוני בר-און: העיריות העצמאיות יוגדרו אלה אשר מנהלות את ענייניהן ביעילות ובאחריות, גם תקציבית וגם ניהולית, מתוך שמירה על כללי המינהל התקין ועל כל דרישות החוק.

רוני בר-און: העיריות העצמאיות ייהנו - על-פי הצעת החוק ועל-פי החוק, לכשיעבור – מביזור סמכויות נרחב, מצמצום משמעותי של התלות במשרד הפנים.

רוני בר-און: אני לא חושב שמשרד הפנים – מרמת הפקיד הכי זוטר ועד רמת השר – יכול לתת עצות לראש העיר תל-אביב, או לראש עיריית רמת-גן, או לראש עיריית חיפה, איך לנהל את העיר שלו.

רוני בר-און: הוא פשוט יודע את זה יותר טוב מאתנו.

רוני בר-און: הוא יודע את זה יותר טוב מאתנו, וההוכחה הכי טובה לכך היא העובדה שיש ראשי ערים שנבחרים כבר 30 שנה ו-20 שנה ברציפות, ואני לא זוכר שר פנים ב-15 שנה האחרונות שכיהן יותר משנה וחצי.

רוני בר-און: אם במבחן התוצאה מסתכלים, זאת ההוכחה.

רוני בר-און: ההצעה שלנו מציעה לגבי העיריות העצמאיות מודל של מפגש חד-שנתי – פעם אחת בשנה העירייה תיפגש עם משרד הפנים, לצורך אישור התקציב.

רוני בר-און: במסגרת אישור התקציב תוצג גם תוכנית העבודה, גם השנתית וגם הרב-שנתית, של הרשות; תאושר המדיניות שלה בנושא כוח-אדם ושכר, בנושא פיתוח, בנושא מיסוי מקומי, בנושא אשראי ובנושא עסקאות.

רוני בר-און: לאחר אישור התקציב ייהנו הרשויות העצמאיות משיקול דעת רחב – כמעט מלא – בניהול התקציב השנתי ושינוי סדרי העדיפויות בתוכו, בכפוף לשמירה על מסגרת התקציב.

רוני בר-און: התקציב של עיריית תל-אביב, לדוגמה, יותר גדול מכל התקציב של משרד הפנים לכל יתר הרשויות בארץ, ועדיין ראש העיר תל-אביב צריך לקבל את אישור משרד הפנים על כל עובד נוסף, כאשר נציג משרד הפנים משתתף בוועדת המכרזים; על כל הוצאה לפנסיה; על כל הטבה של 2% בדירוג של הפנסיה.

רוני בר-און: זה פרדוקס שצריך להפסיק אותו.

בנימין אלון: זה לא חוק התקציב.

בנימין אלון: אם עיריית ירושלים היתה גירעונית – פעם, כשראש הממשלה היה ראש עיר – לא, אני לא מדבר אישית - - -

רוני בר-און: האמת היא שספרתי בדקות מתי תבוא העקיצה הזאת.

רוני בר-און: מה יהיה גורלן של העיריות שבהתייעלות ושבהבראה?

רוני בר-און: כלפיהן אנחנו מגדירים שורה של צעדי פיקוח, שורה של צעדי התערבות יעילים, שיאפשרו לנו – כמו שאמרתי קודם – זיהוי מוקדם של תרחישי משבר.

רוני בר-און: זיהוי מוקדם כזה ימנע מבעוד מועד את הקריסה ויעלה את הרשות, אחרי שאנחנו נתערב בה – גם בטווח הקצר, גם בטווח הבינוני, אבל בוודאי בטווח הארוך – על מסלול לעצמאות.

רוני בר-און: ההצעה שלנו מחזקת את מנגנוני הבקרה והאכיפה וקובעת סל של אמצעי מדיניות – מגוון שיאפשר לנו התערבות אפקטיבית, מדורגת, אבל מיידית.

רוני בר-און: המטרה – טיפול מקדים בשלבי הכשל הראשוניים ולא רק במצבי הקיצון.

רוני בר-און: כך, למשל, מעגנת ההצעה שורה של צעדים וסנקציות כלפי אותן רשויות שנמצאות בתהליכי הבראה אבל אינן עומדות באבני-הדרך שנקבעו להן – החל במינוי חשבים מלווים, דרך מינוי ועדות חקירה וכלה בפיזור ובהדחת ראש הרשות והמועצה.

רוני בר-און: אנחנו מבקשים לפתח מנגנוני בקרה אפקטיביים כתנאי ליישום אותה מדיניות ביזור דיפרנציאלית, ואלו הם: גם מנגנונים פנימיים בתוך העירייה וגם מנגנונים חיצוניים במשרד הפנים.

רוני בר-און: מה יהיו מנגנוני הבקרה הפנימיים?

רוני בר-און: אנחנו מחזקים - - -

מגלי והבה: אדוני, אני לא רוצה להפריע לך – הנושא מאוד חשוב – רק אם תוכל להצטמצם כי אתה מדבר כבר קרוב ל-20 דקות.

רוני בר-און: סליחה, אני לא זוכר שהזמן של הצגת הצעת חוק ממשלתית הוא מוגבל.

רוני בר-און: אני חושב שהצעת החוק הזאת - - -

מגלי והבה: היא מאוד חשובה.

רוני בר-און: מגיע לחברי הכנסת הכבוד שהם ידעו על מה הם מצביעים.

רוני בר-און: זו רפורמה מרחיקת לכת.

רוני בר-און: למרבית הצער, הצעת החוק לא הונחה פה מספיק זמן כדי שאפשר יהיה ללמוד אותה, ולכן אני חושב - - -

קריאות: - - -

ג'מאל זחאלקה: אנחנו מציעים לדחות את ההצבעה.

ג'מאל זחאלקה: אין לנו הזמן לקרוא את החוק, להתייעץ עם ראשי העיריות - - -

ואסל טאהא: - - -

מוחמד ברכה: - - -

רוני בר-און: תודה רבה לכם.

רוני בר-און: אנחנו נצביע היום.

רוני בר-און: אני מבקש לאפשר לי - - -

מגלי והבה: כמה זמן?

רוני בר-און: אני לא יודע להגיד לך כמה זמן.

רוני בר-און: אני אשתדל לקצר.

מגלי והבה: אוקיי.

מגלי והבה: בבקשה.

רוני בר-און: אני מאוד מודה לך על אורך הרוח.

רוני בר-און: אנחנו מעגנים בהצעה את מעמדם של שומרי הסף הפנימיים בעירייה – חברת הכנסת יחימוביץ, את שאלת אותי על זה במכתב ועניתי לך – של הגזבר, של המבקר, של היועץ המשפטי ושל המועצה, באופן שלא יהיו למרמס לשלטון שאנחנו לא בטוחים שהוא מתנהל על דרך הישר.

רוני בר-און: לדוגמה, מועצת העיר, שמעוצבת כרשות מחוקקת ומפקחת על התנהלות העירייה – גם במתן אישורים להליכים מרכזיים, גם בחובת דיווח – בשל חשיבות התפקיד של מועצת העיר, קובעת ההצעה כי ראש העיר לא יהיה ראש המועצה עוד; קובעת גם גמול – אומנם סמלי – לחברי מועצת העיר, אבל באופן שידרבן אותם, אנחנו מקווים, לבוא ולהשתתף, ולא ניתקל בישיבות מועצת עיר פעם אחר פעם בלי קוורום ועם הופעה ממש מעליבה.

רוני בר-און: הגזבר – האיש שאליו מתנקזים כל הלחצים ברשות – ההצעה מעגנת את מעמדו כגורם מרכזי שיהיה אחראי – גם ברמת הסמכויות, אבל גם ברמת האחריות – לקיומה של מדיניות תקציבית מאוזנת ואחראית.

רוני בר-און: אנחנו קובעים לשם כך תנאי כשירות מינימליים לגזבר – לא היה כדבר הזה עד היום – וגם אנחנו קובעים מנגנונים ברורים הן להעסקתו ולמינויו, אבל גם לפיטוריו, כדי שהוא לא יחיה כעלה נידף ברוח ויהיה, כמו שאמרתי, למרמס לדרג הפוליטי.

רוני בר-און: מה יהיו מנגנוני הבקרה החיצוניים?

רוני בר-און: אנחנו מקימים יחידת בקרה במשרד הפנים ומעגנים את סמכויותיה ואת תפקידיה כיחידה מקצועית עם סמכויות פיקוח ובקרה, שתשמש יחידה מייעצת לשר.

רוני בר-און: היחידה תנתח באופן שיטתי ומקיף את הדוחות הכספיים ואת נתוני הרשויות המקומיות, תבנה פרופיל של הרשות המקומית ותנתח את מצבה, תזהה מבעוד מועד תרחישי כשל ותצביע ותמליץ על מדיניות ההתערבות.

רוני בר-און: ככל שיחידת הבקרה הזאת תהיה אפקטיבית יותר, כך ניתן יהיה יותר בקלות לשחרר את הרסן מהרשויות העצמאיות ולהדק את הפיקוח והליווי על הרשויות החלשות.

רוני בר-און: מערכת בקרה ופיקוח יעילה תאפשר זיהוי מוקדם ותמנע קריסה ארגונית וכלכלית.

צבי הנדל: - - -

רוני בר-און: חלק בוודאי, חלק לא, ולגבי היתר כולם, כפי שאמרתי יהיה משא-ומתן בין הקריאה הראשונה לבין הקריאה השנייה והשלישית.

רוני בר-און: בלב פתוח ובנפש חפצה נשמע את כולם, נלך להליכי גישור.

רוני בר-און: לא נקבל את כל הטענות, אבל כמו שאמרתי בפתיח, כל חוק בסוף היום הוא סוג של פשרה, ופה תהיה פשרה נדיבה מצד הממשלה.

רוני בר-און: אנחנו מבקשים להגדיר את שדרת הניהול המרכזית וליצור חיץ ברור בין הדרג הנבחר שקובע את המדיניות לבין הדרג המקצועי שמבצע את המדיניות.

רוני בר-און: ממש כמו בממשלה, אנחנו נגדיר לראשונה את הסמכויות, את התפקידים, את הליכי המינוי וכשירויות הסף למנכ"לים, לגזברים, ליועצים המשפטיים, למהנדסים, למבקרי הפנים.

רוני בר-און: אנחנו מטילים אחריות כבדה על הדרג הניהולי, ואז לא יהיו לנו ראשי רשויות שמלינים שכר.

רוני בר-און: הלנת השכר, אם היא תהיה, היא תהיה באחריות המנכ"ל, הגזבר, המבקר והיועץ המשפטי.

רוני בר-און: אלה האנשים שישלמו בתפקידם, בלי כחל ושרק, אם הם ימעלו בתפקידם.

צבי הנדל: - - -

רוני בר-און: לא, כמובן שלא.

רוני בר-און: אנחנו ניצור את החיץ בין הדרג הנבחר לבין הדרג המבצע.

רוני בר-און: אני חושב שדרג נבחר, ראש עיר, לא צריך לחתום לא על התחייבויות, לא על אשראים, לא על עסקאות, לא על תקני כוח-אדם ולא על שכר.

רוני בר-און: גם אני כשר לא עושה את זה, גם אתה, בני אלון, כשהיית שר, לא עשית את זה.

רוני בר-און: אני לא חושב שצריך לעשות את זה.

רוני בר-און: האיזון העדין – וצריך איזון עדין – בין דרג נבחר לבין דרג מבצע יהיה שביל הזהב בין עמדת הקיצון שהציג משרד האוצר מחד גיסא, שהציע לנו את עיקור כל הסמכויות של הדרג הנבחר, לעומת ההצעה שאנחנו הצענו, בהשוואה לעמדת הקיצון שהציג השלטון המקומי, שאמר: הכול זה הדרג הנבחר ושום דבר לא הדרג המבצע.

רוני בר-און: הערובה לקיום מינהל תקין ויעיל ברשויות המקומיות והכלים לצמצום השחיתות והפרת כללי המינהל הם נטרול היכולת של הדרג הנבחר להפעיל את הסמכות שלו בלא פיקוח בעניינים ביצועיים: למי מקצים קרקע, איזו הלוואה נותנים, עם איזה ספק מתקשרים ואת מי למנות כבעל מקצוע בעירייה.

רוני בר-און: אני רואה שאנשים קצת לחוצים, אז אני אדלג על הפרקים הפחות חשובים.

רוני בר-און: אני רק רוצה לומר לכם דבר אחד.

רוני בר-און: שנים מדברים אתנו על חוק-יסוד: השלטון המקומי.

רוני בר-און: אני חושב שחוק כזה או הגדרה חוקתית של השלטון המקומי, מקומה אפילו בחוקה של מדינת ישראל.

רוני בר-און: אני חושב שהגדרת החובות והזכויות בממשק שבין השלטון המרכזי והשלטון המקומי והגדרת החובות והזכויות בממשק שבין השלטון המקומי והתושבים, מקומה בחוקה.

רוני בר-און: אבל הדרך היחידה להגיע לפתרון הזה היא קודם כול להעביר את חוק העיריות.

רוני בר-און: אם פעם אחת נעביר את חוק העיריות, נוכל להתקדם גם בעניין הזה, בין על דרך של חוק-יסוד – שאני מבטיח להעביר אותו – ובין על דרך של פרק או סעיף בחוקה, שאני מבטיח לקדם יחד עם ועדת החוקה, חוק ומשפט.

רוני בר-און: אני מבקש וחוזר על בקשתי, ויודע שהבקשה הזאת קשה לחלק מהאנשים, כי אני יודע מה מערכת הלחצים מצד ראשי הרשויות ומצד אינטרסנטים אחרים – בלי הסטרטר של החוק בקריאה הראשונה, לא יהיה לנו אף פעם חוק עיריות.

רוני בר-און: אם לא נעביר את זה, נמשיך עוד שבע שנים לבקש את המוצר המושלם לפני הבאתו לקריאה ראשונה.

רוני בר-און: שבע השנים האחרונות יוכיחו.

רוני בר-און: אנחנו ננהל שיח ושיג, נשמע את כולם, כפי שהבטחתי.

רוני בר-און: במקום שלא נצליח להגיע לפשרה במפגש הפרונטלי, נסכם על הליכי גישור, וכשאלה לא יצלחו, נקבל החלטות.

רוני בר-און: אני מבקש מכם לאשר את החוק בקריאה הראשונה.

רוני בר-און: אני מאוד מודה לכם.

אחמד טיבי: תודה לשר הפנים רוני בר-און.

אחמד טיבי: יש רשימת דוברים.

אחמד טיבי: חבר הכנסת זבולון אורלב, בבקשה.

אחמד טיבי: שלוש דקות לכל דובר.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, השר בר-און, ראשית כול, אני רוצה לברך אותך על שאחרי שנים כל כך רבות, הממשלה ביוזמתך מניחה הצעת חוק – כאשר הנושא הוא נושא מאוד ראוי, וכאשר אין ספק שהעיריות עומדות בחזית הראשונה מול האזרח.

זבולון אורלב: מי כמוני, ותיק השירות הציבורי, יודע את הטלאים ואת נזקם הגדול.

זבולון אורלב: אבל אם יורשה לי, החיפזון הוא לא ראוי.

זבולון אורלב: החוק הונח ביום שני.

זבולון אורלב: זה חוק של 350 ומשהו סעיפים, עם הרבה מאוד נספחים ועם ביטולים של כמה חוקים.

זבולון אורלב: אני חושב שהיה מן הראוי לאפשר לחברי הכנסת, אף שמבחינת התקנון זה בסדר – התקנון אומר שאחרי 48 שעות אפשר להצביע, אבל אני מניח שהתקנון לא התייחס לכזאת חוברת.

זבולון אורלב: אם רוצים דיון בקריאה ראשונה, דיון רציני - ואני מסכים אתך שהנושא מאוד חשוב; אני בירכתי אותך כשהנחת את הדבר הזה – אני לא יודע אם זה ראוי.

זבולון אורלב: אני יודע שאומרים שנעשה את זה לקראת הקריאה השנייה והשלישית, אבל כולם יודעים שזה לא כך.

זבולון אורלב: לא כל חברי הכנסת משתתפים בוועדת הפנים והגנת הסביבה ויכולים להביע דעות.

זבולון אורלב: כולנו מפלגות שיש להן נציגים מוניציפליים.

זבולון אורלב: צריכים לקיים את הדיונים בפורומים המוניציפליים.

זבולון אורלב: לכן אבקש, אם ניתן, לדחות את ההצבעה.

זבולון אורלב: תאפשר להתחיל היום את הדיון.

זבולון אורלב: הצגת את החוק, אני חושב שהצגת אותו באופן ראוי מאוד, ויש הרבה מאוד דברים שאפשר להסכים אתם.

זבולון אורלב: אני גם מסכים אתך שלא יצא כל אחד וכל תאוותו בידו.

זבולון אורלב: ולכן אני מציע לך לשקול את העניין, כי זה נושא מאוד מאוד חשוב.

זבולון אורלב: אחרת - מה שיקרה זה שהחוק לא ייגמר בקריאה השנייה והשלישית, יהיו פה 200 הסתייגויות, זה יהיה כמו חוק התקציב ולא נגמור עם הדבר הזה.

זבולון אורלב: לגופם של הדברים אני רוצה להעיר שתי הערות.

זבולון אורלב: ראשית, הייתי מבקש את הסכמתך שהפרק שדן במבקר, כמו שהיה בעבר - החוק יפוצל והוא יעבור לוועדה לענייני ביקורת המדינה.

זבולון אורלב: אגב, יש פה הרבה מאוד תיקונים חיוביים שצריכים להיעשות, אין פה שום דבר לא נכון, אבל חסרים פה הרבה מאוד דברים, ורק קוצר הזמן לא מאפשר לי לומר אותם.

זבולון אורלב: אני בטוח שאם תשמע אותם, אתה בוודאי תסכים.

זבולון אורלב: למשל, אין מה שיש בחוק מבקר המדינה, החובה לתת ללא דיחוי מסמכים.

זבולון אורלב: פה כתוב שצריך לתת מסמכים – מתי?

זבולון אורלב: אלה שאלות מאוד בסיסיות.

זבולון אורלב: אגב, בתיקון שהסכמת לעשות ושהעברנו השבוע יש כבר כמה חידושים נוספים שאפשר להכניס.

זבולון אורלב: שנית, ראיתי שאתה גם מבטל את חוק מנהל מחלקת חינוך.

זבולון אורלב: בתוך כל המהומה של השביתות ברשויות המקומיות נושא אחד עבד טוב, וזה החינוך, בזכות שני חוקים, שבמקרה הם שלי: אחד זה ייעוד כספי חינוך ברשויות המקומיות והשני זה מנהלי מחלקות חינוך, שהפריד את כל הבלגן.

זבולון אורלב: תלמידי ישראל לא סבלו מהשביתה הזאת.

זבולון אורלב: לכן אני אומר שיש פה נושאים מאוד רציניים וכבדים.

זבולון אורלב: אם אפשר, צריך לקיים דיון רציני בהצעה.

זבולון אורלב: אני יודע שיש לך סבלנות לשמוע.

זבולון אורלב: יעלו לפה 30, 40 חברי כנסת, ותשמע את הערותיהם.

זבולון אורלב: אני בטוח שרק תתברך בהצעות האלה.

זבולון אורלב: תודה לך.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת אורי אריאל - לא נמצא.

אחמד טיבי: חבר הכנסת מוחמד ברכה.

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, רבותי חברי הכנסת, אקדים ואומר שאם הצעת החוק הזאת – אף שאני מודה ומתוודה שלא למדתי אותה לעומקה ולרוחבה בגלל גודלה ובגלל הזמן שהיה לרשותנו לעיין בה – היתה מובאת עכשיו לקריאה אחרונה, לקריאה שלישית, חד-משמעית היינו מצביעים נגדה.

מוחמד ברכה: אבל, לעומת זאת, היות שחבר הכנסת אורלב עמד על הדוכן לפני ואמר שיש מקום לאפשר דיון רחב יותר – אני כמובן מסכים אתו – אם תימצא הדרך שההצבעה, או אפילו המשך הדיון על הצעת החוק יידחה למועד אחר, אני חושב שיש לברך על כך.

מוחמד ברכה: אין שום ספק שהמצב הנוכחי של חוקי השלטון המקומי לא מתקבל על הדעת.

מוחמד ברכה: יש בו הרבה נתיבי מילוט מאחריות, גם בתחום השלטון המקומי וגם בתחום השלטון המרכזי.

מוחמד ברכה: אם יהיה מצב שבעקבות החקיקה הסופית של החוק, כשהדברים יוגדרו ושר הפנים לא יוכל לעמוד – כמו בשבוע שעבר – ולהגיד שהאחריות על משבר השלטון המקומי נופלת אך ורק על השלטון המקומי, אם נגיע למצב כזה שהנושאים יוגדרו, אני חושב שעברנו כברת דרך לא מבוטלת.

מוחמד ברכה: העובדה שחוק מרחיק לכת כזה מובא בהתראה של 48 שעות, ללא דיון מספיק עם הגורמים השונים - במרכז השלטון המקומי בכלל חושבים שזאת הצבעת מחטף - אני חושב שהעובדה הזאת לא פועלת לטובת הכוונות שהביע שר הפנים מעל הדוכן.

מוחמד ברכה: אבל, בכל זאת, רשמנו לפנינו את הדברים.

מוחמד ברכה: הסיעה שלנו חושבת שיש מקום לחוקק חוק-יסוד: השלטון המקומי.

מוחמד ברכה: אם בסופו של תהליך, אחרי חקיקת החוק הזה, אחרי הדיונים לקראת הקריאה השנייה והשלישית, אחרי בחינת היישום העניינים יתפתחו לחוק-יסוד של השלטון המקומי - אני חושב שהדבר הזה מתבקש.

מוחמד ברכה: לשלטון המקומי יש מעמד חשוב בחיי האזרחים ובחיי המדינה.

מוחמד ברכה: העובדה שיש חוק-יסוד: הממשלה, חוק-יסוד: הכנסת, יש חוק-יסוד: בתי-המשפט וכו', מחייבת שגם השלטון המקומי יזכה למעמדו בספר החוקים המרכזי, בחוקי-היסוד.

מוחמד ברכה: הדבר הזה, כמובן, יכול להתפתח בעתיד.

מוחמד ברכה: על כן, אני יכול לרשום את דברי השר, שלקראת הקריאה השנייה והשלישית יתנהל דיון ברוח של הקשבה ופשרה.

מוחמד ברכה: אני חושב שזה דבר חשוב.

מוחמד ברכה: לעומת זאת, אגיד הערה עקרונית כללית, ובזה אסיים את דברי.

מוחמד ברכה: הצעת החוק לא צריכה להיות במטרה לקיים מנגנוני ענישה, אלא צריך שתהיה תרומה לחלוקת אחריות מצד אחד, למנגנוני תקצוב, מנגנוני ייעול ומנגנונים שיובילו בראש ובראשונה לרווחתם של האזרחים.

מוחמד ברכה: בעידן הזה, של התנערות הממשלה מהשירותים החברתיים של היום-יום והתגלגלות השירותים האלה לפתחן של הרשויות המקומיות, אני חושב שהדבר הזה צריך למצוא את ביטויו בראש ובראשונה בחוק הזה, וכמובן הנושא של המשכורות ונושא ההתנהלות הפנימית של השלטון המקומי.

מוחמד ברכה: על כן, אדוני השר, אם תתקיים ההצבעה היום, אנחנו נימנע רק מהטעם הפשוט, שאנחנו רוצים לאפשר מקום לשיג ושיח על החוק הזה לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

מוחמד ברכה: כמובן, זכות ההתנגדות לחוק בהצבעות המכריעות שמורה לנו מטבע הדברים, אם נרגיש שהדברים לא נעשים בהקשבה לשלטון המקומי ובאינטרס האזרחי המלא, ולא לשביעות רצוננו, כסיעה שיש לה מצע מאוד מסודר בכל מה שקשור בנושא החברתי ובנושא של השירותים לאזרחים.

מוחמד ברכה: תודה רבה, אדוני.

אחמד טיבי: חבר הכנסת דב חנין, בבקשה.

אחמד טיבי: התבקשתי להקפיד על הזמנים, בגלל היום הארוך.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, סיפר לנו שר הפנים בסקירתו המפורטת על עבודה מאוד ממושכת ורצינית שנעשתה.

דב חנין: אני יודע, מתוך מפגשים קודמים עם שר הפנים במסגרת ועדת הפנים של הכנסת, שאכן החוק הזה מבחינתו הוא אחד היעדים המרכזיים שהוא הציב בפניו.

דב חנין: אני יודע שהוא, באופן אישי, עשה את הכול כדי שהעבודה המקצועית הרבה, שנעשתה במסגרת הממשלה על החוק הזה, תושלם ותגיע למסגרת של הצעת חוק.

דב חנין: אבל יש לי טענה מאוד קשה.

דב חנין: האם הכנסת לא ראויה לקיים את אותו דיון רציני?

דב חנין: הטענה איננה אליך, אדוני השר.

דב חנין: אני חושב שאנחנו צריכים לטעון את הטענה כלפי עצמנו.

דב חנין: אנחנו מגיעים לאישורו של חוק בקריאה ראשונה, ואני אומר לכם באחריות, חברי חברי הכנסת, ואני אומר את זה בצער רב, שאני מעריך בזהירות שרוב רובם של חברי הכנסת אינם יודעים על מה הם הולכים להצביע היום.

דב חנין: אני חושב שזה דבר חמור; אני חושב שזה דבר מסוכן; אני חושב שזה דבר שאי-אפשר לעבור עליו לסדר-היום.

דב חנין: החוק הזה הונח על שולחנה של הכנסת ביום שני.

דב חנין: עברתי עליו ככל שיכולתי, ואני חייב לומר שיש לי הערות ענייניות רבות, אבל אני חושב שהמתכונת של הדיון איננה מאפשרת דיון בהערות העקרוניות האלה.

צבי הנדל: תן דוגמה אחת.

דב חנין: אתן לך דוגמה אחת, חברי.

רוני בר-און: - - - לדיון בקריאה ראשונה, גם אם היינו דנים בזה עוד שנתיים.

דב חנין: נכון, אבל, אדוני השר, אני בטוח שהיית רוצה שכמו שלך יש עמדה מושכלת ומנומקת בכל אחד מהנושאים, תאפשר גם לחברי הכנסת לגבש עמדה מושכלת ומנומקת, ואל תביא לנו – בשיתוף פעולה של נשיאות הכנסת וכללי העבודה הלא-נכונים שנהוגים במוסד הזה – הצעת חוק כל כך מקיפה במהלך שהוא למעשה מחטף.

דב חנין: אתן דוגמה אחת, חבר הכנסת הנדל, הנושא הסביבתי.

דב חנין: הנושא הסביבתי נעלם בהצעת החוק הזאת.

דב חנין: אני יודע - - -

רוני בר-און: זה לא נכון.

רוני בר-און: אתה פשוט מטעה את האנשים.

דב חנין: אני לא מטעה את האנשים, ואני מוכן להתווכח אתך נקודה-נקודה בעניין הזה.

דב חנין: אני יודע, אדוני השר, שאתה מנהל איזושהי הידברות עם המשרד להגנת הסביבה.

רוני בר-און: חלק מהטענות – חלק הארי - קיבלנו, חלק מתקדם - - -

דב חנין: וחלק לא נמצא בחוק.

דב חנין: חלק גדול לא נמצא בחוק.

רוני בר-און: - - - להפוך את החוק הזה לחוק של המשרד לאיכות הסביבה?

דב חנין: לא, אדוני השר.

דב חנין: בכל הכבוד, אני חושב שאתה - - -

רוני בר-און: - - - ראשי רשויות אחריות לדברים שהם לא יכולים להרים אותם?

רוני בר-און: לא, השר לאיכות הסביבה - - -

דב חנין: אדוני השר, בכל הכבוד, השלטון המקומי הוא מרכזי בתחום הסביבתי.

דב חנין: אתה יודע את זה כמוני, ולכן החוק הזה לא יכול להיות עיוור לממד הסביבתי, ואני חושב שזאת בעיה מהותית שקיימת בחוק הזה.

דב חנין: יש בחוק בעיות נוספות.

דב חנין: אני חושב שאנחנו בהחלט ראויים, אדוני השר, אחרי כל כך הרבה שנים, לחוק עיריות מודרני.

דב חנין: אבל חוק עיריות מודרני, ואני מסתכל על חקיקה מקבילה - - -

אחמד טיבי: נא לסיים, חבר הכנסת חנין.

דב חנין: זה לא על חשבון זמני.

דב חנין: היו פה הערות ביניים, ואני מצטער, זה לא על חשבון זמני.

אחמד טיבי: הערות ביניים, כאשר הן בשיתוף פעולה של הדובר, הן על חשבונו של הדובר.

דב חנין: אז אני מבקש לסיים בשתי נקודות קצרות מאוד.

דב חנין: חוקי שלטון מקומי בעולם מבוססים על תפיסה דמוקרטית, תפיסה של שיתוף אזרחים, תפיסה של שקיפות.

דב חנין: המומנטים האלה נמצאים בשוליים בהצעת החוק הזו.

דב חנין: זו בעיה, זו בעיה קשה.

דב חנין: הערה שנייה עקרונית: המנגנון של דירוג הרשויות המקומיות לפי התפקוד הכלכלי שלהן עלול ליצור מצב שבו חלק מהרשויות המקומיות, שאין להן האפשרויות ואין להן היכולת לענות על כל הצרכים הכלכליים, ידורגו על-ידיכם כעיריות בלתי יעילות או בלתי מתפקדות, ולכן הסמכויות שלהן תיפגענה.

דב חנין: לכן, אדוני השר, אני חושב שיש מקום לשקול את ההצעה שהושמעה כאן, להתחיל את הדיון היום ולהשלים אותו בהזדמנות נוספת, כדי לאפשר לכנסת לקיים בנושא הזה גם דיון וגם הצבעה ראויים.

דב חנין: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת אברהם רביץ - לא נמצא.

אחמד טיבי: חבר הכנסת חיים אורון - לא נמצא.

אחמד טיבי: חבר הכנסת רן כהן - לא נמצא.

אחמד טיבי: חבר הכנסת חנא סוייד, בבקשה.

חנא סוייד: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, חברי הכנסת, ראשית אני רוצה לציין, שהשלטון המקומי במדינת ישראל מתנהל עדיין על-פי חוק משנת 1938, פקודת העיריות.

חנא סוייד: כלומר, זה חוק מאוד ישן, שלא רק טוב אלא צריך לשנות אותו, כי כל התיקונים לחוק הזה נעשו טלאי על טלאי, ויש שם בלבול גדול גם למי שמתמצא בתחום הזה.

חנא סוייד: לכן היוזמה כשלעצמה היא מבורכת.

חנא סוייד: אבל עם זאת, אני רוצה להצטרף לקריאה שהושמעה כאן על-ידי חבר הכנסת אורלב ואחרים, שעל נושא כזה באמת צריך לקיים דיון לפני שהולכים ישר להצבעה, כי זה נושא כבד, זה נושא חשוב מאוד, ויש בו הרבה גורמים שצריך לקחת אותם בחשבון.

חנא סוייד: ההסבר וההצגה שהשר עשה כאן נגעו בעיקר הדברים, עיקר האיזונים שצריך לקחת בחשבון כשחושבים על חוק כזה.

חנא סוייד: האיזון בין השלטון המרכזי לבין השלטון המקומי, יחד עם המחשבה שבשלטון המקומי יש דברים שלא מתנהלים טוב – זה לא צריך להטות את הכף כך שהשלטון המרכזי יהיה בעל הכוח המכריע ביותר בכל האיזון הזה.

חנא סוייד: גם האיזון בין עניים לחלשים, גם האיזון בין רשויות עתירות שטח ורשויות דלות שטח – כל אלו איזונים חשובים מאוד שצריך לקחת בחשבון.

חנא סוייד: אני חושב שצריך במקרה הזה הידברות.

חנא סוייד: עצם העובדה שמרכז השלטון המקומי מתנגד להעלאת החוק בשלב הזה אומרת הרבה דברים, והיה עדיף, כמובן, שמרכז השלטון המקומי יהיה בעד העלאת הנושא בתקופה הזאת.

חנא סוייד: אני חושש שהחוק הזה הוא חוק חדש שמלבישים אותו על מפה מוניציפלית ישנה מאוד.

חנא סוייד: נכון שזה חוק מודרני, אבל הבסיס של החוק הזה, היחידות המוניציפליות הן ישנות מאוד, ואני חושב שבד בבד עם החוק הזה צריך לחשוב על שינוי מעמיק גם במפה המוניציפלית במדינה.

חנא סוייד: עניין הקטגוריזציה של הרשויות המקומיות.

חנא סוייד: אנחנו לא רוצים שהקטגוריזציה הזאת תהפוך למנגנון של קיבוע – מי שעני נשאר עני, ומי שיש לו בסיס מס רחב ויש לו מפעלים יישאר כך, ואז יהיה מנגנון קיבוע ומנגנון של שמירת הסטטוס-קוו.

חנא סוייד: אנחנו גם חושבים שמן הראוי להגדיר חבילה של זכויות בסיסיות של תושבים ושל אזרחים בשלטון המקומי.

חנא סוייד: יחד עם הרצון לקדם חוק חדש לשלטון המקומי, צריך לאפשר את הדיון הרחב והבסיסי סביב העניין.

אחמד טיבי: תודה רבה.

צבי הנדל: אני מציע שנמשיך את הדיון אחרי הפגרה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת עזמי בשארה.

עזמי בשארה: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אדוני השר, אחד הדברים שהוא נימק בהם בהתחלה את החוק הוא שזאת פקודת עיריות ישנה וטלאי על טלאי וכו'.

עזמי בשארה: אני לא מבין למה השר רוצה לחסל את הדבר האנגלי האחרון בארץ הזאת.

רוני בר-און: יש כמה דברים, כגון דבר המלך במועצתו.

רוני בר-און: חוץ מזה שתקבל במוצאי-שבת חוק יפה מהאנגלים, יש משחק כדורגל.

עזמי בשארה: המבנה של השלטון בארץ הזאת חייב להם הרבה, אגב.

עזמי בשארה: הרבה יותר ממה שאנשים חושבים.

עזמי בשארה: לא הכול הובא לפה מפולין ומרוסיה, יש כמה דברים שהיו פה ודברים נתפרו עליהם.

עזמי בשארה: מה שיש זאת עבודה גדולה, זה חוק עב כרס ממש; לא כל יום בא חוק כזה לכנסת.

עזמי בשארה: לכן אפילו למראית עין, אדוני השר.

עזמי בשארה: אני מסכים אתך, חברי כנסת מצביעים לפעמים בלי לקרוא, אבל פה אין אפילו מראית עין שהם קראו.

עזמי בשארה: זה חוק, זה לא עמוד וחצי.

עזמי בשארה: זה חוק, זה עבודה, זה מבנה שלטוני.

עזמי בשארה: אומנם לא חוק-יסוד, אבל כחוק-יסוד.

עזמי בשארה: חוקי-יסוד הם קצרים, לא כאלה.

עזמי בשארה: זה חוק שמסדיר שלטון.

עזמי בשארה: לכן אני אומר שצריך אפילו מראית עין שקראנו את זה, שהעוזרים שלנו קראו את זה.

עזמי בשארה: יומיים זה לא זה.

עזמי בשארה: יש עוד דבר שמחזק אותנו.

עזמי בשארה: הרי כל רפורמה גדולה שהיתה – אם בעל העניין מתנגד לה, היא לא תצליח.

עזמי בשארה: ואני רוצה להגיד לך את זה.

עזמי בשארה: אנחנו עברנו פה בפרלמנט הזה כמה רפורמות שבאו מהמשרדים; למשל, מה האחרונה שבהן?

עזמי בשארה: דברת.

עזמי בשארה: בעל העניין התנגד, ציבור המורים, וזה לא עבד ולא יעבוד.

עזמי בשארה: פה כל השלטון המקומי, כפי שמגיע לו, לא רוצה את זה.

עזמי בשארה: חלק גדול לא רוצה את זה.

עזמי בשארה: זה מגיע לאוזניים, זה לא סוד, אז זה לא ילך.

עזמי בשארה: זה צריך להיות עם דיאלוג וכו'.

עזמי בשארה: אני מציע שיינתן לנו זמן ויינתן גם למרכז המקומי זמן, אחרת לא נוכל להצביע מתוך עמדה שקולה.

עזמי בשארה: זה לא מסוג החוקים שאני אומר: אני נגד, נקודה.

עזמי בשארה: זה חוק שאתה צריך להתייחס לגופו של עניין.

עזמי בשארה: אם זה יבוא היום, או שאמנע או שאצביע נגד, כי אני לא יודע מה זה, ואני יודע שבעל העניין, שזה המרכז לשלטון מקומי, מתנגד.

עזמי בשארה: לכן תן לנו זמן עד אחרי הפגרה.

עזמי בשארה: זה חוק שסחט אותך, לקח הרבה מזמנכם במשרד.

עזמי בשארה: תנו לנו את הזמן של הפגרה.

עזמי בשארה: לא מן הנמנע שיהיו דיונים ציבוריים בנושא.

עזמי בשארה: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת אביגדור יצחקי - לא נמצא.

אחמד טיבי: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אין מחלוקת שהשלטון המקומי נתון במצב משברי, במשבר מתמשך.

ג'מאל זחאלקה: זה לא מהיום, זה לא מאתמול, זה הרבה שנים.

ג'מאל זחאלקה: המשבר הזה הוא משבר כולל, משבר תקציבי, משבר ניהולי, בעיות של שחיתות, בעיות מכאן ועד להודעה חדשה, הון ושלטון.

צבי הנדל: מאוד מסוכן מה שאתה אומר.

צבי הנדל: רוב הרשויות לא כאלה.

ג'מאל זחאלקה: אני אומר שקיימות בעיות כאלה, לא בכל הרשויות.

ג'מאל זחאלקה: אבל אני מדבר על השלטון המקומי בכלל.

ג'מאל זחאלקה: המשבר הוא כולל, והחוקים המתייחסים לשלטון המקומי לא נותנים, לא לשלטון המקומי עצמו ולא לשלטון המרכזי ולא לבתי-המשפט, מספיק כלים לטפל בבעיות שצצות.

ג'מאל זחאלקה: לכן יש צורך בחקיקה.

ג'מאל זחאלקה: אין מחלוקת שיש בעיה קשה, ואין מחלוקת שצריך רפורמה יסודית.

ג'מאל זחאלקה: על שני הדברים האלה אין מחלוקת.

ג'מאל זחאלקה: גם הנושאים שהשר ציין – הקשר בין שלטון מרכזי לשלטון מקומי, יחסי הגומלין בין נבחרים ברשות המקומית לבין הביורוקרטיה או הדרג הניהולי, השקיפות, רמה גבוהה יותר של בעלי משרות – כל אלה דברים נכונים.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, אלה בעיות שבאמת צריך לטפל בהן.

ג'מאל זחאלקה: רק מה?

ג'מאל זחאלקה: דווקא משום שהחוק חשוב ומרחיק לכת, צריך שיתקיים בו דיון אמיתי; ולא כל הדיון צריך להתקיים בפרלמנט.

ג'מאל זחאלקה: בראש ובראשונה, הוא צריך להתקיים עם השלטון המקומי.

ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שמה שיש לשלטון המקומי להציע, היה משכנע את השר לערוך שינויים בחוק עצמו.

ג'מאל זחאלקה: החוק אומנם בקריאה ראשונה, ואומרים לנו שעוד יש הזדמנות, מקצה שיפורים, בקריאה השנייה והשלישית, גם בוועדות וגם בהסתייגויות במליאה, אבל כולנו יודעים שחוקים מסוג זה השינויים שיכולים להיות בהם אינם יסודיים.

ג'מאל זחאלקה: נקבעה כבר עמדה, נקבעה מדרגה, וצריך להילחם על כל סעיף ותת-סעיף כדי לעשות שינויים בחוק עצמו.

ג'מאל זחאלקה: האמת היא שבגלל כובד העניין יהיה קשה מאוד – אדוני השר, אני מאוד מתלבט, כי אני רוצה רפורמה, דרשתי רפורמה, ואפילו בעצמי הצעתי הצעת חוק שתחייב חברי מועצה לשלם ארנונה.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו חושבים שצריך רפורמה, ושהמצב לא יכול להימשך, אבל להפתיע אותנו בצורה כזאת - אפילו לא שמעתי את עמדת השלטון המקומי.

ג'מאל זחאלקה: זו גם בעיה של השלטון המקומי שלא העביר אלינו את עמדתו, אבל אני לא יכול לתת יד לחוק כשאני יודע שבעל העניין מתנגד לו, כי אני יודע שזה ייכשל.

ג'מאל זחאלקה: כיוון שאני מעוניין ברפורמה, אני פונה אליך.

ג'מאל זחאלקה: כל חברי הכנסת מעוניינים ברפורמה ולכן אני פונה אליך לדחות את ההצבעה על הצעת החוק, כדי שייערך דיון ראוי בהצעת חוק זו עוד לפני הגשתה.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת משה גפני, בבקשה; שלוש דקות.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אדוני שר הפנים, על חוק כזה שהבאת אני יכול לדבר רק שלוש דקות, אבל גם אז אתה מדבר עם אביגדור יצחקי.

אביגדור יצחקי: למה כל מה שקשור אלי - - -

משה גפני: אדוני השר, אני רוצה לשבח אותך; לשבח אותך באמת, אני לא אומר דברים סתם.

משה גפני: בוועדת הפנים אישרנו את מה שהבאת באשר לתקנון חברי מועצה.

משה גפני: היו דיונים ארוכים, מקיפים, גם התייעצתי עם חברים שהם חברי מועצות, ואישרנו דברים שלא נעשו הרבה שנים, דברים שבאמת הם מאוד מאוד חשובים וחייבים לעשות אותם, היו צריכים לעשות אותם כבר הרבה קודם.

משה גפני: היום אתה מביא חוק, מקיף, רציני, בנושא העיריות.

משה גפני: אני רוצה לתמוך בחוק הזה, אבל אני לא יכול, אין לי יכולת, אלא אם כן אני עושה צחוק מעצמי.

משה גפני: מה יקרה?

משה גפני: התחלתי לעבור על הרבה סעיפים ויש פנים לכאן ולכאן.

משה גפני: אני לא רוצה להביע התנגדות על אף סעיף מהסעיפים שהבאת, יכול להיות שאני אתמוך בכולם, יכול להיות שאני אתמוך בחלקם, יכול להיות שנשנה חלק.

משה גפני: הטענה שלך, אדוני השר, היא טענה נכונה טכנית, אבל אינה נכונה מהותית.

משה גפני: אתה אומר שמדובר בקריאה ראשונה, מצביעים בקריאה ראשונה ואחרי זה יש דיון בוועדה.

משה גפני: זה לא המצב.

רוני בר-און: שינית פעם חוק לפני קריאה ראשונה?

משה גפני: לא, לא שיניתי, אבל החלטתי לפני הקריאה הראשונה אם אני בעד או נגד.

משה גפני: אין לי יכולת, אלא אם כן אני עושה מלאכתי רמייה, לתמוך בחוק או להצביע נגדו או להימנע מבלי שאני יודע ומבלי שאני מתייעץ עם האנשים שעוסקים בדבר.

אביגדור יצחקי: יש כאלה שיש להם - - -

משה גפני: עכשיו אני פונה לשניכם, אדוני שר הפנים ויושב-ראש הקואליציה, רק לאחרונה אמרתם לי, כמו שאמרתם לרבים מחברי הכנסת: חוק ראוי, בסדר, אבל אל תצביע היום.

משה גפני: אמרתם לי כמה פעמים על חוקים ראויים - - -

אביגדור יצחקי: אני לא זוכר דבר כזה.

משה גפני: נכון, אני יודע שאתה לא זוכר, כיוון שבדרך היו עוד כמה דברים.

משה גפני: כמה פעמים אמרתם לי ולרבים מחברי הכנסת: חוק ראוי, אבל צריך להתייעץ עם זה, ועם זה, ועם פלוני, ועם אלמוני.

משה גפני: על חוק העיריות – אני אומר את זה במלוא החברות - אני רוצה, אדוני שר הפנים, להצביע בעד, אבל זה היום האחרון של הכנסת, אתה הולך לדון על זה בפגרה?

רוני בר-און: כל הפגרה.

רוני בר-און: ביום רביעי הקרוב - - - שלטון מקומי.

משה גפני: אני שואל אותך, אדוני השר: זה חוק ממשלתי, תן לנו, לחברי הכנסת, שבוע, שבועיים, להתייעץ עם החברים שלנו - - -

רוני בר-און: זו דמגוגיה.

רוני בר-און: לפני קריאה ראשונה לא שינית בחיים - - -

משה גפני: אבל הצבעתי נגד.

רוני בר-און: אבל תסכים אתי, שאם תתייעץ עם החברים שלך ותבוא אלי, אני אקבל אותך?

רוני בר-און: אני אשמע אותך בלב שלם?

משה גפני: כן.

רוני בר-און: תעשה מה שאתה רוצה עם החוק היום, אבל אל תעשו את הדמגוגיה הזאת.

רוני בר-און: הרי אף אחד מכל אלה שדיברו היום, גם אם ילמד את החוק וידע אותו בעל-פה מקדימה ומאחורה, לא יוכל לדבר בדיון הבא ולא יקבל יותר משלוש דקות.

רוני בר-און: אז אל תשחקו את המשחק הזה.

רוני בר-און: על המשחק הזה של לקרוא שיחקו שבע שנים - - - אמרתי לכם - - -

משה גפני: לא, הממשלה לא הביאה חוק עד היום.

משה גפני: זו הפעם הראשונה.

רוני בר-און: חבר הכנסת גפני, זה הסטרטר ואני לא מתחיל מתוך עמדה שמה שיש לי עליו אני לא דן.

רוני בר-און: אני דן מהאות א' ועד האות ת' עם כל מי שיבוא.

רוני בר-און: אני אנצל את הפגרה לעניין הזה לפני שזה יבוא לוועדה.

משה גפני: אדוני השר, את מה שאתה אומר אמרתי ורבים מחברי אמרו כל הזמן.

משה גפני: אני צריך שיבוא ראש עיר או שלטון מקומי ויסביר לי: חבר הכנסת גפני, תמכת בחוק משום שאתה חושב ששר הפנים הוא שר פנים טוב והחוק הוא חוק טוב, ופגעת בשלטון המקומי.

משה גפני: אני לא יודע אם מה שאני אומר נכון, יכול להיות שזה לא נכון, יכול להיות שלהיפך, אבל תן לי כמה ימים כדי להתייעץ עם מי שאני חייב להתייעץ.

משה גפני: אני לא יכול להצביע על חוק בקריאה ראשונה, ספר עב כרס, ואני משבח אותך על זה, אמרתי את זה, אבל תן לנו את כמה הימים – הרי זה חוק ממשלתי ואתה יכול להביא אותו בעוד שבוע, אתה יכול להביא אותו גם בפגרה.

משה גפני: אנחנו מבקשים את פסק הזמן הזה.

משה גפני: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת אביגדור יצחקי, בבקשה.

משה שרוני: - - - לפני קריאה שנייה ושלישית אני אתן לך הסבר.

אחמד טיבי: חבר הכנסת פינס, נא לשוחח בפלאפון בחוץ.

אחמד טיבי: לא ראוי לדבר בפלאפון בתוך אולם המליאה.

אביגדור יצחקי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אדוני שר הפנים, השר לענייני קשישים, אני עוסק בשלטון מקומי הרבה שנים, גם בתחום המקצועי, גם בהיותי מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

אביגדור יצחקי: השלטון המוניציפלי מוכר לי היטב.

אביגדור יצחקי: אני מוכרח לומר שביושבי עם ראש הממשלה לשעבר, אריק שרון, על הדברים שצריכים לעשות בהוויה הישראלית, אחד הדברים שדיברתי אתו עליהם היה הנושא של שלטון מקומי.

אביגדור יצחקי: זה התחיל במלחמת המפרץ הראשונה וגם בעקבות גל העלייה הגדול.

אביגדור יצחקי: לאט לאט הרשויות קיבלו יותר מטלות וקיבלו פחות כסף.

אביגדור יצחקי: בסופו של דבר ראש הרשות הוא זה שעמד מול האזרחים שלו, והם צעקו עליו גם על דיור, וגם על חינוך, וגם על בריאות, ועל כל דבר אחר.

אביגדור יצחקי: בשבילם הוא היה שליח הממשלה, הנציב העליון שצריך לדאוג לכל מחסורם של תושבי העיר, כולל לקליטת עלייה, כולל להרבה דברים אחרים.

אביגדור יצחקי: עם השנים גם בנינו שכונות קהילתיות מסביב לערים.

אביגדור יצחקי: קחו את העיר נתניה למשל, שבעה או שמונה לוויינים: אבן-יהודה, קדימה, תל-מונד, אין סוף.

אביגדור יצחקי: לקחו את האנשים היותר חזקים, הלכו לפריפריה לגור בסביבה כפרית והשאירו חלק מהערים הגדולות עם האוכלוסייה היותר בעייתית.

אביגדור יצחקי: לא רק זה, בזמנו היה שר פנים, אני לא אזכיר את שמו, שהחליט שאם הוא רוצה לשלוט טוב, הוא ייקח את הסמכויות מהמחוזות, יעביר הכול למשרד המרכזי, ואז על כל שטות, אפילו הממונה על מחוז לא יכול היה לעשות שום דבר.

אביגדור יצחקי: לדוגמה, משאית זבל נשרפה, למחרת צריך לקנות חדשה, אז צריך להביא אישור תב"ר למוצעת העיר, לשלוח את זה למשרד הפנים, לא לממונה על המחוז בטלפון, אחרי שלושה חודשים אמרו: עוד לא דנו, אחרי שלושה חודשים אמרו: עוד לא הספקנו, אחרי עוד שלושה חודשים אמרו:

אביגדור יצחקי: אנחנו לא מוצאים את החומר, תשלחו עוד פעם.

אביגדור יצחקי: אז העיריות התחילו להמציא כל מיני דברים שעברו על החוק, קראו לזה הפעלה מוקדמת של תב"ר.

אביגדור יצחקי: אני סתם מביא דוגמה.

אביגדור יצחקי: אני לא מדבר על אישור תקציבים ואני לא מדבר על מחיקה של חובות ארנונה ואני לא מדבר על אלף ואחד דברים שעירייה היתה יכולה לעשות ולא עשתה.

אביגדור יצחקי: לכן לטעמי יש שני דברים, ואמרתי את זה גם לשר הפנים: קודם כול, לתת יותר סמכויות לרשויות; דבר שני, לבזר את הסמכויות גם למחוזות; דבר שלישי, וזה לא פחות חשוב – להגביר את הפיקוח.

אביגדור יצחקי: מי שלא עושה את הדברים כהווייתם, פשוט לא יהיה ראש עירייה, זה הכול.

אביגדור יצחקי: בגלל הבחירה הישירה של ראשי רשויות, נוצר מצב שלמפלגות כבר אין הרבה משמעות בתוך הרשויות, ונוצר מצב שלכל שכונה בסוף יהיה נציג.

אביגדור יצחקי: שראש העירייה יתחיל לטייל בכל שכונות העיר, תאמינו לי זה דבר לא פשוט.

אביגדור יצחקי: לכן, אני רוצה לומר לך, אדוני, קודם כול, נעביר את החוק הזה בקריאה ראשונה, ולאחר מכן - יש בו הרבה דברים שצריך לדון בהם בכובד ראש, שמטרתם היא להגביר את סמכויותיו של האיש שנבחר, ועם זאת, להגביר עליו את הפיקוח; ולגמור את הביורוקרטיה בין העיריות לבין השלטון המרכזי, תוך הגדלת סמכויות המחוזות ועבודה יותר נאותה בין שני הגופים האלה.

אביגדור יצחקי: תודה.

צבי הנדל: אני מסכים אתך לכל מלה, גם בטונים.

דליה איציק: רבותי השרים, חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים עכשיו, ברשותכם, לסדר-יום אחר, ומעלים דברים לזכרו של השר לשעבר וחבר הכנסת לשעבר אהרן אוזן זכרו לברכה.

דליה איציק: נא לשבת.

דליה איציק: חבר הכנסת טיבי, נא לשבת.

דליה איציק: משפחת אוזן, היקרה, חברי חברי הכנסת, כל ימיו היה אהרן אוזן איש אדמה.

דליה איציק: עוד בארץ הולדתו, בתוניסיה, נדבק אהרן בחזונו הציוני.

דליה איציק: הוא היה פעיל בתנועת הנוער בית"ר.

דליה איציק: כשנפתחו שערי הארץ לרווחה הוא היה עם ראשוני העולים מתוניסיה.

דליה איציק: את חייו הוא הקדיש להתיישבות ולחקלאות.

דליה איציק: הוא הקים משק לתפארת במושב גילת שבדרום הארץ.

דליה איציק: פעילותו של אוזן בתנועת המושבים הביאה אותו כנציג מושבי הדרום לכנסת.

דליה איציק: הוא היה סגן שר החקלאות, לימים שר החקלאות, שר התקשורת, שר העבודה והרווחה והשר לקליטת העלייה.

דליה איציק: הוא עשה קריירה מרשימה.

דליה איציק: אהרן אוזן נולד ציוני.

דליה איציק: אף שארץ מגוריו לא היתה ארץ-ישראל, אלא תוניסיה, אהרן אוזן ידע שביתו נמצא בקצה המזרחי של הים התיכון.

דליה איציק: כנער, כפעיל בתנועת בית"ר בתוניסיה, ידע אהרן שיגיע למולדתו ויחיה בה את חייו.

דליה איציק: הוא למד עברית, הוא קרא וכתב בלשון הזאת, ולסביבה שבה הוא חי הוא התייחס כאל מקום זמני.

דליה איציק: והנה הגיעה השעה והחזון הציוני הפך למציאות – מדינת היהודים קמה, אהרן לא היסס, הגיעה העת לחזור למולדת.

דליה איציק: בשנת 1949 הוא הגיע לארץ.

דליה איציק: רבים מבני הקהילה העתיקה, וכך גם אהרן אוזן ובני משפחתו עלו לישראל בהשאירם מאחוריהם נכסים רבים.

דליה איציק: עוד בטרם עלייתו חש אהרן שיש לו ייעוד להיות עובד מדינה, לקדם את עובדי האדמה.

דליה איציק: הוא האמין שיש לשנות לבלי הכר את החברה היהודית ועבודת האדמה היתה בעיניו נתיב ראוי ונכון.

דליה איציק: הוא ראה בציונות התקוממות נגד אורח החיים הגלותי ושיבה לשורשים.

דליה איציק: הקמת היישוב החקלאי בפאתי דרום היתה לגביו חזון שקרם עור וגידים.

דליה איציק: המשק שהקים בגילת הוא לתפארת.

דליה איציק: עד מהרה זינק אהרן אוזן ממנהיגות מקומית למנהיגות המדינה.

דליה איציק: גם בעלותו במעלות הכהונה מעולם לא גבה לבו.

דליה איציק: הקסם באישיות שלו התגלה מחדש בפני הדור הצעיר שצמח בהתיישבות, והוא טיפל בבעיותיהם במסירות ובנאמנות.

דליה איציק: החזון הציוני היה המניע העיקרי בחייו, בפעילותו הציבורית.

דליה איציק: מיכה הנביא אומר:

דליה איציק: הגיד לך אדם מה טוב, ומה ה' דורש ממך, כי אם עשות משפט ואהבת חסד והצנע לכת עם אלוקיך.

דליה איציק: ומה ה' דורש ממך, כי אם עשות משפט ואהבת חסד והצנע לכת עם אלוקיך - הפסוק הזה כאילו נאמר מלה במלה על אהרן אוזן זכרו לברכה.

דליה איציק: יהי זכרו ברוך.

דליה איציק: אדוני שר החקלאות, בבקשה.

דליה איציק: לאחר דבריו של שר החקלאות נעבור להמשך סדר-היום.

שלום שמחון: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, חברי השרים, משפחת אוזן היקרה, האמא ג'יני, הילדים עמוס, יואב, לירון וכמובן הנכדים.

שלום שמחון: אהרן אוזן שהלך לעולמו - - -

דליה איציק: לצאת בבקשה, אדוני.

דליה איציק: עוד פעם אחת שם מישהו ידבר בפינה, זאת תהיה הפעם האחרונה שהוא ייכנס למליאה.

דליה איציק: אני מציעה להקשיב לדברי.

דליה איציק: אפילו במצב כזה לא צריך להעיר.

שלום שמחון: אהרן אוזן שהלך לעולמו לפני שבועות מספר היה שייך לדור שנציגיו הולכים ומתמעטים, דור של נפילים, מקימי המדינה שיישמו בחייהם הלכה למעשה את האידיאולוגיה שבה האמנו, ומובן שגם הם האמינו.

שלום שמחון: חייו של אהרן, השלובים בתולדותיה של ההתיישבות הציונית, הם דוגמה ומופת לערכיות, חלוציות ותרומה לחברה ולמדינה.

שלום שמחון: סיפור חייו הוא סיפור חייה של מדינת ישראל – סיפורם של מקימיה בוניה ומנהיגיה גם יחד.

שלום שמחון: אהרן עלה ארצה מתוניסיה והצטרף למפא"י, מפלגת פועלי ארץ-ישראל.

שלום שמחון: הוא היה ממקימי מושב גילת, והחל בפעילותו הציבורית הברוכה למען החקלאות וההתיישבות.

שלום שמחון: אף שמילא תפקידים בכירים בהנהגת ההתיישבות והמדינה נשאר כל ימיו חבר מושב והמשיך להתגורר בגילת.

שלום שמחון: הוא שימש כמזכיר וכגזבר במושב, הקים וניהל את ארגון הקניות של מושבי הנגב וחברות נוספות הקשורות למושבים בנגב.

שלום שמחון: בכך הניח את היסודות לפעילות השיווקית של המושבים בשנים הבאות.

שלום שמחון: פעילותו הציבורית בהנהגת המדינה החלה בשנת 1965, עת נבחר מטעם המערך לכנסת השישית.

שלום שמחון: הוא כיהן בה גם כשר החקלאות במשך כמעט ארבע שנים, בשתי ממשלות.

שלום שמחון: כמי שבא מהמגזר החקלאי וכחבר מושב, הכיר אוזן מקרוב את הצרכים של החקלאים, ובזמן כהונתו התבססה החקלאות הישראלית.

שלום שמחון: אוזן ישם וביסס את ענף חממות הפרחים במושבים וחיזק את המשק המשפחתי, מתוך תפיסה שזה הבסיס לחקלאות בפריפריה.

שלום שמחון: אהרן ומשפחתו שילמו את המחיר היקר ביותר שגובה הארץ הזו מאזרחיה.

שלום שמחון: במלחמת ההתשה איבדה המשפחה את הבן שלמה, ולזכרו הקימה את בית-הכנסת "מגן שלמה" במושב גילת.

שלום שמחון: גם עם פרישתו מהכנסת המשיך אהרן בפעילותו הציבורית, מתוך רצון לתרום להתיישבות ולמגזר המושבים.

שלום שמחון: בתפקידו כמזכ"ל תנועת המושבים סייע בהקמתם של מושבים ברחבי הארץ, ותרם רבות לעיצוב אופיים ופעילותם החקלאית.

שלום שמחון: למעשה, עיצב אוזן את פני המושבים בישראל, והיה אחד ממנהיגיה החשובים של התנועה מאז ועד היום.

שלום שמחון: בהספד שנשאתי בהלווייתו של אהרן אוזן אמרתי שלעתים, כמי שעושה מסלול דומה, אני שואל את עצמי לא פעם איך הדברים קרו לו בכזאת קלות בביסוסה ובבניינה של הארץ.

שלום שמחון: דווקא בימים האלה, שהחקלאות הישראלית עדיין מתמודדת ומתבססת ורוצה להגיע למקומות חדשים, מושב גילת שלכם הוא בהחלט מושב לתפארת.

שלום שמחון: כחבר בתנועת תמ"י המשיך אהרן לעסוק בביסוסה של החברה הישראלית ובחיזוק ההתיישבות הציונית, הן בתפקידו כשר הרווחה והעבודה והן בתפקידו כשר הקליטה.

שלום שמחון: מטרות לאומיות חשובות אלו היו כחוט שזור בין כל התחנות שעבר בחייו ובכל התפקידים שמילא, מאז תפקידו כמזכיר המושב הקטן בדרום ועד שטיפס להנהגת מפלגת העבודה והמדינה.

שלום שמחון: דמויות כמו דמותו של אהרן אוזן הן בעיני מודל למנהיגות.

שלום שמחון: רק מנהיג טבעי ואמיתי כמו אהרן יכול היה לסחוף את קהילתו במושב ואת ההתיישבות העובדת כולה למימוש יעדים מורכבים, בתקופות רצופות משברים, לאורך עשרות שנים.

שלום שמחון: אנחנו, שרי הממשלה הנוכחית וחברי הכנסת, נמשיך לשמר את הצוואה הרוחנית של אהרן אוזן ובני דורו שאינם עוד, ולפעול ללא לאות למען המדינה, החברה והקהילה תוך ביסוס הסולידריות והערבות ההדדית.

שלום שמחון: יהיה זכרו של אהרן ברוך.

דליה איציק: אדוני השר, תודה לך.

דליה איציק: משפחה יקרה, שהמקום ינחם אתכם.

דליה איציק: (קריאה ראשונה)

דליה איציק: רבותי השרים, חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להמשך סדר-היום.

דליה איציק: חבר הכנסת עמי אילון איננו כאן, ולכן אנחנו נדלג עליו.

דליה איציק: יעלה ויבוא חבר הכנסת נסים זאב, שבהזדמנות זו מגיע לו הרבה מזל טוב.

צבי הנדל: גם הוא נולד?

דליה איציק: לא.

דליה איציק: הוא השיא את בתו.

דליה איציק: הנושא הוא: המשך הצעת חוק העיריות - קריאה ראשונה.

דליה איציק: אחרי חבר הכנסת זאב ידבר חבר הכנסת עתניאל שנלר, ומי שיפספס את התור לא יעלה.

נסים זאב: גברתי היושבת בראש, כנסת נכבדה - - -

דליה איציק: נכון שמגיע לך מזל טוב?

נסים זאב: אני ממש מודה לך על הפרסומי ניסא.

נסים זאב: תודה לך שגם הגעת וכיבדת אותנו.

נסים זאב: בהזדמנות הזאת, אני מודה לך.

דליה איציק: הרבה מזל טוב.

צבי הנדל: לא בכל יום יש לנו נשיא בראש הישיבה.

נסים זאב: אני רוצה לומר לכם שאני עובר על חוק העיריות, הרשויות המקומיות, ואני חושב ששני סעיפים שהם פשוטים מאוד לכולם, ועליהם בוודאי לא תהיה שום הסתייגות, הם רישומם ואחזקתם של הכלבים והשמדתם של הכלבים שמשוטטים ומופקרים.

נסים זאב: לזה כולנו נסכים.

צבי הנדל: על ארבע או שתיים?

נסים זאב: יש סעיף נוסף:

נסים זאב: אחזקת חזירים - שהעירייה תמנע או תסדיר באופן שאחזקתם לא תהווה מטרד ציבורי.

נסים זאב: על כלבים וחזירים, על שני הסעיפים האלה, כולנו יכולים להסכים בקונסנזוס.

צבי הנדל: על ארבע או שתיים?

נסים זאב: רבותי, זה לא צחוק.

נסים זאב: יש כאן מאות סעיפים.

נסים זאב: אני מכיר את הרשויות המקומיות ואת נושא התכנון, ואני מכיר את ועדת האיתורים ואני מבין בהקצאות.

נסים זאב: 15 שנה הייתי יושב-ראש ועדת פטור מארנונה.

נסים זאב: על מה אנחנו מדברים פה?

נסים זאב: אדוני השר, למה אי-אפשר לתת לחברי הכנסת הזדמנות לעיין בחוק הזה כמו שצריך ולהגישו בצורה נכונה?

נסים זאב: למה חוק של בתי-הדין - שנה שלמה אנחנו מחכים להעביר את זה, ויש הסכם קואליציוני, ואתם דוחים אותנו מדחי אל דחי, ואנחנו מתחשבים בכם?

נסים זאב: כשהממשלה דורשת או מבקשת משהו - - -

אביגדור יצחקי: - - - ועדת הכנסת - - -

רוני בר-און: - - - את ש"ס מדחי אל דחי.

אביגדור יצחקי: - - - ועדת כספים.

אביגדור יצחקי: מה אתה רוצה ממנו?

אביגדור יצחקי: אתה - - -

רוני בר-און: היא לא יכולה להידחף - - -

מגלי והבה: לחבר הכנסת זאב יש זכות דיבור.

מגלי והבה: תודה.

אביגדור יצחקי: עם כל הכבוד - - - נגד הקואליציה, למרות הסכם קואליציוני.

נסים זאב: אדוני, אנחנו נכנסנו - - -

מגלי והבה: חבר הכנסת יצחקי - - -

נסים זאב: אנחנו לא נכנסנו לקואליציה כדי להיות הפראיירים שלכם וכדי שאתם תמשיכו להתעלל בנו.

נסים זאב: אני מודיע לך.

אביגדור יצחקי: - - - שלא קיבלתם - - -.

אביגדור יצחקי: מספיק עם זה כבר.

אביגדור יצחקי: - - -

מגלי והבה: חברי הכנסת.

מגלי והבה: חבר הכנסת יצחקי, אני קורא לסדר בפעם הראשונה.

מגלי והבה: חבר הכנסת יצחקי.

יעקב כהן: מה?

נסים זאב: אדוני היושב-ראש - - -

מגלי והבה: חבר הכנסת יצחקי, תירגע.

צבי הנדל: חבר הכנסת נסים זאב, אל תוותר.

מגלי והבה: חבר הכנסת הנדל.

מגלי והבה: בבקשה, אתה בזכות דיבור.

נסים זאב: לא התחלתי לדבר בכלל.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, יש כאן סעיפים שאני חושב שאולי רוב החברים לא הספיקו לקרוא אותם.

נסים זאב: ר' יעקב כהן, אתה יודע איזו סמכות נותנים היום בגביית הארנונה?

נסים זאב: 15 יום אחרי הודעה יכולים להיכנס לבית האיש שחייב ארנונה, לחפש בפריז'ידר שלו, לקחת את רהיטיו - הוצאה לפועל.

נסים זאב: נותנים לו היום סמכות רשמית.

נסים זאב: זה אחד הדברים הקטנים שיש בסעיפים האלה, ופה כל הנושא של חוק הוצאה לפועל עומד בסתירה מוחלטת.

מגלי והבה: תודה רבה.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, עם כל הכבוד, תן לי לסיים, כי הפריעו לי.

מגלי והבה: אתן לך כמה שאתה רוצה - - -

נסים זאב: לא כמה שאני רוצה.

נסים זאב: אני רק רוצה - - -

מגלי והבה: אבל הזמן שלך נגמר.

נסים זאב: אני יודע.

נסים זאב: החיים גם ככה נגמרים.

נסים זאב: אנחנו עומדים פה בסך הכול שלוש דקות.

צבי הנדל: הוא עוד לא התחיל.

מגלי והבה: חבר הכנסת יעקב כהן, אתה גם לא במקום וגם - - -

יעקב כהן: לא חייבים - - -

מגלי והבה: אבל אתה מפריע.

מגלי והבה: תודה.

רוני בר-און: תגיד חג שמח - - -

נסים זאב: למה אתה מזלזל בי?

נסים זאב: תגיד לי, אני אומר פעם דברים לא לעניין?

אביגדור יצחקי: היום לא לעניין.

אביגדור יצחקי: היום לא לעניין.

מגלי והבה: אל תפריעו לו.

מגלי והבה: חבר הכנסת זאב, תסכם בבקשה.

נסים זאב: נושא בתי-הכנסת, הטלת חיוב על מוסדות חינוך, אגרות למיניהן.

נסים זאב: יש פה סעיפי סעיפים.

נסים זאב: אני אומר לכם שיש פה שינוי מהותי מאוד בכל המדיניות שאנחנו - הכנסת הזאת - רוצים לקבוע.

נסים זאב: צריך לעשות זאת בצורה רצינית, מעמיקה ועם דיונים, אבל לאחר שלחברים תהיה ההזדמנות לקרוא את הסעיפים, להבין את החוק, ואז להביא את ההסתייגות שלהם.

נסים זאב: אני מקווה שהשר שמע אותי וגם הבין אותי וגם מקבל את דברי.

מגלי והבה: הוא שמע אותך היטב.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: אני מזמין את חבר הכנסת עתניאל שנלר.

מגלי והבה: אחריו - חבר הכנסת צבי הנדל, בתנאי שלא יפריע.

מגלי והבה: יש עוד שני אנשים.

עתניאל שנלר: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה - - -

רוני בר-און: - - -

מגלי והבה: הרשימה סגורה מזמן, והודיעה על זה היושבת-ראש.

מגלי והבה: כדי להרגיע את כולם, אקריא.

מגלי והבה: נשארו חברי הכנסת צבי הנדל ובני אלון.

ואסל טאהא: גם אני.

ואסל טאהא: נרשמתי.

מגלי והבה: אדוני לא רשום פה.

ואסל טאהא: הייתי צריך להיות אחרי חבר הכנסת עמי אילון.

מגלי והבה: בסדר, אתה רשום.

מגלי והבה: נתנו לי את הנייר האחר.

עתניאל שנלר: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, כתוב בפרקי אבות: איזה מכובד - המכבד את הבריות.

עתניאל שנלר: נדמה לי שכנסת שמכבדת את חבריה שהלכו לעולמם היא כנסת מכובדת.

עתניאל שנלר: לצערי, חשתי קצת אי-נוחות בזמן הדברים החשובים שנאמרו לזכרו של אהרן אוזן, זיכרונו לברכה, ואני מצר על כך שאני חשבתי כך, אבל נדמה לי שלא יכולתי שלא להביע את התחושה הזאת.

עתניאל שנלר: אשר לחוק עצמו, עסקתי אי-אלו שנים בשאלות של השלטון המקומי, בשאלות שקשורות לעיריות, וכשאתה מסתכל על מה השביתה הזאת היום, אתה רואה שהשביתה היא על ניהול כושל, על בעיות גבייה, ואתה רואה שבשביתה יש גם משהו מהמלה שחיתות.

עתניאל שנלר: החוק הזה הוא הכלי היותר יעיל לכל אלה שדמעות תנין בעיניהם, שלא תיאמו ולא סגרו.

עתניאל שנלר: למה נחכה קצת?

עתניאל שנלר: ללמוד?

עתניאל שנלר: בבקשה, יוצאים לפגרה, תלכו ללמוד אם זה באמת חשוב.

צבי הנדל: מה אתה אומר?

עתניאל שנלר: אם זה באמת חשוב, זה צריך להיות כל כך חשוב שהיום נגמור את זה כדי שיהיה לנו זמן בפגרה ללמוד כמו שצריך.

עתניאל שנלר: כשאני שומע את השר אומר, כממשלה: אני פתוח - גישור, דיאלוג - זה אומר שיש סיכוי סביר שהחוק יעבור בצורה ראויה, כי יש פתיחות ויש רצון להגיע לפתרון.

עתניאל שנלר: נדמה לי גם שהחוק הזה הוא הכלי הכי החזק שיהיה לכל ראש רשות שמתקשה בשאלות של קהילה, ואולי נקרא לזה משפחה ואולי נקרא לזה חמולה ואילוצים.

עתניאל שנלר: זה הכלי.

עתניאל שנלר: הוא לא יכול להגיד: אני מחויב, ועניינים.

עתניאל שנלר: לא, זה הכלי.

עתניאל שנלר: זה החוק.

עתניאל שנלר: זה החוזק של החוק הזה.

עתניאל שנלר: כל מי שמתנגד לחוק, ראוי שיסתכל במראה היטב.

עתניאל שנלר: אני כועס רק על דבר אחד - - -

יעקב כהן: אתה - - -

מגלי והבה: חבר הכנסת יעקב כהן, למה אתה - - -

צבי הנדל: סליחה, אדוני החוצפן, אתה לא קראת.

צבי הנדל: אני קראתי.

מגלי והבה: חבר הכנסת הנדל.

יעקב כהן: - - -

מגלי והבה: חבר הכנסת כהן, אני מוציא אותך בלי אף קריאה.

מגלי והבה: - - - להוציא את חבר הכנסת כהן אפילו בלי אף קריאה.

יעקב כהן: - - - שלוש קריאות.

מגלי והבה: אתה לא יושב במקום שלך.

יעקב כהן: אין כזה חוק.

מגלי והבה: יש כזה חוק.

עתניאל שנלר: אם מישהו מרגיש שדברי פגעו בו, אני מתנצל מראש.

עתניאל שנלר: אני רוצה לומר את הדברים כפי שאני רואה אותם.

עתניאל שנלר: אני חושב שהחוק הזה יעזור לסדר מערך שלטוני ראוי.

עתניאל שנלר: אני חושב שצדק חבר הכנסת יצחקי כשאמר כאן שבכל השנים האחרונות הבעיה היא שהשלטון המרכזי – הממשלה - הטיל עוד ועוד מטלות על הרשות, ולרשות לא היו הכלים הכלכליים לעמוד בהן.

עתניאל שנלר: זה נכון.

עתניאל שנלר: לכן, החוק הזה טוב.

עתניאל שנלר: אדוני שר הפנים, אני בא רק בטענה אחת אליך, והיא טענה קשה.

עתניאל שנלר: אינני מבין מדוע לקח לשר כמעט שנה בתפקיד להביא את זה והוא לא הביא את זה קודם.

עתניאל שנלר: תודה שהבאת את זה.

עתניאל שנלר: חבל שהיו צריכים את קדימה כדי ללכת קדימה.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

רוני בר-און: - - -

יעקב כהן: מה הבאת?

יעקב כהן: אתה יודע את מה הבאת?

יעקב כהן: אתה מכיר את החוק.

מגלי והבה: חבר הכנסת כהן, תירגע.

עתניאל שנלר: לכן, אני רוצה להעביר את זה בקריאה ראשונה.

מגלי והבה: אני מזמין את חבר הכנסת צבי הנדל.

מגלי והבה: אחריו - חבר הכנסת ואסל טאהא.

יעקב כהן: אתה מגן על מה שאתה לא יודע.

מגלי והבה: חבר הכנסת כהן, אני מבקש ממך להירגע.

עתניאל שנלר: איך אתה יודע?

עתניאל שנלר: - - -

צבי הנדל: מאחר שיש לי רק שלוש דקות, אני מבקש שהוא לא יפריע לי.

צבי הנדל: מספיק - - -

מגלי והבה: חבר הכנסת שנלר, מה קרה לכם?

מגלי והבה: בבקשה.

מגלי והבה: אשמור שלא יפריעו לך.

צבי הנדל: מכובדי היושב בראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, חבל שיושב-ראש הקואליציה איננו.

צבי הנדל: לדעתי, הוא האדם היחיד שעלה לדוכן פה - חוץ משר הפנים כמובן - שהתייחס לגופו של עניין.

צבי הנדל: אני הסכמתי לכל מלה שהוא אמר - לא רק לתוכן אלא אפילו למנגינה.

צבי הנדל: אקדים עוד שני משפטים, כי אולי לא כולם שמעו אותו.

צבי הנדל: הרוב המוחלט של הרשויות המקומיות בישראל מתפקדות מצוין.

רוני בר-און: - - -

צבי הנדל: זו דעתי.

רוני בר-און: הרבה.

צבי הנדל: הרבה.

צבי הנדל: רוב.

צבי הנדל: אין לי ספק שרוב.

צבי הנדל: רוב הרשויות מתפקדות מצוין.

צבי הנדל: חלק גדול מהרשויות, בשלב מסוים, לא לפני הרבה שנים - אני חושב שבממשלה קודמת ואולי לפני - נכנסו לסחרור קשה מאוד מסיבות תקציביות, כשהאוצר הביא אז את התוכנית הכלכלית וכו'.

צבי הנדל: מאחר שאני מסכים שכשיש אחריות אתה צריך לתת גם סמכות אבל גם כלים, ומאחר שאני מסכים למה שאמר חבר הכנסת אביגדור יצחקי, שכמעט בכל הנושאים הרשות המקומית עומדת בפרונט, והאוכלוסייה יודעת, חושבת או מרגישה שזו הזרוע של הממשלה, וכשיש לה טענות היא באה אליהם, כולל במלחמה - ולא כולם יודעים את זה - הממשלה חייבת לחוקק חוק, וצריך להסדיר גם את התנהלות העיריות אבל גם את הקשר בין המדינה לרשויות.

צבי הנדל: אי-אפשר להטיל מטלות ולא לתת כלים.

צבי הנדל: לכן, מאחר שאני מאוד רוצה את החוק הזה, אצביע נגדו.

צבי הנדל: אם הוא יעלה היום להצבעה, אני אצביע נגדו.

צבי הנדל: אי-אפשר להעלות חוק כזה בלי ללבן אותו עם אלה שמבקשים את החוק שנים.

צבי הנדל: לפני שידעת איך אומרים את המלה עירייה, ראשי הרשויות בארץ ביקשו את החוק הזה.

צבי הנדל: בסופו של דבר, אני שומע שלא נפגשים אתם בהידברות?

צבי הנדל: מה זה?

צבי הנדל: אויב?

רוני בר-און: אבל, זה שקר.

רוני בר-און: זה שקר.

צבי הנדל: זה לא.

צבי הנדל: אחרי שזה מגיע לוועדה, כדי לשנות אות אתה צריך - - -

רוני בר-און: הם נפגשו לפני שאני נהייתי שר הפנים עשרות פעמים עם מרכז השלטון המקומי.

רוני בר-און: אני נפגשתי שלוש פעמים עם הנהלת השלטון המקומי ועם הנהלת המועצות האזוריות.

רוני בר-און: מי שאומר לך שהוא לא נפגש אתי, אומר לך לא אמת.

צבי הנדל: לא.

צבי הנדל: אין הסכמה.

צבי הנדל: עוד לא הגעתם להסכמות בסיסיות.

רוני בר-און: אבל אי-אפשר להגיע אתם להסכמה, כי הם לא רוצים את החוק הזה.

צבי הנדל: בסופו של דבר, אם החוק הזה לא מסדיר את הקשר, או אם יהיה חוק אחר - החוק הזה הוא כמו כל חוק.

צבי הנדל: לפני שמסדירים את הקשר בין הממשלה לרשויות ואת הכלים שהממשלה נותנת ומחויבת להם - - -

קריאה: - - -

צבי הנדל: אוקיי.

צבי הנדל: אם זה בפנים, למה הם לא מסכימים?

צבי הנדל: אני חייב להגיד לך שחוק כזה, שהייתי מן המתחננים להביאו לכדי חקיקה, עוד הרבה לפני שהגעתי לכנסת, עוד כשהייתי ראש רשות - אז סוף-סוף, כשמגיע חוק כזה, אני קורא אותו, בניגוד להרבה כאלה שאני בטוח שגם בעוד חודש לא יקראו, אבל הגעתי לחצי ממנו.

מגלי והבה: תסכם.

צבי הנדל: יש הרבה דברים שלא הבנתי איך הרשויות הסכימו להם.

צבי הנדל: אתה אומר לי, או עכשיו שמעתי, שהרשויות באמת לא הסכימו.

צבי הנדל: אני חושב שחקיקה כזאת צריכה להיעשות בשום שכל, ומאחר שהסיכוי להעבירה בכנסת גדול מאוד, אני רוצה שזה יהיה בהליך הכי מסודר שקיים.

צבי הנדל: ההידברות היא לא אתי.

צבי הנדל: לגבי שלוש הדקות שלי - אתה צודק, והן לא ישתנו.

צבי הנדל: אבל ההידברות עם הנוגעים בדבר חיונית.

צבי הנדל: לכן, אני מבקש להגיע קודם להידברות, ואפשר לעשות זאת בהליך מהיר, ואם ההידברות הזאת לא תועיל - נדבר.

צבי הנדל: תודה.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: חבר הכנסת ואסל טאהא, בבקשה.

מגלי והבה: אחרון הדוברים הוא חבר הכנסת בני אלון.

ואסל טאהא: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אדוני השר, השלטון המקומי בישראל סובל ממשבר חמור ויש צורך בשינויים, אם בחקיקה ואם בהתייחסות כלפי הקושיות והסוגיות השונות שהוא סובל בהן.

ואסל טאהא: אני מעריך את המאמץ האדיר בעיצוב הצעת החוק הזאת ובעריכה שלה, ואני בטוח שזה לקח הרבה זמן, לך וגם ליועצים ולאלו שעזרו בעריכת ההצעה הזאת.

ואסל טאהא: אבל לא ייתכן שהצעה כזאת, שבנויה מ-570 דפים, תונח רק לפני שעה.

ואסל טאהא: יש כמעט 570 דפים.

קריאה: - - -

ואסל טאהא: כן, ראיתי עכשיו לפני.

ואסל טאהא: תסתכל.

אחמד טיבי: לא.

אחמד טיבי: זה מתחיל מ-360 ונגמר ב-570.

ואסל טאהא: ראיתי 570.

אחמד טיבי: הדף האחרון הוא 570.

ואסל טאהא: זו הצעת חוק רצינית מאוד, וצריך לתת לנו הזדמנות וזמן לקרוא אותה ולעיין בה בצורה מעמיקה, במיוחד כשעלית לכאן והצגת כמה פרקים ודיברת עליהם.

ואסל טאהא: אדוני השר, אני חושב שבניגוד למה שנעשה היום בעניין האיחוד - אתה קבעת או מינית ועדה שתדון בעניין האיחוד, וזה טוב.

ואסל טאהא: זה הפוך ממה שהיה בקדנציה שעברה, כששר הפנים מייד הלך לאיחודים כושלים.

ואסל טאהא: זה מאוד חשוב להקים ועדה מקצועית שתדון בעניין ואחר כך תמליץ וזה יעבור לדיונים בוועדות השונות.

ואסל טאהא: לא קראתי את החוק, וצריך לתת לנו זמן לקרוא את החוק בצורה מעמיקה.

ואסל טאהא: חבר הכנסת אביגדור יצחקי דיבר על נושא חשוב מאוד, ואני חושב שהוא קלע.

ואסל טאהא: כשמדברים על איזון בין השלטון המרכזי לשלטון המקומי, וזה נכון, יש לדבר על ביזור סמכויות בתוך המשרד עצמו.

ואסל טאהא: אי-ביזור הסמכויות למחוזות הוא אחת הסיבות לכישלון של השלטון המקומי.

ואסל טאהא: יש לתת למחוזות סמכויות, מפני שהם שם מכירים מקרוב את הקושיות ואת הסוגיות ואת הבעיות שמהן סובל השלטון המקומי.

ואסל טאהא: כשהממונה על המחוז אין לו סמכות, הכול נפתר במשרד הראשי, המשרד הראשי לחוץ ואין לו זמן לקבל קהל, אין לו זמן לקבל את ראשי הרשויות, ולדעתי, צריך להתייחס גם לנושא הזה בצורה רצינית, ולאפשר למחוזות - לאפשר לממונים על המחוז כדי לתפקד בצורה נכונה.

ואסל טאהא: הכישלון בתפקוד הוא לא רק נחלתן של הרשויות, אלא גם נחלתו של משרד הפנים.

ואסל טאהא: גם המחוזות כושלים - המחוז כושל בניהול העניינים של האזור, אם זה תקציבית ואם זה מינהלית.

תודה.

חבר הכנסת בני אלון חותם את רשימת הדוברים.

בנימין אלון: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אדוני השר, קודם כול, יישר כוח על היוזמה ועל העשייה.

בנימין אלון: זה דבר שנמצא הרבה שנים במסדרונות, וטוב עשית שהחלטת להוציא את זה לפועל.

בנימין אלון: אך איני יכול להתיימר שאפשר לעבור על כל כך הרבה חוקים.

בנימין אלון: ספרתי פה מעל 70 עמודים של חוקים קיימים שאנו מבטלים, באותיות קטנות.

בנימין אלון: זה לא פשוט.

בנימין אלון: אם היינו מצרפים למשל טבלת השוואה בין החוק הישן שאנו מבטלים לחוק הזה, יכולת לראות מה המגמה.

בנימין אלון: אין טבלת השוואה, ואיני מאמין שמתקיים כאן דיון רציני, כדרכה של מליאה, שקשה לה לדון בפירוט.

בנימין אלון: אדם קרוב אל מה שהוא מכיר.

בנימין אלון: לקחתי משהו שאני זוכר שהעברתי בהסתייגות, והשוויתי.

בנימין אלון: איני שמח מהתוצאה.

בנימין אלון: אני מדבר על עניין היועץ המשפטי, ולדעתי, זה מבטא משהו הרבה יותר רחב.

בנימין אלון: ההרגשה שלי, אדוני השר, היא שכל כמה שאתה רוצה לתת עצמאות לעיריות, אתה בעצם, ברשימה של תפקידים אקזקוטיביים, מחייב גם את העיריות העצמאיות להיצמד לשלטון הפקידות של משרד הפנים, וגם עירייה שתהיה כאילו עצמאית - אף-על-פי שהיא יכולה לקבל ביטול עצמאות אם היא תהיה גירעונית וכו' - היא צמודה לפי חוקים.

בנימין אלון: אתן לך דוגמה אחת למשהו שראיתי, ובזה אסיים.

בנימין אלון: בעמוד 405: היה והיועץ המשפטי נותן חוות דעת אבל העירייה רוצה להביא חוות דעת אחרת – והיום, לפי החוק הקיים זה אפשרי.

בנימין אלון: בצורה מנומקת, יכולה המועצה, יכולה ועדת תכנון, לבקש חוות דעת מנומקת מיועץ משפטי אחר.

בנימין אלון: כאן אתה מבטל את זה ומתנה את זה בצורה כזאת: סבר ראש העירייה שנפלה טעות בחוות דעתו של היועץ המשפטי, רשאים לפנות בפנייה מנומקת בכתב ליועץ המשפטי של משרד הפנים, לפנייה תצורף חוות דעתו בכתב של היועץ המשפטי לעירייה וכו'.

בנימין אלון: זה יפה שאתה קובע כאן סטטוס ליועץ המשפטי, למבקר, לגזבר, ויפה שאתה קובע אחריות של המנכ"ל והגזבר למצב הגירעוני של העירייה, אך אתה משחרר את ראשי העירייה הנבחרים מאחריות, וגם את העיריות העצמאיות אתה מכפיף למנגנון פקידים, כמו בדוגמה שהבאתי, של יועץ משפטי של המשרד, מה שלא היה קיים עד היום.

בנימין אלון: אני לא מבקר פה לשלילה.

בנימין אלון: אני חושב שחייבת לבוא טבלה משווה, כדי שכל חוק שבוטל, נראה מה הוא בחוק הזה, ויהיה אפשר לעשות דיון מעמיק.

אחמד טיבי: תודה, חבר הכנסת בני אלון.

אחמד טיבי: אנו עוברים להצבעה בקריאה ראשונה על הצעת חוק העיריות.

אחמד טיבי: הצבעה.

אחמד טיבי: הצבעה מס' 25 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 35 נגד – 11 נמנעים – 4 ההצעה להעביר את הצעת חוק העיריות, התשס"ז–2007, לוועדת הפנים והגנת הסביבה נתקבלה.

אחמד טיבי: 35 בעד, 11 נגד, ארבעה נמנעים.

אחמד טיבי: הוחלט להעביר את הצעת החוק לוועדת הפנים להכנה לקריאה שנייה ושלישית, ואין ספק שכל ההערות החשובות שהובאו פה בדיון יעלו לוועדה.

אחמד טיבי: השר מג'אדלה ביקש לצרף את קולו לתומכים.

אחמד טיבי: הודעה למזכיר הכנסת.

אריה האן: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק שהייה שלא כדין (איסור סיוע) (הוראת שעה) (תיקון מס' 10), התשס"ז-2007, והצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התשס"ז-2007, שהחזירה ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת; הצעת חוק עונש מאסר שגזר בית-משפט צבאי בחבל עזה (הוראת מעבר), התשס"ז-2007, שהחזירה ועדת החוץ והביטחון של הכנסת; הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 38), שהחזירה ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.

אריה האן: לדיון מוקדם: הצעת חוק שחרור על תנאי ממאסר (תיקון - הגבלת שחרור על תנאי בעבירות מין ואלימות חמורה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת דוד רותם וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק החינוך הבלתי-פורמלי לילדים ונוער, התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת ; הצעת חוק החינוך הבלתי-פורמלי לילדים ונוער, התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת אלכס מילר; הצעת חוק הנוער (טיפול והשגחה) (תיקון - העדפת משפחה אומנת מדרגה ראשונה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת חיים כץ; הצעת חוק הנוער (טיפול והשגחה) (תיקון - העדפת משפחה אומנת מדרגה ראשונה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק עבודת נשים (תיקון - הארכת חופשת הלידה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת רן כהן; הצעת חוק נכי המלחמה בנאצים (תיקון - כפל קצבה), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת אורי אריאל, ו; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון - הודעות בטיחות ואזהרה בשפות שונות), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (דגימת רוק), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב; הצעת חוק זכויות החולה (תיקון - מתורגמן בוועדה רפואית), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת דוד רותם וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון - העדפת תוצרת הארץ), התשס"ז-2007, מאת חברת הכנסת וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק פיקוח על בתי-ספר (תיקון - הרחבת הפיקוח על גן-ילדים), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת יולי יואל אדלשטיין; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - גמלת ניידות), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת ; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון - שירותי רפואת שיניים לילדי משפחות מצוקה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת דוד אזולאי; הצעת חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב] (תיקון - תגמולים למתנדבים, הגנת הסביבה ושמירת טבע), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת ; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - עובדי רשויות שאינם מקבלים שכר) (תיקוני חקיקה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב; הצעת חוק זכויות החולה (תיקון - שמירת סודיות רפואית),

אריה האן: התשס"ז- 2006, מאת חבר הכנסת דוד רותם וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק יישוב סכסוכי עבודה (תיקון - הגבלת השבתות נמלי אוויר וים בין-לאומיים), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת ו; הצעת חוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004) (תיקון - הצמדה לשכר הממוצע), התשס"ז-2007, מאת חברת הכנסת ; הצעת חוק שירות התעסוקה (תיקון - צו סגירה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת רן כהן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון - אישור מוקדם) התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת יולי יואל אדלשטיין; הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון - תגמולי יתומי אלמנה שנישאה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת אורי אריאל וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הגבלת מספר ילדים בגני-הילדים וכיתות היסוד, התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת יולי יואל אדלשטיין; הצעת חוק פיצוי נפגעי אסון טבע (פיצוי בשל נזקים לתשתיות לחקלאות) (תיקון - פיצוי בשל אסונות מעשה ידי אדם), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת שי חרמש ומשה כחלון; הצעת חוק הבנקאות (רישוי) (תיקון - עידוד התחרות בשוק כרטיסי האשראי), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת גלעד ארדן; הצעת חוק עידוד העסקת אנשים עם צרכים מיוחדים, התשס"ז-2007, מאת חברת הכנסת ; הצעת חוק הפיקוח על מעונות (תיקון - החזקת בעלי-חיים), התשס"ז-2007, מאת חברת הכנסת ליה שמטוב וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק מדינת ישראל מדינה יהודית ודמוקרטית (תיקוני חקיקה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת יולי יואל אדלשטיין; הצעת חוק גיל הפרישה (תיקון – אי-החלת החוק על מי שפרש לפני ינואר 2004), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק זכויות החולה (תיקון - מידע בדבר הזכות לקבל דעה נוספת), התשס"ז-2007, מאת חברת הכנסת ; הצעת חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה (תיקון - ילדים שהתייתמו מאב ואם), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת ; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון - אשפוז סיעודי), התשס"ז-2007, מאת חברת הכנסת ;

אריה האן: הצעת חוק ביטוח נפגעי חיסון (תיקון - הוספת חיסון השפעת), התשס"ז-2007, מאת חברת הכנסת סופה לנדבר וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק המוזיאונים (תיקון - ביקורי נוער), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת יולי יואל אדלשטיין; הצעת חוק עבודת נשים (תיקון - ועדת היתרים), התשס"ז-2007, מאת חברת הכנסת זהבה גלאון; הצעת חוק הדרכים (שילוט) (תיקון - שילוט חוצות), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת ; הצעת חוק עבודת נשים (תיקון - הגבלת פיטורים בשל טיפולי הפריה חוץ-גופית או פוריות), התשס"ז-2007, מאת חברת הכנסת זהבה גלאון; הצעת חוק שליחי מצווה, התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת גלעד ארדן ומיכאל מלכיאור; הצעת חוק הגנת השכר (תיקון - קצבה לנבחר ציבור), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת ו; הצעת חוק-יסוד: נשיא המדינה (תיקון - איסור מגורים במשכן בעת תקופת נבצרות), מאת חבר הכנסת שי חרמש; הצעת חוק בתי-המשפט (תיקון - פרסום שם חשוד), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת דוד רותם וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק העונשין (תיקון - עונש מזערי על פגיעה בקשישים), התשס"ז-2007, מאת חברת הכנסת ; הצעת חוק הביטוח הלאומי (ניידות - הקלות), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת יוסף ביילין וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק עסקאות עם גופים ציבוריים (תיקון - אכיפת חוקי עבודה והתקשרות עם מפירי חוקי עבודה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת חיים אורון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק להגברת התחרותיות בתחום האשראי (הפרדת הבעלות בחברות כרטיסי אשראי מהבנקים), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת גלעד ארדן; הצעת חוק הטבות לאזרח צעיר, התשס"ז-2007, מאת חברת הכנסת ; הצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון - מעמד תואר אקדמי בשלוחות זרות), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת אלכס מילר וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק האזרחים הוותיקים (תיקון - פטור מתשלום ארנונה לאזרח מגיל 80), התשס"ז-2007, מאת חברת הכנסת סופה לנדבר וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון - היעדרות לשם לימודים בחוץ-לארץ), התשס"ז-2007, מאת חברת הכנסת סופה לנדבר וקבוצת חברי הכנסת;

אריה האן: הצעת חוק ההתגוננות האזרחית (תיקון - הפעלת מערך משק לשעת-חירום לאחר הכרזה על מצב מיוחד בעורף), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת עמיחי אילון ולימור לבנת; הצעת חוק טוס כחול-לבן, התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת יצחק אהרונוביץ וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הבנקאות (רישוי) (תיקון - החזקה בגופים המנפיקים כרטיסי אשראי), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק גיל הפרישה (תיקון - הגדרת גיל פרישה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת ; הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (מתן חיסונים ללא תשלום), התשס"ז-2007, מאת חברת הכנסת סופה לנדבר וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון - התקשרויות של משרד הבריאות), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק העונשין (תיקון - מרמה והפרת אמונים), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת עמיחי אילון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק יישום תוכנית ההתנתקות (תיקון - ועדה מיוחדת וסמכויותיה), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת זאב אלקין וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק להגנת חיית הבר (תיקון – בעל-חיים ימי), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת יולי יואל אדלשטיין; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - עובדי רשויות שהולן שכרם), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת בנימין אלון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק שילוט בתי עסק בשפה העברית, התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת ; הצעת חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה (תיקון - תשלום בכרטיס משפחתי), התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת ; הצעת חוק פינוי היישוב היהודי מחברון, התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת יוסף ביילין וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לעידוד המיחזור של נייר ומוצריו, התשס"ז-2007, מאת חבר הכנסת אלכס מילר וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הרשויות המקומיות (כספים ייעודים לתשלום גמלאות), התשס"ז-2007, מאת חברת הכנסת וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הכנסת (תיקון - צמצום מספר החברים בוועדות הכנסת הקבועות), התשס"ז-2007, מאת חברי הכנסת , אורי אריאל ואביגדור יצחקי.

תודה.

חבר הכנסת פרוש ביקש לציין שהוא מתנגד לחוק של פקודת העיריות.

זה לא ישנה את התוצאה.

אין ספק ששר הפנים יביא בחשבון בדיונים בוועדה - הוא ונציגי משרדו - את ההערות שנשמעו כאן.

[רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/145).

]

אחמד טיבי: הצעת חוק זכויות הסטודנט.

אחמד טיבי: חבר הכנסת מילר יעלה כדי להציג את החוק.

אחמד טיבי: הדוברים ויתרו, לכן מייד לאחר מכן תהיה הצבעה.

אלכס מילר: אדוני היושב-ראש, אדוני ראש הממשלה, חברי הממשלה, כנסת נכבדה, אני רוצה להודות ליושב-ראש ועדת החינוך, הרב מלכיאור, על שנתן לנו אפשרות להכין את החוק לקריאה ראשונה במהרה.

אלכס מילר: אני קורא לכל חברי הכנסת לתמוך בהצעת חוק שתגדיר את זכויות הסטודנטים במדינת ישראל.

אלכס מילר: תודה רבה לכולם.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת סילבן שלום, בקצרה, גם הוא מציע.

סילבן שלום: תודה, אדוני היושב-ראש, אני רוצה להודות לחבר הכנסת מלכיאור, יושב-ראש ועדת החינוך, על הטיפול המסור בחוק זכויות הסטודנט, וליושב-ראש הקואליציה, חבר הכנסת אביגדור יצחקי, על תמיכתו בחוק.

סילבן שלום: אני מאוד מקווה שהממשלה תלך אתנו גם בקריאה השנייה והשלישית.

סילבן שלום: מדובר בחוק חשוב שאמור לעזור לציבור הסטודנטים במדינת ישראל.

סילבן שלום: אני חושב שהציבור הזה זכאי לחוק שיגדיר את זכויותיו, ואני בטוח שבהמשך החקיקה נקבל את תמיכת הממשלה כדי להביא לסיום מהיר של הליכי החקיקה.

סילבן שלום: החוק הזה הוא חוק של בשורה היום לסטודנטים.

סילבן שלום: מדובר בבשורה אמיתית, ואני מאוד מקווה שזמן קצר אחרי הפגרה היא תיכנס לספר החוקים של מדינת ישראל.

סילבן שלום: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: אנו עוברים להצבעה.

אחמד טיבי: הצבעה מס' 26 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 47 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק זכויות הסטודנט, התשס"ז–2007, לוועדת החינוך, התרבות והספורט נתקבלה.

אחמד טיבי: בעד – 47, מתנגדים – אין, נמנעים – אין.

אחמד טיבי: הוחלט להעביר את ההצעה להמשך דיון בוועדת החינוך.

אחמד טיבי: הודעת הממשלה, רבותי, על החלטתה על מינוי שרים.

אחמד טיבי: יציג אותה השר .

אחמד טיבי: אלוהים יודע איזה שר הוא יהיה בסיבוב הבא.

יעקב אדרי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מתכבד להודיע לכנסת, כי הממשלה החליטה, בהתאם לסעיף 15 לחוק-יסוד: הממשלה, לצרף את חבר הכנסת יצחק אהרונוביץ כשר נוסף לממשלה.

יעקב אדרי: בהתאם לסעיף 15 לחוק-יסוד: הממשלה, אני מבקש, בשם הממשלה, את אישורה של הכנסת להודעה.

יעקב אדרי: כמו כן החליטה הממשלה, בהתאם לסעיף 31(א) לחוק-יסוד: הממשלה, לשנות את חלוקת התפקידים בין השרים כדלקמן: 1.

יעקב אדרי: השר יצחק הרצוג יהיה שר הרווחה במקום ראש הממשלה; 2.

יעקב אדרי: השר יצחק אהרונוביץ יהיה שר התיירות, במקום השר יצחק הרצוג; 3.

יעקב אדרי: השר גאלב מג'אדלה יהיה שר המדע, התרבות והספורט.

יעקב אדרי: בהתאם לסעיף 31(א) לחוק-יסוד: הממשלה, אני מבקש בשם הממשלה את אישורה של הכנסת לכך.

יעקב אדרי: אני מוצא לנכון להביא לידיעת הכנסת כי הממשלה החליטה גם כדלקמן: 1.

יעקב אדרי: לשנות את שמו של משרד הרווחה, והוא ייקרא מעתה משרד הרווחה והשירותים החברתיים.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: בהתאם לפקודת פקידי הממשלה (שינוי תארים), 1940, תפורסם הודעה ברשומות שלפיה ישונה תוארו של שר הרווחה לשר הרווחה והשירותים החברתיים.

יובל שטייניץ: מה עם שם חדש למלחמה?

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: השר יצחק הרצוג יופקד, בין היתר, על הנושאים: תפוצות, חברה ומאבק באנטישמיות.

יעקב אדרי: 4.

יעקב אדרי: השר יעקב אדרי יהיה אחראי לאירועי חגיגות 60 שנה להקמת מדינת ישראל.

יעקב אדרי: תודה.

זהבה גלאון: איזה פתטי.

יובל שטייניץ: האם הוספת כל התארים הללו תהיה אחר כך בסיס להפרדת תיקים ולהוספת שרים?

אחמד טיבי: שאלתך נרשמה בפרוטוקול.

אחמד טיבי: בבקשה, חבר הכנסת גדעון סער.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, בכל מהלך כנס החורף מכינים אותנו באמצעי התקשורת לסבב התיקים שהממשלה עומדת להביא לאישור הבית הזה.

גדעון סער: כמה תלי תלים נבנו על הסבב הזה?

גדעון סער: כמה פעמים נאלצו כתבים, לרבות עיתונאיות, לדווח שהסבב הזה יכלול אפילו את החלפתו של שר הביטחון הכושל, עמיר פרץ?

גדעון סער: טוב, המתנו.

גדעון סער: בכל זאת, כאשר אתה שומע דברים בכזאת מידה של ביטחון - - -

אחמד טיבי: למה לתקוף אנשים שלא נמצאים במליאה?

זה ששר הביטחון – אם אני אחכה ששר הביטחון יהיה במליאה כדי לתקוף אותו, אני לא אוכל לתקוף אותו אף פעם, ואני מודיע שאף-על-פי שראש הממשלה נמלט מהאולם ברגע שהתחלתי לדבר, גם אותו אני אתקוף.

יואל חסון: רק בגלל זה ראש הממשלה קם ועזב.

יואל חסון: אין לו דברים יותר חשובים - רק להקשיב לגדעון סער.

יואל חסון: ראש הממשלה לא צריך לנהל את המדינה אלא להקשיב לגדעון סער.

גדעון סער: אני מקווה שהזמן הזה של השאגות הללו יוסף לדברי.

אחמד טיבי: אני מנהל באופן ליברלי את הדיון, אני מרשה קריאות ביניים.

אחמד טיבי: תמשיך.

אלי אפללו: גדעון, עוד מעט תגיד שגם אני - - -

גדעון סער: אותך אני מכיר, אני יודע שאתה לא אדם שנמלט.

גדעון סער: אבל ראש הממשלה הוא אדם שנמלט ומגלגל אחריות ובורח מאחריות וזאת האישיות שלו.

גדעון סער: לכן אני חוזר ואומר את הדברים האלה.

גדעון סער: ובגלל זה הוא מקבל 2% פופולריות בסקרים, בגלל הסיבות האלה.

גדעון סער: כי את הדבר הזה כל אזרח במדינת ישראל יודע.

זאב בוים: איפה היושב-ראש שלך?

זאב בוים: גם הוא נמלט?

גדעון סער: הוא בפגישה חשובה עם יושב-ראש סיעת האיחוד הלאומי - מפד"ל.

יואל חסון: הוא מגייס 61 בפגישה הזאת?

גדעון סער: אדוני יודיע לי מתי רשות הדיבור ניתנת לי.

גדעון סער: תראה, זה ללא הפסקה.

גדעון סער: אתה אמור להגן עלי.

אחמד טיבי: בבקשה, חבר הכנסת סער, אתה יכול להמשיך.

אחמד טיבי: תמו הודעות הסיעות מתוך אולם המליאה.

גדעון סער: שר הביטחון הכושל נותר בתפקידו.

יואל חסון: עכשיו תקבל שקט.

גדעון סער: הוא נשאר בתפקידו אף-על-פי שבכל פעם שאני קורא בעיתון מה אומרים על שר הביטחון בלשכת ראש הממשלה אני מזדעזע.

גדעון סער: אני עצמי לא מאמין שהדברים עד כדי כך חמורים, אבל אני משתכנע.

אלי אפללו: גדעון, אני אאמין עוד מעט למה שאתה אומר.

גדעון סער: ומה הבשורה הגדולה.

יואל חסון: תשתה קצת מים.

גדעון סער: חבר הכנסת חסון, ברוך השם, יש לנו סבלנות.

גדעון סער: הרי אתם זממתם לחסל את הליכוד, אתם זממתם לחסל את הליכוד ובתוך זמן קצר אתם תראו בחזרתו של הליכוד על אפכם ועל חמתכם.

גדעון סער: על אפכם ועל חמת

גדעון סער: כם תחזו בחזרתו של הליכוד לשלטון.

אלי אפללו: איפה הם עובדים?

אלי אפללו: איפה הם?

יואל חסון: מי שחיסל את הליכוד יושב שם בשורה הראשונה.

גדעון סער: על אפכם וחמתכם תחזו בחזרתו של הליכוד לשלטון, אם תהיו בבית הזה.

גדעון סער: יכול להיות שתחזו בזה דרך מסכי הטלוויזיה ויכול להיות שתחזו בזה מהספסלים הללו, אבל אתם, בתוך זמן קצר תחזו בחזרתו של הליכוד לשלטון ולהתפוגגותה - - -

אלי אפללו: איפה הליכוד?

אלי אפללו: איפה הם?

גדעון סער: טוב, אדוני היושב-ראש, בכל זאת, גם אני רוצה לדבר היום.

אחמד טיבי: הם שואלים: איפה הליכוד?

גדעון סער: אני אגיד לך איפה, חבר הכנסת אפללו.

גדעון סער: אתה תקנה מחר עיתון, תפתח את העיתון - - -

אלי אפללו: בעיתונים אני יכול לעטוף דגים עכשיו.

גדעון סער: לפני שתעשה את זה אתה תראה.

יואל חסון: מי עשה את הסקרים?

גדעון סער: חבר הכנסת חסון, אתה הרי יודע מהי נהירת החברים של אלה שהתפתו לרגע לעבור למפלגה וירטואלית שתיעלם.

אחמד טיבי: אני מוסיף לך עוד דקה.

יואל חסון: איפה ה-61?

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, מה הבשורה הגדולה של הממשלה?

גדעון סער: שימו לב, היא משנה את השם של משרד הרווחה למשרד הרווחה והשירותים החברתיים.

גדעון סער: איזו בשורה?

גדעון סער: ממש נהרה על פניהם של רבבות ומאות אלפי נזקקים.

גדעון סער: אני מציע לכם, אם אתם כבר משנים את השם, תכתבו: שר הרווחה והשירותים החברתיים הקורסים.

גדעון סער: כמו שהם מתעקשים שלא להפיק את לקחי המלחמה, להתחמק מבדיקות מבקר המדינה, אבל עוסקים שעות ארוכות במציאת שם למלחמה, כי זאת הממשלה הזאת - ממשלה חלולה, ללא תכנים, ממשלה שעוסקת בטפל ולא בעיקר; ממשלה שאין לציבור אמון בה, ממשלה שלציבור אין אמון בה - לא בשמאל, לא בימין, לא במרכז; ממשלה שתיזכר לדיראון עולם לאחר שלא תוציא את ימיה.

אלי אפללו: איזה מזל לליכוד שיש לו אותך.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: סיים לפני הזמן שניתן לו.

אחמד טיבי: חברת הכנסת קולט אביטל.

קולט אביטל: אדוני היושב-ראש, כבוד השרים, חברי חברי הכנסת, אחד הכתבים שמכין כתבה על סיום כנס החורף, שנמצא היום בכנסת, פנה אלי היום וביקש שאני אדבר על אחד הרגעים המביכים במושב הזה.

קולט אביטל: למען האמת, לא עשיתי את זה כי העדפתי דווקא היום לחשוב על הרגעים הטובים, על הרגעים המשמחים, על הרגעים שמסבים לנו נחת, ואני שמחה מאוד שנפל בחלקי להיות היום שותפה לאחד מהרגעים האלה, כי לא כל יום בחיינו בכנסת אנחנו מתברכים ומברכים, והיום אני יכולה לציין מבחינתי שמחה משולשת.

קולט אביטל: קודם כול, אני שמחה על כך שמפלגתי, מפלגת העבודה, סוף-סוף השכילה, וגם הצליחה, לקבל לידה את תיק הרווחה – תיק שכל כך הרבה זמן ייחלנו לו, לפחות חלק מאתנו, ובעצם - - -

גדעון סער: אבל לקח הרבה זמן למצוא - - -

קולט אביטל: לקח הרבה זמן, ואני שמחה שמי שנבחר – נבחר טוב וימלא את תפקידו על הצד הטוב ביותר.

קולט אביטל: אני חושבת שזה תיק חשוב מאוד, ייחלנו לו זמן רב, זה נושא שחרתנו על דגלנו, וגם אם המלאכה לא תהיה קלה – משום שזה תיק לא משופע באמצעים, וגם משום שזה משרד שלא היה בו שר זמן כל כך ממושך – אני בטוחה שזה מקום שאפשר יהיה להתחיל לחולל בו שינויים.

קולט אביטל: בהכירי את יצחק הרצוג הרבה שנים, בהכירי את כשרונותיו, את רצינותו, את חריצותו, את יכולתו המופלאה למצוא בכל מקרה ובכל מצב פתרונות למצבים מאוד מסובכים – אני יודעת שהוא יביא אתו למשרד הרווחה גם רוח רעננה, גם הרבה מרץ, ולכן אני בטוחה שהוא יצליח בתפקידו.

קולט אביטל: בשבילי זה גם רגע של סיפוק עצום – ואני מצטערת שהוא לא נמצא באולם – לברך על מינויו של חברי משכבר הימים גאלב מג'אדלה לתפקיד שר המדע, התרבות והספורט.

קולט אביטל: במובן הזה, מפלגת העבודה חוללה שינוי ועשתה היסטוריה, כי היא המפלגה שמינתה בפעם הראשונה בתולדותינו שר ערבי, ואין מבחינתי אדם ראוי ממנו.

קולט אביטל: גאלב הצטיין במאבקים רבים, במסגרת ההסתדרות וגם בענף הספורט, לפני כניסתו לתפקיד.

קולט אביטל: הוא בא עם הכרה טובה של המאטריה, הוא אדם רציני, הוא מילא כל תפקיד, לפני היותו בכנסת ובזמן שהוא בכנסת, בהצלחה רבה, ואני מקווה שכניסתו לתפקיד, לתפקיד כה רם, תהיה התחלה של תיקון העוולות והאפליה שערביי ישראל סובלים מהן – הערבים אזרחי מדינת ישראל.

קולט אביטל: ואחרון אחרון חביב – ובאמת חביב על כולנו – חבר הכנסת – מעתה השר – יצחק אהרונוביץ - - -

אחמד טיבי: לא בדיוק מעתה; עוד מעט.

אחמד טיבי: לא עכשיו.

קולט אביטל: עוד מעט.

קולט אביטל: איציק הוא לא חבר מפלגתי, אך אני מברכת בכל לב על מינויו.

קולט אביטל: בעבר הלא-רחוק שירתנו יחד – לא במשטרה אלא בניו-יורק, אני שימשתי קונסול כללי ואיציק היה נציג המשטרה - ויכולתי להתרשם גם מהדרך המאוד-מקצועית שבה הוא עושה דברים, מיכולתו למלא תפקיד מורכב ומסובך, מנועם הליכותיו, מהקשרים שהוא הצליח להקים שם ומההערכה שבה הוא זיכה אותנו בקרב הדרגים המקצועיים הבכירים ביותר במשטרה בארצות-הברית.

קולט אביטל: אני בטוחה שצירופם של גאלב מג'אדלה ושל יצחק אהרונוביץ לממשלה, והעברת תיק הרווחה לידי השר יצחק הרצוג, יחזקו את הממשלה הזאת, ואני גם רוצה להביע מעל במה זאת תקווה לא רק להצלחתם, אלא להצלחת דרכה של הממשלה.

קולט אביטל: מי ייתן ועם צירוף אנשים אלה לממשלה – ובדרכם – נצליח להתוות דרך חדשה, דרך שתהיה בה היענות לכל כך הרבה מצוקות בקרב העם.

קולט אביטל: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת יעקב מרגי, נציג סיעת ש"ס ויושב-ראש הסיעה שלה בכנסת – גם לך יינתנו עד חמש דקות.

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, מכובדי השרים והשרים המתמנים, היום הוסר מכשול – המכשול העיקרי – להתמנות השרים החדשים, ועוד אתייחס ספציפית אישית אליהם.

יעקב מרגי: כמו כן התמנה יושב-ראש ועדת הכספים, סטס מיסז'ניקוב, ואני רוצה לאחל לו מכאן הצלחה רבה בתפקידו.

יעקב מרגי: סמוך ובטוח אני שהוא אומנם יעשה זאת על הצד הטוב ביותר.

יעקב מרגי: באותה נשימה אני רוצה גם להודות לחבר הכנסת יעקב ליצמן על שירותו המעולה בוועדת הכספים, למען עם ישראל.

יעקב מרגי: רבותי, חברי חברי הכנסת, אני אומר לכם – לאופוזיציה יש קצת בעיה.

יעקב מרגי: יש בעיה.

יעקב מרגי: יש להם בעיה להודות שזאת ממשלה טובה, הממשלה הכי טובה שהיתה בעשור האחרון.

יעקב מרגי: אמרתי זאת, אחזור על זה, כתבתי זאת ואחזור על כך: הממשלה הזאת מתפקדת, מקדמת את הרווחה, פועלת לצמצום הפערים ומתקנת את העוולות שעשתה הממשלה הקודמת – שהיום האופוזיציה מייצגת אותה.

יעקב מרגי: מה לעשות, נראה שהממשלה הנוכחית וחבריה – אמרתי זאת ואחזור: הממשלה הנוכחית היא לא חיית המחמד – היא לא חיית המחמד והיא לא האתרוג – של התקשורת הישראלית ושל מעצבי דעת הקהל בישראל.

יעקב מרגי: ואני רוצה לפנות אל אלה: אנא, קצת אחריות לאומית.

יעקב מרגי: אתם משדרים זאת לעולם, וזה לא נכון.

יעקב מרגי: אתם משדרים זאת לאויבינו, ולגרועים שבאויבינו.

יעקב מרגי: זה כבר הפך לבעיה אסטרטגית, זאת כבר לא בעיה פוליטית.

יעקב מרגי: היום אויבינו משתמשים בזה.

יעקב מרגי: נשיא סוריה, אסד, אומר: בישראל יש ממשלה חלשה, הכי חלשה שהיתה, ונערך בהתאם לכך.

יעקב מרגי: אבל תהיה לו הפתעה.

יעקב מרגי: ואני רוצה לומר – יש לנו ממשלה טובה, ממשלה שתמשיך, במסגרת קווי היסוד שלה, לצמצם את הפערים, לחזק את החלשים, להביא ביטחון לישראל ולהביא כלכלה ושגשוג למשק הישראלי.

יעקב מרגי: אני רוצה לברך אישית את שר הרווחה, השר הרצוג - - -

משה גפני: ושירותים חברתיים.

יעקב מרגי: אני תמיד אמרתי: הבעיה היא שיש אנשים שלוקחים את המצוקות של המשק ושל החברה בישראל ומשחקים בהן משחק מלים.

יעקב מרגי: מי שרואה את הבעיות של המשק ושל החברה בישראל כמשחק מלים – לא הוא יפתור את הבעיות.

יעקב מרגי: שר הרווחה – ואם תרצו, השר לשירותים חברתיים – השר בוז'י יצחק הרצוג, נאחל לו הצלחה.

אחמד טיבי: יצחק בוז'י הרצוג.

יעקב מרגי: תשאל אותו, הוא יגיד לך שבוז'י עומד לפני כן.

אחמד טיבי: - - -

יעקב מרגי: לא, אני יודע.

יעקב מרגי: הוא, מבחינתו, בוז'י.

יעקב מרגי: זה הסמל המסחרי שלו.

יעקב מרגי: אני רוצה לומר לשר הרווחה שנכונו לו ימים קשים.

יעקב מרגי: נכונה לו עבודה קשה.

יעקב מרגי: הוא מקבל שכבה גדולה בחברה הישראלית שהיא פצועה וחבולה, ממדיניות אכזרית וקשה של הממשלה הקודמת.

יעקב מרגי: יש לו הרבה עבודה.

יעקב מרגי: אני רוצה לומר לו שהוא ימצא בכנסת ועדה – ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, בראשות חבר הכנסת שרוני – שתעמוד לימינו.

יעקב מרגי: הוועדה יודעת מה היא רוצה ויודעת מה לעשות, ואני חושב ששיתוף פעולה בין השר ובין הוועדה יוביל להישגים חברתיים גדולים.

יעקב מרגי: אני רוצה לברך את ידידי חבר הכנסת – השר המיועד – יצחק אהרונוביץ.

יעקב מרגי: זכיתי להכיר אותו בבאר-שבע כמפקד המחוז, ובתקופה הקצרה שאנחנו יחד בכנסת - - -

אחמד טיבי: מישהו במליאה לא מכיר את חבר הכנסת אהרונוביץ מהעבר?

אברהם מיכאלי: אני.

אחמד טיבי: רק אתה – רק אחד לא מכיר אותו.

רוברט אילטוב: גם אני לא הכרתי אותו.

יעקב מרגי: אתה תוסיף לי את זמן הפציעות.

אחמד טיבי: אתה פופולרי מאוד, איציק.

יעקב מרגי: איציק, אני רוצה לומר להם מה שהם לא יודעים.

יעקב מרגי: אני נחשפתי – בשנה שאני יושב קרוב אליך בספסלי הכנסת, פגשתי יהודי נעים הליכות – למרות התואר ניצב בדימוס – יהודי רך, עדין, קשוב, נעים הליכות, ואני חושב שאין תפקיד מתאים לך יותר משר התיירות.

יעקב מרגי: כשר התיירות אתה הופך למראה שלנו בעולם ואתה תשווק אותנו.

יעקב מרגי: אני סמוך ובטוח שתצליח בתפקיד הזה.

יעקב מרגי: החיוך שלך מזכיר את הקסם ואת היופי של ארץ-ישראל ומדינת ישראל.

יעקב מרגי: אני מאחל לך מכאן הצלחה וכל טוב.

יעקב מרגי: לסיום, אני רוצה לבקש מהשר גאלב מג'אדלה - שהוא כבר שר, אבל הוא עומד לקבל את המשרד המיועד לו - שמעבר לתפקידו במשרד יעשה הכול כדי להגביר אהבה, אחווה ורעות בין שני העמים כדי לצמצם את העוינות, ועם זאת - לצמצם את הפערים בחברה.

מנחם בן-ששון: חבר הכנסת מרגי, בביטוי כתוב גם שלום - אהבה, אחווה ושלום.

יעקב מרגי: שלום ורעות.

יעקב מרגי: חזק וברוך, אני מקבל את התיקון.

יעקב מרגי: גם אם זה יומרני מדי לייחס לו את עניין השלום, אני מאחל לו גם את זה, שיהיה שותף לכך.

יעקב מרגי: תודה על התיקון.

יעקב מרגי: אני מודה לכם ומאחל הצלחה לכל השרים הנבחרים היום.

יעקב מרגי: תודה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת רוברט אילטוב.

יעקב כהן: - - -

יעקב מרגי: היא יותר טובה - - -

יעקב כהן: הדבר היחיד שטוב זה שאהרונוביץ נהיה שר.

רוברט אילטוב: כמה סמלי היום - אנחנו משני קצוות פוליטיים, משני צדי המתרס בכנסת ישראל.

רוברט אילטוב: כבוד היושב-ראש, כנסת נכבדה, ברצוני לברך את חברי חבר הכנסת איציק אהרונוביץ מסיעתנו.

רוברט אילטוב: ברצוני לברך את שני השרים ואת השר המיועד על היבחרותם לתפקיד חדש היום: השר יצחק הרצוג יהיה שר הרווחה, השר המיועד יצחק אהרונוביץ יהיה שר התיירות, השר גאלב מג'אדלה יהיה שר המדע, התרבות והספורט.

רוברט אילטוב: לפני כמה ימים היינו עדים לוויכוח פוליטי קשה מאוד, והיום הוא הגיע לסופו כשחברי הטוב סטס מיסז'ניקוב נתמנה ליושב-ראש ועדת הכספים.

רוברט אילטוב: אני מבקש בשם סיעת ישראל ביתנו לברך את השרים ואת היושב-ראש על פעילותם החדשה.

רוברט אילטוב: כניסתנו לממשלה עיצבה את הממשלה ונותנת שקט שלטוני, ובעזרתו אפשר לקבל החלטות ולהמשיך לשקם את המדינה מהמצב שנקלענו אליו במלחמת לבנון השנייה.

רוברט אילטוב: יחד עם הממשלה אנחנו מגיעים ליעדים שהצבנו לפנינו.

רוברט אילטוב: אנחנו מקווים שהשרים המיועדים ימשיכו לשקם את התדמית של הממשלה.

רוברט אילטוב: אנחנו בכנסת מצדנו נעשה הכול כדי שהדבר יימשך.

רוברט אילטוב: היה ויכוח נוקב בנוגע להתבטאויותיו של השר מג'אדלה על המנון וסמלים.

רוברט אילטוב: אני חושב שגם הכנסת היא הסמל של העם שלנו.

רוברט אילטוב: כל מי שנמצא אתנו לטוב ולרע ומחלק אתנו את החיים האלה, צריך לכבד את הסמלים של מדינת ישראל.

אחמד טיבי: חולק, לא מחלק.

רוברט אילטוב: התיקון מתקבל.

אביגדור ליברמן: המהות מתקבלת - - -

רוברט אילטוב: אני מאמין שגם המהות מתקבלת.

רוברט אילטוב: אתם חולקים אתנו את החיים במדינה, ולכן אני מאמין שלא יהיה ויכוח על סמלי המדינה.

רוברט אילטוב: מאוד הייתי רוצה לראות גם את כבוד היושב-ראש יושב מתחת לדגל שלנו.

רוברט אילטוב: אנחנו נתווכח, אבל אנחנו לא נוותר על הסמלים ונכבד אחד את השני.

רוברט אילטוב: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: אני מתאפק בקשר לסיכה, אבל אני עובר לחבר הכנסת אפי איתם, בבקשה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו תיקו.

אפי איתם: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, לא מעט פעמים בכנסת הזאת ובכנסות בכלל יש רגשות מעורבים: מצד אחד שמחה בשביל אנשים שאנחנו עובדים אתם, מחבבים אותם, מעריכים אותם, שנקרית בדרכם הזדמנות לשפר את מעמדם הפוליטי, להיות יותר משפיעים – גם אני מצטרף היום לברכות לשרים החדשים, שכן כל אחד מאתנו הוא גם אדם שמתמודד על מקומו בהייררכיה הפוליטית, והיום זה יום של התקדמות עבורם, ואני מאחל להם הרבה שמחה והצלחה.

אפי איתם: אבל מצד שני, השמחה הזאת לא יכולה לטשטש את העובדה - אם הייתי קורא לזה בלשון יותר שירית - שזאת שמחת עניים.

אפי איתם: שמחת עניים במובן הזה - אני אומר לך, ידידי יצחק אהרונוביץ, אין שמח ממני בשמחתך היום, שזאת שמחת עניים.

אפי איתם: להצטרף לממשלה הזאת, שאין בור, אין מהמורה, אין קו אדום בתחום הדה-לגיטימציה הציבורית שהיא לא חצתה, זה כמו לקבל כרטיס הגרלה לעלות על סיפונה של אונייה טובעת.

אפי איתם: אז נכון, קיבלת כרטיס הגרלה ועלית, והסיפון נוטה למטה.

אפי איתם: אני חושב שיש דיון נרחב בעולם המערבי על הספר של שרנסקי על הדמוקרטיזציה כתהליך מקדמי ליצירת שלום וליצירת תהליכי הידברות בין עמים.

אפי איתם: על אלה שמן הצד השני, השכנים שלנו, כנושאי הרעיון הדמוקרטי אין מה לדבר, אבל לתדהמתי הולכים ומתערערים גם יסודות הדמוקרטיה בישראל.

אפי איתם: דמוקרטיה היא לא רק תהליך שבו מישהו בנקודת זמן מקבל את אמון הבוחרים, אלא זה הצורך לבחון כל הזמן, לאורך כל פעולתה של הממשלה, אם היא אכן נהנית מן הדבר שהוא נשמת אפה של הדמוקרטיה, וזה אמון הציבור.

אפי איתם: אני אומר לכם שלא היתה בישראל ממשלה שהיתה כל כך בזויה והציבור כל כך סלד מהמשך תפקודה.

אפי איתם: זה לא כישלון ביטחוני, זה לא כישלון כלכלי.

אפי איתם: כשהעם הזה מסתכל על שרי הממשלה הזאת מלמעלה עד למטה, הוא חש שנחצו כל הקווים האדומים של היגיינה ציבורית, של טוהר מידות ושל יושרה.

אפי איתם: כולנו יודעים שאפשר לתפוס כל אחד ויש כאן בעיות, ולא תמיד אנחנו חיים בעולם של אידיאות מושלמות, אבל מין מאסה כזאת של שחיתות, מין מאסה של סימני שאלה על ניקיון כפיים, מין עליבות כזאת בניהול ענייני המדינה הקריטיים בתחומים הביטחוניים ובתחומים החברתיים - אני שמח שעוד נותר בכם, בנציגי הממשלה, הכוח לצחוק.

אפי איתם: אני מסתכן בנבואה שניתנה לשוטים, רפי - -

רפי איתן: - - -

אפי איתם: - - אני מסתכן ואומר שגם אתם מבינים שהמשך השותפות שלכם עם הממשלה הזאת עלול, בסיכויים גבוהים מאוד, להוציא אתכם מהמפה הפוליטית בבחירות הבאות.

אפי איתם: ואני אומר את זה בעיקר לישראל ביתנו, שכל המבנה הרופף, הרעוע והבלתי-לגיטימי הזה נשען כרגע על תמיכתה.

אפי איתם: אז אי-אפשר להימנע מההרגשה - מצד אחד אני שמח שיצחק מונה לשר התיירות היום, וליברמן הוא השר לאיומים אסטרטגיים, אבל אי-אפשר להימנע מההרגשה שהמינויים הללו - אנחנו יודעים, וגם אתה תדע את זה בקרוב, יצחק, שהם חסרי משמעות ביכולת שלכם להשפיע על מדיניותה של הממשלה ועל דרכה של מדינת ישראל.

אפי איתם: תשבו שם שניים בממשלה שהיא זרה ומוזרה לדרככם, למה שאתם מאמינים בו, למה שנבחרתם עליו, ואי-אפשר להימנע מהמחשבה ששני התיקים - הייתי מוסיף המוזרים האלה, שלא לומר העלובים - שאתם מקבלים בממשלה הזאת הם אתנן אפילו לא ראוי, ובלבד שאתם, בניגוד לנטיית

אפי איתם: כם הטבעית, תמשיכו ותקיימו ממשלה שאין שנואה ממנה.

אפי איתם: ואני אומר לכם – בתוך עמי אני יושב, אני שומע את הציבור, אני שומע את העם, אני שומע את החיילים, אני רואה את הסקרים - אין ולא היתה ממשלה שזכתה לסלידה כל כך קשה מהציבור.

אפי איתם: ולכן אני מצד אחד מברך ושותף בשמחה, ואני גם אבוא ללחוץ לך את היד, ומצד שני אני אומר לך: קנו אתכם לא בנזיד עדשים אלא בנזיד שסרחונו הפוליטי עוד יינשא למרחוק.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת משה שרוני, נציג סיעת גיל.

משה שרוני: אדוני היושב-ראש, מכובדי השר, חברי הכנסת, אנחנו קיבלנו היום רשות לברך בגלל המינוי של שר נוסף על שני השרים בתפקיד.

משה שרוני: בסך הכול ברכה, ברכה מהלב, ואם רוצים לדון על דרכה של הממשלה, על דרכה של כל סיעה בכנסת, אפשר לעשות דיון מיוחד.

משה שרוני: כך אני חושב שצריך להיות כאשר הממשלה מבקשת למנות שרים.

משה שרוני: אבל כדרכם של חברי הכנסת – מוציאים פולחן מעל במה זו, לדבר בכלל לא לעניין, להוציא דברים מהקשרם, מסיבה פשוטה מאוד: הליכוד, שלא נמצא כאן, לא שהם מקנאים – מבולבלים שהם עדיין באופוזיציה, וימשיכו להיות עוד שלוש שנים.

משה שרוני: דרכן של יתר המפלגות - בסך הכול אי-אפשר שהרוב יקבל את הדעה של המיעוט, ולא מבינים את זה, וזו בעיה, אבל במשך הזמן יבינו את זה.

משה שרוני: קודם כול, אני רוצה לברך את ידידי וחברי יצחק אהרונוביץ, על העבר המפואר שלו, קודם כול, כמפקד מרחב יהודה ושומרון, כמפקד מרחב הדרום, כמפקד מג"ב, כסגן מפכ"ל המשטרה, ותפקידים נוספים שהיו לו.

משה שרוני: אישיות, יושר, מוסר - הלוואי שכולם ילמדו ממנו.

משה שרוני: סיעת גיל מברכת אותך, יצחק, מהלב, ואנחנו בטוחים שתמלא את תפקידך בצורה הכי טובה שיכולה להיות.

משה שרוני: לגבי השר הרצוג – הוא מחליף תפקיד.

משה שרוני: הוא הולך לתפקיד קשה מאוד.

משה שרוני: אני, כיושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, אעמוד על כל דבר ודבר וכל אישור ואישור, אבל אני מציע ליצחק הרצוג - אם הוא לא יקבל תקציב של עוד 2 מיליארדים הוא לא יוכל להזיז שום דבר.

משה שרוני: לגבי השר מג'אדלה, אני מאחל לו הצלחה בתפקיד, ומקווה שלאט-לאט הוא ילמד שיש דברים במדינת ישראל שהוא צריך להתיישר אתם ולכבד אותם - את כל הסמלים ואת כל החוקים.

משה שרוני: אני רוצה לאחל לכולכם באמת הצלחה מקרב לב, בשם סיעת גיל.

משה שרוני: ואחרון אחרון חביב – יושב-ראש ועדת הכספים הנבחר, סטס מיסז'ניקוב.

משה שרוני: אני רוצה לאחל לו הצלחה.

משה שרוני: אני רוצה להגיד לליצמן - שנה שלמה הובלת את ועדת הכספים בצורה יוצאת מן הכלל.

משה שרוני: חבל שלא שמעת בקולי ולא נכנסתם לקואליציה.

משה שרוני: הבעיה היא שלכם ולא שלנו.

משה שרוני: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה לחבר הכנסת שרוני.

אחמד טיבי: אחריו - חבר הכנסת .

מאיר פרוש: אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, אם נשפוט לפי מצב הרוח בעם ולפי הסקרים העדכניים, ממשלת אולמרט היא שכיב מרע.

מאיר פרוש: לכן אנחנו עדים כאן, למעשה, למהתלה, שבועיים לאחר חג הפורים, כאשר הכנסת מתבקשת לאשר איוש וחילופי תיקים בממשלה זו, שרבים בעם ובעולם יודעים שעתידה מאחוריה.

מאיר פרוש: די לראות את הבלגן של הלנת השכר ברשויות המקומיות ובמועצות הדתיות.

מאיר פרוש: כמובן, זו זכותה של הקואליציה להציע היום חילופי גברי בשולחן הממשלה, ואם סיעת יהדות התורה תצביע נגד, זה משום היותנו אופוזיציה ומשום האי-אמון שאנו רוחשים לממשלה כולה, כמקשה אחת.

מאיר פרוש: דווקא כלפי המועמדים עצמם אנו חשים הערכה אישית, אך מה לעשות?

מאיר פרוש: כאנשי אופוזיציה, נצביע נגד, כשם שרבים מאנשי הקואליציה רוחשים הערכה אישית מוצדקת ליושב-ראש ועדת הכספים, הרב ליצמן, ומדיחים אותו בכל זאת מהתפקיד שמילא במסירות וביעילות.

מאיר פרוש: מה לעשות?

מאיר פרוש: אלה הם כללי המשחק הפוליטי.

מאיר פרוש: אבל זה לא פוטר אותנו מלומר מה דעתנו על הממשלה, גם אם במצבה עתה היא שכיב מרע, היא ממשלה משותקת.

מאיר פרוש: ראש הממשלה מר אולמרט הכריז קבל עם ועולם: אני ראש ממשלה לא פופולרי.

מאיר פרוש: יפה.

מאיר פרוש: כל הכבוד על הווידוי האישי.

מאיר פרוש: אך מדוע מר אולמרט לא אמר גם את החצי השני, המתבקש, של המשפט?

מאיר פרוש: המשפט המלא צריך להיות כך: אני ראש ממשלה לא פופולרי כי השלטון בהנהגתי קטסטרופלי.

מאיר פרוש: במילון, קטסטרופה מוגדרת כך: איום, מזעזע, מחריד, נורא.

מאיר פרוש: קטסטרופה היא גם אירוע או גורם המביא נזק יוצא דופן בגודלו ובהיקפו.

מאיר פרוש: וכל ההגדרות אכן תואמות את הממשלה הזאת: אין מדיניות, אין אחריות, אין מוסר, אין כיוון; אין תהליך קבלת החלטות, אין נורמה ואין יראת כבוד מפני המושג טוהר מידות, אין יושר, אין הגינות, אין שקיפות.

מאיר פרוש: אולי זה לא הוגן לשפוט את הממשלה הזאת לפי אותם מעשים הנחקרים על-ידי ועדות, על-ידי מבקר המדינה, על-ידי המשטרה, על-ידי היועץ המשפטי לממשלה וכו'.

מאיר פרוש: אנחנו, כמובן, נמתין לממצאים, אך זה לא מונע מאתנו לקבוע כי העדר אחריות ושיקול דעת מעמיק גרם לכך שמלחמת לבנון השנייה נוהלה כפי שנוהלה, והמיטה עלינו את האסון - אובדן ההרתעה הצבאית.

מאיר פרוש: אדוני היושב-ראש, אפשר לשחק במשחק של "נדמה לי" ובמשחק הכיסאות המתחלפים, אך הממשלה הזאת תירשם בהיסטוריה כממשלת הכישלון והחידלון בה"א הידיעה.

מאיר פרוש: ראש הממשלה מנסה להציג הישג כלשהו במלחמה.

מאיר פרוש: לכישלון ולחידלון מתווסף כנראה העיוורון.

מאיר פרוש: הרי ה"חיזבאללה" מתחמש ומתארגן ומתחזק מחדש, וצבא לבנון ויחידות יוניפי"ל אינם עוצרים בפועל את נסראללה.

מאיר פרוש: ה"חמאס" גם הוא מתחזק כאשר ה"פתח" מתחבר אליו לממשלת אחדות.

מאיר פרוש: הסורים מצחצחים חרבות, דבר שלא העזו לעשות לפני המלחמה האחרונה, והאירנים ו"אל-קאעידה" פועלים חזק בארגוני הטרור.

מאיר פרוש: המפולת המדינית המתרחשת עתה, מאז הוקמה ממשלת האחדות עם ה"חמאס", גם היא תוצאה של מדיניות כושלת, שבה הממשלה הזאת הסכימה ליצור הבדל בין אבו-מאזן הטוב לבין ה"חמאס" הרע.

מאיר פרוש: הממשלה נתנה, למעשה, פתח למדינות אירופה לטעון: גם אנחנו מקבלים חלוקה זו, רק באופן קצת שונה; אנחנו יוצרים חלוקה בין שרי "פתח" טובים לשרי "חמאס" שובבים.

מאיר פרוש: וברגע שממשלת אולמרט-ליברמן הסכימה גם להעביר סכומי כסף גדולים לאבו-מאזן, רשאים כמובן באירופה לשאול: מדוע לנו אסור להעביר כסף?

מאיר פרוש: מאז ההתנתקות נורו 2,100 "קסאמים", כמות אמצעי הלחימה ברצועה הוכפלה, וראש השב"כ, יובל דיסקין, מעריך שבתוך שנתיים-שלוש יהיה לנו קשה מאוד לטפל ברצועת-עזה, שמצמיחה מפלצת תוקפנית ומתארגנת במודל הלבנוני של "חיזבאללה".

מאיר פרוש: לזה אחראית ממשלת הקטסטרופה, הממשלה שטומנת את הראש בחול ומנותקת מהמציאות.

מאיר פרוש: עמיתי חברי הכנסת, הרשו לי להקדיש חלק מנאומי גם לנושאי חברה – לקטסטרופה של הגדלת שיעור העניים, הרחבת הפערים החברתיים, הפגיעה האכזרית בשכבות החלשות.

מאיר פרוש: ארבע דרישות מרכזיות הציגה סיעת יהדות התורה במשא-ומתן המתמשך להצטרפותה לקואליציה; א.

מאיר פרוש: חקיקת חוק חינוך חרדי; ב.

מאיר פרוש: החזרת קצבאות הילדים לרמתן לפני העושק הגדול; ג.

מאיר פרוש: התחייבות הממשלה להימנע מחוקים אנטי-דתיים העוקרים את יסודות היהדות במדינה; ד.

מאיר פרוש: הסכמה להימנע מהרפתקאות נוספות של מדיניות נסיגה מחבלי ארץ-ישראל, כמו תוכניות התנתקות והתכנסות.

מאיר פרוש: כל סעיף חשוב בעינינו.

מאיר פרוש: כל סעיף הוא בבת עינינו, אבל במקום הראשון העמדנו את החזרת קצבאות הילדים.

מאיר פרוש: אמרנו: הרעבת ילדים בישראל – לעולם לא.

מאיר פרוש: וכך דרשנו.

אחמד טיבי: אני מבקש לסיים.

מאיר פרוש: עוד משפט.

מאיר פרוש: בתחום החברתי אומנם מתרחשת פורענות ממש, שבר אמיתי.

מאיר פרוש: מכיוון שאנו מתקרבים לחג הפסח, אמחיש את גודל השבר ושיברון הלב בנתונים האלה: 850,000 עד מיליון נזקקים אינם יכולים לממן את סל הקניות הבסיסי לחג הפסח.

מאיר פרוש: ראש הממשלה דיבר לאחרונה על מקום העבודה שלו.

מאיר פרוש: אומנם מר אולמרט אחראי, בין השאר, גם לתיק הרווחה – בעוד כמה שעות כבר לא – ולכן אני מרשה לעצמי לשאול אם שר הרווחה מתעניין בכלל בשאלה כמה נזקקים אינם יכולים לקנות השנה אפילו חבילת מצות אחת.

מאיר פרוש: הרשימה היא, אדוני היושב-ראש, ארוכה, ואם היית נותן לי עוד שתי דקות ודאי היית משתכנע ומשכנע עוד חברים להתנגד למינוי השרים – לא באופן אישי, אלא בגלל הממשלה.

אחמד טיבי: שכנעת אותי בלי שתי הדקות.

אחמד טיבי: תודה.

מאיר פרוש: בכל זאת חבל שאין לי עוד שתי דקות, אבל אני מסתפק בכך.

מאיר פרוש: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת חיים אורון.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אנחנו לא נצביע בעד צירוף השרים ובעלי התפקידים לממשלה – לא משום שאני לא שמח שחבר הכנסת הרצוג הופך סוף-סוף, אחרי כל כך הרבה זמן, לשר הרווחה במשרה מלאה; לא משום שאני לא שמח ששר ערבי מכהן בממשלת ישראל, ידידי גאלב מג'אדלה, וגם לא משום שאני חושב שיצחק אהרונוביץ לא ראוי או לא יכול להיות שר בממשלה.

חיים אורון: אמרתי הבוקר בוועדת הכספים, בדיון על סיום כהונתו של חבר הכנסת ליצמן, שעם כל הכבוד, אנחנו לא מועדון חברים.

חיים אורון: אנחנו לא איזה מועדון שבו אנחנו נחמדים זה לזה.

חיים אורון: אגב, ראוי מאוד שנהיה נחמדים זה לזה, ראוי מאוד שנתנהג באופן אנושי ומכובד זה עם זה.

חיים אורון: אבל הכנסת היא מסגרת פוליטית.

חיים אורון: אנחנו לא שותפים בממשלה הזאת מסיבות רבות מאוד, שאגב הולכות ומצטברות מיום ליום, אבל היתה סיבה אחת שהיא תנאי שקבענו; אמרנו שלא נשב בממשלה אחת עם ישראל ביתנו – לא משום שעשינו מבחן אישיות לכל אחד מחבריה, גם כמה מחבריה הם בסדר גמור, ובהם השר המיועד, אלא משום שאמרנו שאם לוקחים ברצינות את הפוליטיקה, מה שהם אומרים ומה שאנחנו אומרים לא מתחבר.

חיים אורון: אגב, חשבתי שגם מפלגת העבודה אמרה את זה ברצינות.

חיים אורון: חשבתי שמפלגת העבודה, ובתוכה השר המיועד ממפלגת העבודה, אמרו את זה ברצינות.

שלי יחימוביץ': חבר הכנסת אורון, אתם רציתם להיות חברים בקואליציה, ובכל זאת לא הצטרפתם אליה גם כשישראל ביתנו לא היתה מועמדת להיות בממשלה.

חיים אורון: חברת הכנסת , מכיוון שמשום מה דווקא את מעירה את ההערה הזאת בכל פעם, אגיד עכשיו באופן מפורש יותר: רצינו להיות בקואליציה, ולכם כלל לא היה אכפת שאנחנו באופוזיציה.

חיים אורון: לכם – אני מתכוון למפלגת העבודה.

חיים אורון: לא ארחיק לכת עוד יותר ואגיד שאני חושב שחלק מחברי מפלגת העבודה שמחו שאנחנו לא בקואליציה, כי הניחו שאתם יודעים להסתדר לבד.

חיים אורון: איך?

חיים אורון: את זה נראה עכשיו.

חיים אורון: רצינו – הלכנו לבחירות עם הססמה "מרצ לממשלה", אבל, חברת הכנסת יחימוביץ, קיווינו לממשלה אחרת.

חיים אורון: האמנו - - -

שלי יחימוביץ': גם אנחנו.

חיים אורון: אבל פה יש בכל זאת הבדל בינינו ובין מי שאחראי, וקצת נהנה מהאחריות, וגם קצת עושה רושם שהוא לא רוצה לעזוב.

חיים אורון: אני לא מכחיש שרצינו להיות בממשלה, אבל באיזו ממשלה?

חיים אורון: וראש הממשלה ידע – ואני יכול להעיד על כך באופן אישי – היות שהוא כל הזמן העדיף את השותפות עם ישראל ביתנו, והוא ידע שאתם לא מחסום בנושא הזה, הוא אמר: אתכם אין סיכוי.

שלי יחימוביץ': אל תגזים.

שלי יחימוביץ': מקצתנו ניסינו להיות מחסום.

חיים אורון: לא ניסיתם ברצינות.

אחמד טיבי: הוא דיבר על גוף סטטוטורי – מפלגת העבודה.

חיים אורון: הערתי המקורית אשר למועדון חברים נכונה – עם כל החברות והיחסים בינינו.

חיים אורון: מפלגת העבודה לא התכוונה ברצינות, ואני יכול להעיד על כך.

חיים אורון: כבר ארבעה ימים לאחר הבחירות ראש הממשלה ידע שאין לו בעיה עם זה, ופעל בהתאם.

חיים אורון: עומד בפינה יושב-ראש הקואליציה, והוא יאשר כל מלה שאני אומר.

אביגדור יצחקי: לא שמעתי.

חיים אורון: לא שמעת?

חיים אורון: אשמיע בפעם אחרת – לא ייתנו לי זמן נוסף.

חיים אורון: אבל זה לא הנושא העיקרי.

חיים אורון: האמן לי, הבעיה שלי עם הממשלה הזאת היא לא הרכבה, הבעיה שלי עם הממשלה הזאת היא לא השאלה אם מפלגה אחת הצטרפה אליה, אלא לאן בדיוק היא הולכת.

חיים אורון: מה שקורה בשבועיים האחרונים, מאז כינון ממשלת האחדות הלאומית ברשות הפלסטינית, זועק לשמים.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, אדוני חבר הכנסת בן-ששון מקדימה, נכון, ממשלת האחדות הלאומית קיצונית יותר ממה שראוי לטעמכם.

חיים אורון: גם לטעמי.

חיים אורון: אבל יש ברשות ממשלה יציבה, או שאנחנו רוצים ממשלה יציבה ברשות.

חיים אורון: יש לאבו-מאזן מנדט מוחלט, מכל הזרמים הפלסטיניים, לנהל משא-ומתן עם ישראל, מנדט שחלק מהם אומרים – ויעיד יושב-ראש הישיבה – שערפאת חלם לקבל ולא קיבל.

חיים אורון: ועכשיו הוא קיים – לכו ודברו.

חיים אורון: יותר מזה, כל מי שעיניים בראשו יודע שכעת חיה בעוד שבוע, בריאד, תתקבל היוזמה שנקראת "הסעודית" – היוזמה הערבית, כאשר ממשלה פלסטינית ונשיא פלסטיני יושבים באולם, ואבו-מאזן בראש המשלחת, ואסמאעיל הנייה, כמקובל בוועידות הפסגה, יושב בכיסא שמאחוריו, וברור מי מספר אחת.

חיים אורון: הם יקבלו את הנוסחה שראש הממשלה אמר עליה שיש בה הרבה מאוד דברים מעניינים והוא לא מקבל את כולה.

חיים אורון: מי בכלל מבקש שתקבל את כולה?

חיים אורון: אז, ריבונו של עולם, אנשי קדימה, שי חרמש, למה לא להתחיל לדבר, גם לא עם אנשי ה"פתח"?

חיים אורון: מה בדיוק אתם רוצים לעשות?

חיים אורון: הקונסול האמריקני בירושלים כבר דיבר עם סלאם פיאד – הוא, אגב, לא "פתח" - - -

אחמד טיבי: הוא עצמאי.

חיים אורון: סליחה, אבל אנחנו אמרנו שלא נדבר אתו.

אחמד טיבי: ישראל תדבר אתו.

אחמד טיבי: זה עניין של זמן.

מנחם בן-ששון: אורון, למה לא לתמוך, אם כך, בשינוי בממשלה, שהוא האופק שלנו?

מנחם בן-ששון: יש שר רווחה, יש שר ערבי שמכהן בתפקיד אופרטיבי.

מנחם בן-ששון: אם יש לכם הזדמנות לתמוך – זאת ההזדמנות.

מנחם בן-ששון: אתם לא מחויבים לאף אחד - - -

חיים אורון: אני שוב ושוב תוהה אם זאת תמימות או רק כאילו.

חיים אורון: אתה מאמין שליברמן נותן לאולמרט ללכת לאן שהוא רוצה?

חיים אורון: או שזה לא חשוב?

חיים אורון: אז מה אתה שואל אותי?

חיים אורון: אתה מבקש ממני תמיכה בממשלה?

חיים אורון: אני רוצה להצהיר לפניך: עשר דקות אחרי שאני אדע לאן הממשלה הזאת הולכת – אחרי שאתה תדע לאן הממשלה הזאת הולכת ותדווח לנו – נשקול את העמדה הזאת, ויכול להיות שנתמוך בה.

חיים אורון: כרגע אני רואה שהיא הולכת לשום מקום.

חיים אורון: היא קודם כול רוצה להישרד בין חקירה לחקירה, ובעיקר אומרת: אל תעשו גלים.

חיים אורון: אל תעשו גלים.

אחמד טיבי: תודה, חבר הכנסת אורון.

אחמד טיבי: חבר הכנסת טלב אלסאנע - לא נמצא.

אחמד טיבי: חבר הכנסת עבאס זכור, בבקשה.

אחמד טיבי: חמש דקות.

עבאס זכור: כבוד היושב-ראש, חברי הכנסת, נצביע נגד הצעת הממשלה לסבב התיקים בין השרים.

עבאס זכור: עם כל זאת, אני מברך את כל השרים ומאחל לכולם הצלחה, ובעיקר לשר גאלב מג'אדלה.

עבאס זכור: כשמדברים על שר ערבי ראשון בממשלת ישראל מאז קום המדינה – אנחנו לא נגד גאלב מג'אדלה כגאלב מג'אדלה, אנחנו נגד הממשלה הזאת.

עבאס זכור: אין אמון מהעם, מכל העם, בממשלה הזאת.

עבאס זכור: אפילו ראש הממשלה לא זכה ליותר מ-2% מהעם המאמינים בראש הממשלה.

עבאס זכור: הממשלה הזאת, שהלכה בתחילת כהונתה למלחמה נגד לבנון – הממשלה הזאת עד היום דוחה את כל יוזמות השלום מהפלסטינים, מהסורים, היוזמה הערבית, היוזמה הסעודית.

עבאס זכור: את כל יוזמות השלום הממשלה הזאת דוחה, אז ממשלת מלחמה, ממשלה שדוחה את השלום – לא צריך שגאלב מג'אדלה או אחרים יהיו בממשלה כזאת.

עבאס זכור: כבוד היושב-ראש, בקשר לשר הרווחה, סוף-סוף ראש הממשלה בחר למנות שר רווחה, אף שהמינוי הגיע מאוחר מאוד.

עבאס זכור: אבל אנו מברכים על ההחלטה ומאחלים הצלחה לשר החדש, השר יצחק הרצוג, שבפניו עומדים אתגרים קשים ובעיות קשות שצריכות טיפול יסודי ומיידי.

עבאס זכור: כמעט שנה שלמה נמנעה הממשלה מלמנות שר רווחה, למרות המצב החברתי הקשה ששורר במדינה.

עבאס זכור: הסקרים האחרונים מעידים על כך ומראים עד כמה המצב בחברה, ובמיוחד במשפחה, הוא גרוע וכואב.

עבאס זכור: המצב חמור יותר במגזר הערבי.

עבאס זכור: 54% מהילדים הערבים חיים בעוני - פי-2.5 מהילדים היהודים.

עבאס זכור: שיעור האלימות בכלל והאלימות הפיזית הקשה בקרב ילדים במגזר הערבי בפרט גבוה, ועומד על כ-28% לעומת 4% במגזר היהודי.

עבאס זכור: שיעור האלימות נגד תלמידים ערבים מצד הצוות הוא כ-32%, לעומת 13% במגזר היהודי.

עבאס זכור: אוסיף על זה את נושא האלימות והפשע בקרב הנוער.

עבאס זכור: חלוקת האחריות בין משרדי הממשלה לבין הרשויות המקומיות אינה ברורה, לכן יש צורך לבנות תוכניות ולהקצות משאבים ותקציבים לטיפול יסודי בבעיות הנ"ל.

עבאס זכור: כמו כן, צריך לפקח על ייעוד התקציבים ברשויות המקומיות, אחרת נגיע למצב של קריסה והתמוטטות של החברה בכלל.

עבאס זכור: בלי התערבות מאסיבית מצד הממשלה, אין אפשרות להתמודד עם הבעיות והדברים הקשים שהוזכרו.

עבאס זכור: יש להסתכל על הממצאים האלה כעל איום אסטרטגי.

עבאס זכור: המצב החברתי הוא האיום האסטרטגי האמיתי, וצריך לדאוג להיפטר ממנו.

עבאס זכור: אני מקווה שמינוי השר יביא תועלת ויסייע במתן פתרונות.

עבאס זכור: מכאן אני פונה לכבוד השר – שאני מאחל לו הצלחה – לשים דגש על המצב הקשה במגזר הערבי, לפי הנתונים שיש בידינו, ולהנהיג אפליה מתקנת, מאחר שהמגזר הערבי, מקום המדינה ועד עצם היום הזה, סבל וסובל מחוסר שוויון ומחוסר תקציבים.

עבאס זכור: תודה.

אחמד טיבי: תודה רבה, חבר הכנסת זכור.

אחמד טיבי: חבר הכנסת .

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, דיון על הוספת שרים הוא מעין דיון על אמון מחודש בממשלה ובהרכבה, ולנו, כידוע, אין האמון הזה.

מוחמד ברכה: לא בגלל ההרכב הפרסונלי שהיה או שיהיה, אלא בגלל מדיניותה של הממשלה – גם בתחום החברתי, גם בתחום החברתי וגם בתחום הפוליטי.

מוחמד ברכה: מדינה שעברה מלחמה בשנה מסוימת, ורושמת לה שיעור צמיחה של קרוב ל-5%, היא מדינה שיכולה להיות גאה מאוד בצמיחה הזאת.

מוחמד ברכה: אבל אם אנחנו נבחן את המספרים, נאמר שוב, בפעם המי-יודע-כמה, שאותה צמיחה הולכת לשכבה דקיקה של בעלי הון, ולעומת זאת העוני הולך ומתרחב ומעמיק.

מוחמד ברכה: זאת אומרת, העוני מתרחב מבחינת מספרים - יותר אנשים נכנסים למעגל העוני - והאנשים שנכנסים לתוך המעגל הזה טובעים עמוק עוד יותר בעוני מחפיר עוד יותר.

מוחמד ברכה: לכן, אם צריך לבחון את המדיניות הכלכלית של הממשלה, צריך לבחון אותה לא רק על-ידי המספרים הסטטיסטיים ולא רק על-ידי הכפפת הכלכלה לסטטיסטיקה, אלא בצורך למצוא ביטויים של צדק חברתי אמיתי לאותה צמיחה כלכלית או שגשוג כלכלי.

מוחמד ברכה: הממשלה הזאת היא ממשלה כושלת בעניין הזה.

מוחמד ברכה: הממשלה מביאה לנו היום הצעה למנות שר רווחה ושירותים חברתיים.

מוחמד ברכה: אילו שירותים חברתיים?

מוחמד ברכה: מה נשאר ממדינת הסעד וממדינת הרווחה – קצבאות ילדים?

מוחמד ברכה: קצבאות זיקנה?

מוחמד ברכה: תמיכה במובטלים?

מוחמד ברכה: ויסקונסין?

מוחמד ברכה: מה?

מוחמד ברכה: אז כנראה התוספת החדשה לשם המשרד ולשם השר, משרד הרווחה והשירותים החברתיים – צריך להוסיף לזה שירותים חברתיים חשאיים או שירותים חשאיים חברתיים.

מוחמד ברכה: כי חלק מהמשבר – ודובר על זה בדיון על חוק העיריות – חלק מהמשבר שפוקד את השלטון המקומי הוא בגלל שמטלות שהיתה אמורה למלא הממשלה התגלגלו לפתחו בזמן שהתקציבים שלו הלכו והתמעטו; זאת אומרת, יותר משימות ופחות יכולת.

מוחמד ברכה: אני מאחל לשר הרצוג הצלחה, כי הצלחתו היא הצלחתנו כולנו, אבל איך הוא יצליח?

מוחמד ברכה: רק לפני כחודשיים אושר התקציב של 2007, ובין השאר אושר שם התקציב של משרד הרווחה.

מוחמד ברכה: התקציב שאושר הוא תקציב של אי-רווחה, של אי-נחת, של העמקת המשברים החברתיים.

מוחמד ברכה: גם אם יהיו להרצוג כל הכוונות הטובות, הוא לא יכול לרוץ רחוק עם התקציב שאושר.

מוחמד ברכה: בנושא הפוליטי המדיני, הממשלה הזאת נבחרה כשבראש מצעה היה מה שקרוי תוכנית ההתכנסות.

מוחמד ברכה: תוכנית ההתכנסות התכנסה לתהומות הנשייה בעקבות מלחמת לבנון.

מוחמד ברכה: כמובן, מטרתה היתה להרחיב את ההתנחלויות, לבנות את הגדר.

אחמד טיבי: נא לפזר את ההפגנה בכניסה השמאלית.

מנחם בן-ששון: זו תוכנית הרווחה החשאית.

מוחמד ברכה: כן, שירותים חברתיים חשאיים.

מוחמד ברכה: שי"ן חי"ת חי"ת.

מוחמד ברכה: תוכנית ההתכנסות, שמטרתה היתה לעבות את ההתנחלויות ולהמשיך בבניית גדר ההפרדה הגזענית ובסגירת הריכוזים הפלסטיניים בתוך מכלאות ובתי-מעצר גדולים, היא כביכול, כאופציה פוליטית, ירדה מעל הפרק.

מוחמד ברכה: אבל כל המרכיבים הגרועים, הקטסטרופליים, מתקיימים, בלי להכריז עליה, בלי לומר שהממשלה מיישמת את תוכנית ההתכנסות.

מוחמד ברכה: אבל אם ראש הממשלה בעצמו אומר שתוכנית ההתכנסות חלפה, או שהוא לא פועל על-פיה, מה התוכנית של הממשלה?

מוחמד ברכה: עכשיו יש ממשלה חדשה ברשות הפלסטינית.

מוחמד ברכה: איך נוהגים כלפיה?

מוחמד ברכה: רק לא, לא, כל הלאווים?

מוחמד ברכה: ומה ההבטחה שמביאים לעם בישראל, לעם הפלסטיני ולאזור?

מוחמד ברכה: אילו הבטחות?

מוחמד ברכה: לחכות לסיבוב הבא של העימות הבא, אם זה בלבנון, אם זה בעזה ואם זה בגדה - אני לא יודע איפה?

מוחמד ברכה: זו הבטחה של הממשלה הזאת.

מוחמד ברכה: ממשלה כזאת, גם בהרכבה הנוכחי, גם בהרכבה אשר יהיה, היא ממשלה שאינה ראויה לכהן, אינה ראויה לאמון ואינה ראויה לתמיכה.

מוחמד ברכה: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, בבקשה.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אנחנו נצביע נגד הצעת הממשלה.

ג'מאל זחאלקה: ראשית, כי אין לנו אמון בממשלה הזאת, ואנחנו חושבים שהיא צריכה לגמור את ימיה מהר ככל האפשר, לאחר כל ההרס שהיא גרמה בזמן הקצר שהיא מכהנת.

ג'מאל זחאלקה: זו סיבה להצביע נגד, כי אנחנו מתנגדים למדיניות הממשלה ולמעשיה עד היום, וגם לתוכניותיה לעתיד כפי שהן מסתמנות בהצעת התקציב ובהצהרות ראשיה.

ג'מאל זחאלקה: ההתנגדות שלנו מקבלת חיזוק מהקונטקסט הפוליטי שבו נעשים שינויים אלה, שנועדו בעיקר לחזק את הקואליציה שאנחנו כאופוזיציה רוצים להפיל אותה.

ג'מאל זחאלקה: הקונטקסט הפוליטי הוא שמצטרף שר מישראל ביתנו, ואנחנו רואים בחומרה רבה את נוכחותה של מפלגה זו בקואליציה, ובמיוחד שראש המפלגה הזאת הוא אביגדור ליברמן.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו חושבים שהוא לא צריך להיות בממשלה, ושנוכחותו בממשלה היא מתן לגיטימציה לגזענות, להצעות טרנספר ולהגבלת זכויות אזרח של האזרחים הערבים בארץ.

ג'מאל זחאלקה: לא מדובר בהצהרה פה ושם של מר ליברמן, אלא זו עיקר דרכו הפוליטית.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, זה דבר מרכזי שהוא חוזר עליו יום ולילה.

ג'מאל זחאלקה: לכן, ההתנגדות שלנו לממשלה מקבלת חיזוק נוסף מעצם נוכחותו של ליברמן.

ג'מאל זחאלקה: עכשיו מצרפים עוד שר מישראל ביתנו, ולזה צריך להתנגד.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב-ראש, מצד שני, מצטרפים שני שרים נציגי מפלגת העבודה.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו בזמנו בירכנו את השר לשעבר אופיר פינס על כך שהוא עמד על עקרונותיו ועזב את הממשלה בגלל הצטרפות ליברמן לממשלה, ובגלל שליברמן מפנה את חציו המורעלים כלפי האוכלוסייה הערבית בכל יום באופן סיסטמטי, ובכל פעם הוא מגביר את מנת הרעל בחיציו.

ג'מאל זחאלקה: ואכן, מגיעות ברכות לחבר הכנסת אופיר פינס על זה שהוא עזב את הממשלה.

ג'מאל זחאלקה: לא מגיעה ברכה - בלשון המעטה - למי שמצטרף לממשלה דווקא מטעם מפלגת העבודה שאמרה: עם ליברמן אנחנו לא נשב - -

אביגדור יצחקי: - - - ישב, בעמידה.

ג'מאל זחאלקה: זה יכול להיות.

ג'מאל זחאלקה: - - עם ליברמן לא נשב בממשלה אחת, ואחר כך בלעו את המלים שלהם.

ג'מאל זחאלקה: עכשיו מצטרף השר גאלב מג'אדלה, וזה מקבל חומרה יתירה.

ג'מאל זחאלקה: דווקא שר ערבי נכנס במקומו של אופיר פינס.

ג'מאל זחאלקה: זה נעשה בזדון, כדי לתת עוד יותר לגיטימציה לנוכחותו של ליברמן.

ג'מאל זחאלקה: לכן, ההתנגדות שלנו היא לא רק בגלל שאנחנו מתנגדים למדיניות הממשלה, אלא לעצם המינויים האלה צריך להתנגד.

ג'מאל זחאלקה: צריך לברך על יציאתו של אופיר פינס, צריך לא לברך ולהתנגד לכניסתו של גאלב מג'אדלה במקומו.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו לא יכולים להתעלם מהקונטקסט הפוליטי.

ג'מאל זחאלקה: הממשלה ממשיכה את מדיניות הכוחנות שלה.

ג'מאל זחאלקה: הם עשו מלחמה בלבנון.

מנחם בן-ששון: תברך אותו על זה שהוא עכשיו מקבל - - -

ג'מאל זחאלקה: לא, אני לא רוצה לברך, אני אומר לך דוגרי.

ג'מאל זחאלקה: אני בירכתי את השר אופיר פינס על זה שהוא עזב.

ג'מאל זחאלקה: אני לא יכול לברך מי שבא במקומו.

ג'מאל זחאלקה: זה פוליטיקה, זה לא עניין אישי.

ג'מאל זחאלקה: זה עניין פוליטי עקרוני.

ג'מאל זחאלקה: העולם הטיל חרם על ממשלת אוסטריה כשהיא צירפה אליה את היידר.

ג'מאל זחאלקה: ליברמן, על-פי כל המדדים, הוא הרבה יותר קיצוני מהיידר.

ג'מאל זחאלקה: ולכן, ההתנגדות לממשלה שלנו בפרלמנט צריכה להיות כפולה ומכופלת בגלל נוכחותו של ליברמן.

משה שרוני: - - -

ג'מאל זחאלקה: כניסת שר, אפילו שר ערבי חדש מטעם מפלגת העבודה שאמרה: אנחנו לא נשב יחד עם ליברמן, גורמת נזק עצום לציבור הערבי.

ג'מאל זחאלקה: היא גורמת נזק אסטרטגי עצום לציבור הערבי ולזכויות היסוד שלו.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת אביגדור יצחקי - אחרון הדוברים.

אביגדור יצחקי: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אדוני ראש הממשלה, מבחינתי זה יום חג.

אביגדור יצחקי: זה יום חג, ויש לי הרבה סיבות לכך.

אביגדור יצחקי: קודם כול, כיושב-ראש הקואליציה.

אביגדור יצחקי: אני חושב שהמהלך הזה שראש הממשלה יצר בסיום סבב התיקים של הממשלה, ובעצם מיצוב הקואליציה הנוכחית באופן סופי, מביא למצב - -

ג'מאל זחאלקה: כמה חודשים?

אביגדור יצחקי: תיכף אני אענה לך על זה, חבר הכנסת זחאלקה.

אביגדור יצחקי: - - שבו בעצם במדינת ישראל השלטון יציב ויש לו קואליציה רחבה עם שותפים קואליציוניים יוצאים מהכלל.

אביגדור יצחקי: זאת ההזדמנות בשבילי, כיושב-ראש הקואליציה, להודות לכל יושבי-ראש סיעות הקואליציה על שיתוף הפעולה במושב האחרון, שמבחינתי היה מושב מאוד ראוי ומוצלח ומעניין.

אחמד טיבי: לא מושב, אלא כנס.

אביגדור יצחקי: כנס.

אביגדור יצחקי: ולכן, תרשו לי להודות להם בשמם: לחבר הכנסת , יושב-ראש סיעת העבודה, לחבר הכנסת שרוני, יושב-ראש סיעת גיל, לחברת הכנסת אסתרינה טרטמן, שהיתה בתחילת הכנס יושבת-ראש סיעת ישראל ביתנו, ולחבר הכנסת רוברט אילטוב, שהחליף אותה.

אביגדור יצחקי: ובפרט אני רוצה לומר תודה, תודה מיוחדת, לחבר הכנסת , שלא רק שמצאתי בו שותף לעשייה, מצאתי בו חבר – כמו גם באחרים.

אביגדור יצחקי: אני חושב שעצם העובדה שאנחנו מגיעים למצב של קואליציה מקיר לקיר – חבר הכנסת זחאלקה, אני מבטיח לך שהקואליציה הזאת עוד תישמר ותישאר הרבה זמן, עד שנת 2010, המועד הקבוע בחוק לבחירות.

אביגדור יצחקי: אני גם רוצה להגיד לכם שהכנס הזה – מבחינתי – היה מוצלח במיוחד, לאור העובדה שהצלחנו ליצור בכנסת שיתוף פעולה בין כלל חברי הכנסת על-פי מהות, ולא על-פי פוליטיקה, ואני חושב שלכל אורך הדרך דנו בדברים ברצינות הראויה, אופוזיציה וקואליציה כאחת.

אביגדור יצחקי: אני רוצה לומר לזה שטוענים שאני עובד אצלו, אבל לפי דעתי מדובר בשיתוף פעולה – שיתוף הפעולה עם , כמרכז הקואליציה, היה יוצא מהכלל.

אביגדור יצחקי: אני רוצה לברך קודם כול את השר הרצוג, שלקח עליו את אחד התיקים הקשים ביותר במדינת ישראל.

אביגדור יצחקי: אני שמח שלמרות ההתלבטויות שלו הוא עשה את המהלך הנכון ולבסוף לקח על עצמו את התיק הזה, כדי – באמת – להביא למצב ששירותי הרווחה במדינת ישראל יגיעו למקומם הראוי, ואני רוצה לאחל לו הצלחה.

אביגדור יצחקי: אני רוצה לברך את השר גאלב מג'אדלה, שמקבל היום תיק רציני ביותר.

אביגדור יצחקי: שאף אחד לא יזלזל בתיק הזה, זהו אחד התיקים הרציניים במדינת ישראל; כמי שהיה מנכ"ל משרד ראש הממשלה אני יכול לומר לך את זה.

אביגדור יצחקי: אני רוצה לומר שאני גאה על כך שבפעם הראשונה יש בממשלת ישראל שר ערבי.

אביגדור יצחקי: אני חושב שזה דבר נכון וראוי.

אביגדור יצחקי: אני רוצה לברך ברכה מיוחדת גם את סמפכ"ל המשטרה לשעבר, השר יצחק אהרונוביץ, ולספר לו, בדקה שנשארה – כל מיליון תיירים בישראל הם 2.5% בצמיחה, וחשוב לדעת את זה.

אביגדור יצחקי: לכן, מוטל על כתפיך אחד הדברים החשובים במדינת ישראל, אחד ממנועי הצמיחה החשובים ביותר.

אביגדור יצחקי: ולמה?

אביגדור יצחקי: כי, ראשית, זה דבר שקל יחסית לעשות, בצורה של עבודה נכונה, ויחד עם זה התשתיות כבר קיימות.

אביגדור יצחקי: יש לנו ארץ שמבחינה תיירותית היא אטרקציה מתאימה – היא ארץ קדושה, ארץ התנ"ך, ארץ שבני כל הדתות רוצים לבוא אליה, וצריך לעשות את העבודה הנכונה, גם עם גורמי התיירות, כדי להביא תיירים ארצה.

אביגדור יצחקי: לכן, את כל שלושת השרים החדשים אני רוצה לברך על מינוים.

אביגדור יצחקי: אני בטוח שהם יצליחו.

אביגדור יצחקי: אני רוצה להבטיח לכם שאנחנו, הקואליציה בכנסת, ניתן לכם את כל התמיכה הראויה.

אביגדור יצחקי: ולך, אדוני היושב-ראש, ולכולם, מאחר שזה היום האחרון של הכנסת ואנחנו יוצאים מחר ליום הראשון של הפגרה, ברשותך, אני רוצה לאחל לכולם חג חירות שמח וחג עצמאות שמח.

אביגדור יצחקי: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: אנחנו עוברים להצבעה.

אחמד טיבי: תהיינה שתי הצבעות.

אחמד טיבי: ההצבעה האחת תהיה על צירוף השר יצחק אהרונוביץ וההצבעה האחרת תהיה על מתן התיקים לשני השרים האחרים.

אחמד טיבי: ההצבעה הראשונה היא על צירוף השר יצחק אהרונוביץ לממשלה.

אחמד טיבי: מי בעד?

אחמד טיבי: מי נגד?

אחמד טיבי: מי נמנע?

אחמד טיבי: הצבעה מס' 27 בעד הודעת הממשלה – 50 נגד – 19 נמנעים – 1 הודעת הממשלה על צירוף שר נוסף לממשלה נתקבלה.

אחמד טיבי: בעד – 50, נגד – 19, נמנע אחד.

אחמד טיבי: הודעת הממשלה על צירוף חבר הכנסת יצחק אהרונוביץ לממשלה בתפקיד שר התיירות נתקבלה.

אחמד טיבי: ההצבעה שלפנינו היא על הודעת הממשלה בדבר חלוקת התפקידים.

אחמד טיבי: מי בעד?

אחמד טיבי: מי נגד?

אחמד טיבי: מי נמנע?

אחמד טיבי: הצבעה מס' 28 בעד הודעת הממשלה – 51 נגד – 19 נמנעים – 1 הודעת הממשלה על שינויים בחלוקת התפקידים בין השרים נתקבלה.

אחמד טיבי: בעד – 51, נגד – 19, נמנע אחד.

אחמד טיבי: גם הודעה זו של הממשלה נתקבלה, ולכן השר גאלב מג'אדלה יהיה שר המדע, התרבות והספורט והשר יצחק הרצוג יהיה שר הרווחה והשירותים החברתיים.

אחמד טיבי: וכפי שאמרתי בהצבעה הראשונה, השר אהרונוביץ יהיה שר התיירות.

דליה איציק: אדוני ראש הממשלה, רבותי השרים, חברי חברי הכנסת, זה רגע של התרגשות.

דליה איציק: משפחתו של השר נמצאת כאן.

דליה איציק: אני מתכבדת להזמין את השר, חבר הכנסת יצחק אהרונוביץ, לעלות לבמה ולהצהיר אמונים.

דליה איציק: בבקשה, אדוני.

דליה איציק: לך לאט, יש לך זמן, כולם ממתינים, אני הפסדתי אותך כסגן שלי, סגן מקסים.

יצחק אהרונוביץ': אני, יצחק אהרונוביץ, בן הרצל וגניה, זכרם לברכה, מתחייב, כחבר הממשלה, לשמור אמונים למדינת ישראל ולחוקיה, למלא באמונה את תפקידי כחבר הממשלה ולקיים את החלטות הכנסת.

דליה איציק: אדוני השר החדש, נא לשבת.

דליה איציק: חברי חברי הכנסת, תהיינה עוד הזדמנויות לברך את השר החדש.

דליה איציק: אנחנו חייבים להמשיך בסדר-היום.

דליה איציק: נמצאת פה רעייתו, רימונה אהרונוביץ.

דליה איציק: מזל טוב לכם - מורן, שגית, רויטל ואפרת.

דליה איציק: בהצלחה.

דליה איציק: חברי חברי הכנסת, נא לשבת.

דליה איציק: אדוני ראש הממשלה, חברי הכנסת, אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת ולומר שהיום מסתיים כנס החורף של המושב השני של הכנסת.

דליה איציק: הכנסת תשוב ותתכנס בראשית חודש מאי, ביום שני, 7 במאי, י"ט באייר, לאחר חג העצמאות.

דליה איציק: חברי חברי הכנסת, מעת לעת אני אבקש את כינוס הכנסת.

דליה איציק: נהיה קשובים לקולות בחוץ.

דליה איציק: נהיה קשובים לאירועים ונזמן את הכנסת רק כשנצטרך.

דליה איציק: חוץ מאשר בחג הפסח כשהכנסת תהיה נעולה ומסוגרת, חלק מוועדות הכנסת יפעלו גם בפגרה.

דליה איציק: ברשותכם, משהו אישי.

דליה איציק: בחודש וחצי האחרון אני מכהנת בשני תפקידים.

דליה איציק: אני מוכרחה לתמרן בין שניהם.

דליה איציק: אני רוצה להודות לכם על שיתוף הפעולה שזכיתי לו באמת מכולכם, על ההבנה שמדי פעם אני צריכה גם להיות בחוץ.

דליה איציק: כמו שאתם מבינים, אני משתדלת שלא לנהל ישיבות שיש בהן אלמנטים פוליטיים מאוד בולטים.

דליה איציק: אני מנסה לתמרן בין שני התפקידים הללו.

דליה איציק: אני מאוד מודה לכם על כך שמדי פעם אתם עושים את השליחויות שאני הייתי אמורה לעשות כאן ובמקום אחר.

דליה איציק: תודה על בכלל ועל בפרט.

דליה איציק: השר הרצוג, בבקשה.

יצחק הרצוג: גברתי היושבת-ראש, מכובדי חברי הממשלה, חברות וחברי הכנסת, אני מבקש להודות לבית הזה על האמון ועל אישור ההעברה והמינוי לתפקיד שר הרווחה והשירותים החברתיים ויתר הכהונות.

יצחק הרצוג: האתגר גדול, ואני שמח שלישראל יש שר רווחה ושירותים חברתיים.

יצחק הרצוג: אני שמח להיענות לאתגר.

יצחק הרצוג: הוא לא יוכל להסתייע ללא העזרה של כולכם.

יצחק הרצוג: המשימה גדולה, המלאכה רבה, קשה, ארוכה ומפרכת.

יצחק הרצוג: אני מבקש להודות לעמיתי השרים, לראשי הסיעות ולראש הממשלה על כך שבדו-שיח פורה הוביל אותי לסיכום הזה.

יצחק הרצוג: אני מאחל לכולנו חג שמח, פסח שמח ועשייה פורייה.

יצחק הרצוג: תודה רבה.

דליה איציק: תודה.

דליה איציק: אנחנו נמשיך בסדר-היום, יש לנו עוד לאשר גם את חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב, שיהיה יושב-ראש ועדת הכספים של הכנסת.

דליה איציק: [מס' מ/273; "דברי הכנסת", חוב' י', עמ' 5051; נספחות.

דליה איציק: ]

יצחק זיו: הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התשס"ז–2007, קריאה שנייה ושלישית - חבר הכנסת אופיר פינס, בבקשה.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חברי השרים, אני מביא את הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה) (תיקון מס' 2).

אופיר פינס-פז: אני מוכרח להקדים ולומר שאני אצביע נגד הצעת החוק הזאת, אבל מחובתי, כיושב-ראש ועדת הפנים, להביאה בפני הכנסת.

אופיר פינס-פז: היתה לי דילמה שהייתי צריך להכריע בה, כי אם לא הייתי מביא את המוצר הזה, שלטעמי הוא טוב לאין שיעור מהמוצר הקודם, אזי שר הפנים, בגלל פקיעת תוקפה של הוראת השעה, היה מביא את הנוסח הקודם, שהוא רע בהרבה מהנוסח הזה.

אופיר פינס-פז: אתמול עשיתי מאמץ גדול, יחד עם חברי ועדת הפנים ועם הצוות המקצועי - היועצת המשפטית מירי פרנקל-שור, מנהלת הוועדה יפה שפירא וכל הצוות הטכני והעוזרים - כדי שנוכל להשלים את המהלך הזה לפני פקיעת הוראת השעה והבאת הנוסח הישן לאישור בכנסת, שכמובן היה מנציח סטטוס-קוו מאוד קשה.

אופיר פינס-פז: השינויים בהוראת השעה הזאת מתייחסים להקמתה של ועדה הומניטרית שתהיה לה סמכות לדון בנושאים הומניטריים, שעד לרגע זה היו חסומים על-פי החוק, כדי לנסות לתת מזור לאנשים שיש להם בקשות ברמה ההומניטרית.

אופיר פינס-פז: לאחר התייעצות החלטנו שלא לקבוע מהו עניין הומניטרי, כדי לאפשר שיקול דעת רחב לוועדה, למעט הקביעה - המצערת בעיני - שאיחוד משפחות כשלעצמו לא ייחשב לעניין הומניטרי.

אופיר פינס-פז: תבענו שנקבע בחוק הרכב מסודר של הוועדה ההומניטרית, דבר שהוא לא מקובל, אבל רצינו להבטיח שהחלטה על ועדה הומניטרית לא תהיה רק כדי להפיס את דעתו של בג"ץ, אלא שתהיה לה היכולת האמיתית לתת מענה על צרכים אנושיים שיובאו בפניה.

אופיר פינס-פז: בראש הוועדה יעמוד אדם בעל רקע משפטי הכשיר לשמש שופט בבית-משפט מחוזי שימונה על-ידי שר הפנים.

אופיר פינס-פז: חברי הוועדה יהיו: נציג שר הביטחון, שאמור לייצג את מתאם הפעולות בשטחים, שמטבע הדברים יש לו נגיעה לעניין; נציג שירות ביטחון כללי, כדי לבחון שאין בעיות בצד הביטחוני, כי בסופו של דבר הרציונל של החוק הוא רציונל ביטחוני; נציג מינהל האוכלוסין שימנה שר הפנים; נציג ציבור, שאיננו איש ממשלה, שימנה שר המשפטים.

אופיר פינס-פז: הסמכנו את שר הפנים להקים, במידת הצורך, יותר מהרכב אחד של ועדה על בסיס אותה חלוקה שציינתי.

אופיר פינס-פז: אנחנו מקווים שהתיקון הזה יוכל לסייע לאנשים שהיום חסומים על-פי חוק מלקבל מענה.

אופיר פינס-פז: מבחינתי הדבר הזה לא מכשיר את החוק.

אופיר פינס-פז: מבחינה משפטית אני נגד החוק הזה.

אופיר פינס-פז: בכוונתי להצביע נגד הצעת החוק, וגם בוועדה הצבעתי נגדה, מהטעם הפשוט: אני מקבל את הנימוקים הביטחוניים, שאינם פשוטים, אבל החקיקה הזאת, אפילו בצורה של הוראת שעה, פוגעת פגיעה קשה בזכויות אדם.

אופיר פינס-פז: בעיני החוק הזה הוא חוק לא חוקתי ומפלה בצורה קיצונית.

אופיר פינס-פז: עם זאת, חובתי להביא את הדבר לכנסת, במיוחד - כפי שאמרתי, בעצה אחת עם שר הפנים, עם שר המשפטים ואנשי משרד המשפטים הכנסנו כמה תיקונים, שלפי דעתי, לפחות, משפרים את המצב לעומת המצב הקודם.

אופיר פינס-פז: אני מבקש מחברי הכנסת לעמוד בסיכום שיש להם אתי לגבי ההסתייגויות.

אופיר פינס-פז: אם כתוב נציג סיעת מרצ, שיהיה נציג אחד ולא כל הסיעה, כי היום זה יום שבו אי-אפשר לגרור את הכנסת עד אין-סוף.

אופיר פינס-פז: כמו שסיכמנו עם כל הסיעות, יהיה נציג אחד שידבר בכל סעיף שיש בו הסתייגות ולא מעבר לכך.

אופיר פינס-פז: הוועדה עומדת מאחורי הנוסח שאושר.

אופיר פינס-פז: תודה רבה.

יצחק זיו: אנחנו נעבור להסתייגויות.

יצחק זיו: לסעיף 1 אין הסתייגויות.

יצחק זיו: אני קורא את כל המסתייגים: חבר הכנסת עזמי בשארה, בבקשה – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

יצחק זיו: חבר הכנסת ואסל טאהא.

ואסל טאהא: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, זאת לא הפעם הראשונה שאנחנו מתדיינים על חוק לא חוקתי.

ואסל טאהא: זאת הפעם השלישית שאני מדבר על החוק הזה - חוק מפלה בין אזרחי המדינה, חוק שמופנה נגד קבוצה מסוימת מתוך האזרחים, נגד האוכלוסייה הערבית בפרט.

ואסל טאהא: הטיעון הביטחוני, אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, הוא טיעון שכל הזמן משתמשים בו כשהדבר נוגע לאוכלוסייה הערבית, ומתעלמים מהרבה פקטורים חשובים - גם כשדנו על זה בוועדת הפנים.

ואסל טאהא: הנציג החסוי שלא הזדהה הוא נציג השב"כ.

ואסל טאהא: הוא הציג בפנינו עקומות שונות, יורדות ועולות, על הפיגועים, בלי לשכנע חלק מהחברים, אפילו את יושב-ראש הוועדה הוא לא שכנע.

ואסל טאהא: נדמה לי שהדברים שהוא העלה לא משקפים את האמת.

ואסל טאהא: כשהוא אמר ש-14% מהפיגועים שבוצעו בוצעו על-ידי אנשים שקיבלו את התעודה הכחולה או התושבות או האזרחות במסגרת איחוד המשפחות, הוא לא פירט כיצד הם קיבלו את האזרחות ואת התושבות, ויש לנו מה לומר בעניין הזה.

ואסל טאהא: בהסתמך על מה שפורסם בעיתונות הישראלית, במדיה הישראלית, שחלק לא מבוטל מה-14% הם אנשים שגייס השב"כ, והם קיבלו את התעודות האלה בעזרת השב"כ – למה אנשים רבים, משפחות רבות שעומדות בפני הפרדה והריסה טוטלית ישלמו את המחיר הכבד הזה?

ואסל טאהא: אם הטעות היא של אותו ארגון, אם הטעות היא של אותם אנשים שבאו כאן לכנסת לשכנע את חברי הכנסת לתמוך בחוק הזה, לא ייתכן, אדוני היושב-ראש, שיהיו שני חוקים בנושא הזה; לא ייתכן, אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, שחוק כזה לא חוקתי מופנה נגד קבוצה מסוימת והיא שתשלם את כל המחיר; לא ייתכן שמשפחות – ילדים, נשים, הורים ותינוקות יופרדו ממשפחותיהם בגלל טיעון שלפי דעתי הוא לא משכנע.

ואסל טאהא: אדם שטעה וטועה - שישלם את המחיר, אבל לא ייתכן שיהיה חוק גורף נגד אוכלוסייה שלמה.

ואסל טאהא: ליהודי מאותו יישוב, מחיפה, מותר להתחתן מי שהוא בוחר.

ואסל טאהא: אבל לערבי מוואדי-ניסנס או מחליסה אסור להתחתן עם אשה משכם או להיפך.

ואסל טאהא: זאת התערבות בוטה בחיי אדם.

ואסל טאהא: דרך החוק הזה נכנסים לחייהן הפרטיים של המשפחות האלה.

ואסל טאהא: לכן, אדוני היושב-ראש, החוק הזה הוא חוק לא ראוי, חוק לא חוקתי, חוק מפלה, שיש להצביע נגדו.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים לקבוצת מרצ.

יצחק זיו: חברת הכנסת זהבה גלאון.

זהבה גלאון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אדוני שר הפנים, שרי הממשלה, בכל פעם שאני עומדת על הדוכן הזה ואני צריכה לדבר על חוק האזרחות, אני מודה שאני חשה שאני מדברת על אחת החרפות היותר גדולות שמכתימות את ספר החוקים הישראלי.

זהבה גלאון: אחת החרפות היותר גדולות.

זהבה גלאון: אתמול נדון החוק בוועדה, ועומדים כאן ומציגים אותו כאילו הוכנסו בו לכאורה שינויים הומניטריים, ובכלל עכשיו ישפרו את מעמדם של אלה שמבקשים איחוד משפחות.

זהבה גלאון: אני רוצה לסבר את אוזניכם, חברי חברי הכנסת, ולומר שגם התיקונים החדשים לחוק, חבר הכנסת מרגי, לא יכסו על החרפה שמדובר כאן בחוק גזעני, בלתי חוקתי באופן קיצוני, חוק שסותר את הוראות חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו ושולל זכויות יסוד חוקתיות על בסיס לאום; חוק שנוגד את עקרון השוויון, עיקרון שהוא מערכי היסוד של שיטת המשפט הישראלית.

זהבה גלאון: חברי חברי הכנסת, בואו נקרא לילד בשמו.

זהבה גלאון: מדובר כאן בחוק גזעני, שאינו מאפשר איחוד משפחות בכסות ביטחונית.

זהבה גלאון: הכסות היא ביטחונית, אבל החוק הוא חוק דמוגרפי.

יעקב מרגי: מה תאמרי למשפחות נפגעי הפיגועים?

זהבה גלאון: חבר הכנסת מרגי, אל תקפוץ.

זהבה גלאון: קפצת אתמול בוועדה, זה הספיק לנו.

יעקב מרגי: שהציבור הרחב ידע.

זהבה גלאון: אדוני היושב-ראש, יש כאן קבוצה של חברי כנסת שבאים בשם הדמוקרטיה המתגוננת.

זהבה גלאון: אף אחד כאן הוא לא יותר פטריוט מהשני.

זהבה גלאון: כולנו חרדים לדמותה ולהגנתה של מדינת ישראל.

זהבה גלאון: כולנו.

זהבה גלאון: השאלה היא, האם אנחנו מוכנים להכשיר כל שרץ ולהפוך עכשיו את אזרחי ישראל הערבים למפגעים בפוטנציה.

זהבה גלאון: הכסות הביטחונית הזאת משמשת - תקראו לילד בשמו - למאבק ב"סכנה הדמוגרפית".

זהבה גלאון: אין דרך אחרת להגדיר את זה.

זהבה גלאון: בשם הטיעונים האלה מוכנים לפגוע בדברים הכי בסיסיים – בזכות לחיי משפחה, בזכות לאהבה, בזכות של אדם להחליט עם מי הוא רוצה לחיות, איפה תהיה בחירת לבו, לאן הוא יביא אותה ואיפה הוא רוצה לחיות.

זהבה גלאון: אני רוצה להזכיר לכם - בעיקר לך, חבר הכנסת מרגי: אזרח הוא אזרח הוא אזרח, בין שהוא יהודי ובין שהוא ערבי.

זהבה גלאון: אותה זכות בסיסית לקיומה של משפחה עומדת לו כמו שהיא עומדת לי ולך.

שי חרמש: תבטלי את חוק השבות, תעשי חוק הגירה אוניברסלי.

זהבה גלאון: יכול להיות שצריך לחשוב על זה.

זהבה גלאון: כל עוד לא עושים את זה, אי-אפשר לעמוד כאן על הדוכן - ושולחים את יושב-ראש ועדת הפנים, כי בתוקף תפקידו הוא יושב-ראש הוועדה, להסביר לנו על התיקונים שנעשו אתמול.

זהבה גלאון: אז אני רוצה להסביר לכם מהם התיקונים, חברי חברי הכנסת.

זהבה גלאון: ניסו להכשיר, בעקבות פסיקת בג"ץ, את השרץ – החוק הזה הוא שרץ – באמצעות נקודות קטנות, שלא מרככות, ולו במעט, את חוסר החוקתיות של החוק.

זהבה גלאון: הקימו ועדה הומניטרית – מעולם לא ראיתי הגדרה מנוגדת יותר, במהותה, לאופיה של הוועדה שהוקמה.

זהבה גלאון: עשו מין עלה תאנה שכזה; קראו לזה "ועדה הומניטרית", כי בית-המשפט העליון קבע שצריכה לקום ועדה הומניטרית.

זהבה גלאון: חברי חברי הכנסת, חוץ מהמלה "הומניטרית" אין בוועדה הזאת שום דבר הומניטרי.

זהבה גלאון: זה ממש אורווליאני, הדבר הזה.

זהבה גלאון: אני רוצה לספר לכם, שאותה ועדה הומניטרית, רובה ככולה אנשי ביטחון, והמרכיב המרכזי שבית-המשפט העליון דיבר עליו, כלומר בדיקה קונקרטית של הזכאות לקבלת מעמד בישראל למי שילדו או בן-זוגו חי כאן, שזה מרכיב הומניטרי בעיני – את המרכיב הזה הוציאו מידי אותה ועדה "הומניטרית", אותה ועדה ביטחונית.

זהבה גלאון: הוציאו מידיה את האפשרות לשקול בכלל אם בן-זוג או ילד של מי שחי כאן יוכל לקבל היתר מטעמים הומניטריים.

זהבה גלאון: כל כך מגוחך שיושב-ראש ועדת הפנים צריך להסביר כאן

זהבה גלאון: שהכנסנו בחוק סעיף שנקרא "ועדה הומניטרית", כששלוש שורות אחרי הסעיף הזה מופיע המשפט – אני מציעה לכם להסתכל בהצעת החוק שמונחת כאן – שמי שבנו או בן-זוגו חי בישראל – זה לא ייחשב נימוק הומניטרי.

זהבה גלאון: חברי חברי הכנסת, אדוני שר הפנים, אם זה לא הומניטרי, מה כן הומניטרי?

זהבה גלאון: אפילו לא נתנו רשימה סגורה.

זהבה גלאון: לא נתנו נימוקים – כן קרבה משפחתית, לא קרבה משפחתית, לימודים, מצב הבריאות, מה הומניטרי?

זהבה גלאון: השאירו הכול לוט בערפל, ואותה ועדה ביטחונית תצטרך להכריע.

זהבה גלאון: בעצם היא תוכל לעשות ככל העולה על דעת במסגרת הזאת.

זהבה גלאון: זה שמוגשת פה הצעת חוק ואין הכתבה של המחוקק מה הוועדה הזאת צריכה לשקול – חוץ ממה אסור – זה בניגוד להחלטת בג"ץ.

זהבה גלאון: עתרתי לבג"ץ לפני שלושה חודשים, כשעברה הוראת השעה.

זהבה גלאון: היום התקיים דיון בבג"ץ בעתירה של ארגוני זכויות האדם "עדאלה" והאגודה לזכויות האזרח ושלי, ועמדה שם נציגת פרקליטות המדינה והסבירה איך הוועדה הזאת, שיש בה איש שב"כ, איש מינהל האוכלוסין ואיש משרד הביטחון – איך הוועדה הזאת הומניטרית.

זהבה גלאון: שאל השופט ג'ובראן, בצדק, אם מישהו חשב שבוועדה הזאת צריך אולי להיות אזרח ערבי.

זהבה גלאון: הסתכלו עליו כאילו הוא נפל מהירח.

זהבה גלאון: אני מתנגדת לחוק זה.

זהבה גלאון: החוק הזה הוא אחת החרפות שהכתימו, מכתימות ויכתימו את ספר החוקים של ישראל.

זהבה גלאון: במקום לבטל את החוק הזה מחמירים היום את הפגיעה בזכויות היסוד.

זהבה גלאון: אני קוראת לכם, חברי חברי הכנסת, לחשוב טוב לפני שאתם נותנים את ידכם לדבר הנורא הזה.

זהבה גלאון: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה.

מוחמד ברכה: לא מקובל עלי הסיכום הזה.

יצחק זיו: אחד מכל קבוצה.

מוחמד ברכה: אין דבר כזה.

חיים אורון: אם זה ההסדר, אני קודם.

יצחק זיו: אם אין הסכמה, הולכים לפי הרשימה.

יצחק זיו: אם יש הסכמה, נציג מכל קבוצה.

מוחמד ברכה: אנו יכולים לעשות הסכמה פחות מחמירה, כלומר שכל אחד מכל קבוצה יכול לדבר פעם אחת.

אחמד טיבי: על כל הסתייגות – אחד לכל קבוצה.

חיים אורון: זה הסיכום.

יצחק זיו: בסדר.

יצחק זיו: אז עכשיו חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

אחמד טיבי: לא, עכשיו טלב אלסאנע, ואז חוזרים על זה.

ג'מאל זחאלקה: אין לי בעיה עם זה.

יצחק זיו: טוב.

טלב אלסאנע: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, למיטב ידיעתי, ההסכמות הן שבכל פעם – במקום שכל המסתייגים ידברו, בכל פעם נציג אחד של הקבוצה מדבר.

טלב אלסאנע: על כל הסתייגות נציג אחד מדבר.

טלב אלסאנע: בהתחלה זה היה ואסל טאהא מבל"ד, אחר כך זאת היתה זהבה גלאון ממרצ, אחר כך רע"ם-תע"ל, אחר כך חד"ש, וכל הסתייגות בוחרים נציג אחד שיעלה לנמק, במקום שכל חברי הקבוצה יעלו לדבר, וכך הלאה.

אריה האן: - - -

יצחק זיו: אתם מתכוונים לאותו הדבר.

יצחק זיו: בסדר.

טלב אלסאנע: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, לדעתי הצעת החוק הזאת מכתימה את ספר החוקים ומצטרפת לשורת חוקים גזעניים ופסולים שמכוונים נגד חלק מאזרחי המדינה, על רקע ההשתייכות הלאומית-הדתית שלהם, ומתיישבת היטב עם ההתבטאויות של ראש השב"כ על הציבור הערבי, שלפיהן כל הכלים כשרים כדי להילחם באזרחי המדינה, שאינם אויבים.

טלב אלסאנע: וכאן נלחמים בפשע האיום והנורא – הקמת תא משפחתי.

טלב אלסאנע: באיזו מדינה בעולם להתחתן, להקים תא משפחתי, זה פשע שנכון להילחם בו?

טלב אלסאנע: ואיפה עוד המדינה מתערבת ומחליטה במקום אזרחיה איך ועם מי להתחתן?

טלב אלסאנע: מדברים על נימוק ביטחוני – שזה מסכן את ביטחון מדינת ישראל.

טלב אלסאנע: איך ילד או ילדה בגיל שנה או שנתיים יכולים לסכן את ביטחונה של מדינת ישראל – חוץ מתחושת הרדיפה, או התפיסה הפסולה הזאת, שרואה בכל ערבי, ובכל מה שנוגע בו – אפילו איחוד משפחות כדי לחיות תחת קורת גג אחת – איום.

טלב אלסאנע: הצעת החוק הזאת נוגדת את כל האמנות הבין-לאומיות.

טלב אלסאנע: אנו שומעים מדי יום את הממשלה מדברת על כך שהממשלה הפלסטינית צריכה לאמץ את החוקים, את ההחלטות ואת האמנות; אבל האמנות הבין-לאומיות שמדברות על זכות הילד, על הזכות למשפחה – זה חוק-יסוד במדינת ישראל, חוק-יסוד: כבוד אדם וחירותו – איך אפשר לדבר על כבוד לאדם אם אין לו הזכות לחיות עם אשתו?

טלב אלסאנע: מפרידים בין השניים, ומדברים על חוק-יסוד: כבוד אדם וחירותו.

טלב אלסאנע: זאת גם פגיעה בסיסית, פגיעה יסודית, במדינת ישראל כמדינה דמוקרטית.

טלב אלסאנע: זה מרוקן את המדינה מהתוכן ומהמהות שלה, והייתי מצפה שבנושא זה לא יהיו קואליציה ואופוזיציה; הייתי מצפה שתהיה עמדה יחידה, וכל אלה ששוב ושוב אומרים לנו "מדינה יהודית וגם דמוקרטית" – מה נשאר מהדמוקרטיה הישראלית אם מגיעים למצב שבו אפילו עניין של איחוד משפחות כופתים לשיקול הביטחוני, שעה שאנו יודעים שאין שום ביטחון מאחורי השיקול הזה?

טלב אלסאנע: כולנו יודעים איך החוק הזה התחיל; זה היה בתחילת האינתיפאדה.

טלב אלסאנע: אבל כבר שנים רבות לפני זה היו מי שהטיפו ודיברו על הסיכון הדמוגרפי, על הסכנה הדמוגרפית.

טלב אלסאנע: אז יש כאלה שניצלו את עניין האינתיפאדה ואמרו: אנחנו במצב ביטחוני קשה, ועלול להיות מישהו שישתמש בתעודת הזהות.

טלב אלסאנע: מה זאת אומרת?

טלב אלסאנע: מי שנכנס למדינת ישראל צריך תעודת זהות ישראלית?

טלב אלסאנע: הוא הולך ומזדהה, אומר: אני הולך לבצע פיגוע ואני משתמש בתעודת זהות ישראלית?

טלב אלסאנע: הוא בא למחסומים?

טלב אלסאנע: אבל מצאו עילה, תפסו טרמפ על המקרה ואמרו: נחוקק את החוק, אבל אם תהיה רגיעה, אם יהיה שינוי במצב, נשקול את החוק מחדש.

טלב אלסאנע: ולכן זאת היתה הוראת שעה.

טלב אלסאנע: אבל הוראת השעה הזו נמשכת משנה לשנה והולכים ומחמירים אותה, אף שהמצב הביטחוני משתנה.

שי חרמש: משתפר?

טלב אלסאנע: בוודאי משתפר לעומת מה שהיה לפני ארבע שנים שאז אוטובוסים היו מתפוצצים, והיתה מלחמה ומבצעים מתגלגלים, בגדה ובכל מקום אחר.

טלב אלסאנע: המצב הוא אותו מצב, המצב לא משתנה, וגם האחריות של ממשלת ישראל למצב שלא משתפר.

טלב אלסאנע: מה אחריותה?

טלב אלסאנע: וגם, ידידי, חבר הכנסת חרמש, מה יכול לתרום למצב הביטחוני להפריד ילד מההורים שלו?

טלב אלסאנע: באיזו מידה זה תורם לביטחון שלך בנגב?

טלב אלסאנע: מה זה עוזר לך?

טלב אלסאנע: איזה סיפוק אתה מקבל מזה שאתה מפלג את המשפחה, הופך אותם יותר מתוסכלים, יותר כועסים, יותר סובלים.

טלב אלסאנע: לו זה נגע לך - קח את עצמך.

טלב אלסאנע: פעם אחת שימו את עצמכם בצד הפלסטיני: ממה הוא סובל, מה הוא מרגיש.

טלב אלסאנע: מישהו - - -

יעקב מרגי: אתה יודע שיש 100,000 פלסטינים במעמד לא חוקי שנכנסו - - - עם הוראת השעה?

טלב אלסאנע: אבל אתה יודע, חבר הכנסת מרגי, תקשיב, תקשיב - אתה יכול לחוקק חוק שכל העולים החדשים, כולם נכנסו בצורה לא חוקית, כולם לא גוירו, לא יודע מה.

טלב אלסאנע: אבל החוק הישראלי הופך את האנשים שמתחתנים לעבריינים.

טלב אלסאנע: והם הופכים להיות, כי אתם גוזרים, מעמידים אותם בתקנה שהם לא יכולים לעמוד בה.

טלב אלסאנע: אנשים שמכירים, נפגשו בחו"ל, התאהבו, התחתנו.

טלב אלסאנע: אזרח ישראל ומישהי מהגדה, מבית-לחם.

טלב אלסאנע: מתחתנים כאן, מקימים תא משפחתי, ויש להם ילדים.

טלב אלסאנע: למה צריך למנוע מהם את הדבר הבסיסי - לחיות ביחד, למה?

טלב אלסאנע: אפשר להגיד, אם אנחנו מאפשרים את הדבר, אז הם נמצאים בצורה חוקית.

טלב אלסאנע: הרי מי מחליט כן או לא? איש או פקיד שהיה במשרד הפנים מחליט.

טלב אלסאנע: מדוע במדינת ישראל, כל יהודי, בכל מקום בעולם, אפילו אם הוא ספק יהודי, אוטומטית יכול, יש לו זכות מובנת מאליה - אף אחד לא מערער על זה - לעלות ולקבל אזרחות, להתחתן ולקבל תושבות.

טלב אלסאנע: מדוע הדבר הזה חל אך ורק לגבי הערבים במדינה?

טלב אלסאנע: למה לא בוחנים כל מקרה ומקרה?

טלב אלסאנע: אני מסכים אתך, כאשר יש מישהו שמנצל את הסוגיה של איחוד משפחות - למנוע ממנו.

טלב אלסאנע: כאשר מישהו פועל נגד ביטחון המדינה, יש להעמיד אותו לדין, אבל אתם רוצים להגיד לי ש-100,000 כולם עבריינים?

טלב אלסאנע: יש להם ילדים, הם נשואים שנים.

יצחק זיו: אני מבקש לסיים.

טלב אלסאנע: צריך להחליט: או שאנחנו מקריאים את כל ההסתייגויות, או הסתייגות אחת.

קריאות: חמש דקות.

חיים אורון: כל אחד חמש דקות.

טלב אלסאנע: וזהו?

קריאה: כן.

טלב אלסאנע: אוקיי.

טלב אלסאנע: אז אני חושב, על החוק הזה צריך לדבר כי החוק הזה הוא כל כך רע, שבחמש דקות אי-אפשר לומר כמה שהוא רע.

טלב אלסאנע: לדעתי, הוא מעבר לכל דמיון.

טלב אלסאנע: לכן, לדעתי, צריך להסתכל על זה בפרספקטיבה אזרחית, הומנית.

טלב אלסאנע: יש אחריות לכולנו שאנשים שמתחתנים יחיו יחד.

טלב אלסאנע: זה, לדעתי, המבחן של הדמוקרטיה הישראלית, ואסור שבמבחן הזה היא גם, עוד פעם - תיכשל.

טלב אלסאנע: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת .

אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, חגיגת האפרטהייד משתוללת בישראל.

זה לא רק גדר גזענית בגדה, זה לא רק מצור בעזה, זה לא רק כבישים לישראלים וכבישים לפלסטינים.

זה גם חדירה למקום האינטימי ביותר של חייו של אדם, והוא חיי המשפחה.

בנאומים ובדברים שלנו בכנסת אנחנו נוהגים להשתמש בכל מיני ביטויים פוליטיים ומקצועיים, של "הומניטרי" ו"גזעני", אבל באמת, בואו נלך ונראה את האנשים, את הפרטים, את ההוויות, את החוויות של האנשים, של המשפחות; ולחפש אם בכלל יש מקום להתערבותה של המדינה, של הממשלה.

האם מותר למדינה או לממשלה או לכנסת לחדור ללבבותיהם ולהעדפותיהם של האנשים; לחדור לחדרי המיטות שלהם, לחדור לחלומות שלהם להוליד ילדים, לאהוב ולהקים משפחות?

הדיון הוא לא על מושגים ברומו של עולם, אלא על הדברים הטריוויאליים, הדברים האלמנטריים, הבסיסיים של ההוויה האנושית, הפרטית, ומדינת ישראל נכנסת לתוך התחום האסור הזה.

אני לא יודע, אני באמת לא יודע - יעזרו לי חברי - אם יש מערכת חקיקה כלשהי בהיסטוריה המודרנית, מהמאה ה-20 ועד היום, לרבות החקיקה החשוכה ביותר, שהיצירתיות שלהם הגיעה למחוזות האפלים שהגיעה אליה מערכת החקיקה במדינת ישראל.

אני לא בטוח.

אני לא יודע.

לא זכור לי, בכל מה שקראתי בחיים שלי על משטר כלשהו, חשוך - יהיה אשר יהיה - שהעז לשלוח את אצבעותיו המטונפות כדי ללכלך את חיי המשפחה, כדי להתערב בבחירתו של האדם, את מי הוא יבחר כשותפו-שותפתו לחיים.

כשהדיון מתחיל מנקודה כל כך בסיסית כנראה משהו כל כך רקוב בממלכת החקיקה של מדינת ישראל.

ואנחנו, מפני שזו הוראת שעה, כל פרק זמן אנחנו באים ועומדים ונושאים את הנאומים האלה עד כדי שעמום, עד כדי כך שנמאס לנו מהדברים שאנחנו אומרים, אבל יש קיר של אטימות, קיר של קהות חושים, יש קיר של מערכת של הצדקות פנאטיות, שקריות, מלוכלכות.

מצב ביטחוני - חמור ככל שיהיה, ואני לא רוצה לחזור על דברים של חברי - מהווה הצדקה לחדור לאותו מקום בהעדפותיו ובחירותיו של האדם, של האזרח?

הוא או היא צריכים לתת את הדין על הפיגוע שהיה או על הפיגוע שיהיה?

בהנחה שזו הבעיה, והרי אני יודע ואתם יודעים שזו לא הבעיה.

הבעיה היא ברמה הרבה יותר נמוכה.

הבעיה היא ברמה של הפסילה הדמוגרפית של הצבע, של הדת, של הפנים, של ההיסטוריה של האדם, ופסילתו מלהיות חלק מהאינטגרל האזרחי.

ויש כאלה שרוצים לבוא ולומר לנו שהחקיקה הזו היא כדי למנוע חדירת "גורמים עוינים", אבל בעיקר, לפני שהמדינה נדרשת להתייחס למי שאינו תושב בה, היא צריכה להתייחס לאזרחיה, כאשר המישהו או המישהי יבוא לכאן הוא יבוא לכאן כאזרח או אזרחית מכאן - רוצים שהוא יחלוק אתנו את החיים.

לכן זו פגיעה בראש ובראשונה לא בתושבי השטחים הפלסטינים אלא זו פגיעה בתושביה הפלסטינים של ישראל.

באים ואומרים לנו, אדוני היושב-ראש, באחד הסעיפים, שמדובר על סוריה ורמת-הגולן, ששר הפנים יכול לקבוע בצו באישור הממשלה מכסה שנתית.

מה זה?

מה זה מכסה שנתית?

על-פי אילו אמות מידה?

מכסה שנתית, שלא קשורה לצרכים?

שלא קשורה לבני-אדם, אלא קובעים מספר?

אתם חושבים שזה משחק בתורת המספרים, או בתורת הנומרוס קלאוזוס, או בתורת האנשים הממוספרים?

זה מספר 11 - הוא יכול להיכנס, ומספר 12 - לא יכול להיכנס?

ולטבוע לו על כף היד מספרים?

איזה מין ניסוח זה?

ההיגיון אומר, שאם הבעיה היא באמת ביטחונית, כביכול, אדוני היושב-ראש, שכל אזרח היה זכאי לבחור את שותפו ושותפתו לחיים, כל אזרח ואזרחית, ואם יש בעיה עם זה, המנגנון צריך לטפל בחריגים, ולא לקבוע שכולם לא ואחר כך לטפל בחריגים.

ההיגיון הוא הפוך, שהזכות להקים תא משפחתי היא זכות בלתי ניתנת להתערבות של המדינה.

אם יש מצב מסוים שמחייב טיפול בגלל שיקול ביטחוני זה או אחר, אז לטפל באינדיבידואל, במקרה הפרטי, ולא לפסול את הכול ואחר כך לחפש בערימת קש אי-אלו מניעים או שיקולים הומניטריים כביכול.

אדוני היושב-ראש, זה חוק שראוי לו להיות בפח הזבל.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אני מזכיר לכולם, שם שאני אקרא ולא יימצא, לא יוכל לחזור ולדבר.

יצחק זיו: אני מזמין את חבר הכנסת ואסל טאהא.

אחמד טיבי: קודם ג'מאל זחאלקה.

יצחק זיו: אחריו - חבר הכנסת חיים אורון.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב-ראש, כלל המוסר הראשון בפוליטיקה ראויה הוא, שאסור לתת לה, לפוליטיקה, להשאיר מאחוריה שובל של אומללות, של סבל, של טרגדיות.

ג'מאל זחאלקה: החוק שבפנינו הוא חוק - לפני כל דבר אחר, הוא חוק בלתי אנושי.

ג'מאל זחאלקה: הוא משאיר מאחוריו טרגדיות משפחתיות, סבל, אומללות, חיים בלתי נסבלים.

ג'מאל זחאלקה: החוק הזה הוצע לפני שנים מספר, עבר גלגולים שונים, במהותו נשאר אותו חוק.

ג'מאל זחאלקה: היתה פנייה לבג"ץ, בג"ץ בחר שלא לטפל במהותו של החוק שהיא מהות דמוגרפית ונדרש רק לעניין הביטחוני, שהיה בעיקר כסות למהות הדמוגרפית של החוק, כפי שהגדיר אותה אריאל שרון עצמו, ראש הממשלה.

ג'מאל זחאלקה: הוא אמר שאסור להתחבא מאחורי השיקולים הביטחוניים; החוק הזה הוא חוק של המדינה היהודית וזכותה של המדינה היהודית לשמור על אופיה וכו'.

ג'מאל זחאלקה: בשורה התחתונה, בג"ץ אמר, כמעט כל השופטים, שצריך לשים לב לעניינים הומניטריים.

ג'מאל זחאלקה: כששמענו בחדשות, לפני שראינו את החוק עצמו, שמקימים ועדה לעניינים הומניטריים, אמרנו: וואלה, יש פתח קטן בחומת האטימות המוסרית והאנושית, בחומת הגזענות, שניתן מענה לפחות על עניינים הומניטריים.

ג'מאל זחאלקה: קראנו, שמחנו, שמחת עניים אומנם, ואז בא הסעיף שבא אחריו ואומר שלהיות נשוי, להיות עם ילדים, זה לא עניין הומניטרי.

ג'מאל זחאלקה: אני לתומי חשבתי שבני-אנוש, בכל מקום בעולם, זה שאיש יחיה עם אשתו, ילד יחיה עם אביו ועם אמו זה עניין הומניטרי.

ג'מאל זחאלקה: רק מה?

ג'מאל זחאלקה: גאוני הדור, שיושבים במשרד המשפטים ובממשלת ישראל, חשבו שבשביל ערבים זה לא עניין הומניטרי.

ג'מאל זחאלקה: יש עניינים הומניטריים לבן-אנוש רגיל, אבל אתם, האזרחים הערבים, לא הגעתם עדיין לרמה אנושית, לרמה שאתם בני-אדם.

ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שמקסימום שמוכנים להודות בו שאנחנו בני-אדם מבחינה ביולוגית.

ג'מאל זחאלקה: כאילו שאצלנו, במשפחה הערבית המצויה, אמא יכולה להיפרד מהילדים שלה.

ג'מאל זחאלקה: זה לא עניין, היא לא מרגישה שזה משהו הומניטרי.

ג'מאל זחאלקה: זה לא חוק שחוקק על-ידי חבר כנסת מטורף מהימין הקיצוני אלא ישבו מלומדים, אנשים מלומדים במשפטים, שגמרו אקדמיה, ששומעים את באך את מוצרט, אני לא יודע מה, בני התרבות הגבוהה.

ג'מאל זחאלקה: וערבים הם רפש, הם אבק של בני-אדם בעיניהם.

ג'מאל זחאלקה: אם זאת לא גזענות, אני לא יודע מה זאת גזענות.

ג'מאל זחאלקה: גזענות זאת מחמאה בשביל דבר כזה.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב-ראש, בא אלי לפני שלושה שבועות בחור ממסר.

ג'מאל זחאלקה: הוא נשוי לבחורה מנזלת-עיסא, שזה חצי קילומטר משם.

ג'מאל זחאלקה: הוא הכיר אותה כשהוא הלך ברגל אליהם.

ג'מאל זחאלקה: המשפחות מכירות אחת את השנייה 70 שנה, לפני שקמה מדינת ישראל.

ג'מאל זחאלקה: הסבא הכיר את הסבא, היתה היפרדות ביניהם 19 שנים.

ג'מאל זחאלקה: אחר כך האבות חזרו להיות ידידים, הוא הכיר את הבחורה והתחתן אתה.

ג'מאל זחאלקה: הוא אומר לי: אני נאלץ לשים את אשתי במעצר-בית.

ג'מאל זחאלקה: היא רוצה לקנות בגדים, אני לא יכול לקחת אותה לקנות בגדים בקניון בחדרה או במקום אחר או בבקעה, כי אני חושש שתבוא משטרה ותעצור אותה ותזרוק אותה מאחורי החומה.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו רוצים ללכת לאכול ביחד, אנחנו אנשים צעירים, רוצים לאכול ביחד, אנחנו לא יכולים.

ג'מאל זחאלקה: אמרתי לו: זה שאתה נשוי, עם כל הכבוד, זה כתוב בחוק, זה לא עניין הומניטרי.

ג'מאל זחאלקה: תביא לי משהו נוסף, דבר נוסף שידבר אל לב העץ של הוועדה ההומניטרית המיועדת.

ג'מאל זחאלקה: הוא אמר: אשתי בהיריון.

ג'מאל זחאלקה: אמרתי לו: אל תזכיר את זה כי בחוק לא כתבו.

ג'מאל זחאלקה: שכחו לכתוב שגם היריון הוא לא עניין הומניטרי.

ג'מאל זחאלקה: הם עלולים לתקן את החוק.

ג'מאל זחאלקה: אפילו אם הם לא יתקנו את החוק, הם יחכו עד שאשתך תלד ויגידו: ילדים זה לא עניין הומניטרי אפילו אם הם בני שנה או חצי שנה או שבועיים אפילו.

דב חנין: היריון הוא בדיוק הסכנה הדמוגרפית.

ג'מאל זחאלקה: אז הוא אומר לי: אני ואשתי מאוהבים.

ג'מאל זחאלקה: אמרתי לו: הס מלהזכיר אהבה כי זה נחשב, בעיני המחוקק הישראלי, כקונספירציה.

ג'מאל זחאלקה: ככה עלו על הדוכן הזה שרים, ואנשים מלומדים ולא מלומדים ואמרו שזאת קונספירציה ערבית נגד המדינה היהודית.

ג'מאל זחאלקה: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לסכם במשפט אחד.

ג'מאל זחאלקה: אני אומר לדמוקרטיה הישראלית מאברוכ על ההישג חסר התקדים, ההיסטורי, בכל ההיסטוריה האנושית.

ג'מאל זחאלקה: בכל העולם כולו אין מקרה כזה שיש סגר מוחלט על ציבור מוחלט שאסור לו להתחתן מחוץ לתחומיו.

ג'מאל זחאלקה: רק אזרח ערבי בישראל יכול להתחתן עם אשה ערבייה בישראל.

ג'מאל זחאלקה: הוא לא יכול להתחתן עם אשה מהגדה, הוא לא יכול להתחתן עם נשים ממדינות שכנות, ואפילו הוא מתחתן עם אמריקנית, ממררים את חייו והוא לא יכול לגור ביחד אתה.

ג'מאל זחאלקה: ולכן, אני הזהרתי, כשהייתי בהרצאות בחו"ל, והייתי בהרצאות באוניברסיטאות.

ג'מאל זחאלקה: אמרתי להם: תדעו לכם, אם אתם נופלים באהבה עם בחור או בחורה, אזרח ערבי בישראל, תדעו לכם, אין לכם עתיד.

ג'מאל זחאלקה: אתם לא יכולים לחיות יחד.

ג'מאל זחאלקה: זה הישג חסר תקדים, אין לו אח ורע בעולם היום.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת חיים אורון, בבקשה.

אחמד טיבי: מי אחריו?

יצחק זיו: חבר הכנסת אבשלום וילן.

אחמד טיבי: מה פתאום?

אחמד טיבי: אדוני, אני אחריו.

אחמד טיבי: אי-אפשר שניים מאותה סיעה אחד אחרי השני.

אחמד טיבי: זה הסיכום.

יצחק זיו: היה סיכום שאי-אפשר מאותה סיעה אחד אחרי השני?

אחמד טיבי: נכון.

כן, זה היה הסיכום, כי עושים סיבוב בין הסיעות.

אברהים צרצור: שיעשו מיזוג.

יצחק זיו: אני לא יודע.

יצחק זיו: בכל פעם אני שומע על סיכום שונה.

אחמד טיבי: אני רוצה לעזור לך באופן קולוגיאלי: אחריו אני, ואחריו סיעת חד"ש - - -

יצחק זיו: לא.

יצחק זיו: אחריו חבר הכנסת אברהים צרצור.

אחמד טיבי: לא.

יצחק זיו: כן, זה כתוב.

אחמד טיבי: אנחנו נחליט בינינו.

אחמד טיבי: - - -

אברהים צרצור: הוא מייצג אותנו.

אברהים צרצור: זה בסדר גמור.

יצחק זיו: חבר הכנסת , בבקשה.

אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, החוק הזה הוא ביזיון לספר החוקים הישראלי, והדיון הזה הוא ביזיון לכנסת.

חבר הכנסת בן-ששון, אני מתחיל במשפט הזה בכל פעם שהחוק או הוראת השעה נמשכים, מהטעם הפשוט: אוי לנו שהדיון הזה מתנהל כאילו בין חברי הכנסת ערבים לבינינו.

הוא צריך קודם כול להתנהל בינינו.

רוב חברי הכנסת ברחו מפה והם אינם פה - כאלה שיצביעו בניגוד לדעתם, כאלה שיצביעו על-פי עמדתם בניגוד לעמדת הקואליציה, וכאלה, לצערי הרב, שאין להם עמדה בכלל.

חבר הכנסת שי חרמש, שמאוד קיוויתי ואפילו הזמנתי אותו להיכנס כשאדבר, קרא בקריאת ביניים לחברת הכנסת זהבה גלאון: אז אם כך, תבטלי גם את חוק השבות.

בעצם, זו הבעיה וזו הנקודה.

אם אינכם מבינים אותה, אתם לא מבינים את עיקר הבעיה.

אני בעד חוק השבות כיהודי וכציוני.

אני נגד זכות השיבה, כיהודי וכציוני, למדינת ישראל.

לכן אני מתקומם כנגד חוק האזרחות, כי הוא שומט את הקרקע משתי העמדות הללו, כי אז הוא הופך את חוק השבות לגזעני - מה שהוא לא.

הוא הופך את ההתנגדות לזכות השיבה לגזענית - מה שהיא לא.

אתם מכניסים לספר החוקים של מדינת ישראל את האמירה הזאת - אתם לא מבינים?

- כי הוא כולו דמוגרפיה ואין בו שום ביטחון.

אם היה ביטחון, ממשלת ישראל וכוחות הביטחון - אם יש למישהו חשד ואפילו חשד לחשד ובדל חשד, יבדקו ויחקרו ולא ייתנו לו להיכנס מירדן, מהגדה, מארצות-הברית ומאיפה שהוא לא יהיה.

פה יש הגדרה קטגורית שלמה של קבוצת אזרחי ישראל שנמנעה מהם זכות יסוד.

אתם מסתתרים מאחורי הבג"ץ שאמר: ועדה הומניטרית, אבל הבג"ץ הזה התקבל בחמישה קולות נגד ארבעה.

כשקוראים את הטקסט עצמו, אתה יודע שבין אנשי בית-המשפט העליון רובם היו נגד המהלך הזה; לא נגד הפרקטיקה שלו, אלא נגד הרציונל שלו.

עוד פעם הוראת שעה, עוד פעם הוראת שעה ועוד פעם הוראת שעה.

אתם מדברים על דמוקרטיה מתגוננת, ואני מדבר על זכויות יסוד אלמנטריות שאסור לפגוע בהן, וכשפוגעים בהן כבר הדמוקרטיה היא לא דמוקרטיה והיא לא מתגוננת והיא מתחילה להיות דבר אחר.

אני יודע שמשתמשים, לפעמים קצת בקלות, במושג מדרון חלקלק, כי לכאורה כל דבר הוא מדרון חלקלק, אבל פה השימוש הוא לא מן השפה ולחוץ.

זה מדרון חלקלק ממש, כי כשעולים עליו כבר אין גבולות ואי-אפשר לעצור.

מה העצירה?

איזו ועדה?

אל תקים ועדה הומניטרית.

תקים הפוך - ועדה לאיסור.

למי?

למי שהוכחה אפילו סכנה, אפילו - אתה יודע מה?

פה אני הולך אתכם, וזה אפילו מעבר למה שאני חושב - בדל סכנה.

אל תיתנו להיכנס, ואז תהיה ביקורת שיפוטית על שלא נתנו למישהו להיכנס.

כל אחד מספר פה על מקרים שהוא מטפל בהם ושהוא לא מצליח להבין - אנשים שאין שום סיבה שבעולם, אין להם שום עבר ואין להם שום הווה ואין להם שום עתיד, עד כמה שאני יכול להתחייב על העתיד של מישהו, על-פי כל אמת מידה.

אברהים צרצור: אתה מתכוון: קרובי משפחה מסוכנים.

כלום, אפילו לא בשום ברדיוס.

לא יכולים להינשא.

יש טרגדיות נוראיות, ולא שנה אחת - שנתיים, שלוש שנים או ארבע שנים.

אתם רוצים לראות את המכתבים?

את התשובות המתחמקות עד שהיה חוק ואת התשובות הלא-מתחמקות?

כשיש חוק אין בעיה: יש חוק ואי-אפשר.

לאן כל זה הולך?

בכל פעם אומרים לנו: זו הוראת שעה.

עוד מעט.

מה בדיוק צריך לקרות שיקרה עוד מעט?

אדוני היושב-ראש, בכל פעם אנחנו חוזרים לזה בווריאציות, ואז עושים איזה מין כאילו-פתרון.

זה מסוג הדברים שאין להם כאילו-פתרון.

אסור שהוא יהיה בספר החוקים הישראלי, ואסור שרוב הכנסת היהודי - ובדרך כלל, אינני משתמש בנימוק הזה - יהיה אטום למה שחברי הכנסת הערבים אומרים פה, אבל לא רק הם, אלא גם ארבעה מתוך תשעת שופטי בית-המשפט העליון טענו את הטענה הזאת.

לצערי, פחות מדי אנשים בבית הזה טוענים את הטענה הזאת, שראוי שתישמע בעוצמה יותר גדולה.

בעיקר, אסור שאנחנו נשמיט את הקרקע מתחת הטיעונים המאוד מהותיים שלנו בדיון על חוקה בהסכמה, בדיון על חוקי-יסוד ובתחושת המוסר הבסיסית של כל אחד מאתנו.

אני מודה ומתוודה, שחוק מהסוג הזה משמיט מתחת רגלי ערך מאוד בסיסי שאני מאמין בו.

יצחק זיו: תודה רבה לחבר הכנסת .

יצחק זיו: אני מזמין את חבר הכנסת אחמד טיבי.

אחמד טיבי: מישהו שכח פה את משקפיו.

מנחם בן-ששון: על כן קרא שמם משכחיים.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני רוצה לגעת בחוק הזה משני היבטים: ההיבט הלגלי-החוקי וההיבט המוסרי.

אחמד טיבי: מההיבט החוקי, אני דווקא רוצה לתקוף את בג"ץ, את בית-המשפט העליון.

אחמד טיבי: בג"ץ כשל כישלון חרוץ, גם חוקי וגם מוסרי, במתן אור ירוק להמשך הוראת השעה, ולמעשה הכשיר את החוק הזה באופן מעשי, ולכן הוא שותף לדבר עוולה מוסרי ממדרגה ראשונה.

אחמד טיבי: כאשר אנשי ימין או חברי כנסת מסיעות חרדיות תוקפים את בג"ץ, בדרך כלל אני מגונן על בג"ץ, למרות הביקורת הקשה שיש לי על בית-המשפט העליון.

אחמד טיבי: מדובר במוסד בעל מוניטין בין-לאומי שנתן הכשר לכל עוולה של הכיבוש - חיסולים, הפקעות, גירוש ומה לא; גדר ההפרדה, גדר האפרטהייד, החומה ומה לא; מחסומים, פגיעה בניידות ובחופש התנועה.

אחמד טיבי: הוא לא נתן סעד לפלסטינים ב-90% מהמקרים.

אחמד טיבי: היו מקרים פרטניים של זכות פה וזכות שם, אבל למעשה יש שיתוף פעולה פורה בין מערכת הביטחון, הצבא והשב"כ לבין בית-המשפט העליון.

אחמד טיבי: כל חוות דעת ביטחונית המוגשת לבית-המשפט העליון יש לה משקל-יתר בהכרעה של השופטים.

אחמד טיבי: כך היה גם בחוק הזה הקרוי חוק האזרחות.

אחמד טיבי: כבר נתתי את הדוגמה הזאת כדי להוכיח שהטיעון הוא לא ביטחוני.

אחמד טיבי: הרי באו ואמרו לנו שהטיעון ביטחוני.

אחמד טיבי: אנחנו טענו שהטיעון הוא דמוגרפי.

אחמד טיבי: בזמנו, כאשר התקבלה ההחלטה, שר הפנים דאז אלי ישי אמר: זה נגד חוק השבות.

אחמד טיבי: הגיע לכאן השר המקשר דאז, גדעון עזרא, ואמר: החוק הזה בא משיקולים דמוגרפיים נגד חוק השבות.

אחמד טיבי: לאחר מכן הבינו שהטיעון הזה לא יתפוס בבג"ץ, אז שינוי דיסקט.

אחמד טיבי: בג"ץ הסכים להיות מרומה.

אחמד טיבי: רימו את בג"ץ.

אחמד טיבי: בג"ץ רצה להיות מרומה, ולכן הוא דן בהיבט הביטחוני.

אחמד טיבי: איזה היבט ביטחוני?

אחמד טיבי: אתה מונע מקולקטיב של מיליון אזרחים את הבחירה החופשית להינשא ולקשור את גורלו עם בחירת או בחיר לבו אם הוא מעבר ל"קו הירוק" בשל העובדה שהוא פלסטיני.

אחמד טיבי: התיקון האחרון הוציא מכלל המניעה תושבים ו/או אזרחים ערבים דרוזים ברמת-הגולן, ולכן מה נשאר?

אחמד טיבי: ערבים מוסלמים ונוצרים.

אחמד טיבי: אמרו לנו שהשיקול הוא ביטחוני, והביאו לנו דוגמאות.

אחמד טיבי: בוועדת הפנים והגנת הסביבה הציגו לנו דיאגרמות.

אחמד טיבי: אני קיבלתי מספר כמה מתושבים בבית-לחם, פלסטינים נוצרים שמונעים מהם איחוד משפחות עם בחירי לבם - אחד מנצרת ואחת מכפר-יאסיף.

אחמד טיבי: לא היתה מעורבות ביטחונית, לא שלהם ולא של ערבים נוצרים, לפי הסטטיסטיקה.

אחמד טיבי: מה קרה?

אחמד טיבי: למה זה קרה?

אחמד טיבי: אני אגיד לכם למה זה קרה - כי מדובר בפלסטינים באשר הם.

אחמד טיבי: הבעיה היא לאומית.

אחמד טיבי: לכן זה מוכיח שהבעיה היא דמוגרפית ולא ביטחונית.

אחמד טיבי: עכשיו מנסים לשכנע ולהסביר לעולם, לדיפלומטים ולנו שיש ועדה הומניטרית.

אחמד טיבי: למעשה, מי ששולט בה זה נציג השב"כ; יש רוב של מערכת הביטחון.

אחמד טיבי: אם הוא יגיד כן, זה יהיה כן.

אחמד טיבי: אם הוא יגיד לא - ובדרך כלל הוא יגיד לא - זה יהיה לא.

אחמד טיבי: לכן ההערה היום של השופט ג'ובראן בבג"ץ, ששאל אם חשבתם לשים אזרח ערבי, היתה במקום, אבל נגיד שהיה אזרח ערבי - נו, מה זה ישנה?

אחמד טיבי: לכן, מדובר בחוק בלתי מוסרי בעליל, אחד החוקים הגזעניים ביותר שחוקקו במדינה בעלת משטר דמוקרטי, פרקטיקה אנטי-ערבית ואנטי-אזרחית בעליל.

אחמד טיבי: אם מישהו בצרפת היה מעז לומר ליהודים עם מי להתחתן ועם מי לא על בסיס כזה או על בסיס שווה או מתקרב לו, הוא היה מייד מואשם לא רק באנטישמיות, אלא מוקע מייד מהחברה, מצרפת ומהתרבות, כי זה חוק לא תרבותי, לא אנושי.

אחמד טיבי: אני תוהה - אני נשוי למישהי מטול-כרם.

אחמד טיבי: אם היום הייתי רוצה להינשא לאשתי, החוק הזה היה אוסר עלי להתגורר בטייבה.

משה גפני: לא, היו מאפשרים על בסיס הומניטרי.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: אגב, הנושא שמגיע הכי הרבה פעמים לשולחנו של כל חבר כנסת נוגע לפניות הקשורות למשרד הפנים, לאיחוד משפחות.

אחמד טיבי: הנושא הכי מתסכל, שאתה יודע שאתה לא יכול לעזור בו, הוא הנושא הזה.

אחמד טיבי: אתה לא יודע מה להגיד לאנשים.

אחמד טיבי: גם כשיש חוק - קשה לך להגיד את זה לזוג צעיר.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, מתחילים להתקשר אליך אנשים כדי להתייעץ אתך ומספרים שהבן שלהם התאהב במישהי מג'נין, ושואלים מה דעתי: האם לאפשר לו או לא לאפשר לו?

אחמד טיבי: האם זה כדאי או לא כדאי?

אחמד טיבי: האם זה יפריע לו או לא יפריע לו?

אחמד טיבי: לאן מוביל החוק הזה את כולנו, ובעיקר - לאן דרדר את הכנסת הזאת ואת ממשלת ישראל?

אחמד טיבי: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת דב חנין, בבקשה.

יצחק זיו: אחריו – חבר הכנסת אבשלום וילן.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, רציתי להגיד אדוני השר, אבל הממשלה נעדרת, כרגיל.

דב חנין: יש איזה הרגל גרוע לממשלה הזאת להיעדר מדיונים קשים במליאה.

דב חנין: נראה שפשוט הביקורת לא נעימה לה, אדוני היושב-ראש.

דב חנין: אני הייתי מציע לממשלה להיות נוכחת פה.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, אני רוצה לפתוח בהתייחסות לשני ביטויים שדיבר עליהם חבר הכנסת אורון.

דב חנין: דיבר חבר הכנסת אורון על דמוקרטיה מתגוננת.

דב חנין: אני רוצה לשאול אתכם, עמיתי חברי הכנסת - בואו ניעצר לרגע ונחשוב מהי הדמוקרטיה המתגוננת הזאת, מפני מה היא צריכה להתגונן.

דב חנין: עמיתי חברי הכנסת, אני אומר לכם שדמוקרטיה מתגוננת במשמעותה האמיתית צריכה להתגונן מפני חוקים כאלה.

דב חנין: זו המשמעות של דמוקרטיה מתגוננת.

עזמי בשארה: החליפו כמה אותיות, זה דמוגרפיה מתגוננת.

דב חנין: דמוגרפיה מתגוננת.

דב חנין: אני חושב שזה כנראה ביטוי יותר מוצלח למציאות שלנו.

דב חנין: הזכיר חבר הכנסת אורון את המדרון החלקלק.

דב חנין: יש בהחלט בעיה של מדרון חלקלק, השאלה היא איפה אנחנו נמצאים במדרון הזה.

דב חנין: לצערי, עם החוק הזה אנחנו לא נמצאים בתחילתו של המדרון, בסכנת החלקה.

דב חנין: אנחנו כבר נמצאים אחרי החלקה מאוד רצינית ומאוד מרחיקת לכת, אדוני.

דב חנין: החוק הזה הוא חוק רע מאוד.

דב חנין: החוק הזה הוא חוק שפוגע בזכויות אדם שמוכרות בעולם כולו.

דב חנין: החוק הזה פוגע בזכויות האזרח של אזרחי ישראל הערבים, ודיברו פה לפני עמיתי חברי הכנסת על הזכות הבסיסית להקים משפחה, לבחור את מי שאתו או אתה אתה רוצה להקים משפחה.

דב חנין: זו זכות כל כך טבעית, כל כך בסיסית, שאני ממש מרגיש מבוכה שאני צריך להצדיק אותה מעל במת הכנסת בשנת 2007.

דב חנין: החוק הזה הוא חוק חסר תקדים.

דב חנין: מאחורי השפה הנקייה של מילות החוק, מסתתרות משפחות, מסתתרים בני-אדם שסובלים ממצוקה נוראה.

דב חנין: אלפי בקשות תקועות במערכת, והן בקשות שתסורבנה לפי החוק הזה.

דב חנין: הם אנשים שרצו להתחתן - אולי כבר התחתנו, ובעצם המשפחות שלהם נשברות.

דב חנין: אני שואל אתכם, עמיתי חברי הכנסת: איך אנחנו יכולים להצדיק כזאת התעללות, כזאת פגיעה, כזה עוול קשה לכל כך הרבה אנשים?

דב חנין: אמרתי שהחוק הזה הוא חוק חסר תקדים.

דב חנין: הוא חוק חסר תקדים מהרבה מאוד בחינות.

דב חנין: עמיתי חברי הכנסת דיברו על הבחינה הגזענית שלו, אבל יש בחינה נוספת שבה החוק הזה הוא חוק חסר תקדים.

דב חנין: בא שר הפנים בממשלת ישראל ומבקש מאתנו לכבול את ידיו ואת רגליו, שהוא לא יוכל לתת אשרות כניסה לישראל.

דב חנין: אפשר לחשוב ששר הפנים היה בעבר מאוד נדיב, שהיו אלפי ומאות אלפי בקשות כניסה שהשר קיבל ואימץ, והוא פשוט לא עומד בזה ולבו הרחום כל כך דואב, שהוא מרגיש שבאמת הוא לא יכול לעמוד בסבל האנושי הזה, ולכן הוא מבקש מאתנו פשוט לכבול אותו ולהגיד בחוק: אסור לך, אסור לך להתיר כניסה לישראל לאנשים שהלאומיות שלהם, המוצא שלהם, מקום המגורים שלהם, הוא מאוד מסוים.

דב חנין: זה דבר חסר תקדים.

דב חנין: דיברו פה על פגיעה בביטחון.

דב חנין: עמיתי חברי הכנסת, אני רוצה לומר לכם שמי שקורא את החוק הזה, ברור לו לחלוטין שאין שום קשר בין החוק הזה לבין ביטחון.

דב חנין: טעמי ביטחון, יכולים להיות חמורים וקשים ככל שיהיו, הם תמיד טעמים אישיים, והם חייבים להיות טעמים אישיים.

דב חנין: אם יש מניעה ביטחונית, היא צריכה להיבחן באופן אישי, באופן אינדיבידואלי, אבל זה בדיוק הרעיון ההפוך לרעיון של החוק הזה.

דב חנין: החוק הזה מרחיק את המערכת מרחק עצום מבדיקה אינדיבידואלית.

דב חנין: אין בדיקה אינדיבידואלית, לא תהיה בדיקה אינדיבידואלית.

דב חנין: מה שיהיה הוא איסור גורף.

דב חנין: אם אתה שייך לקבוצה מסוימת, לגיל מסוים, למקום מסוים, אתה לא תיכנס, וזהו.

דב חנין: מדברים על טעמי ביטחון?

דב חנין: אני חושב שהחוק הזה מסוכן לדמוקרטיה וגם מסוכן לביטחון.

דב חנין: אני חושב שהחוק הזה יוצר סבל, יוצר עוול, יוצר כעס, יוצר שנאה.

דב חנין: אני חושב שהחוק הזה כשלעצמו הוא איום ביטחוני מאוד קשה.

דב חנין: אנחנו, אדוני היושב-ראש, הצענו להפוך את המבנה של החוק הזה:

דב חנין: במקום חוק שיאסור על שר הפנים להתחשב בטעמים הומניטריים, ליצור חוק שיחייב את שר הפנים להתחשב בטעמים הומניטריים.

דב חנין: זה חוק שראוי לחוקק אותו.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני משפטן ואני חייב לומר שיש מעט מאוד מצבים שבהם נתקלים בחוקים כל כך גרועים - -

יצחק זיו: נא לסיים.

דב חנין: אני מסיים.

דב חנין: - - שאי-אפשר לתקן אותם, אי-אפשר לשפר אותם.

דב חנין: אני רוצה לתת שתי דוגמאות, אדוני היושב-ראש, ובזה להתייחס להסתייגויות קונקרטיות שלנו.

דב חנין: למשל, הרעיון הזה של המכסה השנתית.

דב חנין: האם יכול להיות דבר יותר מנוגד לרעיון של טעמים ביטחוניים מאשר מכסה שנתית?

אביגדור יצחקי: נשב פה כל היום על ההסתייגויות.

דב חנין: אני מצטער, חבר הכנסת יצחקי, אם אתם תסירו את החוק אני מסיר גם את ההסתייגויות.

דב חנין: אני מוכן לרדת.

דב חנין: תורידו את החוק, ואני יורד מפה.

אביגדור יצחקי: - - -

דב חנין: תורידו את החוק, תוותרו עליו.

יצחק זיו: חבר הכנסת דב חנין.

דב חנין: אני מסיים, אדוני היושב-ראש.

דב חנין: המכסה השנתית מנוגדת לרעיון של טעמים ביטחוניים.

דב חנין: איך אתם יכולים להגיד שזה רק 100 איש, או 200 איש?

דב חנין: זה מחובר לטעמים ביטחוניים, או שזה מחובר לצביעות?

דב חנין: דבר נוסף, אדוני היושב-ראש – כביכול הקלה.

דב חנין: אומרים: בתוך שישה חודשים יצטרכו לתת תשובה.

דב חנין: שמתם לב ממתי שישה חודשים?

דב חנין: מהרגע שבו הביאו את כל המסמכים הרלוונטיים.

דב חנין: אני אומר לכם: אף פעם לא יצטרכו לתת תשובה, תמיד יהיה חסר עוד מסמך אחד קטן.

דב חנין: ולכן, גם כשקובעים פה שישה חודשים, הכוונה היא לא לתת הנמקה אף פעם.

דב חנין: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת עזמי בשארה.

עזמי בשארה: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אנחנו בעצם אמרנו את כל מה שיש להגיד על החוק הזה.

עזמי בשארה: אגב, בשביל לחסוך למר יצחקי את הדיון ואת הזמן – כי הזמן שלו הרבה יותר חשוב מהסבל של כל האנשים האלה – אני הייתי בעד שיוציאו את זה כהוראה, כתקנה ולא כחוק.

עזמי בשארה: זה הרעיון של הממשלה להביא את זה כחוק – חוק מוסדר – אז גם רוצים חוק וגם לא רוצים דיון?

עזמי בשארה: אז שלא יהיה חוק, שתהיה תקנה, ואז חוסכים לנו את כל הקטע הזה.

עזמי בשארה: פעם זאת היתה תקנה.

עזמי בשארה: עכשיו מכניסים אותה לספר החוקים – את הדבר המביש הזה.

מוחמד ברכה: גם עכשיו - - -

עזמי בשארה: לא.

עזמי בשארה: היתה תקנה, לא הוראת שעה.

ראובן ריבלין: תקנות ההגנה לשעת - - -

מוחמד ברכה: זה לא חוק.

עזמי בשארה: לכן, אדוני היושב-ראש, כל מה שאפשר להגיד אמרנו, לרבות אפילו הפגיעה באזרחים הערבים וזכותם לבחור להתגורר איפה שהם רוצים, אבל אלה בעצם נימוקים לבג"ץ, נימוקים של זכויות האזרח, שהם נימוקים, מבחינה משפטית נכונים, והייתי הולך עליהם, והלכנו עליהם לבג"ץ, אבל פה זה פרלמנט.

עזמי בשארה: יש כמה דברים שהם, נקרא לזה, מֶטא-לגלי, משהו מֶטא-חוקי.

עזמי בשארה: אנחנו יכולים להרשות לעצמנו לדבר על דברים שהם היסטוריים, שהם קצת מה שמאחורי החוק, מה שמאחורי מעשה החקיקה.

עזמי בשארה: אז אמרנו גזעני, אמרנו פגיעה בזכויות יסוד, אמרנו לא סביר, אמרנו לא מידתי – כאשר אפילו ניקח רטורית את הנימוק הביטחוני, לא המידתי – ואין ביטחוני, אנחנו יודעים שלא היה ביטחוני, אנחנו יודעים שבחירתו של החוק הזה היתה לפני האינתיפאדה השנייה ולפני שני הפיצוצים שמדברים עליהם – זה התחיל בזמנו של אלי ישי והתחיל בנימוק הדמוגרפי.

עזמי בשארה: ודיברו על נימוק דמוגרפי פעם בחופשיות בבית הזה.

עזמי בשארה: אפילו אמרו שהערבים מתחתנים – מממשים בצורה זוחלת את זכות השיבה, וכל הקטעים האלה.

עזמי בשארה: אין דבר מזה שלא אמרנו, אבל אני אומר: מאבדים פרופורציות, מאבדים פה פרופורציות מכיוון שמי שצריך לעמוד פה ולדבר זה חיים אורון, לא אני.

עזמי בשארה: מי שצריך לדבר על זכויות אזרח פה במסגרת הציונות זה לא חיים אורון, זה אני.

עזמי בשארה: אני דווקא אומר: זה הציונות.

עזמי בשארה: ככה היא נראית.

אביגדור יצחקי: ברוך השם.

עזמי בשארה: ברוך השם, כן, אנחנו רואים את התוצרת הגדולה.

אביגדור יצחקי: ברוך השם.

עזמי בשארה: בן-אדם כמוני – מי שצריך לדבר על שיח של זכויות אזרח במסגרת הציונות זה חיים אורון, לכן אמרתי לו "הציוני האחרון".

עזמי בשארה: פעם ככה דיברו.

עזמי בשארה: פעם ככה דיברו – כמו חיים אורון.

יצחק כהן: ציוני זה טוב או לא טוב?

עזמי בשארה: זה אתה תגיד, זה אני משאיר לך - תלחש לו אם טוב או לא טוב.

עזמי בשארה: לפי הקואליציה, יצחקי.

אביגדור יצחקי: אחלה קואליציה שבעולם.

עזמי בשארה: אחלה קואליציה יושבת עכשיו.

עזמי בשארה: תישאר פה עכשיו.

עזמי בשארה: על מה אנחנו מדברים?

אביגדור יצחקי: מגלומניה זה לא תכונה גדולה אצלי.

עזמי בשארה: אביגדור, אל תישאר פה הרבה זמן, אני אומר לך.

עזמי בשארה: מה אני אומר לכם?

עזמי בשארה: היסטורית, אני אעמוד פה ואתחנן על זכויותי, או על זכויות בן-דוד או בת-דוד שלי להיכנס לארץ הזאת?

עזמי בשארה: והיא תקבל אישור מעולים חדשים?

עזמי בשארה: זה המצב?

עזמי בשארה: ככה הוא צריך להיראות?

עזמי בשארה: ועוד על נישואין?

עזמי בשארה: זה המצב?

עזמי בשארה: אני צריך לבקש למזרח-ירושלמי, שהוא 700 שנה פה, תעודת זהות ישראלית, כי הוא מת להיות ישראלי?

עזמי בשארה: הוא רוצה להישאר במזרח-ירושלים, אחרת הוא לא יכול להישאר פה - כי יש לו בית, או יש לו אדמה, וכו'.

עזמי בשארה: רוצים ליטול ממנו תעודת זהות, אפילו מאשימים אותם שהם רוצים ביטוח לאומי.

עזמי בשארה: רוצים לגור.

עזמי בשארה: אי-אפשר לגור בלי תעודת זהות.

עזמי בשארה: תעודת הזהות, זה נקרא – במקרה שלנו, תעודת זהות בגלל הסיפור הביטחוני כי אתה מזהה את עצמך דרך תעודה זו, אבל בכל מקום אחר בעולם קוראים לזה שהות קבע, ככה היא נקראת.

עזמי בשארה: Residency באנגלית, Green Card Residency.

עזמי בשארה: פה קוראים לזה תעודת זהות כי כל הזמן צריכים להזדהות.

עזמי בשארה: תעודת זהות – מה, זהות זה הדבר הזה זהות?

עזמי בשארה: זהות זאת מלה קצת יותר חשובה, זה לא תעודת הזהות.

עזמי בשארה: אבל, משום שאתה צריך כל הזמן להשתמש בה להזדהות בפני שוטר, קוראים לזה תעודת זהות.

עזמי בשארה: בכל מקום אחר בעולם קוראים לזה שהות קבע, להבדיל משהות ארעית.

עזמי בשארה: ואחר כך יש דרכון ויש אזרחות, וכו'.

עזמי בשארה: אז אנשים רוצים אישור לשהות קבע בארצם, בסך הכול, אבל אי-אפשר.

עזמי בשארה: החשיבה הטרנספריסטית, שפעם קרתה בזמן מלחמה – כאילו היתה יכולה להיות בלי להוציא פליטים מדינה יהודית, בזמן שלום - - -

יצחק זיו: תסיים בבקשה.

עזמי בשארה: אבל להמשיך ללוות אותנו בחשיבה טרנספריטסטית ולספור אותנו כל יום?

עזמי בשארה: אפילו יש פרופסור – קראתי לו "ארנון סופר הערבים"; יש פרופסור כזה, ההתמחות שלו היא לספור כל הזמן.

אביגדור יצחקי: היה מורה שלי בתיכון.

עזמי בשארה: רואים עליך.

יצחק זיו: אני מבקש לסיים.

עזמי בשארה: אני מסיים, אדוני.

משולם נהרי: סופרים דברים חשובים בדרך כלל.

עזמי בשארה: כן, תספרו, תמשיכו לספור.

ראובן ריבלין: למה הגענו - - -

עזמי בשארה: הבעיה פה היא לא חשיבה ביטחונית, ודמוגרפיה זה ביסוד חשיבה גזענית על אנשים שהם תושבי המקום המקוריים, הם לא מהגרים לפה.

עזמי בשארה: הם לא מהגרים לפה.

עזמי בשארה: בדרך כלל מדינות מחמירות במקרה של מהגרים, אפילו לפעמים במקרים של נישואים.

עזמי בשארה: לא מדובר במהגרים, מדובר בתושבי הארץ המקוריים.

יצחק זיו: תודה רבה.

עזמי בשארה: פעם נאמר פה, ואני רק רוצה לכבודם – שלגבי הדרוזים של הגולן מותר כי הם לא מתנגדים.

עזמי בשארה: אני חושב שזה היה עלבון לדרוזים של הגולן; הם מתנגדים לכיבוש, יש ביניהם כמה אנשים במאסר עולם בבתי-סוהר – רק בשביל להגיד שהסיפור הביטחוני הוא לא הסיפור הביטחוני.

עזמי בשארה: העניין הוא דמוגרפי.

עזמי בשארה: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: חבר הכנסת אבשלום וילן, בבקשה.

אבשלום וילן: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני מתבייש לעמוד פה על הדוכן, להתווכח על חוק שבכל מדינה נאורה ומתוקנת – ומדינת ישראל היא כזאת – אין לו מקום בספר החוקים של בני-תרבות.

אבשלום וילן: שמענו פה שעה ארוכה את כל הנימוקים, ופה משתמשים בשם הביטחון לשווא, וכאשר שירות הביטחון הכללי – כדי להשיג כאילו מקסימום ביטחון – מביא ומשכנע את הממשלה בשורת חוקים, שאם בכל מקום אחר בעולם, גם תוך כדי קונפליקט צבאי, היה מישהו מחוקק אותם כנגד העם היהודי, היינו זועקים מקצה העולם ועד קצהו.

אבשלום וילן: פה, כאשר מדובר על אזרחי ישראל בני הארץ הזאת, פה יש רוב אוטומטי שמתרומם בלי לחשוב לעומק מה הוא בעצם עושה – לא לאזרחי ישראל הערבים, אלא לעצמנו.

אבשלום וילן: זאת בושה לכנסת שסיעת מרצ ודב חנין מחד"ש - - -

אביגדור יצחקי: על איזו אדמה אתה גר?

אביגדור יצחקי: אתה יודע מי גר שם פעם?

אבשלום וילן: אביגדור יצחקי, אני מוכן ללמד אותך את ההיסטוריה של נגבה, את ההיסטוריה של כיס-פלוג'ה.

אבשלום וילן: זה לא שייך לדיון בכלל.

אבשלום וילן: אתה מעלה רעיון שטחי, רדוד, שלא חשבת עליו רגע אחד לעומק.

אבשלום וילן: אני חושב שאתה, כאזרח ישראל – קודם היית בליכוד – מי שגדל על תורת ז'בוטינסקי, רובי ריבלין למשל - - -

אביגדור יצחקי: אתה רוצה לשמוע סוד?

אביגדור יצחקי: בכנסת הראשונה הצבעתי – אני בכלל שמאלן כמוך, אתה פשוט לא מבין את זה.

אבשלום וילן: רובי ריבלין, שבא מתורת ז'בוטינסקי, היה צריך לעמוד פה ולנמק בדיוק כמוני מדוע אין לחוק כזה מקום בספר החוקים.

אבשלום וילן: חניכיו של מנחם בגין היו צריכים לעמוד פה.

אבשלום וילן: אבל איך אמר מישהו קודם?

אבשלום וילן: הכול כלאם פאד'י.

אבשלום וילן: מלים ריקות.

אבשלום וילן: הכול שטחי.

ראובן ריבלין: בג"ץ ציטט אותי.

אבשלום וילן: אגיד לכם במה התעסקתי לפני שעתיים.

אבשלום וילן: במקום לדבר הרבה – סיפור.

אבשלום וילן: התקשר אלי נהג מונית ממזרח-ירושלים.

אבשלום וילן: הוא התחתן עם אשה מכפר ליד בית-לחם בשנת 1993.

אבשלום וילן: יש להם שישה ילדים, והם גרים בג'בל-מוכבר.

אבשלום וילן: עד שנת 2000 בכלל לא רצו לתת לה אישור שהייה בישראל.

אבשלום וילן: בשנת 2001 היא סוף-סוף קיבלה ויזה חד-שנתית, שבכל פעם מתחדשת.

אבשלום וילן: עכשיו, בדצמבר, הודיעו לו שלא מחדשים לה.

אבשלום וילן: למה?

אבשלום וילן: חשד לפעילות טרור של מישהו מהמשפחה.

מגלי והבה: אדוני, רק תסיים בסיפור הזה.

אבשלום וילן: מי?

אבשלום וילן: מה?

אבשלום וילן: איפה?

אבשלום וילן: מה הקשר בכלל?

אבשלום וילן: מה אתם רוצים שהיא תעשה, שתחזור עכשיו לכפר שליד בית-לחם?

אבשלום וילן: תגידו, זה נורמלי?

אבשלום וילן: זה אנושי?

אבשלום וילן: אין עם מי לדבר.

אבשלום וילן: אני חושב שאנחנו, הכנסת, לא צריכים לתת יד לחקיקה לא אנושית, גזענית, מקוממת - כיהודים, כישראלים וכאזרחים אנשי העולם.

אבשלום וילן: תודה.

מגלי והבה: תודה, אדוני.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים לפי סדר הדוברים.

מגלי והבה: חבר הכנסת אברהים צרצור, בבקשה.

מגלי והבה: דיברת?

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: אנחנו עוברים לחבר הכנסת משה גפני – אינו נוכח.

מגלי והבה: חבר הכנסת דוד אזולאי.

מגלי והבה: אני, בהיותי היושב-ראש, לא השתתפתי בדיון, אבל אני נגד הצעת החוק הזאת ולא אצביע בעדה.

מגלי והבה: צריך לברך על זה שהתושבים הדרוזים של רמת-הגולן – לא משנה מה דעתם – קיבלו את הזכות לאחד משפחות ולהיכנס לישראל, ואני רואה את זה בחיוב.

מגלי והבה: בבקשה.

דוד אזולאי: אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, אדוני השר, הצעת החוק הזאת, ככל שהיא מקוממת את חברי הבית – ואני מבין אותם – צריך לדעת למה היא באה לעולם.

דוד אזולאי: הרי כולנו יודעים שעד לפני כמה שנים כמעט כל מי שרצה להיכנס היה יכול לעשות זאת.

מוחמד ברכה: למה אתה אומר את זה?

מוחמד ברכה: תשאיר את זה לאחרים.

דוד אזולאי: תשמע אותי דקה, חבר הכנסת ברכה.

דוד אזולאי: אני אומר לכם, עם כל הכאב שיש בזה – ואני הייתי בכל דיוני הוועדה – צריך לראות גם את חצי הכוס המלאה בהצעת החוק הזאת.

דוד אזולאי: אחד הדברים שעשינו הוא דבר שלא היה קודם; קודם היתה רק ועדה אחת שמטפלת בזה, ולכן הציפייה לתשובה נמשכה זמן רב.

דוד אזולאי: את זה עשינו: "שר הפנים רשאי להחליט על הקמת כמה ועדות לעניין סעיף זה, שהרכבן יהיה" – וכו' וכו'.

דוד אזולאי: כלומר, אם יש עומס של פניות לקבלת אשרת כניסה, השר רשאי להקים ועדות נוספות.

דוד אזולאי: דבר נוסף – וכאן אני רוצה להגיד לחברי חבר הכנסת דב חנין:

דוד אזולאי: שגגה נפלה בידנו בכך שחייבנו בחוק ששר הפנים יצטרך לתת תשובה על כל בקשה בתוך חצי שנה.

דוד אזולאי: טעינו – אני מודה שטעינו, ואולי אני טעיתי – בכך שקבענו שחצי השנה ייחשב רק מיום מתן המסמך האחרון.

דוד אזולאי: אנחנו אף פעם לא יודעים מתי יינתן המסמך הזה.

דוד אזולאי: לכן אני מאוד מקווה שבתקנות נדרוש שגם תהיה תשובת ביניים בתוך שלושה חודשים, ותוגדר גם תקופת מקסימום – חצי שנה – למתן תשובה.

דוד אזולאי: דבר נוסף ואחרון, צריך לזכור שיש ועדה שתפקידה לבדוק את כל הבעיות ההומניטריות שמתעוררות וצריך לתת עליהן מענה.

דוד אזולאי: בוועדות האלה קבענו שישמש גם איש ציבור, שתפקידו יהיה להשגיח על אותה ועדה.

דוד אזולאי: לכן, חברי, צריך לקחת את הדברים בפרופורציות הנכונות, עם כל הכאב שיש בהצעת החוק הזאת.

דוד אזולאי: חבר הכנסת דב חנין, לא היית פה, אבל אני רוצה להגיב על מה שאמרת בעניין תשובת הוועדה בתוך חצי שנה.

דוד אזולאי: אנחנו נעשה את התיקון, זה תיקון שחייב להיכלל בחוק.

דוד אזולאי: כשיגיעו התקנות לוועדות נעשה את התיקון שם, כדי שלא יהיה צורך לחכות יותר מחצי שנה לתשובה.

דוד אזולאי: תודה רבה, אדוני.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת אזולאי.

מגלי והבה: אני מזמין את שר הפנים, השר רוני בר-און, להשיב על ההסתייגויות, ולאחר מכן נעבור להצבעה.

רוני בר-און: אדוני היושב-ראש, חברי השרים, חברי הכנסת, הדיון הזה, ככתבו וכלשונו, מתקיים פעם אחר פעם, כל אימת שאנחנו נדרשים להאריך את הוראת השעה, וגם הפעם הזאת – גם בפעם הקודמת – תוקנה הוראת השעה.

רוני בר-און: הפעם הזאת אנחנו מביאים תיקון הרבה יותר משמעותי.

רוני בר-און: יש מי שיאמרו – וחלק מהמסתייגים אמרו זאת – שהחוק הזה נועד לשרת מטרות ותכליות לא ראויות.

רוני בר-און: הדבר אינו נכון.

רוני בר-און: אנחנו מבקשים לשרת בחוק הזה צורך שלא מדינת ישראל יצרה אותו, אלא אויביה המובהקים – מרצחים בני עוולה שפעם אחר פעם פוגעים בבני הארץ הזאת, יהודים וערבים.

רוני בר-און: הוראת השעה הזאת עלתה על סדר-היום הציבורי כאשר היה ברור לשירותי הביטחון, וגם לנו, שארגוני הטרור עושים שימוש במצב סוציאלי מיוחד, שמקנה לאנשים תעודות זהות כחולות, ומנצלים את המצב הזה, לעתים שלא בטובת נושאי התעודות האלה, כדי לעשות פיגועי טרור.

רוני בר-און: ואני לא ארפה ולא אפסיק להגיד לכם, לכל אלה שמתנגדים להצעת החוק הזאת, שהפיגוע שהיה קו פרשת המים בעניין הוראת התיקון הזאת היה הפיגוע במסעדת "מצה" בחיפה, שבו מצאו את מותם חפים מפשע בלי הבדל, דת, גזע ומין - ערבים ויהודים.

מוחמד ברכה: אתה מוכן, אדוני השר, לנסות ולדלות מהזיכרון מי זה שעשה את הפיגוע?

מוחמד ברכה: - - -

רוני בר-און: חבר הכנסת ברכה, ניהלנו את הוויכוח הזה יותר מפעם אחת.

רוני בר-און: אני מבקש להגיד לכם שבעקבות - - -

מוחמד ברכה: - - - תזכיר משהו שאתה מדבר על משת"פ - - -

רוני בר-און: חבר הכנסת ברכה, אני אומר לך את האמת.

רוני בר-און: אני לא יכול להתווכח עם הידיעות שלך בענייני משת"פים.

רוני בר-און: אני לא יודע אם הוא היה משת"פ.

מוחמד ברכה: אז תבדוק.

רוני בר-און: בסדר.

רוני בר-און: העובדה הברורה הניצבת כאן היום היא שהממשלה הלכה כברת דרך לקראת אותם אנשים שעניינם או זכויותיהם נפגעים לכאורה עקב החוק הזה.

רוני בר-און: הקמת הוועדה ההומניטרית היא התקדמות הומניטרית גדולה, ונכון - צריך לומר ביושר - שזה היה בעקבות ההוראות של בג"ץ.

רוני בר-און: אני תמה על יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה, שהיה גם שר הפנים, והוא שהתקין את החוק הזה אתמול בוועדת הפנים והגנת הסביבה שלו, ויש לו העוז להתייצב כאן ולהגיד שהחוק הוא לא חוקתי.

רוני בר-און: ובכן, החוק הוא חוקתי, הוא מתקדם והוא הומני.

רוני בר-און: אני מבקש מהכנסת להסיר את ההסתייגויות ולהצביע בעדו.

מגלי והבה: תודה לשר הפנים.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה על ההסתייגויות להצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התשס"ז-2007.

מגלי והבה: נא לשבת במקומות.

מגלי והבה: לסעיף 1 אין הסתייגויות.

מגלי והבה: אם כך, אנחנו עוברים להצבעה על סעיף 1 כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 29 בעד סעיף 1 – 28 נגד – 10 נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

מגלי והבה: בעד - 28, נגד - 10.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שסעיף 1 כהצעת הוועדה עבר בקריאה שנייה.

מגלי והבה: סעיף 2.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה על ההסתייגות של חברי הכנסת מקבוצת בל"ד - עזמי בשארה, ג'מאל זחאלקה וואסל טאהא, ושל חברי כנסת מקבוצת מרצ - יוסף ביילין, , רן כהן, זהבה גלאון ואבשלום וילן.

מגלי והבה: אני לא אקריא את כל הרשימה.

מגלי והבה: בואו ונצביע קודם כול על ההסתייגות לסעיף 2.

מגלי והבה: הצבעה מס' 30 בעד ההסתייגות – 11 נגד – 28 נמנעים – אין ההסתייגות של קבוצת סיעת בל"ד וקבוצת סיעת מרצ לסעיף 2 לא נתקבלה.

מגלי והבה: בעד - 11, נגד - 28, נמנעים - אין.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שההסתייגות לסעיף 2 לא נתקבלה.

מגלי והבה: סעיף 2 כהצעת הוועדה - אנחנו עוברים להצבעה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 31 בעד סעיף 2, כהצעת הוועדה – 30 נגד – 11 נמנעים – אין סעיף 2, כהצעת הוועדה, נתקבל.

מגלי והבה: בעד - 30, נגד - 11.

מגלי והבה: אם כך, סעיף 2 עבר כהצעת הוועדה בקריאה שנייה.

מגלי והבה: סעיף 3.

מגלי והבה: הסתייגות של קבוצת סיעת רע"ם-תע"ל - חברי הכנסת טלב אלסאנע, אברהים צרצור, אחמד טיבי ועבאס זכור.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 32 בעד ההסתייגות – 11 נגד – 28 נמנעים – אין ההסתייגות של קבוצת סיעת רע"ם-תע"ל לסעיף 3 (סעיף 3א1(א) המוצע) לא נתקבלה.

מגלי והבה: בעד - 11, נגד – 28, כולל השר גדעון עזרא.

מגלי והבה: אם כך, ההסתייגות לא התקבלה.

מגלי והבה: לסעיף 3 יש הסתייגות של קבוצת סיעת חד"ש - חברי הכנסת מוחמד ברכה, חנא סוייד ודב חנין, ואנחנו מצביעים עליה כמובן.

מגלי והבה: בבקשה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 33 בעד ההסתייגות – 11 נגד – 31 נמנעים – אין ההסתייגות של קבוצת סיעת חד"ש לסעיף 3 (סעיף 3א1(א) המוצע) לא נתקבלה.

מגלי והבה: בעד - 11, נגד - 31.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שהסתייגות חד"ש לא התקבלה.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצביע על ההסתייגות של קבוצת בל"ד לסעיף 3.

מגלי והבה: הצבעה מס' 34 בעד ההסתייגות – 9 נגד – 30 נמנעים – אין ההסתייגות של קבוצת סיעת בל"ד לסעיף 3 (סעיף 3א1(א)(1) המוצע) לא נתקבלה.

מגלי והבה: בעד - 9, נגד - 31, כמובן בהוספת קולו של השר גדעון עזרא.

מגלי והבה: ההסתייגות לא התקבלה.

מגלי והבה: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של קבוצת בל"ד, קבוצת מרצ, קבוצת חד"ש וקבוצת רע"ם-תע"ל לסעיף 3א(1).

מגלי והבה: על ההסתייגות הזאת אנחנו מצביעים.

מגלי והבה: הצבעה מס' 35 בעד ההסתייגות – 11 נגד – 30 נמנעים – אין ההסתייגות של קבוצת סיעת בל"ד, קבוצת סיעת מרצ, קבוצת סיעת חד"ש וקבוצת סיעת רע"ם-תע"ל לסעיף 3 (סעיף 3א1(ה)(1) המוצע) לא נתקבלה.

מגלי והבה: בעד - 11, נגד - 30.

מגלי והבה: ההסתייגות לא התקבלה.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להסתייגות של קבוצת סיעת מרצ, לחלופין לסעיף 3א1(ה)(2) המוצע.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 36 בעד ההסתייגות – 11 נגד – 30 נמנעים – אין ההסתייגות לחלופין של קבוצת סיעת מרצ לסעיף 3 (סעיף 3א1(ה)(2) המוצע) לא נתקבלה.

מגלי והבה: בעד - 11, נגד - 30, כמובן בתוספת קולו של השר גדעון עזרא.

מגלי והבה: אם כך, ההסתייגות של מרצ לא התקבלה.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים בהסתייגויות לאותו סעיף.

רוני בר-און: לא, אתה צריך להצביע על לחלופין.

מגלי והבה: אדוני שר הפנים, תעסוק בנושאים שאתה בקיא בהם.

מגלי והבה: תן לנו לנהל את הישיבה, הכול בסדר.

מגלי והבה: אני רק פוחד שלא תיתן לי תעודת זהות כחולה אחר כך.

רוני בר-און: אם מישהו אחר, לא יושב-ראש הישיבה, היה אומר את זה, הייתי אומר - - -

מגלי והבה: אני אבהיר לבקשתו של שר הפנים.

מגלי והבה: ההצבעה היתה עכשיו על החלופין, וההסתייגות לא התקבלה.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים.

מגלי והבה: ההסתייגות של קבוצת חד"ש לאותו סעיף 3א1(ה)(2) המוצע - אנחנו עוברים להצבעה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 37 בעד ההסתייגות – 11 נגד – 30 נמנעים – אין ההסתייגות של קבוצת סיעת חד"ש לסעיף 3 (סעיף 3א1(ה)(2) המוצע) לא נתקבלה.

מגלי והבה: בעד - 11, נגד - 30.

מגלי והבה: אם כך, ההסתייגות של חד"ש לא התקבלה.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים בסדר ההסתייגויות.

מגלי והבה: הסתייגות קבוצת בל"ד - אנחנו עוברים להצבעה, בבקשה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 38 בעד ההסתייגות – 11 נגד – 31 נמנעים – אין ההסתייגות של קבוצת סיעת בל"ד לסעיף 3 (סעיף 3א1(ה)(2) המוצע) לא נתקבלה.

מגלי והבה: בעד - 11, נגד – 31, לרבות כמובן התוספת של השר גדעון עזרא.

מגלי והבה: אם כך, ההסתייגות של קבוצת סיעת בל"ד לא נתקבלה.

מגלי והבה: קבוצת מרצ וקבוצת חד"ש מציעות כמובן הסתייגות באותו סעיף 3א1 המוצע, סעיף קטן (ו).

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 39 בעד ההסתייגות – 10 נגד – 30 נמנעים – אין ההסתייגות של קבוצת סיעת מרצ וקבוצת סיעת חד"ש לסעיף 3 (סעיף 3א1(ו) המוצע) לא נתקבלה.

מגלי והבה: בעד - 10, נגד – 30.

מגלי והבה: אני קובע שההסתייגות של קבוצת מרצ וקבוצת חד"ש לא נתקבלה.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים בהסתייגויות.

מגלי והבה: הסתייגות קבוצת רע"ם-תע"ל לסעיף 3א1(ו) - אנחנו עוברים להצבעה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 40 בעד ההסתייגות – 10 נגד – 32 נמנעים – אין ההסתייגות של קבוצת סיעת רע"ם-תע"ל לסעיף 3 (סעיף 3א1(ו) המוצע) לא נתקבלה.

מגלי והבה: בעד - 10, נגד – 32, לרבות התוספת של השר גדעון עזרא.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שההסתייגות של קבוצת רע"ם-תע"ל לא התקבלה.

מגלי והבה: הסתייגות חברי הכנסת משה גפני ודוד אזולאי - הורדתם?

מגלי והבה: מורידים.

מגלי והבה: אם כך, אנחנו מצביעים על כל סעיף 3 כהצעת הוועדה בקריאה שנייה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 41 בעד סעיף 3, כהצעת הוועדה – 31 נגד – 11 נמנעים – אין סעיף 3, כהצעת הוועדה, נתקבל.

מגלי והבה: בעד - 31, נגד – 11.

מגלי והבה: אם כך, אנחנו קובעים שסעיף 3 נתקבל כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים לסעיף 4.

מגלי והבה: בסעיף 4 מצביעים על הסתייגות קבוצות בל"ד ומרצ.

מגלי והבה: הצבעה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 42 בעד ההסתייגות – 11 נגד – 32 נמנעים – אין ההסתייגות של קבוצת סיעת בל"ד וקבוצת סיעת מרצ לסעיף 4 לא נתקבלה.

מגלי והבה: בעד - 11, נגד – 32.

מגלי והבה: אם כך, ההסתייגות של קבוצת בל"ד וקבוצת מרצ ואחרים לסעיף 4 לא התקבלה.

מגלי והבה: כעת מצביעים על סעיף 4 כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 43 בעד סעיף 4, כהצעת הוועדה – 31 נגד – 11 נמנעים – אין סעיף 4, כהצעת הוועדה, נתקבל.

מגלי והבה: בעד - 31, נגד – 11.

מגלי והבה: אם כך, סעיף 4 עבר בקריאה שנייה כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לסעיף 5.

מגלי והבה: הסתייגות קבוצת רע"ם-תע"ל - עוברים להצבעה על ההסתייגות שלהם לסעיף 5.

מגלי והבה: הצבעה מס' 44 בעד ההסתייגות – 11 נגד – 31 נמנעים – אין ההסתייגות של קבוצת סיעת רע"ם-תע"ל לסעיף 5 לא נתקבלה.

מגלי והבה: בעד - 11, נגד – 31.

מגלי והבה: אני קובע שההסתייגות של קבוצת רע"ם-תע"ל לסעיף 5 לא התקבלה.

מגלי והבה: הסתייגות של קבוצת חד"ש.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 45 בעד ההסתייגות – 11 נגד – 29 נמנעים – אין ההסתייגות של קבוצת סיעת חד"ש לסעיף 5 לא נתקבלה.

מגלי והבה: בעד - 11, נגד – 29.

מגלי והבה: אני קובע שההסתייגות של חד"ש לא התקבלה.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים בהסתייגות קבוצת בל"ד לסעיף 5.

מגלי והבה: אנחנו מצביעים על ההסתייגות.

מגלי והבה: הצבעה מס' 46 בעד ההסתייגות – 11 נגד – 29 נמנעים – אין ההסתייגות של קבוצת סיעת בל"ד לסעיף 5(3) לא נתקבלה.

מגלי והבה: בעד - 11, נגד - 29.

מגלי והבה: הסתייגות קבוצת בל"ד לא התקבלה, ואני מוסיף את קולו של חבר הכנסת גבאי להצבעה.

מגלי והבה: הסתייגות קבוצת מרצ לסעיף 5(3) - אנחנו מצביעים עליה, בבקשה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 47 בעד ההסתייגות – 10 נגד – 30 נמנעים – אין ההסתייגות של קבוצת סיעת מרצ לסעיף 5(3) לא נתקבלה.

מגלי והבה: בעד - 10, נגד - 30.

מגלי והבה: אם כך, ההסתייגות לא התקבלה.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצביע על סעיף 5 כהצעת הוועדה בקריאה שנייה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 48 בעד סעיף 5, כהצעת הוועדה – 31 נגד – 11 נמנעים – אין סעיף 5, כהצעת הוועדה, נתקבל.

מגלי והבה: בעד - 31, נגד - 11.

מגלי והבה: תודה, חברי הכנסת.

מגלי והבה: סעיף 5 עבר כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: אנחנו עוברים לסעיף 6.

מגלי והבה: אנחנו מצביעים כמובן על ההסתייגות של קבוצת מרצ וקבוצת רע"ם-תע"ל.

מגלי והבה: אנחנו מצביעים.

מגלי והבה: הצבעה מס' 49 בעד ההסתייגות – 11 נגד – 30 נמנעים – אין ההסתייגות של קבוצת סיעת מרצ וקבוצת סיעת רע"ם-תע"ל לסעיף 6 לא נתקבלה.

מגלי והבה: בעד - 11, נגד - 30.

מגלי והבה: אני קובע שההסתייגות של קבוצת מרצ וקבוצת רע"ם-תע"ל לא התקבלה.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה על סעיף 6 כהצעת הוועדה בקריאה שנייה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 50 בעד סעיף 6, כהצעת הוועדה – 30 נגד – 10 נמנעים – אין סעיף 6, כהצעת הוועדה, נתקבל.

מגלי והבה: בעד - 30, נגד - 10.

מגלי והבה: אם כך, סעיף 6, כהצעת הוועדה, אושר.

מגלי והבה: אנחנו עוברים לסעיף 7.

מגלי והבה: אנחנו מצביעים על הסתייגות בל"ד.

מגלי והבה: הצבעה מס' 51 בעד ההסתייגות – 11 נגד – 30 נמנעים – אין ההסתייגות של קבוצת סיעת בל"ד לסעיף 7 לא נתקבלה.

מגלי והבה: 11 בעד, 30 נגד.

מגלי והבה: ההסתייגות של קבוצת בל"ד לא נתקבלה.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה על ההסתייגות של קבוצת חד"ש.

מגלי והבה: הצבעה מס' 52 בעד ההסתייגות – 11 נגד – 29 נמנעים – אין ההסתייגות של קבוצת סיעת חד"ש לסעיף 7 לא נתקבלה.

מגלי והבה: 11 בעד, 29 נגד.

מגלי והבה: ההסתייגות של קבוצת חד"ש לא נתקבלה.

מגלי והבה: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של קבוצת מרצ לאותו סעיף.

מגלי והבה: הצבעה מס' 53 בעד ההסתייגות – 11 נגד – 30 נמנעים – אין ההסתייגות של קבוצת סיעת מרצ לסעיף 7 לא נתקבלה.

מגלי והבה: 11 בעד, 30 נגד.

מגלי והבה: הסתייגות קבוצת מרצ לא נתקבלה.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו מצביעים בקריאה שנייה על כל סעיף 7 כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 54 בעד סעיף 7, כהצעת הוועדה – 31 נגד – 11 נמנעים – אין סעיף 7, כהצעת הוועדה, נתקבל.

מגלי והבה: 31 בעד, 11 נגד.

מגלי והבה: סעיף 7, כהצעת הוועדה, התקבל.

מגלי והבה: אנחנו עוברים לסעיף 8 - הסתייגות קבוצת חד"ש וקבוצת מרצ.

מגלי והבה: הצבעה מס' 55 בעד ההסתייגות – 10 נגד – 29 נמנעים – אין ההסתייגות של קבוצת סיעת חד"ש וקבוצת סיעת מרצ לסעיף 8 לא נתקבלה.

מגלי והבה: 10 בעד, 29 נגד.

מגלי והבה: ההסתייגות לא נתקבלה.

מגלי והבה: אנחנו מצביעים על סעיפים 8 ו-9 כהצעת הוועדה, כיוון שעל סעיף 9 אין הסתייגויות.

מגלי והבה: הצבעה מס' 56 בעד סעיפים 9-8, כהצעת הוועדה – 31 נגד – 11 נמנעים – אין סעיפים 9-8, כהצעת הוועדה, נתקבלו.

מגלי והבה: 31 בעד, 11 נגד.

מגלי והבה: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

אחמד טיבי: החוק הזה דורש 51.

מגלי והבה: המצאת עכשיו תקנון חדש, חבר הכנסת טיבי?

מגלי והבה: בהתאם לסעיף 36, לפי בקשת סיעת רע"ם-תע"ל – חבר הכנסת אלסאנע, בבקשה.

טלב אלסאנע: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להודיע כי לבקשה הזאת מצטרפות גם סיעות בל"ד וחד"ש, ולכן הבקשה היא בשם סיעות רע"ם-תע"ל, בל"ד וחדש.

טלב אלסאנע: אנחנו מבקשים לראות בהצבעה על הצעת החוק הצבעת אי-אמון בממשלה.

טלב אלסאנע: זה חוק רע, חוק בלתי חוקתי, ולדעתי הוא חוק שסותר חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו, ולכן הוא באמת מחייב רוב של 51.

טלב אלסאנע: לכן אני מבקש לראות בהצבעה על הצעת החוק הצבעת אי-אמון בממשלה.

טלב אלסאנע: תודה רבה.

מגלי והבה: בהתאם לאותו סעיף, אדוני שר הפנים, בבקשה.

רוני בר-און: אדוני היושב-ראש, בהתאם לסעיף סעיף 36(ה) - - -

מוחמד ברכה: הוא לא רשאי, רק ראש הממשלה.

טלב אלסאנע: אדוני, בעמוד 32 כתוב במפורש: ראש הממשלה.

מגלי והבה: סליחה, לא כתוב ראש הממשלה - - -

טלב אלסאנע: ברשותך, אני מצטט את התקנון - - -

מגלי והבה: זה ראש הממשלה או השר הנוגע בדבר.

טלב אלסאנע: כתוב במפורש בעמוד 32, בסעיף 36א(ב): הודיע ראש הממשלה.

טלב אלסאנע: ראש הממשלה רשאי להודיע ליושב-ראש הכנסת שהוא יראה בהצבעת הכנסת בסעיף העומד על סדר-יומה עניין של הבעת אמון בו.

מגלי והבה: חבר הכנסת אלסאנע, אתה טועה גם בסעיף וגם בסעיף הקטן.

מגלי והבה: זה או ראש הממשלה או שר מטעמו.

מגלי והבה: נא לשבת.

הייתי עושה מה ששחל היה עושה – לפי סעיף 38 לתקנון - - -

טלב אלסאנע: - - -

מגלי והבה: חבר הכנסת אלסאנע, שמענו אותך.

מגלי והבה: אם תמשיך לעמוד, זה לא יעזור.

מגלי והבה: אני יודע שאתה עורך-דין, אבל נא לשבת.

מגלי והבה: שר הפנים, בבקשה.

רוני בר-און: יש לי הרגשה שחבר הכנסת טלב אלסאנע - - - בסעיף 36(ה)(2) - - -

טלב אלסאנע: אבל הוא לא הסמיך אותך.

מגלי והבה: חבר הכנסת אלסאנע, אתה מפריע, ואני קורא לך לסדר בפעם הראשונה.

רוני בר-און: הסעיף קובע כי הצבעה על הצעת אי-אמון שהוגשה בסיום הדיון, כמו שביקש חבר הכנסת טלב אלסאנע, תתקיים בישיבת הכנסת הרגילה הראשונה – ב-2 במאי לפי מה שהוא מבקש, בשבוע שלאחר מכן.

רוני בר-און: ואולם – ועל זה אני מבסס את הבקשה - אם ביקשה זאת הממשלה – והרי אני מבקש זאת בשם הממשלה – תתקיים ההצבעה על הצעת האי-אמון ביום שבו הוגשה, מייד לאחר הדיון באותו סעיף.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: אם כך, חברי הכנסת, הנושא נגמר.

מוחמד ברכה: אין שר הפנים יכול לבקש בשם הממשלה.

מגלי והבה: כתוב שהשר הנוגע בדבר בממשלה.

מגלי והבה: אני מפנה אותך לעמוד 30.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה – מי שמצביע בעד זה נגד האי-אמון וקבלת החוק.

מגלי והבה: מי שמצביע נגד - - -

מוחמד ברכה: זאת אומרת שהליכוד מצביע אמון בממשלה.

מגלי והבה: חבר הכנסת ברכה, אל תתערב ביניהם.

מגלי והבה: הצבעה מס' 57 בעד החוק – 34 נגד – 11 נמנעים – אין חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התשס"ז–2007, נתקבל.

מגלי והבה: 34 בעד, 11 נגד.

מגלי והבה: החוק התקבל, והאי-אמון נדחה.

מגלי והבה: חבר הכנסת מרגי, ממלא מקום יושבת-ראש ועדת הכנסת, בבקשה.

): אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מודיע בזאת על חילופי אישים מטעם סיעת ישראל ביתנו, כדלקמן - 1.

): בוועדת החוץ והביטחון: א.

): במקום חברת הכנסת אסתרינה טרטמן, שכיהנה כממלאת-מקום, יכהן חבר הכנסת אלכס מילר כממלא-מקום; ב.

): במקום חבר הכנסת יצחק אהרונוביץ, תכהן חברת הכנסת אסתרינה טרטמן; 2.

): בוועדה המיוחדת למאבק בנגע הסמים: במקום חבר הכנסת יצחק אהרונוביץ יכהן חבר הכנסת יוסף שגאל; 3.

): בוועדת הפנים והגנת הסביבה: במקום חבר הכנסת יצחק אהרונוביץ, יכהן חבר הכנסת רוברט אילטוב; 4.

): בוועדת המדע והטכנולוגיה: במקום חבר הכנסת רוברט - - -

מגלי והבה: חבר הכנסת פרוש, נא לשבת.

מגלי והבה: בבקשה.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אתם מפריעים לחבר שלנו, שמודיע הודעה חשובה.

מגלי והבה: נא לשבת.

): בוועדת המדע והטכנולוגיה: במקום חבר הכנסת רוברט אילטוב, תכהן חברת הכנסת ליה שמטוב.

): על הודעה זו אין צורך בהצבעה.

מגלי והבה: חבר הכנסת מרגי, בבקשה.

): אני מתכבד להודיע לחברי הכנסת על המלצת ועדת הכנסת למינוי סגן ליושבת-ראש הכנסת.

): בהתאם לסעיף 1 לתקנון הכנסת ובהתאם לנוהג ולנוהל המקובלים – רוני בר-און, אי-אפשר לגבור על הקול שלך.

מגלי והבה: השר בר-און.

): השר, בהתאם לסעיף 1 לתקנון הכנסת, ובהתאם לנוהג ולנוהל המקובלים, ועדת הכנסת מציעה לכנסת לבחור בחבר הכנסת דוד רותם לכהן כסגן יושבת-ראש הכנסת במקום חבר הכנסת יצחק אהרונוביץ שהתמנה לשר.

): אבקש את אישורה של הכנסת להמלצה זו.

): צריך הצבעה.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: אנחנו מצביעים על הודעת ממלא-מקום יושבת-ראש ועדת הכנסת.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה.

מגלי והבה: נא לשבת.

מגלי והבה: הצבעה מס' 58 בעד הצעת ועדת הכנסת – 24 נגד – 2 נמנעים – אין הצעת ועדת הכנסת לבחור את חבר הכנסת דוד רותם לסגן ליושבת-ראש הכנסת נתקבלה.

מגלי והבה: בעד - 24, נגד - 2.

אביגדור יצחקי: לא הצבעתי, אדוני.

מגלי והבה: אני מוסיף את יושב-ראש הקואליציה בעד, יהיו 25.

אורי אריאל: תוסיף את קולי.

מגלי והבה: גם חבר הכנסת אורי אריאל.

מגלי והבה: אם כך, הודעת ועדת הכנסת, כפי שהביא ממלא-מקום יושבת-ראש הוועדה, התקבלה.

מגלי והבה: אני מבקש את חבר הכנסת אזולאי לסעיף הבא, כמובן.

מגלי והבה: [מס' מ/266; "דברי הכנסת", חוב' ז', עמ' 4415; נספחות.

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: הצעת חוק שהייה שלא כדין (איסור סיוע) (הוראות שעה) (תיקון מס' 10), התשס"ז-2007 - קריאה שנייה וקריאה שלישית.

מגלי והבה: חבר הכנסת דוד אזולאי בשם יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה.

דוד אזולאי: אדוני היושב-ראש, אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה השנייה ולקריאה השלישית את הצעת חוק שהייה שלא כדין (איסור סיוע) (הוראות שעה) (תיקון מס' 10), התשס"ז-2007, שיזמה הממשלה.

דוד אזולאי: הוראת השעה אוסרת העסקה, הלנה והסעה של שוהים בלתי חוקיים מהשטחים בישראל, וזאת במטרה להקשות על מפגעים פוטנציאליים לשהות בישראל.

דוד אזולאי: הוראת השעה עומדת בתוקפה כבר 11 שנים, ועתה מוצע להאריכה זו השנה ה-12, משום שהמצב הביטחוני דורש זאת.

דוד אזולאי: בשל כך דרשה הוועדה מהממשלה כי בפעם הבאה שבה תבקש להאריך את הוראת השעה, תבחן את האפשרות להפוך חלק מהוראות החוק, שלגביהן אין מחלוקת רבה, להוראות קבועות.

דוד אזולאי: אחד הנושאים השנויים ביותר במחלוקת הוא החזקה הקבועה בחוק לגבי מודעותו של הנאשם להיותו של האדם שאותו הלין, העסיק או הסיע שוהה בלתי חוקי.

דוד אזולאי: החוק קובע כי אם הוכחה מודעותו של אדם לכך שהלין, העסיק או הסיע תושב שטחים, לרבות בעצימת עיניים, עליו הראיה לכך שלא ידע שתושב השטחים שוהה בישראל שלא כדין.

דוד אזולאי: ככל שמדובר במלינים ובמעסיקים, שמטבע הדברים מתקשרים עם תושב השטחים לתקופה ממושכת יחסית, דרישה זו סבירה.

דוד אזולאי: לעומת זאת, כשמדובר במסיעים, המתקשרים עם נוסעיהם לנסיעה קצרה וחד-פעמית, דרישה זו מטילה נטל כבד.

דוד אזולאי: בפרט מקשה הדרישה על נהגי מוניות שנדרשים לברר את חוקיות שהייתם בישראל של נוסעיהם, אם ידעו או חשדו שהם תושבי השטחים.

דוד אזולאי: על כן קבעה הוועדה שנכון יהיה להקל עם נהגי המוניות, ולקבוע כי נטל הוכחה זה יחול רק על נסיעות שהתקיימו במרחב התפר, בשטח שמתואר במפה שמצורפת לחוק.

דוד אזולאי: אני רוצה לציין שזה הודות להחלטתו של השר לביטחון פנים אבי דיכטר, שקיבל החלטה זו מתוך הבנת חשיבות העניין, וזו גם ההזדמנות להודות לך, אדוני השר, על שיתוף הפעולה לאורך כל הדרך עם ועדת הפנים.

דוד אזולאי: יש להדגיש כי אין פירושו של דבר שביתר חלקי המדינה מותר להסיע נוסעים בלתי חוקיים, אלא שבמקומות אלה לא יהיה על הנהג נטל ההוכחה הכבד.

דוד אזולאי: בנוסף, מאחר שהוראת השעה נמשכת זמן רב כל כך, ועד כה לא נמסרו לוועדת הפנים והגנת הסביבה דיווחים מפורטים לגבי יישומה, החליטה הוועדה לעגן בחוק את חובת הדיווח של השר לביטחון הפנים לוועדה על המקרים שעליהם הוחל החוק.

דוד אזולאי: להצעת החוק הוגשו הסתייגויות.

דוד אזולאי: אני מבקש מחברי הכנסת לדחות את ההסתייגויות ולאשר את הצעת החוק בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

דוד אזולאי: תודה.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת דוד אזולאי; הוא גם הבטיח שידבר בקצרה וגם קיים.

מגלי והבה: חברי הכנסת, יש הסתייגויות לחוק.

מגלי והבה: חבר הכנסת משה גפני - איננו נוכח כאן.

מגלי והבה: אני מזמין את חבר הכנסת דב חנין, בבקשה.

מגלי והבה: חבר הכנסת אזולאי, הורדת את ההסתייגות שלך?

דוד אזולאי: כן.

מגלי והבה: אם כך, אנחנו נעבור להצבעה אחרי ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין.

מגלי והבה: נא לשבת.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, רבותי השרים, עמיתי חברי הכנסת, אני יודע שהשעה מאוחרת, כולם ממהרים וההצבעות לצערי לפעמים קצת אוטומטיות, ובכל זאת - אדוני היושב-ראש, אם רק תגביר את הרמקול, אני לא שומע אפילו את קולי.

מגלי והבה: שם בסוף, חברת הכנסת גלאון והחבורה שם.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אתם מפריעים לדובר כאן.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, למרות השעה המאוחרת וחוסר הסבלנות של חלק מאתנו, אני מציע לכם להקשיב היטב לדברים ולהבין על מה אתם מתבקשים להצביע.

דב חנין: יש לנו פה חוק גרוע ומזיק שאין בו שום תועלת, אלא הוא יוצר נזקים מאוד קשים.

דב חנין: אני אתן לכם דוגמה להוראה של החוק הזה.

דב חנין: החוק הזה מחייב את נהגי המוניות לדרוש מסמכים מזהים מאנשים שעולים למונית שלהם, כאשר יש להם איזה חשד שאולי הנוסע הזה שוהה בארץ שלא כדין.

מגלי והבה: השר יצחק כהן, אתה מתגעגע לחזור להיות חבר כנסת?

יצחק כהן: האמת - כן.

מגלי והבה: שב שם, בבקשה.

מגלי והבה: החברים מצד שמאל – חבר הכנסת זיו, נא לשבת.

מגלי והבה: אין מה לעשות, יום ארוך יש לנו היום.

מגלי והבה: בבקשה.

דב חנין: האבסורד פה הוא כמובן אבסורד קיצוני.

דב חנין: למעשה הופכים את נהגי המוניות לסוג של מאבטחים, שמים אותם בחזית ההתמודדות, מבלי שיש להם הכשרה, מבלי שיש להם אמצעים, אבל דורשים מהם לדרוש מסמכים מזהים ממי שייראה להם חשוד.

דב חנין: אם האדם הזה באמת רוצה לעשות נזק, לא תהיה לו שום בעיה לתקוף את נהג המונית הזה.

דב חנין: לנהג המונית אין שום יכולת ושום הכשרה להתמודד עם אנשים שרוצים לבצע פגיעה ביטחונית.

דב חנין: לכן, בחוק הזה אין תועלת, והחוק הזה אבסורדי.

דב חנין: מעבר לכך, עמיתי חברי הכנסת, החוק הזה יוצר דבר חמור ומזיק – הוא הופך קבוצה שלמה של אזרחים ותושבים בארץ הזאת לחשודים.

דב חנין: הוא הופך קבוצה שלמה של אנשים לאנשים שנהג מונית יוכל לבקש מהם מסמכים – ממי יבקש נהג מונית מסמכים?

דב חנין: ממי שיראה לו חשוד.

דב חנין: מי שייראה לו חשוד, ייראה לו חשוד כנראה לפי הצבע, אולי לפי המבטא או אולי לפי המראה.

דב חנין: זה מה שנקרא racial screening.

דב חנין: זו בדיוק התופעה שבכל ארצות העולם מנסים להתמודד אתה ולמזער אותה.

דב חנין: אפילו בארצות-הבריתracial screening נפסל.

דב חנין: ואפילו בשדות התעופה בישראל, שבמשך שנים היתה בהם פרקטיקה כזאת, הבינו שכנראה צריך להתקדם למצב אחר, ולפחות באופן מוצהר אומרים: אנחנו נתייחס לנוסעים הערבים ולנוסעים היהודים באותו אופן.

דב חנין: עכשיו הופכים את כל האזרחים הערבים בישראל – אולי זה בכלל לא הערבים, אולי מישהו סתם ייראה כהה מדי, אולי הוא סתם לא ייראה מספיק בן הארץ, אולי הוא סתם לא ייראה מספיק אשכנזי - כל האנשים האלה יהפכו להיות חשודים בפוטנציה, ומכל האנשים האלה נהגי המוניות ידרשו מסמכי זיהוי.

דב חנין: אני שואל אתכם, עמיתי חברי הכנסת: עד לאיפה יכול להגיע האבסורד?

דב חנין: הרי ברור לכולם שאין שום טעם ביטחוני בהוראה הזאת.

דב חנין: ברור לכולם שההוראה הזאת היא אבסורד ביטחוני.

דב חנין: לעומת זאת, ברור לכולם גם שההוראה הזאת תגרום נזק עצום, תהפוך אוכלוסייה שלמה במדינת ישראל לאוכלוסייה שאיננה יכולה להרגיש בנוח, לאוכלוסייה שכל אחד יכול לדרוש ממנה להזדהות, שכל אחד יכול לדרוש ממנה להציג תעודות.

דב חנין: אחד התיקונים שיש בחוק בעקבות הדיונים שהיו בוועדת הפנים והגנת הסביבה - - -

ראובן ריבלין: לעומת החוק הקודם – איזו ברירה יש - - -

דב חנין: אז אני אומר לך, חבר הכנסת ריבלין - בחוק הקודם באו נהגי המוניות ואמרו שכיוון שפקודת התעבורה מחייבת נהג מונית להסיע כל אדם בלי אפליה, לא היתה להם סמכות לבקש תעודות.

דב חנין: הם אמרו: מה אתם רוצים מאתנו, אנחנו משטרה?

דב חנין: אנחנו צבא?

דב חנין: אנחנו עכשיו נעמוד בחזית ונבדוק את הזהות של אנשים שנוסעים - - -

מגלי והבה: אתה צריך לסיים.

דב חנין: כן, אני מסיים בנקודה אחרונה שהיא מהותית.

דב חנין: בהצעת החוק, אדוני היושב-ראש - - -

ראובן ריבלין: אתה נותן רשיון לאדם - - - אתה נותן רשיון לאדם להוביל מחבל.

דב חנין: לא נכון, בכלל לא נכון.

דב חנין: חבר הכנסת ריבלין, ההערה שלך היא לא נכונה, בכל הכבוד, כי מי שיש לו חשד שאדם הולך לבצע עבירה, אסור לו לעזור לביצוע העבירה, ואם יש לו חשד שהולכת להיות עבירה והוא עוזר לביצוע העבירה - הוא עצמו אשם בעבירה.

ראובן ריבלין: - - -

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת חנין.

דב חנין: אז אני אומר - נקודה אחרונה, אדוני היושב-ראש, היא מהותית.

דב חנין: מהותית.

דב חנין: בנספח להצעת החוק - חבר הכנסת ריבלין, אל תפריע לי.

דב חנין: בנספח להצעת החוק הזאת יש מפה, והמפה מגדירה את האזורים שבהם יש דרישה לזיהוי - - -

מגלי והבה: אתה לא צריך להציג את המפה.

דב חנין: כן, אני מפנה את חברי הכנסת.

מגלי והבה: תפנה, אבל אל תציג.

דב חנין: אני לא אציג.

דב חנין: אני מפנה אתכם למפה הזאת, עמיתי חברי הכנסת.

דב חנין: האזורים שמוגדרים במפה הם אזורים שבהם מתגוררת אוכלוסייה ערבית גדולה של אזרחי ישראל; כל אזור המשולש – אום-אל-פחם, המשולש.

דב חנין: אילו אנשים ייסעו שם במוניות?

דב חנין: איזו הקלה יש במפה הזאת ביחס להצעת החוק המקורית?

דב חנין: לכן, עמיתי חברי הכנסת, אני מציע לכם לנהוג בהיגיון, לנהוג בהגינות, ואני מציע לכם לדחות את הצעת החוק הגרועה הזאת על הסף.

דב חנין: תודה רבה.

מגלי והבה: תודה רבה.

מגלי והבה: חברי הכנסת, שאר המסתייגים, חברי הכנסת גפני ואזולאי, הורידו את ההסתייגויות שלהם, ואם כך, אני מזמין את השר, אם אדוני רוצה להשיב.

מגלי והבה: אם לא – אנחנו עוברים להצבעה.

מגלי והבה: אנחנו מצביעים על שם החוק – מובן שאין מסתייגים - כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 59 בעד שם החוק – 29 נגד – 5 נמנעים – אין שם החוק נתקבל.

מגלי והבה: בעד - 29, נגד - 5.

מגלי והבה: שם החוק התקבל, כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: אנחנו עוברים לסעיף 1 - חברי הכנסת אזולאי וגפני הורידו את הסתייגותם, אז נצביע רק על הסתייגותו של חבר הכנסת דב חנין.

אביגדור יצחקי: הוא מבטל, הוא מבטל.

מגלי והבה: הוא לא מבטל.

מגלי והבה: תדבר בשמך, יושב-ראש הקואליציה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 60 בעד ההסתייגות – 5 נגד – 26 נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין לסעיף 1 לא נתקבלה.

מגלי והבה: בעד ההסתייגות - 5, נגד - 26.

מגלי והבה: ההסתייגות לא נתקבלה.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו מצביעים עכשיו על סעיפים 1 ו-2 כהצעת הוועדה בקריאה שנייה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 61 בעד סעיפים 2-1, כהצעת הוועדה – 27 נגד – 5 נמנעים – אין סעיפים 2-1, כהצעת הוועדה, נתקבלו.

מגלי והבה: בעד - 27, נגד - 5, ואין נמנעים.

מגלי והבה: אם כך, סעיפים 1 ו-2, כהצעת הוועדה, נתקבלו.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה על כל הצעת החוק כהצעת הוועדה בקריאה שלישית.

מגלי והבה: הצבעה מס' 62 בעד החוק – 28 נגד – 5 נמנעים – אין חוק שהייה שלא כדין (איסור סיוע) (הוראות שעה) (תיקון מס' 10), התשס"ז-2007, נתקבל.

מגלי והבה: בעד החוק הצביעו 28, נגד - 5.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שהצעת חוק שהייה שלא כדין (איסור סיוע) (הוראות שעה) (תיקון מס' 10), התשס"ז-2007, התקבלה.

הצעת חוק-יסוד: [מס' כ/125; "דברי הכנסת", חוב' י"ד, עמ' 6185; נספחות.

הצעת חוק-יסוד: ]

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו ממשיכים בסדר-היום: הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 38), קריאה שנייה וקריאה שלישית.

מגלי והבה: יציג אותה יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, חבר הכנסת מנחם בן-ששון.

מגלי והבה: בבקשה.

מנחם בן-ששון: אדוני היושב-ראש, חברי השרים, חברי חברי הכנסת, ובמיוחד חברי, חבר הכנסת ארדן, יוזם החוק והמוביל שלו - חוק-יסוד: הכנסת, חברי, קובע בסעיף 42ב הסדר להשעיה של חבר הכנסת מכהונתו באחד משני מצבים.

מנחם בן-ששון: האחד – כאשר חבר הכנסת הורשע בעבירה פלילית, לתקופה שמיום פסק-הדין ועד למועד שבו פסק-הדין נעשה לסופי; השני – כאשר חבר הכנסת הורשע ונגזר עונשו למאסר בפועל, לתקופה שבה הוא נושא בעונש המאסר.

מנחם בן-ששון: בשני המצבים מעניק חוק-היסוד כיום לוועדת הכנסת את הסמכות להחליט בדבר השעיה.

מנחם בן-ששון: הצעת החוק של חבר הכנסת ארדן שלפנינו מבקשת לשנות את מנגנון ההשעיה באופן כזה שחבר הכנסת יושעה מתפקידו מייד בהתקיים התנאי הרלוונטי, ולוועדת הכנסת לא תהיה סמכות להכריע בעניין.

מנחם בן-ששון: ההיגיון המוצק העומד ביסוד ההצעה הוא זה: חברי הכנסת אינם גורם מתאים להכריע בשאלות רגישות הנוגעות לחבריהם למשכן כגון השעיה מכהונה עקב הרשעה פלילית.

מנחם בן-ששון: פסיקתו של בית-המשפט שחבר הכנסת עבר עבירה פלילית ושבנסיבות העניין יש במעשה קלון, די בה להצדיק השעיה מיידית.

מנחם בן-ששון: מבחינה מוסדית וציבורית נכון יותר להרחיק את הכנסת מערכאות מעין שיפוטיות שכאלה.

מנחם בן-ששון: אני מדגיש כי ההשעיה האמורה בחוק-היסוד היא אמצעי להרחקה זמנית מכהונה של חבר הכנסת שסרח, ואין היא עונש המוטל עליו.

מנחם בן-ששון: זו הבחנה חשובה לצורך דחיית כל ההסתייגויות שתגענה.

מנחם בן-ששון: ההשעיה הזמנית משקפת איזון בין הכרה בזכותו של חבר הכנסת לערער על פסק-דין שניתן נגדו בערכאה ראשונה - ועל כן לא מופסקת כהונתו באופן קבוע אלא כשפסק-הדין הוא סופי, קרי, כשמוצו הליכי הערעור - לבין אינטרס ציבורי שבשמירת כבוד הכנסת וטוהר המידות בקרב חבריה.

מנחם בן-ששון: מכאן, שההשעיה היא אמצעי הצופה את פני ההדחה שעשויה להתממש בתום הערעור.

מנחם בן-ששון: לפיכך, במקום שאין סיכוי שפסק-דין סופי יהיה הדחה, אין מקום לנקוט גם הליך של השעיה.

מנחם בן-ששון: רעיון זה שמבוסס על שכל ישר ותכליתו של חוק-היסוד מעוגנים גם בהלכה של בית-המשפט העליון.

מנחם בן-ששון: תהיינה כמה הסתייגויות, חברי, ואני רוצה להתייחס אליהן כבר עתה.

מנחם בן-ששון: להסתייגותו של חבר הכנסת יצחק לוי - הצעת החוק העומדת כיום לדיון קובעת מנגנון של השעיה אוטומטית במקרה שבו חבר הכנסת הורשע בעבירה פלילית ובית-המשפט קבע כי יש עמה קלון.

מנחם בן-ששון: נכון הדבר כי בסעיף בנוסחו בחוק-היסוד הקיים, מדובר בכל מקרה של הרשעה פלילית, אף אם לא נקבע לגביה קלון.

מנחם בן-ששון: אולם כפי שהסברתי לפני דקות מספר, אין מקום להפעלת סמכויות השעיה אלא במקרה שעם תום הליכי הערעור עשוי חבר הכנסת להיות מודח מתפקידו.

מנחם בן-ששון: נזכיר שסעיף 42(א) לחוק-היסוד קובע כי חברותו של חבר הכנסת תיפסק אם הורשע בפלילים בפסק-דין סופי וקבע בית-המשפט שיש עמה קלון.

מנחם בן-ששון: השעיה במצב שבו לא נקבע קלון בבית-משפט שהרשיע, אינה סבירה אפוא משום שהשעיה זו סופה הידוע מראש לפקוע, כשיהפוך פסק-הדין, שאין אתו קביעת קלון, לסופי.

מנחם בן-ששון: היא אפשרית רק במקרים חריגים ונדירים שבהם בית-המשפט החליט שאין בעבירה קלון והוגש ערעור על סוגיית הקלון לבית-משפט של ערעור, וזאת רק לתקופה שבה מתברר הערעור.

מנחם בן-ששון: רק למקרים חריגים אלה מכוונת הסתייגותו של חבר הכנסת יצחק לוי.

מנחם בן-ששון: נדמה לי, חברי הכנסת, כי מנגנון של השעיה מיידית נותן מענה ראוי על הרחקתם המיידית של חברי הכנסת שהורשעו במקרים המתאימים לכך.

מנחם בן-ששון: השארת שיקול דעת בידי ועדת הכנסת גם במקרים אלה אינה רצויה.

מנחם בן-ששון: שכן, משמעות הדבר היא, שוועדת הכנסת תדון ותחליט אם יש לדעתה קלון במעשי חברי כנסת, בה בשעה שבית-משפט של ערעור נדרש לסוגיה זו ממש.

מנחם בן-ששון: ועל החשש היסודי מפני הכרעת חברי כנסת בעניינים שכאלה דיברנו כבר בפתח העניין, הרי לכך מתכוונת הצעת החוק.

מנחם בן-ששון: להסתייגויות האחרות לפסקה (1) - קבוצת חברי הכנסת הגישה הסתייגויות שמגבילות מנגנון השעיה למקרים של עבירות נקובות בלבד.

מנחם בן-ששון: קבוצת חנין מבקשת לקבוע רשימת עבירות שרק לגביהן יושעה חבר הכנסת, אך זאת אף אם לא נקבע קלון בבית-המשפט.

מנחם בן-ששון: קבוצת טיבי מציעה שההשעיה תהיה רק לגבי הרשעה בעבירות מסוימות ואם קבע בית-המשפט כי יש בנסיבות העניין קלון.

מנחם בן-ששון: קשה לעמוד על הטעם שבקיבוצן של העבירות הנזכרות בהסתייגויות האלה.

מנחם בן-ששון: פגם מוסרי שדבק במעשה פלילי לא נגזר מסיווג עבירות בחוק עונשין או בחוק אחר.

מנחם בן-ששון: הפגם המוסרי הפוסל אדם מלכהן כחבר הכנסת קשור גם בנסיבות המעשה ובחומרתו והוא הוא שמשתקף בקביעת הקלון שנלוותה להרשעתו.

מנחם בן-ששון: קביעתו של בית-המשפט שדן בעניינו של נאשם חבר הכנסת, עיין בחומר הראיות וגזר את דינו לפי הנסיבות המיוחדות של מעשיו, כי יש במעשה משום קלון, קביעה כזאת היא בסיס הולם יותר למעשה ההשעיה מאשר סיווג נוקשה של עבירות לפי סוגן.

מנחם בן-ששון: יתר על כן, חוק-היסוד קובע, כאמור, כי כהונת חבר הכנסת תיפסק ברגע שפסק-דינו יהיה סופי, אם קבע בית-המשפט שיש עם העבירה משום קלון.

מנחם בן-ששון: אם תתקבל הסתייגותה של קבוצת חנין, ייווצר מצב בלתי הגיוני.

מנחם בן-ששון: חבר כנסת הורשע באחת מהעבירות המנויות, מבלי שנקבע קלון, יושעה מייד מכהונתו, אך עם תום הערעור לא תיפסק כהונתו, שכן הפסקת הכהונה מחייבת קביעת קלון.

מנחם בן-ששון: מצב בלתי הגיוני אחר ייווצר אם תתקבל ההסתייגות של קבוצת טיבי.

מנחם בן-ששון: אם יורשע חבר הכנסת בעבירה שאינה מנויה בה, ובית-המשפט יקבע שיש עם העבירה קלון, למשל, תקיפה של נער בן 19, לא יושעה חבר הכנסת מכהונתו למרות חומרת מעשיו.

מנחם בן-ששון: להסתייגות לפסקה (2) - קבוצת טיבי מציעה, למעשה, להשאיר בידי ועדת הכנסת לקבוע את הסמכות להשעות את חבר הכנסת המרצה עונש מאסר בפועל.

מנחם בן-ששון: מה שאמרתי למעלה, בתמיכה בנטילת שיקול דעת, נכון גם כאן וביתר שאת.

מנחם בן-ששון: שימו לב, אדם המרצה עונש מאסר בפועל לא ראוי שיכהן כחבר כנסת.

מנחם בן-ששון: אין כל הצדקה, בעניין זה, להותיר שיקול דעת לחברי הכנסת.

מנחם בן-ששון: קשה לראות מהן הנסיבות האישיות המיוחדות שיכולות להצדיק השעייתו של חבר כנסת אסיר אחד ואי-השעייתו של חבר כנסת אסיר אחר ואשר מחייבות הענקת שיקול דעת לוועדת הכנסת טרם השעיה.

מנחם בן-ששון: חברי חברי הכנסת אני מבקש מכם לדחות את ההסתייגויות כולן.

מנחם בן-ששון: אני מבקש מכם להצביע על הצעת הוועדה ככתבה.

מגלי והבה: תודה ליושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, חבר הכנסת בן-ששון.

מגלי והבה: חברי הכנסת שהגישו הסתייגויות - חבר הכנסת יצחק לוי שיש לו הסתייגויות על הסעיף הראשון, בבקשה.

יצחק לוי: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני, ראשית, מברך על החוק ואתמוך בו.

יצחק לוי: אני רק רוצה לשכנע את הבית לקבל את ההסתייגות שלי.

יצחק לוי: אני חושב שהיא נכונה ואיננה גורעת מההוראה העיקרית שחברי הכנסת ארדן ויחימוביץ באים לחוקק.

יצחק לוי: בעיני, לא רק שהיא נכונה אלא שהיא לא מספקת.

יצחק לוי: היא לא מספקת מכיוון שאני חושב שהבעיה העיקרית היום בדמוקרטיה הישראלית היא חוסר האמון של הציבור במוסד הזה.

יצחק לוי: זאת הבעיה המציקה ביותר, הבעייתית ביותר, הכואבת ביותר, ואילו בהצעת החוק הזאת אנחנו מתקנים קצה מסוים.

יצחק לוי: אנחנו לא מתקנים קצוות אחרים שצריך עדיין לתקן.

יצחק לוי: אבל מובן שזה בדרך הנכונה.

יצחק לוי: מכיוון שכך, בוודאי אתמוך בהצעה.

יצחק לוי: ההסתייגות שלי מבקשת להשאיר על כנו את הסעיף המאפשר היום שיקול דעת לוועדת הכנסת במקרה שיש הרשעה פלילית, גם אם אין עמה קלון, כאשר ייתכן ערעור של היועץ המשפטי לממשלה או של גוף אחר, אינני יודע מי, אני חושב רק של היועץ המשפטי לממשלה, וייתכן שייקבע קלון.

יצחק לוי: מה אנחנו עושים כאן?

יצחק לוי: אנחנו באים ואומרים לציבור, אנחנו מחמירים מצד אחד ומקלים מצד אחר.

יצחק לוי: כלומר, אדם שהורשע בעבירה פלילית, דעו לכם, מורי ורבותי, לא יכול לכהן בשום משרה בשירות הציבורי.

יצחק לוי: אם הוא שגריר, הוא מפוטר מייד.

יצחק לוי: אם הוא מנהל בית-ספר - לא רק בעבירה שיש עמה קלון, גם בעבירה שאין עמה קלון יש הליך, אחרי הרשעה פלילית.

יצחק לוי: אני לא אומר שזה אוטומטי, אבל יש הליך של הוצאה מהשירות הציבורי.

ראובן ריבלין: יש גם שיקול פוליטי.

יצחק לוי: סליחה, אני תיכף אתייחס לעניין.

יצחק לוי: אבל מה אנחנו אומרים?

יצחק לוי: אני כשר החינוך פיטרתי מנהלי בתי-ספר שעברו עבירות פליליות.

יצחק לוי: בוודאי שרי החינוך האחרים גם כן עשו זאת.

יצחק לוי: ואילו כאן, חבר כנסת מורשע בעבירה פלילית ואנחנו לא מוכנים אפילו לשקול את העניין.

יצחק לוי: כלומר, אין כאן שום אפשרות לשקול את זה.

יצחק לוי: אנחנו באים מראש ואומרים, אותו חבר כנסת שהורשע בעבירה פלילית נשאר חבר כנסת ואין שום דבר לעשות, הוא נשאר חבר כנסת.

יצחק לוי: טענתו של חבר הכנסת ריבלין שמדובר בשיקול פוליטי נכונה, אבל אנחנו צריכים לסמוך קצת על עצמנו.

יצחק לוי: הרי גם בחסינות יש שיקול פוליטי.

יצחק לוי: סליחה, חבר הכנסת ריבלין, אני אראה לך דוגמאות רבות שיש בהן שיקול פוליטי.

יצחק לוי: אפילו ביציאה למלחמה יש שיקול פוליטי.

ראובן ריבלין: הם סומכים על כולם אבל לא עלינו.

יצחק לוי: סליחה, אפילו ביציאה למלחמה יש שיקול פוליטי.

יצחק לוי: אני אומר לך, אם אנחנו בעינינו כחגבים אז כך אנחנו בעיני הציבור.

יצחק לוי: אם אנחנו כל הזמן נחזור ונאמר שאין לנו אפשרות להיות ישרים, אנחנו לא יכולים לסמוך על עצמנו, אין לנו שיקול דעת אמיתי, כל השיקולים שלנו פוליטיים.

יצחק לוי: הרי למה יסמכו האזרחים עלינו?

יצחק לוי: למה יבואו אזרחים אתנו למלחמה?

יצחק לוי: למה יבואו אזרחים אתנו לקיצוצים?

יצחק לוי: למה יבואו אזרחים אתנו לחוקים שאנחנו מחוקקים, אם אנחנו עצמנו אומרים ומכריזים שאין לנו שיקול דעת נקי, ששיקול הדעת שלנו איננו נקי?

יצחק לוי: יש לנו ועדת אתיקה ואנחנו סומכים עליה.

יצחק לוי: יש הליך בחסינות, שזה בעצם התחלת כל העניין שאנחנו סומכים על עצמנו.

ראובן ריבלין: יש היגיון לחוק.

ראובן ריבלין: הגיון החוק, כפי שהציע יושב-ראש הוועדה, ואתה מסכים, הוא שמוציאים את שיקול הדעת מאתנו - - - מחוץ לעניין.

יצחק לוי: לא.

יצחק לוי: סליחה, אני מוציא את שיקול הדעת במקרה מסוים ומשאיר, ולא מחזיר, כי הרי הוא קיים היום.

יצחק לוי: אני לא מחזיר.

מנחם בן-ששון: - - -

יצחק לוי: אבל ייתכן מאוד, במקרים רבים, שיהיה קלון.

יצחק לוי: אתה מדבר על זמן הדיון בבית-המשפט.

יצחק לוי: זמן הדיון בבית-המשפט יכול להיות חצי שנה או שנה.

יצחק לוי: זה לא 30 יום.

יצחק לוי: 30 יום אנחנו רק יודעים אם הוגש ערעור, אבל לאחר מכן מתברר העניין.

יצחק לוי: אז למה לבוא ולהגיד לציבור: אנחנו ביד אחת מחמירים וביד שנייה אנחנו מוכנים שישבו אתנו אנשים שעברו עבירה פלילית ללא שום שיקול דעת, ללא שום דבר, ואפילו ללא אפשרות לבחון את העניין.

יצחק לוי: למעשה, זה מה שהחוק אומר.

יצחק לוי: לכן, אני מבקש מחברי וחברות הכנסת הנמצאים כאן לתמוך בהסתייגות שלי.

יצחק לוי: הסתייגותי אינה גורעת מהצעת החוק של חבר הכנסת ארדן, שאני תומך בה, והיא רק משאירה את ההסדר הקיים היום לגבי מקרים שאין בהם קלון ושייתכן שיהיה בהם קלון.

יצחק לוי: כל טוב.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת יצחק לוי.

מגלי והבה: הסתייגויות של חבר הכנסת דב חנין ואחרים, בעצם קבוצת דב חנין - אני מזמין את חבר הכנסת דב חנין לנמק את ההסתייגות.

מנחם בן-ששון: - - - ואחרים.

מגלי והבה: האחרים יישארו על הנייר.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, עמיתי חברי הכנסת, ההסתייגות שלי באה להחמיר.

דב חנין: חבר הכנסת ארדן, אני רוצה לנסות את ההזדמנות האחרונה כדי לשכנע גם אותך.

דב חנין: ההסתייגות שלי באה להחמיר במקום שצריך להחמיר בו.

מגלי והבה: חבר הכנסת מרגי, שומעים אותך עד כאן.

מגלי והבה: מה קרה לך?

דב חנין: אדוני היושב-ראש, ההסתייגות שלי באה להחמיר במקום שצריך להחמיר בו, אבל מצד שני - להוציא ספקות וסכנות שיכולים להיות בהליך של ההשעיה שמוצע בחוק.

דב חנין: אני מציע שאנחנו נחליף את המונח העמום "עבירה שיש עמה קלון" במונח הרבה יותר ברור, הרבה יותר מוגדר, שיאמר בחקיקה ראשית של הכנסת דברים כדרבונות שצריך לומר אותם.

דב חנין: חבר כנסת שיורשע בעבירה שבית-המשפט או היועץ המשפטי יבקש מבית-המשפט ובית-המשפט יקבע - או שבית-המשפט יקבע ביוזמתו - שבעבירה הזאת יש משום שחיתות, שיש בעבירה הזאת מעילה, שיש בעבירה הזאת פגיעה בטוהר המידות או שיש בעבירה הזאת אלימות כלפי נשים וילדים - חבר כנסת שיורשע בעבירה כזאת, שבית-משפט יקבע את הדברים האלה לגביו, יושעה מהכנסת מייד.

דב חנין: זו החמרה.

דב חנין: צודק אדוני יושב-ראש הוועדה כשהוא אומר שאני הולך מעבר להצעת החוק בנקודה הזאת.

דב חנין: אני אינני מחייב קלון.

דב חנין: אני קובע קביעה נורמטיבית של הכנסת, שמי שעובר עבירת שחיתות, לא מעניין אותי אם יש בזה קלון או לא, ומי שעובר עבירת אלימות כלפי נשים או ילדים, לא מעניין אותי אם יש בזה קלון.

דב חנין: הורשע - יושעה.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, מצד שני, ההסתייגות הזאת מונעת מצב שהוא מצב בלתי ראוי, שבו גם עבירות פוליטיות תוכלנה להיות עילה להשעיה של חברי הכנסת.

דב חנין: הרי יש לנו מקרה ידוע שבית-המשפט העליון קבע שאדם שהשתתף בהפגנות ויזם הפגנות עבר בנסיבות שבהן דובר עבירה שיש עמה קלון.

דב חנין: אותו אדם לא שייך לאגף הפוליטי שאני שייך אליו, הוא שייך לאגף הפוליטי ההפוך לי בדיוק, אבל הקביעה של בית-המשפט העליון היא קביעה קיימת.

דב חנין: אדוני יושב-ראש הוועדה, הקביעה הזאת אומרת שהתנהגות כזאת היא עבירה שיש עמה קלון.

דב חנין: תבואו עכשיו ותאמרו לי: אבל, חבר הכנסת חנין, אתה מדבר על אדם שעדיין איננו חבר הכנסת.

דב חנין: התשובה על כך פשוטה מאוד: אם זו עבירה שיש עמה קלון, זו גם עבירה שאפשר להסיר לגביה חסינות ברמה העקרונית, כי אין שתי מערכות נורמטיביות לאזרחי ישראל.

מנחם בן-ששון: - - -

דב חנין: תקשיב.

דב חנין: אין מערכת נורמטיבית אחת עליונה למלאכי השרת, חברי הכנסת, ומערכת נורמטיבית אחרת למי שאיננו חבר הכנסת.

מנחם בן-ששון: כן, אבל - - -

דב חנין: לכן, אותה קביעה של בית-המשפט העליון, שמנעה בסופו של דבר, חבר הכנסת בן-ששון, כפי שידוע לך, מאדם מסוים – ששוב, איננו נמנה עם המחנה שלי והוא רחוק ממני כרחוק מזרח ממערב - את הזכות הבסיסית, את זכות היסוד, להתמודד לכנסת, בגלל פעילות פוליטית שנקבע שהיא היתה עבירה בנסיבות העניין - אני חושב שאנחנו, ככנסת, לא צריכים לאפשר בסיטואציה כזאת השעיה של חברי הכנסת.

דב חנין: לכן, אני אומר שיש קו מפריד ברור ועקרוני בין עבירות של שחיתות, פגיעה בטוהר המידות, אלימות כלפי נשים וילדים ומעילה - דברים שהם חמורים וכולנו צריכים להתאחד בגינוי שלהם, ואני חושב שכולנו גם נהיה מאוחדים בגינוי שלהם - לבין מדרון חלקלק שבו אנחנו יוצרים פתח שדרכו בעתיד ייכנסו מקרים שאנחנו איננו מעוניינים בהם.

דב חנין: לכן, עמיתי חברי הכנסת, אני מציע לכולכם לתמוך בהסתייגות.

דב חנין: אני אומר לכם בצער רב, שאם ההסתייגות הזאת לא תתקבל, אני בצער אצביע נגד החוק, כי אני תומך בהשעיית חברי כנסת מושחתים ואני מתנגד להשעיית חברי כנסת בשל עמדות ומעשים פוליטיים.

דב חנין: תודה רבה.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת דב חנין.

ראובן ריבלין: רק בית-המשפט קובע קלון.

דב חנין: נכון.

דב חנין: בית-המשפט קבע - - -

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים לקבוצת חבר הכנסת אחמד טיבי - להסתייגויות שלהם.

מגלי והבה: אני מזמין את חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

טלב אלסאנע: למה?

טלב אלסאנע: חבר הכנסת טיבי - זה אלסאנע.

מגלי והבה: תחליטו.

ג'מאל זחאלקה: מי שיש לו הסתייגות.

ג'מאל זחאלקה: יש לי שלוש הסתייגויות.

גדעון עזרא: מי שיש לו הסתייגות.

מגלי והבה: אני הולך לפי קבוצה ולפי השם שמסרו לי.

טלב אלסאנע: אני מתחלף עם חבר הכנסת טיבי.

טלב אלסאנע: הוא יבוא אחרי.

מגלי והבה: השר גדעון עזרא, מה אתה אומר?

גדעון עזרא: הוא לא יכול לעלות - - -

טלב אלסאנע: זו אותה קבוצה.

טלב אלסאנע: מה הבעיה?

גדעון עזרא: - - -

טלב אלסאנע: כן, זה כתוב.

טלב אלסאנע: תסתכל בחוק ובהסתייגויות לגביו.

טלב אלסאנע: זה מופיע בקבוצות.

ג'מאל זחאלקה: שלוש פעמים.

ג'מאל זחאלקה: - - -

מגלי והבה: אתם רוצים שניקח אתכם לשופט להחליט?

ג'מאל זחאלקה: לא צריך שופט כדי להחליט.

מגלי והבה: אז תחליטו.

מגלי והבה: אתם קבוצה.

מגלי והבה: למה צריך לריב?

ג'מאל זחאלקה: לא.

ג'מאל זחאלקה: זו זכותי כחבר הכנסת על-פי התקנון.

ג'מאל זחאלקה: לא, לא משחקים עם התקנון כל פעם.

ג'מאל זחאלקה: על-פי התקנון, מגיע לי לדבר שלוש פעמים, ואני מוותר בגלל השעה המאוחרת ואדבר פעם אחת.

ג'מאל זחאלקה: אז צריך להעריך את זה ולא להגיד: קבוצה - ידבר אחד מתוך קבוצה.

ג'מאל זחאלקה: יש לי שלוש הסתייגויות.

בנימין נתניהו: קודם כול, מה אכפת לך שיאמרו - - -

טלב אלסאנע: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, הצעת החוק הזאת באה כדי לשלול מחבר הכנסת אשר הורשע ומבקש להגיש ערעור - ואנחנו יודעים שזכות הערעור היא זכות מוקנית מכוח חוק, ולא פעם קורה שבית-המשפט לערעורים הופך את ההחלטה של בית-המשפט הקודם לו ומזכה.

טלב אלסאנע: השאלה הנשאלת היא, מדוע אנחנו צריכים לשלול מאיש ציבור את הזכות לערער ומייד להשעות אותו, כאשר ייתכן שיתברר לאחר מכן כי ההרשעה שלו היתה שלא כדין?

טלב אלסאנע: כלומר, אם בית-המשפט לערעורים מחליט שהוא משאיר את ההרשעה על כנה, אין שום בעיה גם על-פי המצב הקיים היום.

טלב אלסאנע: הדבר היותר מדאיג הוא חוסר הבחנה - - -

מגלי והבה: חברי הכנסת, נראה לי שאתם לא עושים ישיבות סיעה.

מגלי והבה: יש לכם קפה גם בחוץ.

מגלי והבה: תודה.

טלב אלסאנע: יש צורך להבחין בין עבירות פליליות, שחיתות, אלימות, הטרדה, שאנחנו מסכימים שהחוק יחול עליהן, לבין עבירות פוליטיות.

טלב אלסאנע: ולכן, ההסתייגות שלנו באה כדי לעשות צדק.

טלב אלסאנע: לא דין.

טלב אלסאנע: חבר כנסת שמביע מחאה על חוק שהוא רואה אותו כחוק פוליטי – למשל, היה חוק שאוסר מפגשים עם אש"ף - ואז אנחנו במפגין ובמפגיע פעלנו נגד החוק הזה, כי זה חוק פוליטי שאיננו מקדם שום דבר, מרחיק את השלום, ולא במקרה בסופו של דבר גם הכנסת הגיעה למסקנה הזאת וביטלה את החוק הזה.

טלב אלסאנע: אבל למה צריך לחכות על מנת שגם אנשים יסבלו, גם תהיה אלימות, ולאחר שנים לבטל חוק שמלכתחילה לא היה צורך לחוקק אותו?

טלב אלסאנע: ולכן, מדי פעם קורה שחברי כנסת פועלים בניגוד לחוק, שהוא חוק פוליטי.

טלב אלסאנע: אני צריך להבחין משוד, גנבות, עבירות פליליות - - -

ראובן ריבלין: חברי כנסת עושים זאת במסגרת תפקידם כחברי כנסת – גם אם הם באים ואומרים - - - להסיר את חסינותם, חסינותם אינה מוסרת, כי היא מהותית.

ראובן ריבלין: אתה כבר ותיק.

טלב אלסאנע: ידידי חבר הכנסת רובי ריבלין, במצב הקיים היום, השאלה מה כן במסגרת התפקיד, מה לא במסגרת התפקיד.

טלב אלסאנע: אני ראיתי, מעמידים כאן חבר כנסת על ביקורים בסוריה, שאומנם היא מדינת אויב, אבל איך אפשר להפוך מדינת אויב למדינה ידידה אם לא מדברים אתם?

טלב אלסאנע: הרי בכל תהליך השלום, החוכמה היא איך מחסלים אויב - בזה שהופכים אותו לידיד.

טלב אלסאנע: איך אפשר להפוך אותו לידיד?

טלב אלסאנע: על-ידי משא-ומתן.

אביגדור יצחקי: אתה היית בסוריה?

טלב אלסאנע: כן, הייתי.

אביגדור יצחקי: ומה אמרת להם – שישאירו את הגולן - - -

טלב אלסאנע: לא, אמרתי להם שייתנו את הגולן לאביגדור יצחקי.

טלב אלסאנע: כך תגיעו לשלום, תשאירו אותו, תנו לישראלים לגדל שם תפוחי עץ.

טלב אלסאנע: באמת, באמת.

אביגדור יצחקי: - - -

טלב אלסאנע: אנחנו יודעים שמשא-ומתן מנהלים עם אויבים, ולכן אין פלא שאתם הגדרתם את אש"ף אויב, סוריה - אויב.

טלב אלסאנע: לכן צריך לעשות שלום, כי הם אויבים.

טלב אלסאנע: עם ידידים לא חוכמה גדולה לעשות שלום - - -

גלעד ארדן: איך תגדיר את ה"חיזבאללה" אם לא אויב?

טלב אלסאנע: לא חוכמה גדולה לנהל משא-ומתן עם שווייץ, ולא חוכמה גדולה לנהל משא-ומתן עם שבדיה.

טלב אלסאנע: חוכמה לנהל משא-ומתן עם סוריה, חוכמה לנהל משא-ומתן עם לבנון, חוכמה לנהל משא-ומתן עם הרשות הפלסטינית.

טלב אלסאנע: ולכן, זהו עניין פוליטי.

טלב אלסאנע: אי-אפשר להפוך את הסוגיה הזאת לעניין פלילי.

טלב אלסאנע: אי-אפשר לשלול את הדבר הבסיסי הזה.

טלב אלסאנע: ולכן, אנחנו אומרים די לטירוף המערכות, די לריצת האמוק הזאת – כל סוגיה לנסות לבלום על-ידי חקיקה.

טלב אלסאנע: יוזם החוק הזה יזם חוק לפני זמן מה – חוק יותר גרוע.

טלב אלסאנע: האופנה הזאת לחוקק חוקים אשר פוגעים במעמדם של חברי כנסת, לדעתי זה דבר פסול.

טלב אלסאנע: ולכן, אנחנו הגשנו הסתייגות שמטרתה להכניס היגיון בתוך השיגעון הזה.

טלב אלסאנע: אני מבקש להצביע בעד ההסתייגות הזאת.

טלב אלסאנע: זו הסתייגות כללית שבאה להחיל את החוק על עבירות של טוהר מידות, עבירות של אלימות, אבל בנושא של עבירות פוליטיות, לדעתי, צריך להוציא זאת מהמסגרת של החוק.

טלב אלסאנע: תודה רבה.

מגלי והבה: תודה.

קריאות: - - -

מגלי והבה: קודם, תעשו הסדר ביניכם.

מגלי והבה: בינתיים, חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, בבקשה.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב-ראש, השעיה מתפקיד כלשהו בעקבות הרשעה או עבירה פלילית – ולפעמים בעקבות עבירה מינהלית בתוך מוסד או מקום עבודה – זה דבר שיש לו כללים.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, אי-אפשר לגשת לנושא בגישה גורפת.

ג'מאל זחאלקה: למשל, אדם שנחשד במעשה מגונה בקטין, אם הוא עובד, נניח בגן-ילדים – בתור שומר או בתור מנקה או בתור עובד הוראה – זה רק הגיוני שהוא יושעה מתפקידו ואפילו ייאסר עליו לעבוד במקום כזה.

ג'מאל זחאלקה: אבל אם הוא עובד במפעל בלוקים – זה לא הגיוני - - -

אביגדור יצחקי: - - - ערבים - - -

ג'מאל זחאלקה: אני לא דיברתי על ערבים ויהודים.

ג'מאל זחאלקה: אתה מדבר אוטומטית.

אביגדור יצחקי: אני שואל, גם זה - - - אני רוצה לדעת.

ג'מאל זחאלקה: תקשיב לי, תאמין לי, אני נותן לך חומר למחשבה.

ג'מאל זחאלקה: תקשיב.

ג'מאל זחאלקה: אין היגיון לפטר אותו, או שיהיה בחקיקה משהו שיגרום לפיטוריו מעבודה במפעל בלוקים או במפעל פלסטיק, או עבודה אחרת, שסוג העבירה אינו יכול להשפיע על תפקודו באותו מקום עבודה שהוא עובד בו או אפילו באותו תפקיד שהוא ממלא.

ג'מאל זחאלקה: ולכן, כשבאים כאן, מגדירים הגדרה גורפת ביותר – כל עבירה שיש עמה קלון, חבר כנסת יושעה מתפקידו - זו - - -

מגלי והבה: חבר הכנסת יצחקי, אני מזמין אתכם לנוח – יש לכם אפשרות לנוח גם עם כוס קפה - מאחור.

ג'מאל זחאלקה: - - - זו הצעה גורפת ביותר.

ג'מאל זחאלקה: יש חברי כנסת חדשים שהם חכמים בלילה, הם מבטלים – חבר הכנסת ריבלין – כלאחר יד, בלי מחשבה - - -

מגלי והבה: אל תיתן להם ציונים, לחברי הכנסת החדשים.

גלעד ארדן: מי זה החדשים?

גלעד ארדן: אני כמוך, ותיק, אבל מי הם?

ג'מאל זחאלקה: חבר הכנסת ארדן, אתה במיוחד – תקשיב לי, תקשיב לטענה שלי.

ג'מאל זחאלקה: אתה בא לבטל כלאחר-יד את שיקוליו של המחוקק שחוקק את החוק המקורי.

ג'מאל זחאלקה: גם לנגד עיניו עמדה האפשרות להשעות אוטומטית.

ג'מאל זחאלקה: והדור שנמצא בכנסת הזאת הוא לא יותר חכם מהדור שהיה לפני כן.

ג'מאל זחאלקה: הם חשבו על זה והחליטו להכניס מנגנון בקרה בדמותה של ועדת הכנסת כדי להכניס שיקול-דעת של סבירות, של מידתיות, של העובדה שיש סוג של עבירות שאינו רלוונטי לעבודתו של חבר הכנסת, כמו כל דבר אחר.

ג'מאל זחאלקה: אתה לא יכול להוציא הצעה שהיא גורפת כל כך, אתה אדם שנמצא בתפקיד כלשהו – אין לזה אח ורע, שאדם נמצא והוא נבחר ציבור, הוא נבחר על-ידי הציבור – זה שונה משר שיכול להיות מושעה או מפוטר מתפקידו, הוא לא נבחר הציבור אלא נבחר על-ידי הכנסת.

ג'מאל זחאלקה: הוא מוּנה, והכנסת יכולה לפטר אותו.

ג'מאל זחאלקה: באים כאן, אפילו שוללים ממנגנון ביניים, שזה הפרלמנט – אדם נבחר על-ידי הציבור, והכנסת נבחרה על-ידי הציבור – כאן מעבירים את עניין ההשעיה לבית-המשפט, ואני חושב שזה פוגע פגיעה חמורה בעיקרון של הפרדת הרשויות.

ג'מאל זחאלקה: יכולה הכנסת בעיקרון להשתמש בהחלטות בית-המשפט או להתבסס עליהן ולהפעיל את שיקול-דעתה.

ג'מאל זחאלקה: זה שהחוק כל כך גורף – אני חושב שזה דבר מסוכן, מה גם שיש סכנה.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו חיים במצב פוליטי מסוים שיכול להיות שיעשו שימושים לרעה בחוק הזה – למשל, שיבואו חברי כנסת, יציעו הצעות להגדיר עבירות נוספות כקלון, כדי לבוא להשעיה האוטומטית, ואין לוועדת הכנסת או לפרלמנט את שיקול-הדעת.

ג'מאל זחאלקה: לכן, אני חושב שזה דבר שבא להגביל את עבודת הפרלמנט.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שהחוק מיסודו צריך להיות פסול, ואני חושב שהחוק הקיים הוא די והותר.

ג'מאל זחאלקה: אין כאן מנגנון בקרה.

ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שחברי הכנסת יתחרטו מאוד על זה שהם חוקקו חוק כזה - - -

ראובן ריבלין: כל מה שאתה מפחד ממנו, קיים בחוק הקיים; כל מה שאתה מפחד ממנו - - -

ג'מאל זחאלקה: אבל לא אוטומטי.

ראובן ריבלין: מעבירים את הכול לבית-המשפט במקום לבוא ולתת - - -

ג'מאל זחאלקה: לא אוטומטי.

ג'מאל זחאלקה: זה לא אוטומטי.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת זחאלקה.

מגלי והבה: חבר הכנסת אחמד טיבי.

מגלי והבה: אחרון המסתייגים – חבר הכנסת נסים זאב, וישיב יושב-ראש הוועדה, המציע.

אחמד טיבי: תודה רבה, אדוני.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, האמת היא שקונספטואלית – ואני אמרתי את זה לחבר הכנסת המציע, גלעד ארדן – אין בעיה עם נקיטת אמצעים בעבירות שהן טוהר מידות, שחיתות, אלימות, עבירות מין וכדומה.

אחמד טיבי: ההסתייגות שלי נובעת משני טעמים.

אחמד טיבי: הטעם הראשון הוא - לרוקן את הכנסת מסמכויותיה.

אחמד טיבי: להוציא דברים מחוץ לכנסת - אני מתנגד בתוקף.

אחמד טיבי: יש מין טרנד כזה להגיד גוף חיצוני, או בית-משפט, או ועדה ציבורית או שופט חוקר.

אחמד טיבי: אני רוצה לחזק את הפרלמנטריזם ולא לרוקן אותו באמצעות הצעות פופוליסטיות.

אחמד טיבי: לכן פתחתי בנימוק הזה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת ריבלין, במיוחד מכיוון שאתה חבר כנסת ותיק ומכיר את הנפשות הפועלות, מי כמוך אמור להיות רגיש לעובדה שאפשר שעבירה בעלת אופי פוליטי תתפרש כעבירה פלילית, או מישהו ידאג לפרש אותה כעבירה פלילית, והרי נושא הקלון הוא נושא דיפוזי, כפי שאמרתי בוועדה, הנתון לשיקול דעתו של שופט כלשהו.

אחמד טיבי: נניח, בלי להזכיר שמות של שופטים, שלמשל נפל התיק שלי אצל השופט סולברג.

יצחק לוי: למה להזכיר שם של שופט?

גלעד ארדן: נגיד שהתיק שלי נפל אצלו, נגיד.

מגלי והבה: חבר הכנסת לוי, אתה צודק, אבל הוא גם לא מתכוון - - -

אחמד טיבי: אמרתי בלי להזכיר שמות.

מגלי והבה: אז הזכרת שמות.

מגלי והבה: תגיד, בלי להזכיר שמות.

אחמד טיבי: שופט מאן דהוא, שופט פלוני.

מגלי והבה: נמחק את זה מהפרוטוקול.

אחמד טיבי: שופט פלוני, שלא ידוע באהדתו למיעוטים.

אחמד טיבי: יש שופטים כאלה?

גלעד ארדן: לא.

אחמד טיבי: לא רק שיש, אלא מתברר שיש דוח של פרופסור רטנר מאוניברסיטת חיפה, שבדק 100,000 תיקים, כולם תיקים פליליים, לא תיקים ביטחוניים, רבותי חברי הכנסת.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, פרופסור בן-ששון, יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, תיקים פליליים.

אחמד טיבי: 100,000 תיקים נבדקו על ידי פרופסור רטנר מהחוג לסוציולוגיה באוניברסיטת חיפה.

ישראל כץ: מתי הוא התחיל לבדוק?

ישראל כץ: לפני 400 שנה?

אחמד טיבי: לא, לדעתי, בשבע, עשר השנים האחרונות.

אחמד טיבי: חבר הכנסת כץ, כדאי שתקרא גם תוצאות של מחקרים מאוניברסיטת חיפה ומאוניברסיטאות אחרות.

אחמד טיבי: רבותי חברי הכנסת, מה מצא פרופסור רטנר?

אחמד טיבי: שעל עבירה דומה של גנבה, נניח, ניקח גנב יהודי בפעם הראשונה וגנב ערבי בפעם הראשונה, שמובאים לאותה אינסטנציה, לבית-משפט שלום, מה לעשות?

אחמד טיבי: חומרת העונש היא גדולה יותר ב-40% כשמדובר בגנב הערבי, כאשר מדובר באותו בית-משפט וכמעט באותם שופטים.

אחמד טיבי: הסיכוי שעבריין או נאשם ערבי בפעם הראשונה יישלח לכלא הוא גדול ב-35% מהסיכוי שעבריין יהודי יישלח כשמדובר באותה העבירה.

אחמד טיבי: לכן, אני אומר שיש בעיה עם מערכת המשפט במדינת ישראל.

אחמד טיבי: לכן, ביקשנו מחבר הכנסת המציע להוציא באופן פוזיטיבי ולומר שהחוק הזה יחול על עבירות של שחיתות, טוהר מידות, אלימות, רצח, הריגה, עבירות מין - - -

גלעד ארדן: הדוגמה שנתת עובדת בדיוק הפוך, כי גם אם יהודי יובא לבית-משפט על שחיתות, זה לא יהיה קלון, אבל אם יהיה מדובר בערבי ובשחיתות, יאמרו - זה עם קלון.

גלעד ארדן: אז זה לא פותר את הבעיה.

אחמד טיבי: היא הנותנת, ואני אגיד לך בהזדמנות מאיפה בא הביטוי "היא הנותנת".

אחמד טיבי: אתה יודע מאיפה בא הביטוי?

אחמד טיבי: אני אספר לך.

ראובן ריבלין: - - -

אחמד טיבי: ולכן, רבותי חברי הכנסת, היה עדיף שההסתייגות שלנו תתקבל, ואם לא תתקבל, אנחנו הולכים להצביע נגד הצעת החוק.

אחמד טיבי: תודה.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת טיבי; גם על העמידה בזמנים.

מגלי והבה: חבר הכנסת נסים זאב, אחרון הדוברים.

מגלי והבה: לאחר מכן ידבר יושב-ראש הוועדה, ואחרי דבריו נעבור להצבעה.

נסים זאב: אדוני היושב בראש, כנסת נכבדה, צריך להבין שיש קונסנזוס בדברים מסוימים, כשגם המסתייגים מסכימים עם הצעת החוק ומסכימים באשר לעבירות חמורות, במקרים שאנחנו כן מוכנים לתמוך בהצעת החוק הזאת.

נסים זאב: אני רוצה, קודם כול, לצטט מהצעת החוק, ואני רוצה להעיר את הערותי בעניין.

נסים זאב: החוק אומר: "חבר הכנסת שהורשע בעבירה פלילית וקבע בית-המשפט, ביוזמתו או לבקשת היועץ המשפטי לממשלה, שיש עם העבירה קלון, יושעה מכהונתו בכנסת מיום קביעת בית-המשפט ועד למועד שבו פסק-הדין נעשה סופי".

נסים זאב: זאת אומרת, לא נותנים את האפשרות לאותו חבר כנסת לערער בצורה מסודרת, והוא צריך להשעות את עצמו.

נסים זאב: אנחנו יודעים מה המשמעות, כאשר פסק-הדין הלא-סופי לפעמים יכול להיות שנתיים ושלוש שנים, וחבר הכנסת בעצם צריך לעזוב את הכנסת, הוא כבר לא יכול להמשיך ולהיות חבר כנסת מהמניין ולהשפיע, כשהוא נבחר ציבור.

נסים זאב: צריך לזכור שהציבור בחר באותו חבר הכנסת.

נסים זאב: דבר נוסף, אמרנו שבוודאי, כאשר מדובר בעבירות קשות וחמורות, אין מקום להקל ראש.

נסים זאב: לכן, הגדרנו על אילו עבירות אנחנו כן מסכימים, למשל בעבירה פלילית שהיא עבירה על טוהר המידות, עבירת מין, עבירת אלימות חמורה או עבירה מסוג פשע, שהעונש הקבוע לה עולה על שבע שנות מאסר.

נסים זאב: אנחנו מסכימים ואנחנו נתמוך בהצעת החוק אם חבר הכנסת ארדן יאמר שהוא מסכים להגדרות ולסייגים כפי שאנחנו הצענו.

נסים זאב: אני רוצה לתת לכם אולי דוגמה מוחשית ביותר.

נסים זאב: בפסק-הדין של חיים רמון הערכאה הראשונה פסקה פה-אחד להרשיע.

נסים זאב: אני מניח שהשיקולים יכולים להיות גם של בית-המשפט, שזאת עבירה שיש עמה קלון.

נסים זאב: עכשיו, לקראת הערכאה השנייה, ייתכן מאוד שימחקו בכלל את כתב האישום שלו.

נסים זאב: יכול להיות שיבואו ויאמרו – תארו לכם שהיום חיים רמון מושעה מהכנסת ולוקח לו עוד שנתיים להגיש את הערעור, עד הדיון בערעור שלו.

נסים זאב: יכול להיות שהוא יזוכה בסופו של דבר, כי הוא לא יימצא אשם והוא יוכיח את חפותו.

נסים זאב: האם זה נכון להשעות אותו שהוא יושעה לאלתר?

נסים זאב: איזה היגיון יש בדבר?

מנחם בן-ששון: אדוני, הוא היה משעה את עצמו.

נסים זאב: אם הוא רוצה להשעות את עצמו, זו זכותו.

נסים זאב: הוא גם יכול לומר: אני לא רוצה להיבחר מכאן ולהבא.

נסים זאב: אם הוא מרגיש אשם והוא מרגיש שהוא לא מסוגל לייצג את העם, והוא לא מרגיש שהוא יכול להמשיך להיות נבחר ציבור, זה עניין שלו, אבל יכולים להיות חברי כנסת שיכול לקרות להם מקרה דומה.

נסים זאב: יורם מרציאנו זו דוגמה נוספת.

נסים זאב: אנחנו רואים שלמרות כל הניסיון שלו להתנצל ולבקש סליחה, יש רדיפה פוליטית.

נסים זאב: לפעמים הרדיפה היא פוליטית, והשיקולים הם לא שיקולים מקצועיים ויסודיים.

נסים זאב: לכן, הפסיקה הראשונה היא לא פסיקה שקולה, ואי-לכך הזכות של המערער – במיוחד כשמדובר בחבר כנסת שרוצה להוכיח את חפותו – אין מקום להשעות אותו, כי ההשעיה היא פסק-דין מוות מבחינתו ברגע שהוא עוזב את הכנסת ומושעה.

נסים זאב: לכן, אנחנו מבקשים מהמציע, שאנחנו מאוד רוצים לתמוך בו, שיסכים להסתייגות שלנו בעניין.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת נסים זאב.

מגלי והבה: חבר הכנסת מנחם בן-ששון משיב על ההסתייגויות.

מנחם בן-ששון: אדוני היושב-ראש, חברי השרים, בקצרה, נקודה אחרי נקודה.

מנחם בן-ששון: א.

מנחם בן-ששון: תזכרו שמדברים פה בעבירות שיש עמן קלון.

מנחם בן-ששון: אנחנו כנסת שיש לה תדמית גרועה.

מנחם בן-ששון: אנחנו עומדים לצאת היום לפגרה, ואנחנו רוצים להוציא מסר לציבור.

מנחם בן-ששון: את המסר הזה אנחנו רוצים לומר בצורה ברורה.

מנחם בן-ששון: אל תיתנו להסתייגויות להתקבל, כדי שלא ניאלץ למשוך את החוק.

מנחם בן-ששון: ב.

מנחם בן-ששון: על מה דיברו אתנו פה, על עבירות פוליטיות?

מנחם בן-ששון: מה, אנשים לא יודעים שיש חסינות לחבר כנסת?

מנחם בן-ששון: אנשים שכחו את פסק-הדין שחבר כנסת קיבל בזמנו מבית-המשפט העליון, כשהיה ספק אם מותר לו או אסור לו לעשות עבירות שהוזכרו כאן בדוכן כעבירות שאין עליהן חסינות?

מנחם בן-ששון: אלא אם כן תגידו לי שיש פה תרגיל.

מנחם בן-ששון: מה אמרתם?

מנחם בן-ששון: אמרתם: למה להוציא מידיה של הכנסת ולתת את הדברים לבית-המשפט?

מנחם בן-ששון: מה אתם רוצים?

מנחם בן-ששון: אתם רוצים ככה:

מנחם בן-ששון: ללכת עכשיו שלושה מתרסים, לתת לחבר הכנסת שלוש חגורות; חגורה ראשונה - חסינות; חגורה שנייה - בית המשפט.

מנחם בן-ששון: לא הצליח?

מנחם בן-ששון: ועדת הכנסת.

מנחם בן-ששון: הרי אחרי ועדת הכנסת תיקחו אותנו לבית-המשפט העליון להתגונן עוד פעם, ותגידו שבית-המשפט העליון יגן על אותו חבר כנסת שוועדת הכנסת הדיחה.

מנחם בן-ששון: עד כדי כך לגרור אותנו לביזיון?

מנחם בן-ששון: מטרתנו בהחלטה הזאת – וזאת לא רק החלטה של חבר הכנסת ארדן, זאת החלטה של ועדת החוקה של הכנסת, שהיא במגמה של חקיקה היום – מגמת החקיקה היא להוסיף עוד חומרות ועוד עולים עלינו, כחברי כנסת, כמופת לציבור, ולכן ההחלטיות.

מנחם בן-ששון: ועוד אני מוסיף, שמהלך שכזה, שחבר כנסת שנפסק לו קלון, חבר כנסת כזה, אני מניח שכל אחד ואחד ברור לו שאם זה פסק-דין חלוט לא יכול היה להיות כאן חבר הכנסת.

מנחם בן-ששון: מה שאנחנו עושים, אנחנו משעים אותו רגע קודם לכן.

מנחם בן-ששון: וכאן האמירה שלי, שהיא לא אמירה בעלת גוון פוליטי לאלה שהשתמשו בנשק הפוליטי כדי לאיין את ההחלטה, כדי לרוקן אותה מתוכנה, כאן הדברים שלי אל ההיגיון שבחקיקה, לשיפוט.

מנחם בן-ששון: אי-אפשר שתתייחסו אל ההשעיה כענישה.

מנחם בן-ששון: השעיה יכולה להיות רק אם בסופה יש אופציה של הרחקה.

מנחם בן-ששון: אם בית המשפט פסק בעבירה שאין עמה קלון, אי-אפשר להשעות את האדם.

מנחם בן-ששון: לכן, אני חוזר פעם נוספת: חברי הכנסת, תשלחו את המסר הנכון לציבור – יושר, טוהר מידות, חומרות מיוחדות לחברי הכנסת.

מנחם בן-ששון: זה החוק, תצביעו בעדו.

מגלי והבה: תודה לחבר-הכנסת מנחם בן ששון.

מגלי והבה: חברי הכנסת, נא לשבת.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה על החוק.

מגלי והבה: קודם הצבעה על שם החוק כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: בבקשה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 63 בעד שם החוק - 26 נגד – 4 נמנעים – אין שם החוק נתקבל.

מגלי והבה: בעד – 26, נגד – 4.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע ששם החוק עבר כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: כיוון שחבר הכנסת יצחק לוי הודיע לי שהוא מוריד את ההסתייגות שלו, אנחנו עוברים להצבעה על הסתייגויות של קבוצת דב חנין - חברי הכנסת דב חנין, מוחמד ברכה, חנא סוייד, עזמי בשארה, ג'מאל זחאלקה וואסל טאהא.

מגלי והבה: הצבעה מס' 64 בעד ההסתייגות – 5 נגד – 25 נמנעים – 1 ההסתייגות של קבוצת חבר הכנסת דב חנין לסעיף 1 לא נתקבלה.

מגלי והבה: בעד – 5, נגד – 25, ונמנע אחד.

מגלי והבה: אני קובע שההסתייגות לא התקבלה.

מגלי והבה: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של קבוצת אחמד טיבי - חברי הכנסת אחמד טיבי, אברהים צרצור, טלב אלסאנע, עבאס זכור, נסים זאב, עזמי בשארה, ג'מאל זחאלקה וואסל טאהא.

יעקב מרגי: מי הקבוצה?

מגלי והבה: אני מוכן להקריא אותה.

מגלי והבה: יש פה רשימה ארוכה.

יעקב מרגי: אז לא צריך.

יעקב מרגי: הצבעה מס' 65 בעד ההסתייגות – 6 נגד – 24 נמנעים – אין ההסתייגות של קבוצת חבר הכנסת אחמד טיבי לסעיף 1 לא נתקבלה.

מגלי והבה: בעד – 6, נגד – 24.

מגלי והבה: אני קובע שההסתייגות של חבר הכנסת אחמד טיבי וחבר הכנסת נסים זאב לא נתקבלה.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו ממשיכים בהצבעה.

מגלי והבה: על ההסתייגות של גפני לא נצביע כיוון שהוא לא נימק והוא גם לא נמצא כאן.

מגלי והבה: ההסתייגות האחרונה היא של חברי הכנסת אחמד טיבי ואחרים.

מגלי והבה: הצבעה מס' 66 בעד ההסתייגות – 4 נגד – 27 נמנעים – אין ההסתייגות של חברי הכנסת אחמד טיבי, אברהים צרצור, טלב אלסאנע, עבאס זכור, עזמי בשארה, ג'מאל זחאלקה וואסל טאהא לסעיף 1 לא נתקבלה.

מגלי והבה: בעד – 4, נגד – 27, נמנעים – אין.

מגלי והבה: אני קובע שגם ההסתייגות הזאת לא נתקבלה.

מגלי והבה: עכשיו, אנחנו עוברים להצבעה על סעיף 1 כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 67 בעד סעיף 1, כהצעת הוועדה – 27 נגד – 4 נמנעים – אין סעיף 1, כהצעת הוועדה, נתקבל.

מגלי והבה: בעד – 27, נגד – 4.

מגלי והבה: אני קובע שסעיף 1 נתקבל כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה על כל הצעת החוק, כהצעת הוועדה, בקריאה שלישית.

קריאה: לא צריך לקרוא קודם?

מגלי והבה: אנחנו מוכנים לקרוא.

מגלי והבה: הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 38).

מגלי והבה: אני מודה לך, כי בתדפיסים של הכנסת כתבו 39, אז התיקון בא במקומו.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 68 בעד החוק – 27 נגד – 4 נמנעים – אין

מגלי והבה: בעד – 27, נגד – 4.

מגלי והבה: אנחנו קובעים שהצעת החוק עברה בקריאה שלישית.

מגלי והבה: נבדוק את זה, אבל אמרו לי שמספיק רוב רגיל.

מגלי והבה: חבר הכנסת מנחם בן-ששון, בבקשה.

מנחם בן-ששון: אני מודה למציעי החוק גם על הסבלנות, גם על הנחישות.

מנחם בן-ששון: אני מודה למנהלת הוועדה, אני מודה ליועץ המשפטי על הליווי, ולחברי הוועדה.

מנחם בן-ששון: רבותי, זהו חוק נאות לצאת אתו לפגרה - המסר ברור.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת בן-ששון.

מגלי והבה: ["דברי הכנסת", מושב ראשון, חוב' ט', עמ' 1471; נספחות.

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים בסדר-היום: הצעת חוק עונש מאסר שגזר בית-משפט צבאי בחבל-עזה (הוראות מעבר), התשס"ז-2007.

מגלי והבה: חבר הכנסת עתניאל שנלר, בבקשה.

עתניאל שנלר: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, איחולים על החוק הקודם.

עתניאל שנלר: הנני מתכבד להביא לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק עונש מאסר שגזר בית-משפט צבאי בחבל-עזה (הוראות מעבר), התשס"ז-2007, שיזמה הממשלה.

עתניאל שנלר: ביום 12 בספטמבר 2005 הסתיים הממשל הצבאי באזור חבל-עזה ופקעה כל תחיקת הביטחון שהוצאה מכוח הצו בדבר הוראות ביטחון אזור חבל-עזה, התש"ל-1970, שהוציא מפקד כוחות צה"ל באזור חבל-עזה.

עתניאל שנלר: שינוי מצב זה יצר את הצורך להסדיר בחקיקה ראשית כמה עניינים.

עתניאל שנלר: עם סיום הממשל הצבאי עברה מן העולם גם מערכת המשפט הצבאית שהונהגה באזור.

עתניאל שנלר: ולכן, אין היום כל ערכאה משפטית שיכולה לדון בעניינו של מי שנשפט בפניה בעבר, וכיום עדיין מרצה את עונשו, ולהכריע בנושאים כגון ערעור, חישוב תקופת המאסר, הפעלת מאסר על-תנאי, שחרור מוקדם ממאסר, חנינה, הקלה בעונש או בקשה למשפט חוזר.

עתניאל שנלר: על כן, מוצע לקבוע כי עונש מאסר שהוטל על-ידי בית-משפט צבאי בחבל-עזה, יבוצע בישראל כאילו נגזר בישראל, ודינו לכל דבר ועניין כדין עונש מאסר שנגזר בישראל.

עתניאל שנלר: כל זאת בכפוף להוראות שונות שפורטו בהצעת החוק שלפניכם.

עתניאל שנלר: בנוסף, כיוון שחלק מפסקי-הדין לא היו חלוטים ערב סיום הממשל הצבאי בחבל-עזה, נותרה תלויה ועומדת האפשרות להגיש ערעור על פסק-הדין, כמו גם לבקש משפט חוזר.

עתניאל שנלר: על כן, יש להסדיר את האפשרות להגיש ערעור כאמור, או להגיש בקשה למשפט חוזר.

עתניאל שנלר: לעניינים אלה קובעת הצעת החוק כי יוקם בית-דין צבאי מיוחד לערעורים אשר ידון בערעורים ובמשפטים חוזרים.

עתניאל שנלר: שופטי בית-המשפט הצבאי המיוחד לערעורים ימונו על-ידי הרמטכ"ל, בהמלצת נשיא בית-הדין הצבאי לערעורים, מקרב שופטי בית-הדין הצבאי לערעורים.

עתניאל שנלר: הדין המהותי, שלפיו יידונו כל ההליכים המשפטיים, יהיה הדין שהיה קיים בחבל-עזה, ולפיו דן בית-המשפט הצבאי לערעורים בזמנו.

אביגדור יצחקי: צריכים להתפלל ערבית.

אביגדור יצחקי: שכנעת - - -

עתניאל שנלר: אני כבר מסיים.

עתניאל שנלר: אתה יכול ללכת להתפלל ערבית, זה בסדר.

עתניאל שנלר: אתה יהודי כשר לכל דבר ועניין.

עתניאל שנלר: לעניין סדרי הדין, קובעת הצעת החוק כי יחולו הוראות שונות של חוק השיפוט הצבאי, ובכל עניין שלא הוסדר בחוק זה ינהג בית-הדין הצבאי המיוחד לערעורים בדרך הנראית לו צודקת ויעילה בנסיבות אלה.

עתניאל שנלר: אני בדעה כי ההוראות שנקבעו בהצעת החוק הכוללות גם הסדרים שהוצעו על-ידי חברי הוועדה, משקפות הסדר ראוי ומאוזן.

עתניאל שנלר: להצעת החוק הוגשו הסתייגויות.

עתניאל שנלר: אבקש מחברי הכנסת לדחות את ההסתייגויות ולאשר את הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת שנלר.

מגלי והבה: יש לנו הסתייגויות, אבל המסתייגים לא נמצאים כאן.

מגלי והבה: קבוצת חד"ש - חבר הכנסת מוחמד ברכה איננו כאן, חבר הכנסת חנא סוייד איננו כאן, חבר הכנסת דב חנין איננו כאן.

מגלי והבה: אם כך, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה כי אין הסתייגות, בבקשה.

מגלי והבה: מכיוון שאין הסתייגויות - על כל החוק בקריאה שנייה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 69 בעד סעיפים 10-1 – 17 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 10-1 נתקבלו.

מגלי והבה: בעד - 17, נגד - אין, נמנעים - אין.

מגלי והבה: אם כך, החוק התקבל בקריאה שנייה.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה על החוק בקריאה שלישית.

מגלי והבה: לא מפריעים בשעת ההצבעה, חבר הכנסת זאב.

מגלי והבה: חבר הכנסת מרגי, אתם מפריעים.

מגלי והבה: הצבעה מס' 70 בעד החוק – 17 נגד – אין נמנעים – אין חוק עונש מאסר שגזר בית-משפט צבאי בחבל-עזה (הוראות מעבר), התשס"ז-2007, נתקבל.

מגלי והבה: בעד - 17, נגד - אין, נמנעים - אין.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע כי הצעת חוק עונש מאסר שגזר בית-משפט צבאי בחבל-עזה (הוראות מעבר) התשס"ז-2007, נתקבל.

עתניאל שנלר: כנהוג, מילת תודה.

עתניאל שנלר: אני רוצה להודות לחברי הוועדה וליועצת המשפטית של הוועדה על מציאת האיזון שבו אנחנו יכולים להמשיך ולשרת במשפט צדק את כל מי שמגיע למערכת המשפט הישראלית.

עתניאל שנלר: תודה.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת עתניאל שנלר.

מגלי והבה: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/143).

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 51) (הגנה מן הצדק), התשס"ז-2007, של חברי הכנסת גדעון סער ומשה כחלון.

מגלי והבה: מכיוון שכל הדוברים שרצו להתייחס לחוק ויתרו, אנחנו נעבור לאחר מכן להצבעה בקריאה ראשונה, ולכן נתנו קדימות לחוק הזה.

מגלי והבה: בבקשה.

גדעון סער: תודה.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, הצעת החוק באה לעגן בחקיקה את טענת ההגנה מן הצדק אשר אומצה בשיטת המשפט בישראל בדרך של הלכה פסוקה.

גדעון סער: על-פי המוצע, תעוגן טענת ההגנה מן הצדק במפורש כטענה מקדמית בגדר סעיף 149 לחוק סדר הדין הפלילי.

גדעון סער: הטענה הזאת מאפשרת לבית-המשפט לבטל אישום משום שאין באפשרותו להעניק לנאשם משפט הוגן, או משום שיש בניהול ההליך הפלילי פגיעה בחוש הצדק וההגינות.

גדעון סער: תוצאות קבלתה של טענת ההגנה מן הצדק היא כי אין עוד מקום להעמיד נאשם לדין פלילי או לנהל הליך פלילי נגדו, וזאת במנותק משאלת אשמה או חפות.

גדעון סער: הטענה האמורה נקלטה במשפט הישראלי בפסק-דין יפת, שזכור יותר כפסק-דין בפרשת הבנקאים.

גדעון סער: אני אדלג על הציטוט מתוך פסק-הדין.

גדעון סער: מאז קליטת הטענה הזאת בישראל היא נדונה במגוון של נסיבות, ובין היתר: מעורבות של הרשות במעשה העבירה נשוא האישום, שיהוי בהגשת כתב אישום, הגשת כתב אישום מטעמים זרים, אפליה בהעמדה לדין, פגמים בשלב החקירה ועוד.

גדעון סער: אני אזכיר את פסק-דין בורוביץ' משנת 2005 אשר בהחלט הרחיב את גישת בית-המשפט לעניין ההכרה בהגנה הזאת.

גדעון סער: ההצעה הזאת נדונה בוועדה המייעצת לשר המשפטים לעניין חוק סדר הדין הפלילי בראשות שופטת בית-המשפט העליון מרים נאור.

גדעון סער: היא המליצה להביא בפני הכנסת שתי גרסאות חלופיות, והן אכן נדונו בישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט לקראת הקריאה הראשונה.

גדעון סער: בעת הכנת הצעת החוק לקריאה הראשונה נדונו הגרסאות הללו וגם גרסאות חלופיות נוספות, נשמעו עמדות שונות, והוועדה החליטה להביא לקריאה ראשונה את הגרסה המרחיבה של ועדת-נאור, שזכתה לתמיכת חברי הכנסת בדיון בוועדה, ודורשת סתירה מהותית לעקרונות של צדק והגינות משפטית.

גדעון סער: עם זאת, הוועדה תבחן שוב בעת הכנת הצעת החוק לקריאה השנייה ולקריאה השלישית גרסאות חלופיות, בין היתר את הגרסה שתומכות בה רשויות החקירה והתביעה שדורשת פגיעה חמורה בעקרונות של צדק והגינות משפטית לצורך העלאת הטענה של הגנה מן הצדק.

גדעון סער: אני רוצה להודות לשר המשפטים שבעניין זה גם הביע עמדה בוועדת החוקה, חוק ומשפט שמתיישבת עם העמדה שאני חושב שהיא הנכונה, והיא התפיסה המרחיבה, דהיינו זו שנותנת שיקול דעת רחב לבית-המשפט.

גדעון סער: מאחר שאני צריך להשתתף בכינוס בתל-אביב, ביקשתי מכמה חברים שהיו רשומים לדיון לוותר על זכות הדיבור בדיון הזה.

גדעון סער: אני מודה להם על כך שהם נעתרו ומבקש מהכנסת לתמוך, כפי שהיה בקריאה הטרומית, כפי שהיה בוועדת החוקה - לתמוך תמיכה רחבה בהצעת החוק.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת סער.

מגלי והבה: כיוון שבקשתך התקבלה על-ידי החברים, אנו עוברים להצבעה בקריאה ראשונה על הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 51).

מגלי והבה: הצבעה מס' 71 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 7 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 51) (הגנה מן הצדק), התשס"ז-2007, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

מגלי והבה: בעד – 7, נגד – אין, נמנעים – אין.

מגלי והבה: הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 51) עברה בקריאה הראשונה ותעבור לוועדת החוקה, חוק ומשפט להכנתה לקריאה שנייה וקריאה שלישית.

מגלי והבה: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/140).

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: חבר הכנסת טיבי, היום אנו הולכים בסדר מקוצר על אותו עיקרון, בבקשה.

מגלי והבה: הצעת חוק ייצוג הולם בקרב עובדי רשויות שהוקמו בחוק, התשס"ז–2007 - תנמק אותה ונצביע עליה.

מגלי והבה: בבקשה.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, בהסכמת הממשלה אני מציג את הצעת החוק שלי לייצוג ברשויות סטטוטוריות, רשויות שהוקמו על-פי חוק, ייצוג הולם לנשים, לאנשים עם מוגבלויות, לבני-המיעוטים.

אחמד טיבי: כידוע לכם, יש כמה רשויות שהן מחוץ לחברות ממשלתיות - אני נתקלתי בבעיה הזו כאשר זה שנתיים מבקש אני לצרף אקדמאים ערבים לרשויות כמו בנק ישראל, הרשות למלחמה בסמים וכדומה, רשויות סטטוטוריות, ומישהו אמר לי: אנו לא חברה ממשלתית, ואז הבאתי את החוק הזה לעולם, והוא עבר להכנה לקריאה ראשונה בוועדת החוקה בתמיכת הממשלה.

אחמד טיבי: בסיכום עם חבר הכנסת יצחקי, אחרי שהוא יעבור היום גם בקריאה ראשונה, אתאם אתו, כיושב-ראש הקואליציה, את המשך התקדמות החוק תודה.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת טיבי.

מגלי והבה: אנו עוברים להצבעה על הצעת החוק.

מגלי והבה: הצבעה מס' 72 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 5 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק ייצוג הולם בקרב עובדי רשויות שהוקמו בחוק, התשס"ז–2007, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

מגלי והבה: בעד – 5, נגד – אין, נמנעים – אין.

מגלי והבה: הצעת חוק ייצוג הולם בקרב עובדי רשויות שהוקמו בחוק, התשס"ז–2007, של חבר הכנסת אחמד טיבי, עברה בקריאה ראשונה ותעבור להכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית לוועדת החוקה, חוק ומשפט.

מגלי והבה: אנו ממשיכים בסדר-היום שלנו: הצעת חוק בנימין זאב הרצל (ציון זכרו ופועלו) (תיקון) (טקס הזיכרון הממלכתי), התשס"ז–2007, קריאה ראשונה.

מגלי והבה: יציג אותה השר - - -

נסים זאב: ביקשנו חמש דקות הפסקה.

מגלי והבה: טוב, נמשיך ואז נחזור להצעת החוק הזו.

נסים זאב: העיקר שהייצוג ההולם - - -

מגלי והבה: תן לנו לסיים את הערב הזה בשלום, חבר הכנסת זאב.

מגלי והבה: אתה צועק סתם.

מגלי והבה: ["דברי הכנסת", חוברת זו, עמ' 8098.

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: ננצל את הזמן להתקדם.

מגלי והבה: אנו מעמידים להצבעה בלבד את הצעת חוק שירותי נתוני אשראי (תיקון מס' 3), התשס"ז–2007.

מגלי והבה: הצבעה מס' 73 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 9 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק שירות נתוני אשראי (תיקון מס' 3), התשס"ז–2007, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

מגלי והבה: בעד – 9, נגד - אין, נמנעים - אין.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שהצעת החוק שירות נתוני אשראי (תיקון מס' 3), התשס"ז–2007, עברה בקריאה ראשונה ותעבור לוועדת הכלכלה להכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

מגלי והבה: הצעת חוק ההוצאה לפועל, יש מי שיציג?

מגלי והבה: אם לא, אנו עוברים הלאה.

מגלי והבה: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/288).

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 22) - השר יצחק כהן נמצא.

מגלי והבה: הוא יציג את החוק ונצביע עליו.

מגלי והבה: אם אתה רוצה לוותר - - -

יצחק כהן: אפשר בלי נאום?

מגלי והבה: כן.

מגלי והבה: אנו מצביעים על הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 22), התשס"ז–2007.

מגלי והבה: קריאה ראשונה, בבקשה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 74

מגלי והבה: נעשה הצבעה חוזרת.

יצחק כהן: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, עניין הצעת החוק הוא תיקון כמה סעיפים לחוק הגנת הצרכן, שחלקם טכניים וחלקם מהותיים.

יצחק כהן: ברצוני לפרט כמה תיקונים מהותיים המוצעים בהצעת חוק זו.

יצחק כהן: 1.

יצחק כהן: יש סעיף בחוק הגנת הצרכן המסמיך את שר התמ"ת לקבוע תקנות באשר לגודל האותיות ולאופן כתיבתן בחוזה אחיד.

יצחק כהן: התיקון בהצעת החוק מבקש להרחיב את נוסח הסעיף כך ששר התמ"ת יהיה מוסמך לקבוע תקנות גם באשר לגודל האותיות ולאופי הכתיבה של תנאי הכלול במידע אחר המיועד לצרכן, לרבות בפרסומת, ולא רק בחוזה אחיד.

יצחק כהן: 2.

יצחק כהן: כיום קובע חוק הגנת הצרכן שכאשר נקשרת עסקה למתן שירות במכר מרחוק, כשהעסקה נעשית ללא נוכחות משותפת של הצדדים לעסקה, למשל באמצעות אינטרנט, טלפון, טלוויזיה וכדומה, או ברוכלות, כאשר העוסק מגיע למקום הצרכן ללא הזמנת הצרכן או אחרי פנייה יזומה לצרכן, הצרכן אינו יכול לבטל את העסקה אם כבר הוחל בנתינת השירות.

יצחק כהן: עוד קובע החוק שהעוסק חייב לספק לצרכן מסמך גלוי לא יאוחר ממועד אספקת הנכס.

יצחק כהן: הבעיה היא שקורה רבות שהעוסקים אינם עומדים בחובתם לספק לצרכן מסמך גילוי לפני שהחלו לספק את השירות.

יצחק כהן: לפיכך, מאחר שהעוסק מחויב לציין במסמך הגילוי את זכות הצרכן לבטל את העסקה, הצרכן אינו מודע לזכות הביטול הנתונה לו מכוח החוק.

יצחק כהן: כמו כן, הצרכן גם אינו יכול לבטל את העסקה בפועל מאחר שהעוסק כבר החל לספק לו את השירות.

יצחק כהן: אשר על כן קובע התיקון בהצעת החוק, כי כל עוד העוסק לא מסר לצרכן מסמך גילוי, כפי שהוא מחויב בחוק, הצרכן יהיה זכאי לבטל את העסקה, וזאת אף אם העוסק החל כבר לספק את השירות.

יצחק כהן: 3.

יצחק כהן: יש סעיף בחוק הגנת הצרכן שקובע כי אם צרכן מבטל עסקת מכר מרחוק וכן עסקה לרכישת יחידות נופש בגלל פגם בנכס או אי-התאמה בין הנכס או השירות לבין הפרטים שנמסרו לו לפני עשיית העסקה, אזי אין הוא צריך לשלם לעוסק דמי ביטול.

יצחק כהן: כאשר ביטול העסקה נעשה ללא סיבה, הצרכן מחויב לשלם לעוסק דמי ביטול בשיעור 5% מערך העסקה או 100 ש"ח, לפי הנמוך.

יצחק כהן: התיקון בהצעת החוק מבקש להוסיף שגם אם הצרכן ביטל את אותן עסקאות כיוון שהעוסק לא סיפק לו את הכנס במועד שנקבע בחוזה או בגלל כל הפרה אחרת של החוזה על-ידי העוסק, ולא רק בגלל פגם או אי-התאמה כפי שנאמר – הצרכן לא יחויב לשלם לעוסק דמי ביטול.

יצחק כהן: 4.

יצחק כהן: חוק הגנת הצרכן בנוסחו היום מעניק לצרכן זכות לבטל עסקה לרכישת נכס אשר לגביה נעשתה הטעיה או ניצול מצוקה.

יצחק כהן: אולם החוק כנוסחו היום אינו מאפשר לצרכן לבטל עסקה לקבלת שירות שנעשתה לגביה הטעיה או ניצול מצוקה.

יצחק כהן: אשר על כן תוקן הסעיף, כך שניתן יהיה לבטל כל עסקה, אם נרכש נכס ואם נרכש שירות, וזאת ומהטעם האמור.

יצחק כהן: הסעיף תוקן גם לעניין המועד שבו ניתן לבטל עסקה שנעשתה לגביה הטעיה או ניצול מצוקה.

יצחק כהן: כיום החוק קובע כי ניתן לבטל את העסקה בתוך שבועיים מיום עשיית העסקה, והסעיף תוקן כך שניתן יהיה לבטל את העסקה בתוך פרק זמן ארוך יותר, שהוא זמן סביר מהיום שבו נודע לצרכן על ההטעיה או ניצול המצוקה.

יצחק כהן: 5.

יצחק כהן: כיום יש סעיף בחוק הקובע כי צרכן צריך לבטל עסקת מכר מרחוק ועסקה של רכישת יחידת נופש על-ידי הודעה בכתב לעוסק.

יצחק כהן: מוצע להוסיף כי הודעת הביטול כאמור תהיה לכתובת העוסק כפי שהיא מופיעה במסמך הגילוי שמחויב העוסק להעביר לצרכן.

יצחק כהן: מטרת התיקון היא להבטיח את זכות הצרכן לבטל את העסקה, וזאת אף אם נמסרה לו כתובת שגויה.

יצחק כהן: 6.

יצחק כהן: כאשר צרכן מבטל עסקת רוכלות, קובע החוק בנוסחו היום כי העוסק חייב להשיב לצרכן את התמורה והצרכן חייב להשיב לעוסק את הטובין.

יצחק כהן: עם זאת קובע החוק שאם חלה הרעה משמעותית במצב הטובין, רשאי העוסק לנכות מהתמורה שקיבל מהצרכן את סכום פיחות ערך הטובין.

יצחק כהן: מוצע לבטל את זכות העוסק לנכות מהתמורה את סכום פיחות ערך הטובין, וזאת כדי למנוע ניצול לרעה של זכות הניכוי על-ידי עוסקים.

יצחק כהן: אולם אם פחת ערך הטובין כאמור, העוסק יהיה רשאי לתבוע את נזקיו בבית-המשפט.

יצחק כהן: תודה רבה.

מגלי והבה: תודה לשר יצחק כהן.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה על חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 22), התשס"ז–2007.

מגלי והבה: בבקשה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 75 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה - 11 נגד - אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 22), התשס"ז–2007, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

מגלי והבה: בעד - 11, נגד - אין, נמנעים - אין.

מגלי והבה: אם כך, הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 22) עברה בקריאה ראשונה והיא תעבור לוועדת הכלכלה להכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

מגלי והבה: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/290).

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצעת חוק להגברת האכיפה של דיני העבודה (פיצויים לדוגמה והגנה על עובד מתלונן).

מגלי והבה: השר כהן, אתה מציג את זה במקום השר ישי?

יצחק כהן: כן.

מגלי והבה: בבקשה, ולאחר מכן עוברים להצבעה.

יצחק כהן: כאמור בדברי ההסבר להצעה, מטרתה של הצעת חוק זו להגביר את האכיפה של דיני העבודה על-ידי עידוד עובדים אשר זכויותיהם הופרו לעמוד על זכויותיהם בבתי-המשפט או ברשות אחרת המוסמכת לקבל תלונה של עובד או לבדוק או לחקור בעניין המשמש נושא לתלונה כאמור.

יצחק כהן: הצעת החוק מגשימה מטרה זו הן באמצעות הוספת סעד לעובד לתבוע פיצויים לדוגמה ממעביד או ממעסיק בפועל אשר הפר את הוראות החוק המנויות בפרק א' של הצעת החוק, הן באמצעות תיקון חוק הגנה על עובדים (חשיפת עבירות ופגיעה בטוהר המידות או במינהל התקין), התשנ"ז-1997 (להלן - חוק הגנה על עובדים), באופן המחזק את ההגנה הניתנת לעובד שהגיש תלונה נגד מעבידו או מעסיקו בפועל בשל הפרת זכויותיו, כמפורט בפרק ב' להצעת חוק זו.

יצחק כהן: באשר לפיצויים לדוגמה - או פיצויים עונשיים - ייאמר כי יש בהם כדי לשפר את הכדאיות הכלכלית של העובד לדרוש את קיומן של זכויותיו הבסיסיות כעובד וכדי להרתיע מעסיקים מניצול מעמדו החלש של העובד ומביצוע הפרות של הוראות חוקי העבודה.

יצחק כהן: יצוין כי הפיצוי העונשי מוכר בתחום חקיקת העבודה, בחוק הגנת השכר, התשי"ח-1958, אשר לפיו חייב מעביד לשלם לעובדו פיצויי הלנה בעבור שכר, הפרשות לקופות גמל, פיצויי פיטורים או קצבה אשר הוא הלין לעובדו.

יצחק כהן: ואולם, הפיצוי לדוגמה המוצע לא נועד לשמש תחליף לסעד של פיצויי הלנה או לסעדים אחרים הקיימים בדיני העבודה, אלא רק להוסיף עליהם בבחינת השלמת החסר.

יצחק כהן: אשר על כן, מוצע להחיל את הסעד של פיצוי לדוגמה באותם מקרים שהסעד של פיצויי הלנה אינו חל, כלומר רק על הפרות המעביד שעניינן אינו קשור באי-תשלום שכר.

יצחק כהן: כמו כן, במישור הפלילי התיקון המוצע מבקש לקבוע כי פגיעה בעובד עקב הגשת תלונה או תביעה כאמור תהווה עבירה פלילית שלצדה קנס בגובה 67,300 ש"ח.

יצחק כהן: יצוין כי כדי לחזק את ההגנה על עובדים קובעת גם הצעת החוק, בפרק א', כי מעביד אשר יפר את הוראות חוק הגנה על עובדים יהיה חשוף לתביעה של עובדו, במישור האזרחי, לתשלום פיצויים לדוגמה בסכום של עד 500,000 שקלים חדשים.

יצחק כהן: יודגש כי על מנת לתת ביטוי למקרים שבהם קיימת מערכת יחסי עבודה משולשת בין העובד לבין קבלן כוח-אדם ומעסיק בפועל כהגדרתם בחוק העסקת עובדים על-ידי קבלני כוח-אדם, התשנ"ו-1996 (להלן - חוק העסקת עובדים על-ידי קבלני כוח-אדם), מוצע לקבוע כי האיסור לפגוע בתנאי עבודה יחול הן לעניין עובד שהתלונן נגד מעבידו או נגד מעסיקו בפועל והן לעניין עובד שהתלונן נגד עובד אחר במקום העבודה, כלומר נגד עובד של אותו מעביד או מעסיק בפועל או נגד עובד של מעביד אחר המועסק באותו מקום עבודה.

יצחק כהן: זאת ועוד, מוצע לאסור על מעסיק בפועל להציע לקבלן כוח-אדם, או לבקש או לדרוש ממנו, לפגוע בעובד שהתלונן או שהגיש תביעה או שסייע לעובד אחר להתלונן או להגיש תביעה כאמור.

יצחק כהן: לגבי הצעת חוק הגנה על עובדים (חושפי עבירות ופגיעה בטוהר המידות או במינהל התקין) (תיקון – עונשין ותרופות), התשס"ו-2006, של חברת הכנסת יחימוביץ, השר ישי מוכן לתמוך בהצעת החוק בתנאי שהיא תצטרף להצעת החוק הממשלתית על ניסוחה.

יצחק כהן: ואולם, מאחר שהחלטת ועדת השרים שדנה שוב בהצעת החוק של חברת הכנסת שלי יחימוביץ היתה להתנגד לה, אני מתחייב להביא את הצעת החוק של חברת הכנסת יחימוביץ לדיון נוסף בוועדת השרים לענייני חקיקה או בממשלה על מנת שהיא תשקול לחזור מעמדתה האחרונה – התנגדות - ולתמוך בהצעת החוק.

שלי יחימוביץ': יש לי סיכום עם שר התמ"ת.

יצחק כהן: אני מקריא את הסיכום.

יצחק כהן: לחזור עליו?

יצחק כהן: לגבי הצעת חוק הגנה על עובדים (חושפי עבירות ופגיעה בטוהר המידות או במינהל התקין) (תיקון – עונשין ותרופות), התשס"ו-2006, של חברת הכנסת יחימוביץ, השר ישי מוכן לתמוך בהצעת החוק בתנאי שהיא תצטרף להצעת החוק הממשלתית על ניסוחה.

יצחק כהן: ואולם, מאחר שהחלטת ועדת השרים שדנה שוב בהצעת החוק של חברת הכנסת שלי יחימוביץ היתה להתנגד לה, אלי ישי מתחייב להביא את הצעת החוק של חברת הכנסת יחימוביץ לדיון נוסף בוועדת השרים לענייני חקיקה או בממשלה, על מנת שהיא תשקול לחזור מעמדתה האחרונה – התנגדות - ולתמוך בהצעת החוק.

יצחק כהן: תודה, אדוני.

נסים זאב: אני מבקש לדבר בהצעת החוק הזו כשאתה מציג את הצעת החוק, ואף אחד לא יחסום את הפה שלי.

מגלי והבה: חבר הכנסת נסים זאב, אתה לא רשום כאן.

מגלי והבה: אני אתן לך שלוש דקות.

מגלי והבה: אם אנחנו סוגרים את הרשימות, אתה לא יכול לבוא, לנחות ולבקש.

מגלי והבה: חבר הכנסת זאב, בבקשה, שלוש דקות.

מגלי והבה: אתה יכול לבקש, מישהו מנע ממך אי-פעם לדבר?

נסים זאב: תאמין לי שהיום עוד לא דיברתי.

נסים זאב: אדוני, היום כמעט שלא שמעו אותי.

נסים זאב: מישהו שמע אותי פה במליאה?

מגלי והבה: כן.

נסים זאב: בקושי.

מגלי והבה: כן, אני שמעתי אותך יותר מפעם אחת.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, נכון שחייבים להגן על עובדים, אבל לפעמים יש הצעות חוק פופוליסטיות.

נסים זאב: אחר כך שואלים למה מעבידים - - -

זבולון אורלב: זה של השר ישי - - -

נסים זאב: באמת, השר ישי אולי יאזן את החוק הזה.

מגלי והבה: חברת הכנסת יחימוביץ, תשבי בבקשה.

שלי יחימוביץ': אני לא יכולה לשמוע אותו אומר דברים לא טובים על השר אלי ישי.

נסים זאב: אז תשמעי באוזן הימנית ולא רק בשמאלית.

מגלי והבה: הדברים נרשמו בפרוטוקול ונעביר לו אותם.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, הצעת החוק הזאת היא בעצם כל כך מחמירה כלפי המעביד, והיום כל עובד יכול להתלונן על מעבידו ואחר כך הוא גם יסביר את זה.

נסים זאב: זה שהוא פיטר אותו, זה שהוא לא עובד – זה לא נורא.

נסים זאב: זה שהוא ממרר את חייו של המעביד - זה לא נורא.

נסים זאב: אבל כשהוא יתלונן עליו – הוא יכול לשכנע ולהסביר שבגלל זה הוא פיטר אותו והיתה לו כוונה רעה.

נסים זאב: אני טוען שזה חוק לא כל כך פשוט.

זבולון אורלב: אתה מצביע נגד?

נסים זאב: אני לא אצביע נגד, ייתכן שאני אמנע.

נסים זאב: אני אומר שהדבר הזה אינו כל כך פשוט.

נסים זאב: אנחנו מחוקקים חוקים ולא כל כך מעמיקים בסוגיות האלה.

נסים זאב: אנחנו אולי נותנים יותר מדי פריווילגיות לעובדים, כאילו רוצים להגן על העובדים, והמעבידים בעצם יוצאים פראיירים.

נסים זאב: אנחנו צריכים כל הזמן להגן על העובד, והמעביד - ברמה של חשוד.

נסים זאב: המעבידים אינם חשודים, הם עושים הרבה למען העובד.

נסים זאב: לפעמים יש סכסוך בין העובד למעביד, וכשהעובד רואה שהמעביד רוצה לפטר אותו הוא מגיש תלונה נגדו - ואז הוא יקבל את ההגנה המשפטית.

נסים זאב: אני טוען שזה עלול לקרות וזה יקרה.

נסים זאב: אני יודע שאם מחלקות ברשויות המקומיות מחליטות לפטר עובדים שאינם עובדים טוב ואינם ראויים להמשיך בעבודתם, העובדים הולכים לוועדי העובדים ומגישים תלונות, וועדי העובדים נאלצים להגן עליהם.

נסים זאב: צריך לקחת את זה לתשומת לב.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת נסים זאב, שהוכחנו לו שכאן לכל אחד זכות לדבר בזמן שלו.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 76 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 9 נגד – אין נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק להגברת האכיפה של דיני עבודה (פיצויים לדוגמה והגנה על עובד מתלונן), התשס"ז–2007, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

מגלי והבה: תשעה בעד, אין נגד ונמנע אחד.

מגלי והבה: אני קובע שהצעת חוק להגברת האכיפה של דיני עבודה (פיצויים לדוגמה והגנה על עובד מתלונן), התשס"ז–2007, עברה בקריאה ראשונה ותעבור לוועדת הכלכלה להכנתה לקריאה שנייה וקריאה שלישית.

שלי יחימוביץ': לדעתי, ועדת העבודה.

מגלי והבה: לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

מגלי והבה: ["דברי הכנסת", חוב' כ"ב, עמ' 7818.

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה ראשונה על הצעת חוק הגנה על עובדים (חשיפת עבירות ופגיעה בטוהר המידות או במינהל תקין) (תיקון מס' 2) (עונשין ותרופות), התשס"ז–2007, של חברי הכנסת שלי יחימוביץ ואריה אלדד.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 77 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה - 9 נגד - אין נמנעים - 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק הגנה על עובדים (חשיפת עבירות ופגיעה בטוהר המידות או במינהל תקין) (תיקון מס' 2) (עונשין ותרופות), התשס"ז–2007, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

מגלי והבה: חברת הכנסת שלי יחימוביץ מתחייבת שהיא תמשיך בתיאום עם השר אלי ישי.

מגלי והבה: תשעה בעד, אין מתנגדים ונמנע אחד.

מגלי והבה: ההצעה התקבלה, והיא תועבר לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות להכנתה לקריאה שנייה וקריאה שלישית.

זבולון אורלב: מי הנמנע?

מגלי והבה: הנמנע במקרה זה הוא חבר הכנסת נסים זאב.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

מגלי והבה: אנחנו עוברים לשאילתות ותשובות.

מגלי והבה: השר יעקב אדרי ישיב על שאילתות.

אביגדור יצחקי: יש עוד חקיקה.

אביגדור יצחקי: עם כל הכבוד, יש פה אנשים והם לא צריכים לחכות עד הסוף, הם רוצים להשתתף בחקיקה.

יעקב אדרי: אני בעד, בלאו הכי אני עונה גם על זה וגם על זה.

יעקב אדרי: אין לי בעיה.

זבולון אורלב: אי-אפשר לשנות את סדר-היום.

אביגדור יצחקי: אין דבר כזה, זה לא בסדר.

אביגדור יצחקי: אתם יודעים מה, תחוקקו לבד.

אביגדור יצחקי: אני אומר לכם, אני שולח את כולם הביתה, נגמר הדבר הזה.

אביגדור יצחקי: מה זה הדבר הזה?

מגלי והבה: אני לא חושב שאתה מחוקק לי, אני פועל לפי סדר-היום.

אביגדור יצחקי: דיברנו על זה מאה פעמים - שאילתות בסוף החקיקה.

אביגדור יצחקי: מדברים מאה פעם וזה לא עוזר.

יעקב אדרי: אביגדור, עם כל הכבוד, אני לא בעונש.

מגלי והבה: חברי הכנסת, בואו נמשיך בסדר-היום.

מגלי והבה: לא יכול להיות שכך יהיה.

אביגדור יצחקי: לא יכול להיות שמדברים מאה פעם עם מזכיר הכנסת ששאילתות בסוף החקיקה.

אביגדור יצחקי: מדברים מאה פעם וזה לא עוזר.

יעקב אדרי: מזכיר הכנסת פעל לפי בקשתי, וגם לי מותר, כשר מתאם, להגיד מה שאני חושב.

יעקב אדרי: בלאו הכי אני עונה גם על זה וגם על זה.

מגלי והבה: כבר היינו גומרים את השאילתות של השר אדרי, חבל על הזמן.

מגלי והבה: חבר הכנסת יצחקי, אנחנו חוזרים לחקיקה.

זבולון אורלב: אתם קובעים תקדימים לא טובים.

זבולון אורלב: בא אחד וצועק ומשנים.

מגלי והבה: אף אחד לא צועק ואף אחד לא משנה.

מגלי והבה: חבל שלא כל המושב נמצאים ועובדים בחריצות כל הזמן.

מגלי והבה: אני יודע כמה אתה, חבר הכנסת אורלב, מבלה אתי כאן שעות על גבי שעות.

מגלי והבה: אני מציע שנעבור על השאילתות, גם כי אין הרבה שואלים שנמצאים באולם ואז נעבור לחקיקה.

מגלי והבה: שאילתא 547 של חבר הכנסת עזמי בשארה - לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת עזמי בשארה שאל את ראש הממשלה ביום א' בכסלו התשס"ז (22 בנובמבר 2006):

מגלי והבה: אנשי דת דרוזים וסטודנטים תושבי הגולן מורשים לנסוע לסוריה.

מגלי והבה: לעומת זאת, נשים סוריות הנשואות לתושבי הגולן אינן מורשות לנסוע לבקר את משפחותיהן בסוריה.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: מה היא סיבת מניעת ביקורן בסוריה?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: האם ישקול משרדך לאפשר ביקורן?

מגלי והבה: תשובת השר יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) ככלל, מדינת ישראל מתנגדת ליציאת אזרחיה למדינות אויב.

מגלי והבה: נהוג לבחון לגופם מקרים ספציפיים, כגון מקרים הומניטריים דחופים, שבהם כן מאפשרים יציאה למדינות אויב לפרק זמן קצוב.

מגלי והבה: במקרה שהזכרת בשאילתא, בעניין הכלות הסוריות, נערכה בדיקה עם הגורמים המוסמכים ונמצא כי אין מדובר במקרה המאפשר הקלה במדיניות זו.

מגלי והבה: שאילתא מס' 762 של חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב - לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב שאל את ראש הממשלה ביום ו' בטבת התשס"ז (27 בדצמבר 2006): פורסם ב"ידיעות אחרונות" ב-17 בדצמבר 2006, כי קרן ההשקעות ישראל-ארה"ב "בירד" - שבה יושבים מנכ"לים של משרדי הממשלה - אינה משקיעה בחברות ישראליות הפועלות מעבר לקווי 1967, למרות היותה קרן רשמית של המדינה.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הידיעה נכונה?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – מדוע?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם המדינה פועלת לשינוי המצב, ואם כן – כיצד?

מגלי והבה: תשובת השר יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 3-1.

מגלי והבה: הקרן הדו-לאומית למחקר ופיתוח תעשייתיים - להלן: קרן "בירד" - הוקמה בשנת 1977 בהתאם להסכם בין ממשלת ישראל לבין ממשלת ארצות הברית מיום 3 במרס 1967, אשר קיבל תוקף ביום 18 במאי 1977.

מגלי והבה: הקרן קיבלה מעמד של תאגיד מכוח חוק הקרן הדו-לאומית למחקר ולפיתוח תעשייתיים, התשל"ח-1978.

מגלי והבה: בסעיף 3 לחוק נקבע כי קרן "בירד" "תאורגן ותנוהל על-פי הסכם הקרן - - - קרי, ההסכם בין ממשלות ישראל וארצות-הברית".

מגלי והבה: בסעיף 8 לאותו הסכם נקבע - על-פי תרגום ההסכם הרשמי - כי "פרויקטים שתיזום הקרן אין לנהלם בשטחים הגיאוגרפיים שבאו תחת מינהל ממשלת ישראל לאחר ה-5 ביוני 1967, ולא יהיו קשורים בנושאים השייכים בעיקרם לשטחים אלה".

מגלי והבה: מאז הקמת קרן "בירד", לפני כ-30 שנה, הנהלתה ומועצת המנהלים שלה הקפידו על קיום הוראה זו, בתוך יתר הוראות החוק וההסכם אשר הוחל על הקרן מכוחו.

מגלי והבה: במשך שנות קיומה, קרן "בירד" פועלת בהצלחה רבה לעידוד ותמיכה של שיתוף פעולה תעשייתי בין חברות ישראליות לאמריקניות.

מגלי והבה: הקרן השקיעה קרוב לרבע מיליארד דולר ב-700 פרויקטים משותפים לחברות ישראליות ואמריקניות בתחומים שונים, כגון תקשורת, מדעי החיים, אלקטרוניקה ועוד.

מגלי והבה: חברות ישראליות רבות מעידות על תרומת הקרן לקידום פעילותן, בייחוד בתחילת דרכן.

מגלי והבה: החברות הישראליות נהנות משיתוף פעולה טכנולוגי עם חברות אמריקניות, וכך מתאפשרת להן גישה לשווקים אמריקניים ובין-לאומיים.

מגלי והבה: הקרן זכתה וזוכה להערכה רבה כמודל של שיתוף פעולה בין ארצות-הברית לישראל.

מגלי והבה: מדינות שונות פונות לממשל האמריקני בהצעה/בקשה להקים קרן על-פי המודל של קרן "בירד".

מגלי והבה: לאחרונה, הקרן צוינה כדוגמה של שיתוף פעולה על-ידי חבר קונגרס במסגרת אישור חוק לשיתוף פעולה בין ארצות-הברית לכמה מדינות לרבות ישראל, בנושא ביטחון הפנים.

מגלי והבה: שאילתא מס' 788 של חבר הכנסת חיים אמסלם - לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת חיים אמסלם שאל את ראש הממשלה ביום י"ג בטבת התשס"ז (3 בינואר 2007): פורסם, כי בכיר במשרד החוץ אישר קיום מגעים בין ישראל לוותיקן בנושא קבר דוד.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הידיעה נכונה?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – מה הוא טבעם של מגעים אלה?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם עלה הנושא בפגישת ראש הממשלה והאפיפיור, ואם כן – מה היה תוכן השיחה?

מגלי והבה: תשובת השר יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 3-1.

מגלי והבה: נושא זה הוא לא העיקרי מבין הנושאים שעלו בפגישת ראש הממשלה עם האפיפיור.

מגלי והבה: בנוגע לפרסום ניתן לפנות למשרד החוץ.

מגלי והבה: שאילתא מס' 811 של חבר הכנסת זבולון אורלב: מעמד הכנסייה בהר-ציון בירושלים.

מגלי והבה: השר אדרי, בבקשה.

מגלי והבה: חבר הכנסת זבולון אורלב שאל את ראש הממשלה ביום כ' בטבת התשס"ז (10 בינואר 2007):

מגלי והבה: לאחר פגישת ראש הממשלה עם האפיפיור נפוצה השמועה שהממשלה נענתה לפניית הכנסייה לשפר את מעמדה בהר-ציון בירושלים.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם יש בסיס לידיעה? 2.

מגלי והבה: אם כן – מה הן העובדות לאשורן, ומה הם הנימוקים להחלטה?

יעקב אדרי: אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת זבולון אורלב, חברי חברי הכנסת, במענה על שאלה מס' 1, התשובה היא לא.

יעקב אדרי: הממשלה לא נענתה לפניית הכנסייה.

יעקב אדרי: במענה על שאלה מס' 2, בפגישת ראש הממשלה עם האפיפיור לא נדון הנושא האמור.

יעקב אדרי: בימים הקרובים יתקיים דיאלוג עם הוותיקן בנוגע לגורלו ומעמדו של הוותיקן בארץ הקודש.

יעקב אדרי: אגב, נדמה לי שגם אמרתי לך את זה בעל-פה.

מגלי והבה: לאדוני יש שאלה נוספת?

זבולון אורלב: לא אכביד על הכנסת.

מגלי והבה: תודה על ההתחשבות.

מגלי והבה: חבר הכנסת זבולון אורלב – 840: מתן עדיפות לאזורי תעשייה בחיפה.

מגלי והבה: חבר הכנסת זבולון אורלב שאל את ראש הממשלה ביום כ"ז בטבת התשס"ז (17 בינואר 2007): נודע לי, כי ראשי הערים באזור חיפה - טירת-כרמל, נשר והקריות - טוענים שהכרזת ראש הממשלה בדבר מתן עדיפות לאזור התעשייה בחיפה יוצרת אפליה כלפי אזורי התעשייה של עריהם, שסבלו במלחמת לבנון השנייה במידה שווה לחיפה.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם המידע על הכרזת ראש הממשלה נכון?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – כיצד יובטח שאזורי התעשייה בערים סביב חיפה לא יקופחו?

יעקב אדרי: יש פה תשובה ארוכה מאוד.

יעקב אדרי: חברנו זבולון אורלב, ראשית יובהר כי אין המדובר בהכרזת ראש הממשלה אלא בהחלטת הקבינט לחיזוק הצפון וחיפה מיום 14 בספטמבר 2006, כ"א באלול התשס"ו, ומיום 20 בדצמבר 2006, בתיקון לצו עידוד השקעות הון, באישור ועדת הכספים של הכנסת.

יעקב אדרי: זאת אומרת, ההליך נעשה בדיוק כפי שהוא צריך להיעשות.

יעקב אדרי: בהחלטת הקבינט מיום 14 בספטמבר 2006 הוחלט על גיבוש תוכנית סיוע מקיפה לצפון ולחיפה, בהיקף תקציבי כולל של כ-4 מיליארדי ש"ח.

יעקב אדרי: במסגרת זו הוחלט עוד כי לעיר חיפה תגובש תוכנית סיוע ייחודית בתחומי עידוד התעסוקה, התיירות והתעשייה, בתקציב שלא יפחת מסך של 90 מיליון שקלים, תוכנית אשר תובא לאישור הקבינט לאחר שיושלם גיבושה.

יעקב אדרי: בהתאם להחלטת הקבינט מ-14 בספטמבר, וכחלק מאישור תוכנית הסיוע הכוללת אשר אושרה בקבינט ביום 20 בדצמבר 2006, אשרה הממשלה את פרטי התוכנית הייחודית לעיר חיפה, אשר בין היתר כוללת, כאחד מכלי הסיוע, הכרה באזור התעשייה בחיפה כאזור עדיפות לאומית ב' עבור מפעלים עתירי טכנולוגיה.

יעקב אדרי: להשלמת התמונה יצוין כי עד כה היתה חיפה מסווגת כמרכז הארץ והשינוי האמור מהווה מעין "מדרגת ביניים", היות שלא שונה סיווג העיר לאזור עדיפות לאומית א' אלא לשלב הביניים - אזור עדיפות לאומית ב'.

יעקב אדרי: הכרה באזור התעשייה בחיפה כאזור פיתוח ב' לענף ההיי-טק עד שנת 2010, לתקופה הזהה לתקופת התוכנית לחיזוק הצפון וחיפה, לרבות תוכנית ההמשך, תאפשר למפעלים אשר יוקמו באזור זה קבלת מענקים - דבר שלא היה ניתן במסגרת סיווג העיר כמרכז הארץ.

יעקב אדרי: הכרה בעיר חיפה כאזור פיתוח ב' תתרום רבות לחיזוק הצפון כולו, זאת בשל היותה של חיפה מרכז כלכלי ועוגן כלכלי לכלל היישובים באזור נפת חיפה, והמפעלים שיוקמו בה ייצרו מקומות תעסוקה רבים לתושבי הצפון.

מגלי והבה: שאלה נוספת.

מגלי והבה: בבקשה, חבר הכנסת אורלב.

מגלי והבה: אני מבקש ממך - - -

זבולון אורלב: אני אעשה זאת בקצרה.

מגלי והבה: מבחינתי מה שנהוג, לפי התקנון, כמה שמגיע לך.

זבולון אורלב: אם אין צורך לשאול, היושב-ראש ראה שלא שאלתי בשאילתא הקודמת.

זבולון אורלב: בשאילתא הזאת הכוונה היא שיש ערי פיתוח כמו טירת-כרמל - -

יעקב אדרי: גם אור-עקיבא.

זבולון אורלב: לא, אור-עקיבא לא חטפה את ה"קטיושות".

זבולון אורלב: - - או נשר.

זבולון אורלב: אזור חיפה חטף, ואני תומך בהחלטות לגבי חיפה.

זבולון אורלב: שאלתי, למה ייגרע אזור התעשייה הסמוך לחיפה, של טירת-כרמל ונשר?

זבולון אורלב: אלה שתי ערי פיתוח שיש להן אוכלוסיות שראויות לעידוד.

זבולון אורלב: כל אחד מבין עכשיו שהמשקיע ילך לחיפה, יעזוב אולי את טירת-כרמל ואת נשר, ואז שוב אין ארנונה ושוב אין משכורות ויש מעגל מצוקה גדל.

זבולון אורלב: האם הממשלה תהיה מוכנה לשקול מחדש על מנת להוסיף את טירת-כרמל ונשר, שפרופיל האוכלוסייה שלהן מחייב גם כן עידוד?

מגלי והבה: תודה על השאלה.

מגלי והבה: אני רוצה לחזק אותך.

מגלי והבה: אדוני השר, הממשלה צריכה לשקול בחיוב ולא להפלות את האוכלוסייה החלשה בשתי הערים האלה.

יעקב אדרי: אני אעביר את הבקשה לשר התעשייה והמסחר אלי ישי שהוא הממליץ.

יעקב אדרי: דבר נוסף, חיפה קיבלה מעמד אזור עדיפות ב' לתעשייה בנושא היי-טק, בנושא תעשייה עתירת ידע.

יעקב אדרי: זה קיים בחיפה, פחות בפריפריה, וצריך לתת דחיפה לעניין הזה.

יעקב אדרי: הגדירו מה ניתן לאזור הפיתוח, אבל אני בהחלט מסכים אתך שצריך גם לעודד את הפריפריה, ואני אדבר עם השר אלי ישי ברצון רב.

זבולון אורלב: אני מודה לך, אדוני.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים.

מגלי והבה: שאילתא מס' 863 של חבר הכנסת אברהם מיכאלי: מצבם של מפוני גוש-קטיף.

מגלי והבה: בבקשה.

יעקב אדרי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חבר הכנסת מיכאלי, אם אתה רוצה סקירה מפורטת, יש פה סקירה ארוכה מאוד.

מגלי והבה: אדוני רוצה לקבל את זה בכתב?

אברהם מיכאלי: בתמצית לפרוטוקול.

יעקב אדרי: זה הרבה עמודים, תקבל את זה גם בכתב.

יעקב אדרי: טוב שיהיה לך מול העיניים.

יעקב אדרי: ברשותך, מי שרוצה, יקבל ממני.

יעקב אדרי: זה פשוט ארוך מאוד.

מגלי והבה: דרך אגב, חבר הכנסת מיכאלי, זה נכנס לפרוטוקול.

יעקב אדרי: אני גם אתן לך את זה.

רוברט אילטוב: היושב-ראש, גם אני אוכל לקבל?

מגלי והבה: זה עומד לרשותך.

מגלי והבה: חבר הכנסת שאל את ראש הממשלה ביום ה' בשבט התשס"ז (24 בינואר 2007):

מגלי והבה: במסמך שהכין ועד מתיישבי גוש-קטיף מתואר מצבם העגום מאז פינוים.

מגלי והבה: כמו כן, המסמך מתייחס להבטחות שניתנו להם וטרם קוימו, לראשי משפחות שלא מצאו עבודה, לילדים הנגררים לאלימות וכו'.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: מי מטפל במפונים מטעם הממשלה?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אילו מבעיותיהם טרם נפתרו?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: כיצד יתוקנו כל הליקויים המפורטים במסמך?

מגלי והבה: תשובת השר יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) להלן סקירה על הטיפול במפוני גוש-קטיף כפי שנתקבלה ממינהלת סל"ע: בתחום הפיצויים: 1.

מגלי והבה: על-פי הדוחות המעודכנים לסוף חודש פברואר 2007, מצב תשלום הפיצויים הוא כדלקמן: א.

מגלי והבה: בתי-מגורים ומענקים - ב-97% מתיקי התביעה ניתנה החלטה סופית; ב.

מגלי והבה: מענק ותק אישי - ב-98% מתיקי התביעה ניתנה החלטה סופית; ג.

מגלי והבה: עסקים - ב-93% מתיקי התביעה של העסקים שפעלו באזור התעשייה ארז ניתנו החלטות תשלום לא סופיות, וב-47% מתיקי העסקים ניתנה החלטה סופית; ד.

מגלי והבה: תביעות עובדים - ב-89% מתיקי התביעה שהוגשו למינהלה ניתנו החלטות סופיות.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: יודגש כי מספר רב של בעלי עסקים, במיוחד בעלי עסקים חקלאיים, הגישו את תביעותיהם למינהלה באיחור רב.

מגלי והבה: כך גם בחלק גדול מהמקרים שבהם מתעכב הטיפול בתביעת העסק כדי לאפשר לו להגיש מסמכים נוספים שיאפשרו את מקסום הפיצוי.

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: סוגיית היישובים הלא-מוכרים נדונה בוועדה המיוחדת.

מגלי והבה: הוועדה המיוחדת השלימה לפני זמן לא רב את גיבוש ההחלטות העקרוניות ביחס לכל היישובים הלא-מוכרים, והתחילה לזמן את תושביהם להופיע בפניה על מנת לקבוע את הפיצוי לכל משפחה ומשפחה.

מגלי והבה: עד היום כבר ניתנו החלטות מספר בסוגיה זו.

מגלי והבה: כמה תושבים ביקשו לדחות את הופעתם לפני הוועדה לאחר חג הפסח.

מגלי והבה: 4.

מגלי והבה: על-פי הדוחות המעודכנים לסוף חודש פברואר ש"ז, ב-73% מהבקשות שהגיעו לוועדה המיוחדת ניתנה החלטה סופית.

מגלי והבה: הוועדה המיוחדת מתכנסת לשני ימי דיונים מלאים בכל שבוע.

מגלי והבה: זמן ההמתנה הנוכחי היום לדיון בוועדה הינו כחודשיים בלבד, וגם זמן זה הולך ומתקצר.

מגלי והבה: דיור הקבע: 1.

מגלי והבה: ממשלת ישראל רואה בהעתקה הקהילתית משימה לאומית, לצורך שיקומם המהיר של מפוני גוש-קטיף וצפון השומרון ובניין הארץ.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: מינהלת סל"ע מטפלת בימים אלו ב-22 תוכניות ברמות התקדמות שונות להקמת יישובי קבע עבור מפוני גוש-קטיף וצפון השומרון.

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: קצב התקדמות התוכניות נע בין מגרשים שכבר חולקו למתיישבים - שכונת הגולף באשקלון, מגרשים הממתנים להגרלות; ניצן וניצנים - ועד ליישובים ברמת תכנון ראשונית.

מגלי והבה: 4.

מגלי והבה: תוכניות אלו יכולות לספק פתרון קבע של כ-3,600 יחידות דיור.

מגלי והבה: אבטלה: ממשלת ישראל על כלל גופיה הביצועיים ובשיתוף גורמים חוץ-ממשלתיים פועלת להרחיב את מעגל התעסוקה של מפוני גוש-קטיף.

מגלי והבה: בין השאר קיבלה הממשלה החלטה על מתן מענקים למי שיבחר להעסיק מפונים מגוש-קטיף וצפון השומרון.

מגלי והבה: על-פי נתוני שירות התעסוקה, נכון ליום 15 בינואר 2007 - 1.

מגלי והבה: 2,257 מפונים, שהם 74% מכלל מעגל התעסוקה בקרב המפונים, מועסקים; 2.

מגלי והבה: 783 מפונים אינם מחפשים עבודה מסיבות שונות; 3.

מגלי והבה: 820 מפונים מחפשים עבודה.

מגלי והבה: חקלאות: 1.

מגלי והבה: עד היום שבו 70 חקלאים לפעילות, מתוך 160 חקלאים שפעלו בפועל בגוש-קטיף; 2.

מגלי והבה: 45 חקלאים חזרו לפעילות במסגרת פרויקטים בשיתוף המינהלה ו- 25 חזרו לפעילות במסגרת עצמאית; 3.

מגלי והבה: נכון להיום, קיים עודף היצע על ביקוש לאדמות חקלאיות לאלו המעוניינים לחזור לפעילות; 4.

מגלי והבה: למרות האמור לעיל, ממשלת ישראל פועלת עם החקלאים למציאת אדמות נוספות לצורך חזרת חקלאים נוספים למעגל התעסוקה.

מגלי והבה: חינוך ונוער: 1.

מגלי והבה: מסגרות לימוד ופער לימודי – בעיה זו אכן זוהתה על-ידי המינהלה וגורמים מקצועיים אחרים.

מגלי והבה: פער לימודי זה, לדעת הצוותים המקצועיים, מקורו בשנת לימודים לא סדירה, בשנה שקדמה לפינוי.

מגלי והבה: לצורך התמודדות עם בעיה זו תגברה מינהלת סל"ע, עם שפ"י ומשרד החינוך, את מערך שיעורי העזר, הן בתקופת החופש הגדול והן במהלך שנת הלימודים.

מגלי והבה: להערכת הצוותים המקצועיים, עד לסוף שנת הלימודים הקרובה הפער שהתגלה ייסגר.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: מבני נוער וקיום פעילויות – ביישובים הזמניים יש מספר רב של מבני ציבור העומדים לשימושם של בני-הנוער.

מגלי והבה: באותם אתרים מתנהלת במהלך כל שנה פעילות חברתית שוטפת, המנוהלת על-ידי רכזי נוער.

מגלי והבה: רווחה: 1.

מגלי והבה: בכל רשות מקומית שבה נקלטו המפונים בוצע מיפוי מלא של כלל המשפחות על צורכיהן המיוחדים; 2.

מגלי והבה: בכל משפחה שבה הדבר נדרש בוצעו ומבוצעים, הן על-ידי אגף הרווחה ברשות המקומית הן על-ידי הצוות החברתי של מינהלת סל"ע, ביקורי-בית תקופתיים; 3.

מגלי והבה: נוסף על האמור לעיל פועלים באתרים גם גורמי רווחה מקרב ועד המפונים, שדואגים לעדכן את הגורמים הממשלתיים בכל מצוקה או בעיה שמתעוררת.

מגלי והבה: להלן ריכוז חלק מהפעולות שבוצעו על-ידי הצוות החברתי של המינהלה במהלך שנת 2006: א.

מגלי והבה: טיפול בפרט – במהלך שנת 2006 נערכו כ-950 ביקורי-בית אצל משפחות המפונים באתרי הדיור הזמני ובפזורה; ב.

מגלי והבה: סיוע פסיכולוגי – סך כל הפניות המצטברות מתחילת השנה עומד על 850 פניות; ג.

מגלי והבה: סיוע למשפחות בפזורה – הוקצו כ-200,000 ש"ח על-ידי הוועדה לסיוע חברתי; ד.

מגלי והבה: פעילות העשרה – במהלך החציון השני של שנת 2006 התבצעה פעילות חברתית ענפה בקרב בני-הנוער, שכללה סדנאות הפעלה, טיולים ומופעי בידור; ה.

מגלי והבה: מלווים קהילתיים - לקהילות המפונים הוצמדו מלווים קהילתיים מתוך המפונים, שתפקידם ללוות את הקהילה ולבצע הערכת מצב מתמשכת בקהילה, על מנת לאתר בעיות ולסייע לה בפתרונן; ו.

מגלי והבה: המינהלת קיימה יום עיון לרשויות הקולטות ולצוותים החברתיים המטפלים במפונים, בשיתוף פעולה מלא עם ראשי ועדי המתיישבים ומשרדי הממשלה.

אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, מכיוון שלצערנו מצבם של מפוני גוש-קטיף עגום ביותר – אני מבין שהשר או ראש הממשלה הכינו תשובה מפורטת – אני רוצה לשאול, האם יש מגמה או כוונה למנות שר ממונה מטעם הממשלה שיטפל במפוני גוש-קטיף?

יעקב אדרי: קטונתי מלענות על השאלות האלה.

יעקב אדרי: זה בסמכותו של ראש הממשלה.

מגלי והבה: אני רואה שהאצבע של זבולון אורלב מופנית אליך.

מגלי והבה: אני מקווה שהפעם, למרות הבקשה שלי ושלך, משאלותיך יתגשמו.

זבולון אורלב: הפרוטוקול לא רואה את האצבע שלי.

זבולון אורלב: אני מציע להטיל על השר אדרי גם את הטיפול בגוש-קטיף.

יעקב אדרי: אני רוצה לומר שבגלל חשיבות הנושא אני עושה את זה גם בלי המינוי, ואני אמשיך לעשות את זה גם בלי המינוי של זבולון אורלב.

מגלי והבה: חברי הכנסת, שאילתא מס' 995 של חבר הכנסת ברכה – לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת שאל את ראש הממשלה ביום ג' באדר התשס"ז (21 בפברואר 2007):

מגלי והבה: נודע לי כי המועצה הציבורית לדמוגרפיה הגישה, לפני תקופה ארוכה, המלצות בנושא עידוד הילודה במגזר היהודי.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם המועצה פועלת, ומה הוא הרכבה?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: באילו נושאים היא עוסקת?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם היא עוסקת בעידוד הילודה במגזרים השונים באופן שווה?

מגלי והבה: תשובת השר יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: בימים אלה יש חשיבה מחודשת על מיקומה והרכבה של המועצה הלאומית לדמוגרפיה.

מגלי והבה: 3-2.

מגלי והבה: המועצה לא עסקה בנושא עידוד הילודה, ובשנים האחרונות גם לא הגישה שום המלצות בעניין זה.

מגלי והבה: שאילתא מס' 1023 של חבר הכנסת סלומינסקי – לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת ניסן סלומינסקי שאל את ראש הממשלה ביום י' באדר התשס"ז (28 בפברואר 2007):

מגלי והבה: נודע לי כי ישיבת ההסדר נווה-דקלים, שפונתה מגוש-קטיף, נדרשת לפנות את מבני הישיבה בכפר-מימון שבהם התארחה עד היום.

מגלי והבה: מינהלת סל"ע, שהסכימה לשכור עבורה מבנה זמני באשדוד, טרם עשתה זאת, ולאחרונה הורתה להפסיק את מימון השהייה במגורים הזמניים.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הדברים נכונים?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – מדוע טרם שכרה המינהלת מבנים זמניים עבור הישיבה?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: מתי יירכשו המבנים והיכן?

מגלי והבה: תשובת השר יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 3-1.

מגלי והבה: ישיבת ההסדר של נווה-דקלים מקיימת פעילות במבני הישיבה בכפר-מימון מאז הפינוי ועד היום על-פי בחירתה.

מגלי והבה: חרף כך ולפנים משורת הדין, מינהלת סל"ע סייעה במימון חלק מהוצאות השהייה.

מגלי והבה: למיטב ידיעת הגורמים הרלוונטיים במינהלה, הישיבה תמשיך את פעילותה בכפר-מימון בשלב זה עד סוף שנת הלימודים תשס"ז.

מגלי והבה: לאחרונה, ב–29 בינואר 2007, אישרה הוועדה המיוחדת במינהלת סל"ע התקשרות עם עיריית אשדוד, על מנת שזו תציב מבנים זמניים לישיבה באתר שבו אמור להיבנות מבנה הקבע של הישיבה, וזאת על-פי בקשת מר אלחנן גלט, בא-כוח הישיבה, אשר הופיע בשם הישיבה בפני חברי הוועדה.

מגלי והבה: כיום הנושא נמצא בשלב מתקדם של משא-ומתן מול העירייה ולקראת חתימה על הסכם.

מגלי והבה: אנו מקווים שבשנת הלימודים הבאה יתקיימו הלימודים במשכן הזמני באשדוד.

מגלי והבה: שאילתא מס' 1028 של חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב – לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב שאל את ראש הממשלה ביום י' באדר התשס"ז (28 בפברואר 2007):

מגלי והבה: פורסם כי מינהלת סל"ע התנתה בניית בתי הקבע למפוני גוש-קטיף ואישור אכלוסם בפינוי הקרווילות ופירוקן על-חשבונם.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם נכון הדבר?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – מדוע צריכים דיירי הקרווילות לממן את פינוין?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: מה היא עלות הפירוק עבור בודד?

מגלי והבה: תשובת השר יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 3-1.

מגלי והבה: ממשלת ישראל לא התנתה ואיננה מתנה את בניית בתי הקבע בפירוק הקרווילות ופינוין על-חשבון המפונים.

מגלי והבה: הפירוק והפינוי, לכשיתבצעו, ייעשו על-ידי הממשלה ובמימונה.

מגלי והבה: הודעה ברוח זו הועברה לנציגי המפונים ביישוב מבקיעים והיא מקובלת עליהם.

יעקב אדרי: סיימנו.

יעקב אדרי: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/284).

יעקב אדרי: ]

מגלי והבה: אם כך, אנחנו חוזרים לחקיקה שקשורה לשר יעקב אדרי.

מגלי והבה: הצעת חוק בנימין זאב הרצל (ציון זכרו ופועלו) (תיקון) (טקס הזיכרון הממלכתי), התשס"ז–2007, קריאה ראשונה.

מגלי והבה: בבקשה.

מגלי והבה: אני מבקש להודיע לחבר הכנסת יצחקי שחזרנו לחקיקה.

יעקב אדרי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, מטרותיו של חוק בנימין זאב הרצל (ציון זכרו ופועלו), התשס"ד-2004, להלן – החוק, הן הנחלת חזונו, מורשתו ופועלו של בנימין זאב הרצל לדורות הבאים, ציון זכרו וחינוך הדורות הבאים ועיצוב מדינת ישראל, מוסדותיה, יעדיה ודמותה בהתאם לחזונו הציוני.

יעקב אדרי: במסגרת זו קובע סעיף 10 לחוק, כי אחת לשנה, בי' באייר, שהוא יום הולדתו של חוזה המדינה, יצוין יום הרצל במכלול פעילויות ואירועים, לרבות טקס זיכרון ממלכתי בהר-הרצל בירושלים.

יעקב אדרי: יום הרצל נקבע ביום הולדתו של בנימין זאב הרצל, ולא ביום פטירתו, החל בכ' בתמוז, במהלך חופשת הקיץ, כדי לאפשר פעילויות חינוכיות בבתי-הספר ביום זה.

יעקב אדרי: כפועל יוצא מכך נקבע בחוק כי גם טקס הזיכרון הממלכתי ייערך ביום הולדתו של בנימין זאב הרצל, ולא ביום הפטירה, כמקובל ביהדות.

יעקב אדרי: עד לחקיקת החוק, ובהתאם להחלטת הממשלה מס' 719, מיום כ"ג באייר התשל"ט, 20 במאי 1979, נערך טקס אזכרה ממלכתי לבנימין זאב הרצל ביום פטירתו.

יעקב אדרי: ממועד חקיקת החוק הועבר טקס הזיכרון ליום הולדתו של הרצל.

יעקב אדרי: עריכת טקס זיכרון ביום הולדתה של אישיות עומדת בניגוד למנהג המקובל ביהדות.

יעקב אדרי: לפיכך מוצע לתקן את החוק ולקבוע כי ביום הרצל, הוא יום הולדתו של חוזה המדינה, יתקיימו כסדרן הפעולות המנויות בחוק, למעט טקס הזיכרון הממלכתי בהר הרצל, אשר ייערך בנפרד ביום פטירתו, בכ' בתמוז.

נסים זאב: מה ההיגיון בזה?

יעקב אדרי: הסברתי.

נסים זאב: יהיו שני טקסים.

נסים זאב: יהיה יום זיכרון ויום הולדת?

נסים זאב: אני לא מבין.

יעקב אדרי: מכיוון שרצו לשתף את כל ילדי בתי-הספר בנושא החשוב הזה של הקמת המדינה, זה חייב להיות ביום ההולדת ולא ביום הפטירה.

יעקב אדרי: את זה נימקתי, רק יש לי הרגשה, חבר הכנסת נסים זאב, שהיית אולי מרוכז בנושא אחר.

מגלי והבה: נא לקרוא את הפרוטוקול.

נסים זאב: שמעתי כל מלה.

יעקב אדרי: הסברתי.

יעקב אדרי: התיקון לחוק נעשה לאחר המלצתה של מועצת הרצל, שהוקמה על-פי החוק, בדבר השינוי.

יעקב אדרי: תודה.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

מגלי והבה: מוותר?

זבולון אורלב: שוכנעתי.

מגלי והבה: אני מאוד מודה לך היום על ההתחשבות.

זבולון אורלב: השר הסביר כל כך טוב.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: אם כך, אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק בנימין זאב הרצל (ציון זכרו ופועלו) (תיקון) (טקס הזיכרון הממלכתי), התשס"ז–2007 - קריאה ראשונה.

מגלי והבה: בבקשה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 78 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 8 נגד – אין נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק בנימין זאב הרצל (ציון זכרו ופועלו) (תיקון) (טקס הזיכרון הממלכתי), התשס"ז–2007, לוועדת החינוך, התרבות והספורט נתקבלה.

מגלי והבה: בעד - 8, נגד - אין, נמנע אחד.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שהצעת חוק בנימין זאב הרצל (ציון זכרו ופועלו) (תיקון) (טקס הזיכרון הממלכתי) עברה בתשעה קולות, אני מוסיף את חבר הכנסת רוברט אילטוב, ואנחנו מעבירים את הצעת החוק, לאחר שעברה, להכנתה לקריאה השנייה ולקריאה השלישית בוועדת החינוך, התרבות והספורט.

מגלי והבה: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/291)]

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים בסדר-היום: הצעת חוק ההוצאה לפועל (הוראת שעה) (תיקון), התשס"ז–2007.

מגלי והבה: אני מזמין את השר יעקב אדרי.

יעקב אדרי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, בחוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 24) הוספו הוראות סעיפים שאפשרו הגשה של תביעות על סכום קצוב של עד 50,000 שקל ישירות להוצאה לפועל, בלא צורך בקבלת פסק-דין מבית-המשפט.

יעקב אדרי: מטרת התיקון היתה לייעל את ההליכים ולחסוך בעלויות, שכן במרבית התביעות המוגשות לבתי-המשפט בסדר דין מקוצר, לא מוגשות בקשות רשות להתגונן וניתנים בהן פסקי-דין לפי כתבי התביעה בלבד.

יעקב אדרי: מערכת המחשב שעליה מבוססת פעילותה של מערכת ההוצאה לפועל לא היתה ערוכה ליישומו של תיקון מס' 24, לרבות לקבלת כתבי התביעה, על צרופותיהם, בקבצים סרוקים, ו/או לקבלתם באופן ידני וסריקתם למערכת.

יעקב אדרי: מדובר במערכת ישנה וקיים חשש כי הפעלת התיקון ומתן האפשרות להגשת התובענות למערכת הממוחשבת הקיימת יביאו לקריסתה.

יעקב אדרי: מועד כניסתו של תיקון מס' 24 לתוקף נקבע על-פי המועד המשוער להשלמת ההיערכות הנדרשת ליישומו, היינו על-פי המועד שבו היתה אמורה להימסר להנהלת בתי-המשפט מערכת המחשוב החדשה של מערכת ההוצאה לפועל.

יעקב אדרי: עם זאת, לנוכח עיכובים בהחלפת מערכת המחשב של ההוצאה לפועל במערכת מחשב חדשה ובמסירתה, מוצע לתקן את הוראת השעה ולדחות את מועד כניסתו לתוקף של תיקון מס' 24 עד סוף שנת 2008, שהוא המועד המשוער להשלמת ההיערכות הנדרשת ליישומו.

יעקב אדרי: אבקש מכם, חברי הכנסת הנכבדים, לאשר את הצעת החוק שבנדון ולהעבירה לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.

מגלי והבה: תודה לשר אדרי.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה.

מגלי והבה: אני מודה לכל הרשומים והנמצאים והחרוצים שוויתרו על זכותם לדבר, אבל בואו, אנחנו מצביעים.

מגלי והבה: הצבעה מס' 79 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 11 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק ההוצאה לפועל (הוראת שעה) (תיקון), התשס"ז–2007, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

מגלי והבה: בעד - 11, נגד – אין, ונמנעים – אין.

מגלי והבה: אני קובע שהצעת חוק ההוצאה לפועל (הוראת שעה) (תיקון), התשס"ז–2007, נתקבלה ותעבור לוועדת החוקה, חוק ומשפט להכנה לקריאה שנייה ושלישית.

מגלי והבה: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/143).

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים בסדר-היום שלנו ועוברים להצעת חוק זכויות של אדם עם מוגבלות המועסק כמשתקם, של חבר הכנסת זבולון אורלב.

מגלי והבה: נא לשמור על שקט שם, בפינתנו.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, הרבה חוקים יוצא לי להעלות כאן, במליאה, אבל לחוק הזה יש חשיבות מיוחדת, מאחר שהוא עוסק באותם אנשים מוגבלים שיכולת העבודה שלהם אינה עולה על 25%.

זבולון אורלב: כלומר, המוגבלות שלהם היא מוגבלות של 75% ומעלה, ובעצם העסקתם איננה בגדר יחסי עובד-מעביד, אלא בגדר של משתקמים.

זבולון אורלב: הרי יש עניין גדול מאוד, אף שהם בדרגת נכות מאוד גדולה, של למעלה מ-75%, שהם ישתלבו בעבודה.

זבולון אורלב: עד היום הם בדרך כלל השתלבו במקומות מוגנים, אבל גם השוק החופשי מוכן לקלוט אותם, ועניין זכויותיהם - מה צריך לתת להם, מה לא צריך לתת להם - לא היה מוסדר.

זבולון אורלב: מעסיקים חששו להעסיק שמא הדבר הזה יחייב אותם, ולכן הם נמנעו מכך.

זבולון אורלב: החוק הזה בא להסדיר את העסקתם של אנשים מוגבלים, כמו שאמרתי - עם יכולת עבודה שלא עולה על 25%, כלומר הרובד הקשה ביותר - והוא בא להסדיר את הזכויות שלהם.

זבולון אורלב: הזכות העיקרית שלהם היא, כמובן, חוקי העבודה שקשורים גם לביטוח, גם להוצאות נסיעה, שקשורים גם בחופשה שנתית, שקשורים גם בטיפול בהם בדרך שיקומם.

זבולון אורלב: את האיום הגדול של יחסי עובד–מעביד הוצאנו מהחוק, כיוון שאם ייווצרו יחסי עובד-מעביד, מובן שאף מעסיק לא יעסיק אותם.

זבולון אורלב: נשארו עוד כמה נושאים שלקראת הקריאה השנייה והקריאה השלישית נדון בהם, אבל את עיקר הנושאים הצלחנו להכניס כבר בקריאה הראשונה, ואשר על כן אני מצפה ומבקש מחברי הכנסת לתמוך, ובכך אנחנו עושים צעד גדול, משמעותי מאוד, להסדיר את העסקתם של אותם אנשים מוגבלים.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת זבולון אורלב, גם על הסבלנות שלך.

מגלי והבה: כל הרשומים החליטו להתחשב בך ובנו.

מגלי והבה: נא לשבת.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 80 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 10 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק זכויות של אדם עם מוגבלות המועסק כמשתקם, התשס"ז–2007, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

מגלי והבה: בעד - 10, נגד - אין, נמנעים - אין.

מגלי והבה: אני קובע שהצעת חוק זכויות של אדם עם מוגבלות המועסק כמשתקם, התשס"ז–2007, של חבר הכנסת זבולון אורלב, התקבלה והיא תעבור להכנתה לקריאה שנייה וקריאה שלישית לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: אנחנו סיימנו את הצעות החוק, ואני מברך את כל אלה שעמלו קשה על הצעות החוק.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים בסדר-היום: שאילתות לשרת החינוך.

מגלי והבה: אני מזמין את שרת החינוך.

מגלי והבה: חבר הכנסת אופיר פינס-פז שאל את שרת החינוך ביום כ"ב בכסלו התשס"ז (13 בדצמבר 2006):

מגלי והבה: נודע לי כי בכוונת משרדך לאפשר הצבתן של אנטנות סלולריות בבתי-ספר ברחבי הארץ, במסגרת הדעה שככל שתהיה יותר פריסה של אנטנות ברחבי הארץ תפחת הקרינה.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הידיעה הזו נכונה?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – מה הם המחקרים המדעיים שעליהם נסמך משרדך?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם יש תיאום בנושא בין משרדי החינוך, הגנת הסביבה והבריאות?

מגלי והבה: 4.

מגלי והבה: האם מודע משרדך לסכנה של חשיפת קטינים לאנטנות סלולריות?

מגלי והבה: תשובת שרת החינוך יולי תמיר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: משרד החינוך פועל על-פי הנחיות המשרד להגנת הסביבה, שהוא האחראי לכל הקשור לבקרת הקרינה מאנטנות סלולריות.

מגלי והבה: אחריות זו כוללת קביעת תקנים, עריכת מחקרים ובדיקות וקביעת אמות המידה הנדרשות והמקובלות בנושא.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: משרד החינוך אינו עורך מחקרים משלו בנושא.

מגלי והבה: הוא מסתמך, בכל הקשור לנזקים ולפגיעה מקרינה בלתי-מייננת, על מידע ומחקר המצויים במשרד להגנת הסביבה ובמשרד הבריאות.

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: הדרג המקצועי במשרד החינוך נמצא בקשרי עבודה שוטפים עם בעלי התפקידים הרלוונטיים במשרד הבריאות ובמשרד להגנת הסביבה.

מגלי והבה: כמו כן מתקיימים מפגשים וחילופי מידע, בהתאם לצורך.

מגלי והבה: 4.

מגלי והבה: משרד החינוך מודע היטב לסכנה מקרינה של אנטנות סלולריות.

מגלי והבה: לכן, אנו פועלים בתיאום מלא עם המשרדים הממונים על הנושא ומרכזים את כלל המידע, הן בבריאות והן בבטיחות, ככל שנדרש.

מגלי והבה: חוות הדעת המקצועית של המשרד להגנת הסביבה קובעת, כי אנטנה המוצבת על מבנה חושפת את השוהים בו לקרינה פחותה ממהקרינה מאנטנה המוצבת במרחק ממנו.

מגלי והבה: משום האי-בהירות והחשש הקיים לגבי הנזק העלול להיגרם מהקרינה הנפלטת מהן, משרד החינוך נוקט את עקרון הזהירות המונעת ומתנגד להצבת אנטנות סלולריות בבתי-ספר ובגני-ילדים ופועל להסרתן.

מגלי והבה: אנו פועלים בעניין זה, כפי שציינתי, בהתאם לתקנות המשרד להגנת הסביבה, הקובעות כי "בכל מקרה של בקשת היתר מהמשרד להגנת הסביבה להצבת אנטנה סלולרית, נשמרת זכותו של בעל הנכס להתנגד לכך".

מגלי והבה: אנו עורכים פעולות הסברה לתלמידים - להרחיק את הטלפון הסלולרי, להשתמש באוזנייה ולמעט בדיבור ככל האפשר.

מגלי והבה: מדיניות המשרד היא לאסור התקנת אנטנות סלולריות בשטח בית-ספר או גן-ילדים, ואין כל כוונה לשנות מדיניות זאת.

מגלי והבה: חבר הכנסת אלכס מילר שאל את שרת החינוך ביום כ"ט בכסלו התשס"ז (20 בדצמבר 2006):

מגלי והבה: בעקבות הוצאת צו יום חינוך ארוך ולימודי העשרה (החלה בגני-ילדים), התשס"ו-2006 - נודע לי כי בכמה גני-ילדים בירושלים הכלולים בצו טרם הופעל מפעל ההזנה.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הדבר נכון?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – מדוע טרם הופעל מפעל ההזנה בירושלים?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: מה הוא תאריך היעד הסופי ליישום המלא של הצו?

יולי תמיר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יולי תמיר: לצערי, הדבר נכון.

יולי תמיר: 2.

יולי תמיר: ההזנה בגני-ילדים אינה נכללת בחוק ארוחה יומית.

יולי תמיר: על כן, ההזנה בגני-הילדים המאריכים את יום הלימודים – גני יוח"א - נעשית באמצעות תרומתן האדיבה של קרן סאקט"א–רש"י וקרן הידידות.

יולי תמיר: קרן סאקט"א הינה הגוף המפעיל את ההזנה.

יולי תמיר: משרד החינוך אינו משתתף במימון או בתפעול ההזנה.

יולי תמיר: הכוונה היתה להפעיל הזנה ל-870 ילדים בגני יוח"א, במסגרת 27 גנים.

יולי תמיר: אי-הפעלת ההזנה קשורה בחוסר היכולת של עיריית ירושלים וההורים לממן את חלקם בהזנה, המהווה 40% מכלל העלות הכוללת - 1,287 ש"ח לילד לשנה עבור כ-140 ארוחות.

יולי תמיר: 3.

יולי תמיר: לאור המצב שנוצר אני מצפה כי העירייה תמצא בדחיפות את הדרך לממן את חלקה בהזנה ולגייס את תשלומי ההורים, בהתאם, כדי שכל הילדים הזכאים יוכלו ליהנות מארוחה חמה, שלעתים היא היחידה שהם אוכלים במהלך היום.

יולי תמיר: חבר הכנסת יואל חסון שאל את שרת החינוך ביום י"ג בטבת התשס"ז (3 בינואר 2007):

יולי תמיר: בפניית ציבור ללשכתי נטען, כי התקנה מחוזר המנכ"ל לשנת 2004, שלפיה רשות מקומית מחויבת לפתוח חשבון נפרד לתשלומי הורים, אינה מיושמת בפועל בבתי-הספר בחדרה.

יולי תמיר: רצוני לשאול: 1.

יולי תמיר: האם נכון הדבר?

יולי תמיר: 2.

יולי תמיר: אם כן – מדוע אין התקנה מיושמת?

יולי תמיר: 3.

יולי תמיר: כיצד יפעל משרדך ליישומה המלא, ומה הוא לוח הזמנים?

יולי תמיר: 4.

יולי תמיר: האם יש רשויות נוספות שבהן התקנה אינה מיושמת?

יולי תמיר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יולי תמיר: הידיעה נכונה.

יולי תמיר: 2, 4.

יולי תמיר: מקור ההנחיה לפתיחת חשבון נפרד לתשלומי הורים הוא בתקנות לימוד חובה (ייעוד כספי תשלומים) התשס"ד-2004, שבעקבותיהן נוסחו ההנחיות בחוזר מנכ"ל.

יולי תמיר: על-פי התקנות, שאושרו גם על-ידי ועדת החינוך של הכנסת, החובה לפתוח חשבון בנק ייעודי לכספי תשלומי הורים חלה על הרשות המקומית או על הבעלות של בית-הספר.

יולי תמיר: ההנחיות בחוזר המנכ"ל של משרד החינוך מחייבות את מנהל בית-הספר, והן מנחות אותו כיצד לנהל את חשבון הבנק הייעודי לכשיפתח על-ידי הרשות/בעלות.

יולי תמיר: עם פרסומן של תקנות ייעוד כספי התשלומים, התנגדו רשויות מקומיות רבות לקיימן בטענה כי התקנות עומדות בסתירה להוראות פקודת העיריות, שמכוחה מתנהלות הרשויות המקומיות.

יולי תמיר: הייעוץ המשפטי במשרד הפנים תמך בעמדת העיריות, כנגד חוות הדעת של הייעוץ המשפטי במשרד החינוך.

יולי תמיר: המחלוקת בין שני המשרדים הועברה להכרעת מחלקת החקיקה במשרד המשפטים, שתמכה בעמדת משרד החינוך והכריעה כי פתיחת חשבון נפרד לתשלומי הורים אינה עומדת בסתירה לפקודת העיריות.

יולי תמיר: בעקבות ההכרעה במחלוקת, הועברה חוות הדעת של משרד המשפטים לכל הרשויות המקומיות.

יולי תמיר: כמו כן, היא פורסמה בחוזר מרכז השלטון המקומי המופץ מדי חודש בין הרשויות המקומיות.

יולי תמיר: במהלך המחלוקת, עד להכרעתה, נמנעו רשויות מקומיות רבות מלפתוח חשבונות ייעודיים לתשלומי הורים.

יולי תמיר: גם כיום עדיין יש רשויות המתנגדות לפתיחת חשבונות ייעודיים, בין השאר כי נקבע שרשות החינוך, או הבעלות של המוסד, יממנו את עלות העמלות הבנקאיות ודמי הניהול השונים הכרוכים בחשבון.

יולי תמיר: רשויות רבות גם נרתעות מניהול כמה חשבונות נוספים - כמספר מוסדות החינוך שבבעלותן.

יולי תמיר: 3.

יולי תמיר: למשרד החינוך אין סמכויות אכיפה על רשויות מקומיות.

יולי תמיר: בכוונת המשרד לפנות למשרד הפנים, כדי שיאכוף את התקנה על הרשויות המקומיות.

יולי תמיר: חבר הכנסת שאל את שרת החינוך ביום י"ט בשבט התשס"ז (7 בפברואר 2007):

יולי תמיר: פורסם כי בשל מיעוט תלמידים אמור בית-הספר הממלכתי "מעלה הכרמל" להפוך לבית-ספר יהודי-ערבי, בניגוד לעמדת רוב ההורים.

יולי תמיר: רצוני לשאול: 1.

יולי תמיר: האם הפרטים נכונים?

יולי תמיר: 2.

יולי תמיר: אם כן – מי יזם את הרעיון?

יולי תמיר: 3.

יולי תמיר: כיצד ילמדו ילדים יהודים וילדים ערבים יחד? 4.

יולי תמיר: האם תישקל החלטה זו שנית?

יולי תמיר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יולי תמיר: הידיעה אינה נכונה.

יולי תמיר: בית-הספר לא יהפוך בשנת הלימודים הבאה, התשס"ח, לבית-ספר יהודי- ערבי.

יולי תמיר: 2.

יולי תמיר: היוזמה היתה של עיריית חיפה על רקע מספר התלמידים ההולך ומצטמצם בבית-הספר ומכיוון שזה שנים מספר לומדים בו גם תלמידים ערבים.

יולי תמיר: הכוונה היתה לפתוח בבית-הספר כיתה א' דו-לשונית על-אזורית, שבה ילמדו יחדיו, על-פי רצון הוריהם, תלמידים יהודים וערבים.

יולי תמיר: בבית-הספר לומדים כיום 177 תלמידים, 13% מהם תלמידים ערבים.

יולי תמיר: הואיל ולשנת הלימודים תשס"ח נרשמו 15 תלמידים יהודים בלבד לכיתה א', לא תיפתח בבית-הספר כיתה דו-לשונית.

יולי תמיר: 4.

יולי תמיר: מנהל מחוז חיפה הודיע, כי גם אם מספר תלמידי בית-הספר יצטמצם, בית-הספר לא ייסגר בשנת הלימודים הבאה.

יולי תמיר: חבר הכנסת נסים זאב שאל את שרת החינוך ביום כ"ו בשבט התשס"ז (14 בפברואר 2007): פורסם, כי לטענת נשיאת הקונגרס העולמי של יהודים יוצאי מצרים, בבתי-ספר אין מלמדים את מורשת יהדות מצרים, בניגוד למורשת יוצאי מזרח-אירופה ומרכז-אירופה.

יולי תמיר: רצוני לשאול: 1.

יולי תמיר: האם הפרטים נכונים?

יולי תמיר: 2.

יולי תמיר: איזו מורשת יוצאי מזרח-אירופה ומרכז-אירופה נלמדת?

יולי תמיר: 3.

יולי תמיר: מה ממורשת המזרח כן נלמד?

יולי תמיר: לשאלתו של חבר הכנסת נסים זאב - אני רוצה ראשית לציין כי במערכת החינוך מלמדים מורשת של קהילות שונות בתולדות ישראל תוך הבאת דוגמאות ממגוון הקהילות הללו.

יולי תמיר: בתוך המגוון הזה קיימת, כמובן, גם מורשת יהדות מצרים.

יולי תמיר: הבחירה נמצאת בדרך כלל בידי המורה, במה מהמכלול של הנושאים להתמקד, אבל כאשר מכסים את מגוון הנושאים בוודאי שגם המרחב הזה של מצרים, צפון-אפריקה ומקומות אחרים נכלל במסגרת ההתייחסות, ולכן אני חושבת שיש לנו מענה ראוי ונכון על השאילתא שלך.

יולי תמיר: בלימודי החובה בהיסטוריה בחינוך הממלכתי נכלל הנושא "היהודים בארצות האסלאם בין שתי מלחמות העולם".

יולי תמיר: בנושא זה, כמו בנושאים אחרים, מלמדים על התהליכים המרכזיים ומביאים דוגמאות מארצות שונות שהיו תחת שלטון האסלאם.

יולי תמיר: הנושא הזה גם נכלל כנושא חובה בבחינות הבגרות ומהווה 25% מהבחינה.

יולי תמיר: במסגרת לימוד הבחירה בהיסטוריה מוצעים שני נושאים: הפעילות הציונית בארצות האסלאם בימי מלחמת העולם השנייה והעליות הגדולות מארצות האסלאם בשנים 1967-1948.

יולי תמיר: גם בשני הפרקים הללו נכללים פרקים על יהודי מצרים.

מגלי והבה: גם אני למדתי אותם, גברתי השרה, כשהייתי בבית-הספר.

יולי תמיר: הנה, טובה עדותו של היושב-ראש מכל עדות אחרת.

מגלי והבה: שאלה נוספת לחבר הכנסת נסים זאב.

נסים זאב: אין.

מגלי והבה: אם כך, אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

מגלי והבה: שאילתא מס' 999 של חבר הכנסת חיים אמסלם - לא נמצא; לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת חיים אמסלם שאל את שרת החינוך ביום ג' באדר התשס"ז (21 בפברואר 2007): פורסם ב"הארץ", כי שיעור הזכאות לבגרות עלה, אך עיקר השיפור היה בשכבות המבוססות, וכי רמת מוסדות החינוך בפריפריה נמוכה.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הפרטים נכונים?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – האם הסיכוי של תושב הפריפריה ממעמד סוציו-אקונומי נמוך לזכות בתעודת בגרות נמוך מזה של עמיתו מיישוב מבוסס?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: אם כן – מה ייעשה לסגירת הפער?

יולי תמיר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יולי תמיר: בשנים האחרונות, למעט שנת הלימודים תשס"ה, חלה עלייה עקבית ומובהקת בשיעור הזכאות לבגרות: בשנת הלימודים תשס"א היה שיעור הזכאות 48.6%; בשנת תשס"ב היתה הזכאות 51.6%; בשנת תשס"ג היתה הזכאות 52.8%; בשנת תשס"ד היתה הזכאות 54.1%; ובשנת תשס"ה היה שיעור הזכאות 51.7%.

יולי תמיר: הנתונים הסופיים לתשס"ו טרם סוכמו.

יולי תמיר: עם זאת, משרד החינוך מודע לפערים הקיימים בהישגים בבחינות הבגרות בין תלמידים מבתים מבוססים כלכלית לבין תלמידים משכבות סוציו-אקונומיות חלשות, ופועל לצמצומם.

יולי תמיר: הנחות העבודה של המשרד בנושא זה הן: הפערים בהישגים המתבטאים בבחינות הבגרות נוצרים עוד בשלבים הראשונים של חינוכו של הילד.

יולי תמיר: פערים בהישגים בין תלמידים מבתים מבוססים לתלמידים מבתים שאינם מבוססים מקבילים במידה רבה לפערים בהשכלת הוריהם – זאת, על סמך מחקרים רבים שנערכו בארץ.

יולי תמיר: ההנחה המצוטטת בשאילתא בדבר רמתם של מוסדות החינוך בפריפריה אינה נחשבת מקור לפערים בהישגים.

יולי תמיר: 2.

יולי תמיר: מחקרים שנעשו בארץ מצביעים על כך שמבחינה סטטיסטית, כאשר בוחנים אוכלוסיות גדולות, המנבא המהימן ביותר להצלחתו של תלמיד בבחינות בגרות הוא השכלת הוריו.

יולי תמיר: הואיל ובדרך כלל יכולת ההשתכרות של בעלי השכלה גבוהה מיכולת ההשתכרות של בעלי השכלה נמוכה, יש מתאם בין השכלת ההורים למצבם הכלכלי.

יולי תמיר: עם זאת, מתאם סטטיסטי בין מצב סוציו-אקונומי לבין הישגים בלימודים אינו מבטא בהכרח את סיכוייו של תלמיד מסוים לזכות בתעודת הבגרות, ואלה תלויים ביכולותיו, במוטיבציה שלו ובהישגיו הלימודיים.

יולי תמיר: 3.

יולי תמיר: פעולות המשרד לצמצום פערים - בחינוך הקדם-יסודי מוחל צו לימוד חובה (החלה בגני-ילדים), התשנ"ט-1999, המחיל חינוך חובה חינם על ילדים גילאי ארבע, ובמקרים מסוימים גם על גילאי שלוש, בשורה של יישובים ושכונות שהמכנה המשותף שלהם הוא דירוג סוציו-אקונומי נמוך ופריפריאליות.

יולי תמיר: החל משנת הלימודים תשס"ו הוחל יום חינוך ארוך על-פי צו בכ-1,300 גני-ילדים לגילאי חמש, רובם המכריע ביישובי פריפריה, בשכונות שיקום וביישובים המצויים באשכולות הנמוכים של המדרג הכלכלי-החברתי של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

יולי תמיר: בשנת הלימודים תשס"ד הוחל בתקצוב החינוך היסודי, על-פי מספר התלמידים הלומדים בו ועל-פי הרקע החברתי-הכלכלי של כל תלמיד ותלמיד - תקן דיפרנציאלי.

יולי תמיר: כך כל תלמיד משויך לעשירון התואם את הרקע החברתי-הכלכלי שלו, ולתלמיד עם חסך חינוכי מוענק תקציב שעות גדול יותר.

יולי תמיר: השיוך לעשירונים כולל את המדדים של השכלת כל אחד מן ההורים ומגורים באזורי פריפריה, כך שהתקצוב עבור תלמידים אלה מתייחס למקורות הפער בינם לבין תלמידים מאוכלוסייה מבוססת.

יולי תמיר: במקביל, בתחום החינוכי החל המשרד בתשס"ד להנהיג הוראה מונחית סטנדרטים, שמשמעותה המעשית, קבלת אחריות של מערכת החינוך להישגים ולמיומנויות שרוכש התלמיד בכל שלב ושלב של לימודיו במערכת.

יולי תמיר: ההוראה על-פי סטנדרטים נמצאת כעת בהחלה הדרגתית בבתי-הספר היסודיים, כתחילתו של תהליך החלה בכלל מערכת החינוך.

יולי תמיר: השילוב בין קבלת אחריות להישגיו של תלמיד, לבין הקצאת משאבים דיפרנציאלית על-פי הרקע החברתי-הכלכלי שלו, מחייב את בית הספר להקדיש מאמצים לתלמיד המתקשה, ומאפשר לו להקצות יתר משאבים לתלמיד הבא מרקע חברתי-כלכלי קשה, שבמידה רבה הוא ילד שהוריו בעלי השכלה נמוכה.

יולי תמיר: כמו כן, פועל בשלב החינוך העל-יסודי - חטיבות ביניים וחטיבות עליונות - מגוון תוכניות לקידומם של תלמידים חלשים, שבמידה רבה הם תלמידים מרקע כלכלי-חברתי חלש.

יולי תמיר: עמן ניתן למנות את תוכניות אומ"ץ-נחשו"ן, "עתידים", תוכנית החומש למגזר הערבי ותוכניות המחצית השלישית, לב"ם - לקראת בגרות מלאה - ולב"ם 1.

יולי תמיר: תוכניות המחצית השלישית ולב"ם תוגברו מאוד בשנה האחרונה.

מגלי והבה: שאילתא מס' 1025 של חבר הכנסת מרציאנו - לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת יורם מרציאנו שאל את שרת החינוך ביום י' באדר התשס"ז (28 בפברואר 2007):

מגלי והבה: פורסם כי חלה עלייה במספר התלמידים העוברים אבחונים לצורך קבלת הקלות שלהן זכאים תלמידים הסובלים מליקויי למידה.

מגלי והבה: מנהלי בתי-ספר מתריעים כי מדובר בתופעה שכיחה בקרב בני המעמד המבוסס, שלהם יש יכולת כספית לממן את האבחונים.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הפרסום נכון?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – האם יערוך משרדך בדיקות קפדניות יותר בטרם מתן הקלות, ואם לא – מדוע?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: כיצד ניתן לסייע לתלמידים ממעמד סוציו-אקונומי חלש במימון האבחונים?

יולי תמיר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יולי תמיר: ראשית, ברצוני להעמיד דברים על דיוקם: אין מדובר בהקלות אלא בהתאמות בדרכי היבחנות לתלמידים בעלי לקויות למידה מאובחנות.

יולי תמיר: מטרתן לאפשר לתלמידים הללו לעקוף את תחומי הקושי שלהם ולתת ביטוי הולם לידע שרכשו, ללא המגבלות הנובעות מהלקות.

יולי תמיר: בחינת הבקשות להתאמות בדרכי היבחנות אכן מעלה לצערי את העובדה, כי באזורים מבוססים כלכלית ניכרת לעתים תופעה של אבחון-יתר של לקויות למידה.

יולי תמיר: 2.

יולי תמיר: עריכת אבחון של לקויות למידה אינה מבטיחה בהכרח כי התלמיד יקבל התאמות בדרכי היבחנות.

יולי תמיר: משרד החינוך נמצא בשלבי הטמעה של מודל עבודה לאיתור ואבחון של תלמידים המתקשים בלמידה הכולל הערכת תפקודם הלימודי של תלמידים אלה; פיתוח ובניית תוכנית התערבות חינוכית לכל תלמיד מתקשה שאותר, בהתאם להערכת תפקודו; הערכה חוזרת בעקבות ההתערבות; במקרה של המשך הקשיים הפניה לאבחון מקצועי ללקויות למידה; הפעלת תוכנית התערבות בהתאם לממצאי האבחון והמלצותיו.

יולי תמיר: רק אם לא חל שיפור בתפקוד התלמיד בעקבות תהליך זה, תינתן לו האפשרות לקבל התאמות בהתחשב במגבלותיו.

יולי תמיר: משרד החינוך שואף לבצע תהליכי איתור ואבחון של תלמידים בעלי קשיי למידה כבר בשלבי לימודיהם הראשוניים במערכת, כדי שניתן יהיה לקיים התערבות חינוכית משמעותית כבר בשלבים מוקדמים של הלימוד.

יולי תמיר: לפיכך, המשרד החל להפעיל תוכניות איתור מגן-הילדים, דרך כל שלבי החינוך היסודי ועד לחטיבת הביניים.

יולי תמיר: התאמות משמעותיות בדרכי ההיבחנות בבחינות הבגרות מאושרות לתלמיד רק באמצעות ועדה מחוזית להתאמת דרכי היבחנות, שחברים בה אנשי חינוך – מפקחים, יועצים ומנהלים, ופסיכולוג מומחה.

יולי תמיר: הוועדה שוקלת את תוצאות האבחון של התלמיד, את דיווחי בית-הספר על תפקודו הלימודי ואת הפעולות שננקטו לטיפול בו.

יולי תמיר: בכל מקרה, בטרם יאושרו לתלמיד התאמות משמעותיות מתקיימות, כאמור, בדיקות קפדניות.

יולי תמיר: 3.

יולי תמיר: משרד החינוך מממן מדי שנה 1,500 אבחונים לתלמידים מעוטי יכולת.

מגלי והבה: שאילתא מס' 1031 של חבר הכנסת משה גפני - ידעתי שהוא פה - בבקשה.

משה גפני: זה לא בסדר שאני פה?

מגלי והבה: לא, תודה לך שלפחות אתה מכבד אותנו ואת הסיעה שלך.

מגלי והבה: חבר הכנסת משה גפני שאל את שרת החינוך ביום י' באדר התשס"ז (28 בפברואר 2007): נודע לי, כי נשלחו להורי תלמידים במודיעין שוברים לתשלום אגרת חינוך עבור מזגנים.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הידיעה נכונה?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – האם התשלום הוא עבור רכישתם, תחזוקתם או הפעלתם של המזגנים?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם מוסדות חינוך מוסמכים לגבות תשלום עבור מזגנים?

יולי תמיר: חבר הכנסת גפני, עד שאני אמצא את התשובה הרשמית, אענה לך.

יולי תמיר: כיוון שאני מכירה את הנושא אני אומר לך כך: ראשית, אנחנו אכן לא מאשרים גביית תשלומי הורים בעבור מזגנים.

יולי תמיר: החל מהשנה הבאה, בכל בתי-הספר שייבנו, יותקנו באופן בלתי נפרד מזגנים.

יולי תמיר: באשר לבתי-הספר הקיימים, במסגרת חידוש תשתיות מבנים, גם השנה, כמו בשנה שעברה, נקדיש למהלך הזה סכום לא קטן של משאבים.

יולי תמיר: נשתדל במקומות שבהם אנחנו חושבים שיש צורך מיוחד במזגנים, לתת מענה בסוגיה הזאת, לא מכספי ההורים אלא מכספי המשרד.

מגלי והבה: שאלה נוספת לחבר הכנסת משה גפני.

יולי תמיר: מצאתי את התשובה.

מגלי והבה: את רוצה להקריא אותה?

יולי תמיר: לא, אני חושבת שנתתי – כתבתי אותה קודם ואחר כך הקראתי אותה, זה בסדר.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, אני מודה לך על התשובה, אבל אני שאלתי שאלה מאוד ספציפית.

משה גפני: בעיר מודיעין שלחו הודעת תשלום אגרה עבור מזגנים לבית-הספר.

משה גפני: אני רוצה לדעת אם מותר - - -

יולי תמיר: עניתי, אסור.

משה גפני: דקה, אם אפשר בבקשה.

משה גפני: אגב, מדובר בבית-ספר רשמי.

משה גפני: פתאום ראיתי שהסתכלת עלי ככה.

משה גפני: בית-ספר רשמי.

משה גפני: אני יודע שתשלומי הורים צריכים לעבור את האישור שלך, ולאחר מכן לבוא לוועדת החינוך של הכנסת לאישור.

משה גפני: אי-אפשר לשלוח הודעה לתשלומי הורים.

משה גפני: אני רוצה לדעת, האם בדקת את המקרה הזה, בעקבות השאילתא שהגשתי?

משה גפני: האם הדבר נעשה כחוק?

משה גפני: ואם הוא נעשה שלא כחוק, מה את מתכוונת לעשות?

משה גפני: הרי זה שאת אומרת שבעתיד יממנו את המזגנים מתקציב השיפוצים והפיתוח זה יפה.

משה גפני: אני שואל אם בית-הספר עבר על החוק, ואם כן, מה בדעתך לנקוט, אחרת זה צחוק מכל הנושא של תשלומי הורים.

יולי תמיר: בית-הספר אכן נהג שלא כשורה ואף ננזף בשל התנהגות זו, והובהר לו כי עליו לפעול אך ורק לפי אותם כללים שפורסמו באתר משרד החינוך, על-פי החלטת ועדת החינוך של הכנסת.

מגלי והבה: שאילתא מס' 1032 של חבר הכנסת אחמד טיבי: שיטת הציון בבחינות הבגרות.

מגלי והבה: חבר הכנסת אחמד טיבי שאל את שרת החינוך ביום י' באדר התשס"ז (28 בפברואר 2007): פורסם, כי אלפי תלמידים הניגשים לבחינות הבגרות מקבלים ציונים נמוכים מאלה המגיעים להם.

מגלי והבה: כאשר נמצאים פערים גדולים בין ציון המגן לבין הציון בבחינת הבגרות, משקל ציון המגן של כל השכבה מופחת - במקום שיופחתו רק הציונים של התלמידים שלגביהם נמצא פער גדול.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הדברים נכונים?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – כיצד תימנע פגיעה בתלמידים?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם תשונה השיטה הזאת בקרוב?

יולי תמיר: חבר הכנסת טיבי, בבחינות הבגרות, קודם כול, אנחנו עושים מאמץ רב שהבחינה והציון יהיו עד כמה שניתן אובייקטיביים, משום שהציון הזה מלווה את התלמיד וגם מהווה כלי לכניסה לאוניברסיטאות.

יולי תמיר: אנחנו עושים תהליך שנקרא שקלול דיפרנציאלי - שק"ד - והוא בא לתת מענה על הבעיה הזאת:

יולי תמיר: אנחנו משקללים בציון הסופי את ציון הבחינה החיצונית ואת הציון הפנימי שבית-הספר נתן.

יולי תמיר: זה רק במקרים שהבחינה היא חיצונית ולא במקרים שהבחינה היא פנימית.

יולי תמיר: השקלול אמור לתת את התמונה המלאה של היכולות של הילד.

יולי תמיר: במקרים מסוימים אנחנו רואים חריגות מאוד גדולות.

יולי תמיר: כאשר יש חריגות בציונים, אם ברמת התלמיד או ברמת בית-הספר, אנחנו עושים תהליך של שקלול, כדי שלא ליצור מצב שיש בית-ספר אחד שהוא מאוד נדיב, ולכן תלמידיו מקבלים ציונים גבוהים, אף שבעצם הם אינם טובים יותר מחבריהם, ואילו בבית-ספר אחר יש איזו מגמה של קמצנות יתר בציונים ותלמידיו נפגעים משום שלא נתנו להם ציון טוב למרות הידע שיש להם.

יולי תמיר: לכן, אנחנו עושים פה מהלך של מה שנקרא נורמליזציה, בסופו של דבר, של הציונים של המערכת - אתה מכיר את זה, ודאי, גם מימיך באוניברסיטה - ונוטים לתת מענה על החשד של גורמים חיצוניים שהאומדן הבית-ספרי לא נכון.

יולי תמיר: נדמה לי שדווקא לך, כמי שהיה רוצה שהציון הבית-ספרי יקבל משקל רב יותר מהפסיכומטרי ומכל גורם אחר, היה חשוב במיוחד לתמוך בגישה כזאת, כדי שציון בית-הספר אכן יקבל את המשקל הראוי לו.

יולי תמיר: אין פה אמירה על תלמיד זה או אחר אלא רק על בית-הספר ככלל ועל שקלול הציון הממוצע שלו בהשוואה לסטטיסטיקה הארצית כולה.

יולי תמיר: לכן אני חושבת שיש כאן תהליך נכון.

מגלי והבה: חבר הכנסת טיבי, שאלה נוספת.

אחמד טיבי: תודה, גברתי השרה.

אחמד טיבי: אני בעד אמות מידה שוות לכלל בתי-הספר, אבל יש כאן רושם של עונש קולקטיבי על השכבה כולה, כאשר זה הגיוני וזה צודק שלגבי תלמידים שנמצא פער גדול בין ציון המגן שלהם לבחינות הבגרות, אתם תנקטו את השיטה הדיפרנציאלית הזאת.

אחמד טיבי: אבל אתם מפעילים את זה על כלל השכבה וזה פוגע בתלמידים טובים שאין פער בין ציוני המגן שלהם לבין הציונים האמיתיים בבגרות.

יולי תמיר: לא, אני רוצה להסביר שוב.

יולי תמיר: לכן עשיתי הבחנה, חבר הכנסת טיבי, בין רמת התלמיד לרמת בית- הספר.

יולי תמיר: אם זה קורה לתלמיד אחד או שניים, השקלול יהיה על התלמיד.

יולי תמיר: אם זה קורה לשכבה שלמה, כמו שקורה לנו לפעמים, אז אנחנו נחיל את זה על כלל בית-הספר.

יולי תמיר: זה, דרך אגב, גם כלי שבית-הספר למד ממנו שלא כדאי לו להפריז בציוני המגן כי אחר כך הם נחשבים בלתי אמינים.

יולי תמיר: אם ירשה לי היושב-ראש, חבר הכנסת טיבי היה נדיב בבוקר ונתן לי שלא לענות על שאילתא שלו בעל-פה.

יולי תמיר: אם תרשה לי, אני אענה לו עכשיו.

מגלי והבה: טוב שאת נמצאת כאן.

מגלי והבה: בבוקר היה הנושא שהיית צריכה להתייצב כאן, והמזכיר גם נמצא כאן.

מגלי והבה: אני אומר את הדברים האלה כיוון שחברי הכנסת באו בטענות, לא בפעם הראשונה, שקובעים ולא מקיימים.

מגלי והבה: כיוון שחבר הכנסת נמצא כאן, אנחנו ניתן לו.

יולי תמיר: זה גם נעשה בהסכמה ובשיחה אתו.

מגלי והבה: אבל עם המזכירות לא, ולכן אנחנו לא ידענו.

מגלי והבה: בבקשה.

אחמד טיבי: תודה, אדוני.

אחמד טיבי: גברתי השרה, כבר פניתי אלייך אפילו בשאילתא בעל-פה.

אחמד טיבי: נפגשנו בכל מה שקשור לקבלת סטודנטים ערבים לבתי-הספר לרפואה בארץ.

אחמד טיבי: בירושלים, בחיפה ובתל-אביב הופעלה שיטה חדשה של סינון, ראיונות-יתר.

אחמד טיבי: פעם היה ריאיון אחד אפשרי.

אחמד טיבי: עכשיו - שמונה תחנות ריאיון.

אחמד טיבי: הסטטיסטיקה מראה, שלמשל באוניברסיטה העברית יש ירידה דרסטית מ-35 תלמידים ערבים בשיטה הקודמת לחמישה-שישה תלמידים.

אחמד טיבי: עכשיו, באוניברסיטת תל-אביב יש הגבלת גיל המועמדים שיכולים להירשם לבית-הספר לרפואה ל-20.

אחמד טיבי: זה לא חל על כלל התלמידים; יש החרגה של העתודאים.

אחמד טיבי: כלומר, מי נפגע בסופו של דבר?

אחמד טיבי: הסטודנטים הערבים.

אחמד טיבי: ולכן, גברתי, א.

אחמד טיבי: האומנם?

אחמד טיבי: הכיצד גם, היעלה על הדעת?

אחמד טיבי: וברחל בתֵך הקטנה, איך הדבר הזה יכול להימשך תחת שלטונך, ואני יודע על עצמאות אקדמית של המועצה להשכלה גבוהה, של בתי-ספר לרפואה.

אחמד טיבי: אני בוגר אחד מבתי-הספר הטובים בעולם, באוניברסיטה העברית – אני אוהב את בית-הספר הזה; נפגשתי עם הדיקן.

אחמד טיבי: יש להביא למצב שבו התחרות תהיה שוויונית, ויש מחסום בפני הסטודנטים הערבים.

מגלי והבה: אבל נדמה לי שהבת שלה לא רחל.

מגלי והבה: נכון?

אחמד טיבי: יש ביטוי כזה.

מגלי והבה: אני מכיר את הביטוי.

מגלי והבה: מצב הרוח בשעה כזאת - - -

זבולון אורלב: גם הבת שלה לא קטנה.

אחמד טיבי: לא, רציתי לשאול אותך אם אתה יודע מאיפה הביטוי.

מגלי והבה: ודאי.

מגלי והבה: זה בספר בראשית, אדוני.

אחמד טיבי: לא.

אחמד טיבי: מי הלך לבקש את ידה של מי.

מגלי והבה: הנה, בבקשה, אנחנו התחרינו ויש פה פוסק בתורה.

זבולון אורלב: השופט קבע שהתשובה נכונה.

זבולון אורלב: שתי נקודות.

מגלי והבה: תודה רבה וקיבלתי ציון.

מגלי והבה: דרך אגב, גברתי השרה, כשבחנו אותנו בתנ"ך – היו לנו ציונים יותר גבוהים מלתלמידים היהודים באותן מסגרות.

אחמד טיבי: לצערי הרב, גברתי, אני נבחנתי בבחינת בגרות בתנ"ך, ובקוראן לא נתנו לנו להיבחן בבחינת בגרות, למשל.

יולי תמיר: חבר הכנסת טיבי, אני בטוחה שזה לא פגע בידע שיש לך בקוראן.

נסים זאב: הוא יכול להשלים גם עכשיו.

יולי תמיר: אני שמחתי לענות על השאלה הזאת כי התופעה היא תופעה חמורה ביותר.

יולי תמיר: היא חמורה בעיני, כפי שהיא חמורה בעיניך.

יולי תמיר: לצערי הרב - אני יכולה לומר באכזבה מסוימת וגם בכעס מסוים – אני זימנתי את ראשי הפקולטות לרפואה אלי לשיחה, כידוע לך, עם חברי הכנסת הערבים, והם לא הופיעו לישיבה - - -

אחמד טיבי: וחבר הכנסת היוזם.

יולי תמיר: כן.

יולי תמיר: הם לא הופיעו לישיבה, בטענה של חופש אקדמי.

יולי תמיר: אני לא מקבלת את טענתם.

יולי תמיר: אני חושבת שחופש אקדמי נוגע להרבה מאוד סוגיות, אבל בכל מדינה שאני מכירה בעולם יש חוקים נגד אפליה ונגד exclusion, נגד הוצאה מהכלל.

יולי תמיר: ולכן, אני חושבת שההחלטה שהתקבלה היא בעייתית ביותר.

יולי תמיר: אני מוכנה להכיר בכך שיש אולי צורך שלא לתת לאנשים לעסוק ברפואה מגיל מאוד צעיר, ואם היתה עוד שנת מכינה או עוד שנת לימוד, אבל אפשרות להתקבל – שחלה, דרך אגב, גם על בחורות דתיות שלא משרתות, שחלה גם על נכים שלא משרתים; זה לא רק שערבים לא מתקבלים.

יולי תמיר: אין ספק שיש כאן טעם לפגם ויש בעיקר תחושה קשה מאוד סביב העניין הזה.

יולי תמיר: אפשר לראות את זה גם מנקודת המבט ההפוכה, וגם אם היו מקבלים מגיל 20 – יש בעיה קשה בקבלה של סטודנטים ערבים ללימודי הרפואה.

יולי תמיר: ולכן, אני לא ויתרתי על העניין.

יולי תמיר: אנחנו נתכנס מייד אחרי החג עם ראשי הפקולטות לרפואה, נדון בעניין לעומק ונראה איך אנחנו מקדמים את הנושא.

יולי תמיר: הוא נראה לי אכן נושא ראוי מאוד.

יולי תמיר: אני לא יכולה לכפות את זה, דרך אגב.

יולי תמיר: אין בכוחי לכפות את העניין, אבל אני חושבת שחשוב לטפל בזה.

מגלי והבה: תודה לשרת החינוך.

זבולון אורלב: שאלה נוספת.

זבולון אורלב: אם זאת שאילתא בעל-פה, מותר גם שתי שאלות.

מגלי והבה: ודאי.

מגלי והבה: לא רק זה.

מגלי והבה: בבוקר אני רציתי לשאול, אבל אני אוותר כיוון שאני מנהל את הישיבה.

מגלי והבה: בבקשה, אתן לך את הזכות הזאת.

רוני בר-און: אל תמהר, אל תמהר.

מגלי והבה: כן, בייחוד שאני ירושלמי ואני מסיים את היום שלי כאן.

רוני בר-און: אנחנו רגילים.

רוני בר-און: ממוצאי-שבת לא ישנו אפילו שעה אחת, אז בסדר, קח את הזמן שלך.

זבולון אורלב: שר הפנים, תתנחם בכך שהלילה הכנס מסתיים.

רוני בר-און: אתה חושב שגם השרים יוצאים לפגרה?

זבולון אורלב: לפחות שאילתות, הצעות לסדר-היום – לפחות מזה נפטרת לכמה שבועות טובים.

רוני בר-און: לא מציע לך - - -

מגלי והבה: בבקשה, אדוני.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, לפלא בעיני תשובתך.

זבולון אורלב: מה הבעיה שפקולטה קובעת גיל מינימלי – מסיבות מקצועית ענייניות שלה?

זבולון אורלב: כמו שאמרת, אין כאן אפליה על רקע של גזע, מין, דת, שאגב אסור לפי סעיף 9 לחוק המל"ג, אז לכן אני לא מבין מה הבעיה.

זבולון אורלב: נכון, יש exception אחד לגבי עתודאים כי יש כאן צורך לאומי – זה לא עניין של האוניברסיטה, אלא עניין של המדינה.

זבולון אורלב: מלבד אותה קבוצה מצומצמת זה חל על כל האוכלוסייה.

זבולון אורלב: לא ברור לי מדוע צריך לפגוע באמת בחופש האקדמי.

זבולון אורלב: איזו אפליה יש כאן, מה הבעיה?

יולי תמיר: חבר הכנסת אורלב, אם היו נתוני הקבלה מאוזנים, אז לא הייתי כל כך דואגת.

יולי תמיר: אם היו באמת נתוני הקבלה לבתי-הספר לרפואה מעידים על שוויון גמור בהזדמנות להתקבל, היתה נחה דעתי.

יולי תמיר: אבל אני חוששת שהנתונים מלמדים על כך שלתלמיד ערבי הרבה יותר קשה להתקבל לבית-ספר לרפואה.

יולי תמיר: דרך אגב, המצב משתפר.

זבולון אורלב: יש מבחנים אחרים?

יולי תמיר: יש מבחנים אחרים, יש ראיונות שמאוד קשים להם.

יולי תמיר: אנחנו נוכחנו לדעת השנה שכשהציגו את שיטת הראיונות, צנח מספר המתקבלים.

יולי תמיר: עלתה פה דרישה לבדוק את העניין.

יולי תמיר: אני חושבת שזה לגיטימי לבדוק את זה, אני גם חושבת שזה לגיטימי לצפות מבתי-ספר לרפואה – שהיו, דרך אגב, חלוצים בכל העולם בשיטת ההעדפה המתקנת, גם לנשים וגם למיעוטים – להביא בחשבון גם את הנושא הזה.

יולי תמיר: יש משמעות מאוד גדולה לכך שבמגזר הערבי או הדרוזי או הבדואי יהיה רופא מקרב בני הקהילה, ולפעמים רופאה מקרב בנות הקהילה, ולכן בעיני הנושא חשוב וראוי לבדיקה.

מגלי והבה: תודה לשרת החינוך.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים בסדר-היום ובשאילתות.

מגלי והבה: אנחנו כמובן נמתין לשר לקליטת העלייה בסבלנות.

מגלי והבה: אין פה אנשים, כך שהן רק לפרוטוקול.

מגלי והבה: השר לקליטת העלייה, אני מצטער שלא היתה סבלנות לאלה ששאלו ולא המתינו.

מגלי והבה: אתה בסדר גמור.

זאב בוים: לא יצטרכו להיאזר בסבלנות רבה במה שקשור לתשובותי.

מגלי והבה: שאילתא מס' 643 של חבר הכנסת יצחק וקנין – לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת יצחק וקנין שאל את השר לקליטת העלייה ביום ט"ו בכסלו התשס"ז (6 בדצמבר 2006): רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: מה הם ממדי הפשיעה בקרב העולים?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: האם קשיי התאקלמות משפיעים על שיעור הפשיעה בקרב העולים?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם מסייע משרדך לעולים בהתאקלמותם?

מגלי והבה: תשובת השר לקליטת העלייה זאב בוים: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: על-פי נתוני משטרת ישראל, בשנת 2005 היה מספר העבריינים הבוגרים 138,013 איש, מתוכם 16,871 עבריינים עולים, המהווים 12.9% מכלל העבריינים בישראל.

מגלי והבה: מבין העולים, מספר יוצאי חבר המדינות 14,358, המהווים כ-10% מכלל העבריינים, ו-1,139 יוצאי אתיופיה, המהווים 0.8% מכלל העבריינים.

מגלי והבה: מספר העבריינים הקטינים היה 14,744 קטינים.

מגלי והבה: מתוכם 2,765 עבריינים עולים, המהווים 18.7% מכלל העבריינים הקטינים בישראל.

מגלי והבה: מבין העולים מספר יוצאי חבר המדינות היה 2,057, המהווים כ-14% מכלל עבריינות הקטינים בישראל, ו-425 יוצאי אתיופיה, המהווים 2.9% מכלל העבריינים.

מגלי והבה: בשנת 2005 חלה ירידה של כ-5% בכמות תיקי העולים לעומת שנת 2004, ומספר תיקי העולים הבוגרים הוא 26,100.

מגלי והבה: מספר תיקי הנוער העולה הוא 5,075 ומהווה 19% מכלל תיקי העולים.

מגלי והבה: בהקבלה בין השנים 2005 ל-2006, עד 9 בנובמבר 2006, חלה ירידה של 12.7% במספר תיקי הנוער העולה: בקרב יוצאי חבר המדינות ירידה של16%.

מגלי והבה: בקרב יוצאי אתיופיה - ירידה של 17.7%.

מגלי והבה: בקרב הנוער הוותיק - ירידה של 2.6%.

מגלי והבה: ניתן לראות כי מגמת הירידה בקרב הנוער העולה היתה גבוהה ומשמעותית יותר מאשר בקרב כלל הנוער.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: ממחקרים עולה כי במצבי הגירה נורמות וערכים של תרבות העולים עלולים להתנגש עם נורמות התרבות המארחת.

מגלי והבה: פער זה יכול להוביל לקונפליקט תרבותי אשר ביכולתו לגרום לעלייה בעבריינות בקרב המהגרים.

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: המשרד לקליטת העלייה, מעצם קיומו מכוון לסייע לעולים בתהליך התאקלמותם והסתגלותם.

מגלי והבה: נוסף על פעולות המכוונות לכלל העולים, נעשים מאמצים מיוחדים לסיוע לעולים המתקשים במהלך קליטתם, ולצורך כך מפעיל המשרד שורה של מענים והתערבויות המכוונים לסייע לעולים במצבי מצוקה ובקשיי הסתגלות.

מגלי והבה: מבין התוכניות הנעשות עם שותפים נוספים, כגון שירות מבחן לנוער ועמותות שונות: תוכנית "סיכויים" לסיוע וליווי בני-נוער עוברי חוק ותוכנית "משפחה תומכת" לסיוע להורי בני-נוער שביצעו עבירות.

מגלי והבה: שאילתא מס' 708 של חבר הכנסת מיכאל נודלמן – לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת מיכאל נודלמן שאל את השר לקליטת העלייה ביום כ"ב בכסלו התשס"ז (13 בדצמבר 2006): אחת הבעיות הגדולות של עולים חדשים היא בעיית הדיור.

מגלי והבה: נודע לי כי כ-50,000 איש ממתינים לדיור ציבורי.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: כמה משפחות של עולים חדשים קיבלו דיור ציבורי מ-1 בינואר 2002 עד 15 בנובמבר 2006, ובאילו ערים? 2.

מגלי והבה: מה נעשה במשרדך כדי ליישם את התוכניות "מקבצי דיור" ו"שכירות לטווח ארוך" החל משנת 2002?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם למשרדך תוכנית מקיפה לפתרון מצוקת הדיור בקרב עולים?

מגלי והבה: תשובת השר לקליטת העלייה זאב בוים: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: מספר היחידות המשפחתיות של עולים זכאים שהתאכלסו בפתרונות דיור ציבוריים על כל סוגיהן בתקופה מ-2002 ועד נובמבר 2006:

מגלי והבה: דירות ציבוריות והוסטלים - 10,463; מקבצי דיור - 9,095; סה"כ - 19,558.

מגלי והבה: פתרונות הדיור הציבוריים והמקבצים הועמדו לרשות המשרד כמעט בכל יישובי הארץ.

מגלי והבה: להלן כמה דוגמאות.

מגלי והבה: דיור ציבורי:

מגלי והבה: אופקים - 341; אריאל - 23; בת-ים - 180; טבריה - 119; לוד - 255; נצרת-עילית - 694; כפר-סבא -64; נס-ציונה – 23; ירושלים – 412; תל-אביב-יפו - 177; קריית-גת - 313.

מגלי והבה: מקבצי דיור: באר-שבע - 483; כרמיאל – 204; חיפה – 617; אשדוד – 1,071; ירושלים – 262; רחובות – 171; ראשון-לציון - 419; אשקלון – 585; תל-אביב -99.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: החל משנת 2002 המשרד הפעיל מסלול "שכירות ארוכת טווח" כפתרון דיור נוסף לעולים קשישים.

מגלי והבה: כ-3,500 עולים קשישים מימשו פתרון זה עד 11 ביולי 2006.

מגלי והבה: בשנה האחרונה חלה האטה בהשתתפותם של עולים בפרויקט.

מגלי והבה: אנו מעריכים שהסיבה לכך נובעת מההחלטה על הקפאת הזכאות לאלה המשתתפים בפרויקט וכן על הקטנת סכום הסיוע החודשי הנוסף מ-600 ש"ח בתחילת הפרויקט ל-350 ש"ח בממוצע בשנה האחרונה.

מגלי והבה: יש לציין כי המשרד חתם על חוזים לשכירת 2,354 יחידות דיור במקבצים חדשים בשנים 2002- 2003.

מגלי והבה: לא נחתמו חוזים חדשים משנת 2003 במקבצי דיור בשל עמדת משרד האוצר הקובעת שיש לתת עדיפות לפתרון "שכירות ארוכת טווח".

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: ברשותנו מכלול הצעות להגדלת פתרונות הדיור לעולים שהוצגו למשרד האוצר בשנים האחרונות.

מגלי והבה: האוצר התנגד בגלל העלויות התקציביות והשלכות רוחב.

מגלי והבה: בכוונתי לנהל דיונים בנושא עם משרד האוצר בתקופה הקרובה, על מנת לבחון אפשרויות ליישם חלק מהפתרונות.

מגלי והבה: יש לציין כי בדיוני תקציב 2007 דרשנו להגדיל את מספר הרכישות של דירות נ"ר לעולים מרותקים לכיסא גלגלים ולהגדיל את הסיוע בשכר-דירה לעולים קשישים.

מגלי והבה: בכוונת המשרד לדרוש ממשרד האוצר לפרסם כבר בשנה הקרובה מכרזים לשכירת חמישה מקבצים חדשים באזורי ביקוש.

מגלי והבה: לסיכום, המשרד לקליטת העלייה ואני כשר הממונה מודעים למצוקות הדיור הקיימות ופועלים במגוון דרכים למצוא פתרונות שיאפשרו דיור הולם לאוכלוסיות נזקקות.

מגלי והבה: שאילתא מס' 949 של חבר הכנסת שלמה בניזרי – לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת שלמה בניזרי שאל את השר לקליטת העלייה ביום כ"ו בשבט התשס"ז (14 בפברואר 2007):

מגלי והבה: פורסם כי שליש מהעולים מחבר המדינות מעדיפים שלא להתגייס וכי כ-40% מהם רוצים לחיות במקום אחר.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם תואמים נתונים אלו את עמדת אנשי המקצוע במשרדך?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: כמה מהעולים עזבו את המדינה?

מגלי והבה: תשובת השר לקליטת העלייה זאב בוים: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: שיעור הגיוס בקרב צעירים עולים מחבר המדינות העצמאיות, בתקופה של עשר שנים מיום עלייתם, עומד על כ-72%.

מגלי והבה: השיעור בקרב "צברים" ותיקים עומד על 74%.

מגלי והבה: עלי לציין ששיעור המגויסים מקרב העולים מאתיופיה עולה על 90%.

מגלי והבה: במחקרים העוסקים בשביעות רצון עולי חבר המדינות העצמאיות מקליטתם בישראל עולה, כי 81% מקרב הנשאלים משיבים שהם בטוחים בהישארותם בישראל, כ-72% מרוצים עד מרוצים מאוד מחייהם בישראל, וכ-70% היו חוזרים שנית על החלטתם לעלות לישראל.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: שיעור היורדים מקרב העולים מחבר המדינות העצמאיות בשנים 2004-1989 הוא 8%.

מגלי והבה: אנו מגדירים "יורד" מי שיצא מישראל ולא חזר במשך 24 חודש.

מגלי והבה: אני מודה לשר העלייה, הקליטה והתפוצות.

זאב בוים: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

מגלי והבה: כל טוּב.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים - השר להגנת הסביבה ישיב על שאילתות.

מגלי והבה: בבקשה, השר גדעון עזרא, אני מזמין אותך.

מגלי והבה: אדוני השר, אני מניח שגם לך לא תהיה הרבה עבודה.

מגלי והבה: שאילתא מס' 593 של חבר הכנסת אליהו גבאי – לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת אליהו גבאי שאל את השר להגנת הסביבה ביום ח' בכסלו התשס"ז (29 בנובמבר 2006): פורסם ב"הארץ" ב-15 בנובמבר 2006, כי בתי-הזיקוק בחיפה פולטים זיהום אוויר פי-שלושה לפחות מבתי-הזיקוק באירופה.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם נכון הדבר?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – כיצד תטופל רמת זיהום גבוהה זו? 3.

מגלי והבה: כיצד תשופר איכות האוויר?

מגלי והבה: תשובת השר להגנת הסביבה גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: הפרסום בעיתון "הארץ" לקוח ממחקר המשווה את שיעור הפליטות מבית-הזיקוק בישראל בשנת 2005 לצפי שיעור הפליטות מבית-הזיקוק בבלגיה בשנת 2010.

מגלי והבה: השוואה זו מטעה ואינה נכונה.

מגלי והבה: השוואת שיעור הפליטות מבית-הזיקוק בחיפה במצב הנוכחי מראה שעבור מזהמים מסוימים בית-הזיקוק בחיפה נמצא בממוצע האירופי ועבור מזהמים אחרים שיעורי פליטת המזהמים שלו אף נמוכים מהממוצע.

מגלי והבה: 3-2.

מגלי והבה: בחודש מאי 2006 חתמתי על הוראות מיוחדות, הידועות בשם "צו אישי", מכוח החוק למניעת מפגעים, התשכ"א–1961, המופנות לבית-הזיקוק בחיפה.

מגלי והבה: הצו האישי שהוצא הינו בהתאם לתקנים האירופיים המחמירים ובהתאם לתקנים הגרמניים הנחשבים למתקדמים ביותר באירופה.

מגלי והבה: הוראות הצו דורשות שימוש באמצעים הטכניים המתקדמים ביותר להפחתת רמת הפליטות לאוויר ויישומם בלוח זמנים קצר ביותר (10/2008).

מגלי והבה: צווים דומים הוצאו בעבר ומוצאים על-ידי המשרד למפעלים הגדולים במפרץ חיפה, ובמסגרתם נדרשים המפעלים להפחית את רמת פליטות המזהמים לרמה האירופית העדכנית.

מגלי והבה: חשוב להדגיש כי להגעת הגז הטבעי לחיפה תהיה השלכה משמעותית על שיפור איכות האוויר באזור ועלינו לעשות כל שביכולתנו על מנת לקדמו ולהפכו לזמין לתעשייה.

מגלי והבה: שאילתא מס' 794 של חבר הכנסת חיים כץ – לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת חיים כץ שאל את השר להגנת הסביבה ביום י"ג בטבת התשס"ז (3 בינואר 2007): פורסם ב"ידיעות אחרונות", כי רשות הטבע והגנים מאפשרת לחברות הטלפון הסלולרי להציב בשמורות ובגנים לאומיים אנטנות בתמורה ל-100,000 ש"ח לאנטנה.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הידיעה נכונה?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – בכמה שמורות וגנים לאומיים מדובר ואילו הם?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: מה היא עמדת משרדך בנושא?

מגלי והבה: תשובת השר להגנת הסביבה גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: הידיעה נכונה.

מגלי והבה: בעקבות החלטת ממשלת ישראל לאפשר לאזרחי מדינת ישראל לקבל שירות סלולרי תקין, נערכה פריסת אנטנות על-פי אזורים טופוגרפיים, בהתאם לכמה קריטריונים.

מגלי והבה: רשות הטבע והגנים פועלת בנושא מכוח סעיפים 29 ו-30 בחוק הגנים הלאומיים, אשר דנים בהעברת תשתיות לשמורות טבע, וכן בקבלת רשיון עסק בשמורות טבע.

מגלי והבה: חטיבת המדע וחטיבת התכנון והפיתוח עורכות בדיקה יסודית ומדוקדקת אשר לצורך בהקמה, וחשוב מזה, בודקות אם התשתית עלולה לפגוע בערכי טבע ומורשת ונוף.

מגלי והבה: רק לאחר קביעה שלפיה הקמת התשתית לא תפגע בערכי טבע ומורשת ונוף, מתקבל האישור.

מגלי והבה: יצוין, כי חברות רבות פונות לרשות הטבע והגנים, אולם רק פניות בודדות מאושרות על-ידה.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: על שטחי הרשות ניצבות כ-85 אנטנות בסך-הכול.

מגלי והבה: מתוכן, שמונה אנטנות הוצבו מכוח סעיף 29 לחוק הגנים הלאומיים, והרשות אף מקבלת עבורן תשלום.

מגלי והבה: כנגד הקמת יתר האנטנות, כגון ברמת-ארזים ובנחל-דישון, מנהלת הרשות מאבק.

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: עמדת משרדי בנושא היא כי על כל בקשה להצבת אנטנה סלולרית בשטחים פתוחים או בשמורות טבע יש לקבל הן היתר קרינה, על-פי חוק הקרינה הבלתי מייננת, הן את אישור הוועדה לשמירה על קרקע חקלאית ושטחים פתוחים, שלפיה נבדק ונקבע, כאמור לעיל, כי אין פגיעה בערכי טבע ומורשת ונוף.

מגלי והבה: שאילתא מס' 825 של חבר הכנסת אריה אלדד – לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת אריה אלדד שאל את השר להגנת הסביבה ביום כ' בטבת התשס"ז (10 בינואר 2007): פורסם ב"ידיעות אחרונות" ב-22 בדצמבר 2006, כי רשות הטבע והגנים חשודה לכאורה בהתעלמות שיטתית מהפרות חוק של עבריינים בתחומי רשות הטבע והגנים, באי-יישום צווי הריסה ובהתעלמות מהפרות חוק של בכירים ברשות.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הידיעות נכונות?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – כיצד תוסדר פעילות הרשות?

מגלי והבה: ‏ תשובת השר להגנת הסביבה גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) בתאריך 22 בדצמבר 2006 פרסם מרדכי גילת בעיתון "ידיעות אחרונות" כתבה שעל-פיה ניתן להבין לכאורה כי רשות הטבע והגנים מתעלמת מהפרות חוק ואינה מיישמת צווי הריסה.

מגלי והבה: בין היתר נטען בכתבה כי הרשות לא פינתה מכפר-נחום מסעדה השייכת לתושב מגדל, מר יוסי ג'ינו, לאחר שבית-המשפט פסק בעניין.

מגלי והבה: בעקבות פרסום הידיעה, נעשתה בלשכתי בדיקה מקיפה בנושא, וזאת על מנת ללמוד את הנושא לעומקו ולעמוד על מכלול העובדות.

מגלי והבה: להלן תמצית העובדות כפי שהועלו עד כה: ראשית, למשפחת ג'ינו זיקה לשטח האמור.

מגלי והבה: בראשית שנות ה-50 פנה אלוף פיקוד צפון דאז, משה דיין, לאביהם של יוסי ועמוס ג'ינו בבקשה לעבד את הקרקעות המפורזות של שפך הירדן – כפר-נחום ומזרחה - וזאת מסיבות אסטרטגיות באזור.

מגלי והבה: בני המשפחה עיבדו במשך שנים רבות את הקרקעות גם בתקופת התקריות תחת אש אויב סורי וחדירות פדאיונים.

מגלי והבה: חלקה שעליה נמצא חלק מהמסעדה הוכרזה כגן לאומי רק בשנת 1967.

מגלי והבה: יתר על כן, משפחת ג'ינו מפעילה בשטח המדובר שני מכוני שאיבה בהיתר ברישוי החל משנות ה-50 וכן חכרה קרקעות מהכנסייה האיטלקית במשך השנים.

מגלי והבה: במשך יותר מ-20 שנה פיתחה משפחת ג'ינו את המקום בידיעתן של רשויות המדינה השונות, לרבות מינהל מקרקעי ישראל, רשות הגנים הלאומיים - המגעים עם משפחת ג'ינו התחילו עוד טרם האיחוד עם רשות שמורות הטבע - וועדות התכנון השונות.

מגלי והבה: המסעדה שבה מדובר מופעלת זה כ-15 שנה.

מגלי והבה: יודגש כי משפחת ג'ינו הרסה עצמאית מסעדה קודמת לאחר שרשות הגנים הלאומיים טענה כי המסעדה היתה מצויה בתוך שטחו של הגן הלאומי.

מגלי והבה: בדיעבד, לאחר ההריסה, הסתבר בהסתמך על מדידות כי לא כן הדבר וכי השטח שעליו עמדה המסעדה הקודמת לא היה שייך לגן הלאומי.

מגלי והבה: כבר בראשית שנות ה-80 – ב-1983 - לאחר מתן תוקף לתמ"א 13 (חופי כינרת), פנתה משפחת ג'ינו לממ"י בבקשה להקצאת קרקע על-פי ייעודה בתמ"א 13 (נופש ושירותי נופש).

מגלי והבה: יצוין כי במקום שבו ממוקמת כיום המסעדה ניתן על-פי תמ"א 13 לבנות מסעדה.

מגלי והבה: בהמשך שנות ה-80 פנתה רשות הגנים הלאומיים למשפחת ג'ינו והציעה לה כי הרשות תחכור את הקרקע מממ"י ותעניק אותה למשפחת ג'ינו לשימוש חריג על-פי ייעודי הקרקע המתוכננים, עד גמר הכנת תוכניות מפורטות והפקדתן כחוק.

מגלי והבה: בהמשך אותה שנה, 1986, הגישה רשות הגנים הלאומיים מפרט בקשה להיתר בנייה לשימוש חריג אשר כלל מסעדה ושירותים, והיתר בנייה כאמור הוצא ביולי 1986.

מגלי והבה: בתקופת השימוש החריג, כ-24 חודשים, הכינה רשות הגנים הלאומיים תוכניות מפורטות באזור, כמוסכם עם משפחת ג'ינו.

מגלי והבה: בשל מעורבות והתנגדות הכנסיות - התוכנית כללה הפקעת אדמות מאדמותיהן - החליטו משרד התיירות ורשות הגנים הלאומיים להעביר את פיתוח מרכז שירותי הנופש מזרחה.

מגלי והבה: בשנת 1987 פנו מלשכת ראש הממשלה אל מנכ"ל רשות הגנים הלאומיים דאז, מרדכי בן-פורת, בבקשה לשלב את משפחת ג'ינו בפיתוח הגן הלאומי בכפר-נחום.

מגלי והבה: בשנת 1992 מסר רפאל איתן עדות בבית-המשפט, ועל-פיה דיבר עם מנכ"ל הגנים הלאומיים, על מנת שיסייע למשפחת ג'ינו בפיתוח האזור, וזאת בהוקרה ליוסי ג'ינו: "ראוי שהמדינה תצדיע לו ותיתן לו את מבוקשו ותעזור לו".

מגלי והבה: באותה שנה, 1992, כתב הממונה על התכנון ברשות הגנים הלאומיים לוועדה המחוזית לתכנון ובנייה במחוז הצפון, כי רשות הגנים הלאומיים אינה מתנגדת למתן אישור לשימוש חריג למסעדה בתחומי הגן הלאומי בכפר-נחום, ובהמשך כתב מתכנן ויועץ רשות הגנים הלאומיים למשפחת ג'ינו את האמור לעיל.

מגלי והבה: בשנת 1994, בדיון שהתקיים בנושא פיתוח בגן הלאומי, שהשתתפו בו נציגי רשות הגנים הלאומיים, נציגי משרד התמ"ת, משרד התיירות ומשרד הדתות, סוכם לנהל משא-ומתן עם משפחת ג'ינו במגמה למסור להפעלתה את המסעדה החדשה, ובלבד שתתחייב משפחת ג'ינו על פירוק מבנה המסעדה הישנה שהיא מפעילה מערבית לכפר-נחום, וכי יטופל בדחיפות נושא הפטור ממכרז למשפחת ג'ינו.

מגלי והבה: בשנת 1995 כתב ישראל גלעד, מנכ"ל רשות הגנים הלאומיים, אל אלי גונן, מנכ"ל משרד התיירות, על זירוז הטיפול בסוגיית הפטור ממכרז על מנת לאפשר את השתלבותה של משפחת ג'ינו בתוכנית הפיתוח של הגן הלאומי.

מגלי והבה: באותה שנה, בדיון שהתקיים ברשות הגנים הלאומיים, הוחלט כי "רשות הגנים תעביר לשר לאיכות הסביבה נוסח מסמך המפרט את הנימוקים המוצעים לבנייה לקבל אישור לפטור ממכרז למשפחת ג'ינו, אשר יועברו לשר האוצר".

מגלי והבה: באותה שנה השתתף עמוס ג'ינו, אחיו של יוסי ג'ינו ושותפו ליזמות, בדיון שהתקיים ברשות הגנים הלאומיים, ובו סוכם כי עמוס ג'ינו יטפל בתכנון המסעדה וכפר הנופש.

מגלי והבה: בשנת 1996 כותב אדריכל אלכס שפול, מתכנן מחוז צפון של הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה, אל יוסף ג'ינו: "כפי שהובהר לי מהמכתב של רשות הגנים הלאומיים מתאריך 8 במרס 1994, אין התנגדות מצדם לקבל שימוש חריג - - - מכיוון שנושא זה עומד לקבל פתרון קבע במסגרת תוכניות מפורטות - - - ולאור כל ההחלטות הקודמות, איני רואה כל מניעה ממוסדות התכנון לדיון בחיוב להמשך מתן שימוש חריג על-פי בקשה שתוגש".

מגלי והבה: בשנת 1996, בדיון שהתקיים בממ"י מחוז הצפון, בהשתתפות יוסי ועמוס ג'ינו, סוכם לגבי המסעדה הקיימת: "לאחר המצאת אישור חריג מוועדת התכנון, תוכן על-ידי המחוז עסקת הרשאה לשימוש לתקופה מוגבלת - - -"; ולגבי אתר חלופי למסעדה סוכם כי "לאחר אישור התוכנית המפורטת שתוגש על-ידי רשות הגנים הלאומיים בכפר-נחום, תוכן עסקה על-ידי המחוז בהתאם לחוק ונוהלי המינהל בנדון לדיון והחלטות בהנהלת המינהל".

מגלי והבה: בשנת 1997 כתב אהרן ורדי, מנכ"ל רשות הגנים הלאומיים, אל יגאל שחר, הממונה על מחוז הצפון מטעם משרד הפנים: "ברצוני לעדכן אותך כי מליאת רשות הגנים הלאומים החליטה ביום 26 בפברואר 1997, כי ראוי להגיע להסדר עם משפחת ג'ינו להקצאת שטח בגן הלאומי למסעדה שתוקם ותופעל על-ידי משפחת ג'ינו".

מגלי והבה: באותה שנה התקיים דיון ברשות הגנים הלאומיים בהשתתפות יוסי ועמוס ג'ינו, שבו נדון תכנון משותף לגבי המסעדה החדשה.

מגלי והבה: בשנת 1998 התקיים דיון רב-משתתפים, לרבות נציגי רשות הגנים הלאומיים בממ"י מחוז הצפון, ובו סוכם כי "הרשות לא מתנגדת שיוקצה למר ג'ינו שטח למסעדה בלבד וזאת בהמשך להחלטת מליאת רשות הגנים הלאומיים ב-2/97 על-פי התוכנית החדשה".

מגלי והבה: כמו כן, באותו דיון "נמסר ע"י מר ורדי כי התקיימה פגישה עם מר אבי דרכסלר, מנהל המינהל, בניסיון לפטור הרשות ממכרז במקרים של פרויקטים מסחריים בתחום הגנים הלאומיים ושמורות הטבע".

מגלי והבה: בתאריך 13 בינואר 1999 התקיים דיון אצל השר לאיכות הסביבה רפאל איתן, שאותו סיכם השר: כל עוד משפחת ג'ינו לא תעבור - לא ייהרס המבנה הישן, כשתעבור ייהרס.

מגלי והבה: בכפוף להסכם עם רשות הטבע והגנים הלאומיים, ממ"י ומשרד התיירות, תקבל משפחת ג'ינו את המסעדה (החדשה).

מגלי והבה: הרשות תפעל לאפשר למשפחת ג'ינו להפעיל את המזנון בכפוף להוראות כל חוק או הסכם בנדון.

מגלי והבה: בדיון השתתפו: השר, אהרן ורדי, רות רוטנברג, עמוס ויוסי ג'ינו.

מגלי והבה: בתאריך 11 באפריל 2000, בתצהיר בפני עורך-דין, מצהיר רפאל איתן: "בזמנו כיהנתי כשר לאיכות הסביבה - - - היה במשרד לאיכות הסביבה משא-ומתן עם הגורמים המוסמכים ומשפחת ג'ינו בעניין הריסת מבנה המסעדה הישן והעברת פעילות המסעדה למבנה חדש שעמד להיבנות באתר החדש.

מגלי והבה: בסיכום המשא-ומתן סוכם במפורש וכהסכם מחייב כי את המסעדה החדשה תקבל משפחת ג'ינו, וכל עוד לא יעברו המסעדה ומשפחת ג'ינו למבנה החדש, המסעדה שבמבנה הישן לא תיהרס ותמשיך לפעול".

מגלי והבה: בשנת 1999 השתתפו עמוס ויוסי ג'ינו בדיון ברשות הטבע והגנים ובו סוכמו דרכי פעולה לגבי הסכמים באשר להפעלת המסעדה באתר החדש.

מגלי והבה: בתאריך 22 בינואר 2000 הגיש עמוס ג'ינו לממ"י מחוז הצפון תוכנית מפורטת והסדרת חילופי קרקע בכפר-נחום - בקשה לפטור ממכרז.

מגלי והבה: עמוס כותב במכתבו: "במסגרת ההבנות אליהן הגענו בשלב זה עם רשות הטבע והגנים, פנייתי זו אליך הינה בקשה להסדרת פטור ממכרז למסעדה החלופית באתר החדש ההולך ונבנה (בגוש 15651 חלק מחלקה 33) תמורת פינוי המסעדה הקיימת (בגוש 15652 חלקה 31 חלקה 12 בעבר)".

מגלי והבה: בתאריך 16 באפריל 2000 חתם יוסי ג'ינו על הסכם פשרה, שקיבל תוקף של פסק-דין, עם רשות הטבע והגנים ועל-פיו יהרוס ג'ינו את המסעדה הקיימת.

מגלי והבה: ג'ינו חתם על ההסכם לאחר ששוכנע מעבר לכל ספק כי הוא מקבל את המסעדה החדשה כפי שסוכם לעיל, וכי הרשויות, רשות הטבע והגנים, ממ"י ומשרד התיירות, פועלות להשגת פטור ממכרז למסעדה החדשה.

מגלי והבה: יתר על כן, טרם חתימה על הסכם הפשרה, ביום החתימה, התקשר אהרן ורדי, מנכ"ל רשות הטבע והגנים, אל יוסי ג'ינו ואמר לו כי ממ"י מסכימה למתן קרקע למשפחת ג'ינו במקום החדש וכי הכול הוסדר, ומאחר שלא ניתן לנהל עמו משא-ומתן כאשר יש נגדו הליכים משפטיים חייב ג'ינו קודם כול לחתום על הסכם הפשרה.

מגלי והבה: בתאריך 1 בפברואר 2001 כתב עורך-דינו של ג'ינו ליועץ המשפטי, משרד ראש הממשלה, כי "מאז חתימה על ההסכם, פעל מרשי בנמרצות כדי לקבל את הפעלת המסעדה החדשה, אך לשווא - - - האין בהתנגדות רשות הגנים הלאומיים ושאר הרשויות משום הפרת התחייבות מפורשת והתנהגות שלא בתום לב? - - - הבעיה היא שהרשויות מבטיחות אך איש אינו נוקף אצבע".

מגלי והבה: מאז החתימה על הסכם הפשרה עם רשות הטבע והגנים פנה יוסי ג'ינו פעמים אין-ספור לרשויות השונות בבקשת סיוע להסדיר את הנושא.

מגלי והבה: ניתנו לו הבטחות אך אלו לא קוימו עד עצם היום.

מגלי והבה: לסיכום: ראשית, בהתבסס על מכלול העובדות והשתלשלותן, כפי שפורטו לעיל, רואים אנו כי התמונה המיוחסת ליוסי ג'ינו, לרשות הטבע והגנים ולמנכ"ל אלי אמיתי בפרט, בכתבה שפורסמה ב"ידיעות אחרונות" ב-22 בדצמבר 2006, לוקה בחסר בתיאור המציאות העובדתית.

מגלי והבה: מדובר בסיפור הנמשך עשרות בשנים, בסחבת ביורוקרטית של פתרון הבעיה מצד רשויות המדינה.

מגלי והבה: ממהלך תיאור העובדות למדים אנו על זיקת משפחת ג'ינו לשטח האמור ועל מהלכי פיתוח השטח, לרבות הקמת המסעדה, בידיעה ובמתן לגיטימציה מצד רשויות המדינה, אשר לאורך כל הדרך דנו ותכננו בצורה זו או אחרת עם יוסי ועמוס ג'ינו את פיתוח השטח והקמת אתר תיירות, לרבות מסעדה, במקום הנוכחי או מזרחה לו.

מגלי והבה: אדגיש כי לא ניתן להבין אדם בר-דעת שחותם על הסכם פשרה, אשר מקבל תוקף שיפוטי, שעל-פיו הוא מתחייב לפנות את המסעדה שהיא מקור פרנסה לו ולמשפחות רבות נוספות, מבלי שיהיה משוכנע ובטוח במאת האחוזים שיש לו חלופה כפי שהובטח לו.

מגלי והבה: זאת ועוד, בהסכם הפשרה אנו מוצאים התחייבות נוספת של יוסי ג'ינו ולפיה אם לא יהרוס בעצמו את המסעדה, רשות הטבע והגנים תהרוס את המסעדה וג'ינו יחויב בהוצאות בסך מיליון ש"ח.

מגלי והבה: גם התחייבות זו אינה נראית סבירה.

מגלי והבה: גם לאחר חתימת הסכם פשרה, כאשר המוסדות לא כיבדו את ההבטחות והסיכומים, המשיך ג'ינו לפעול למציאת פתרונות מוסדרים, אך לשווא.

מגלי והבה: כאמור, מאז חתימת הסכם הפשרה ב-16 באפריל 2000 ועד עצם היום הזה, המסעדה ומבנים נוספים לא נהרסו, לא על-ידי יוסי ג'ינו ולא על-ידי רשויות המדינה, כאשר לכולם ברור כי חייב להימצא פתרון לסוגיה כפי שהובטח.

מגלי והבה: ליוסי ג'ינו ברור חד-משמעית, כי המסעדה לא תיהרס כל עוד לא יקוימו כל הסיכומים וההבטחות ממוסדות המדינה, וזאת ברוח המשפט של רפול כשר לאיכות הסביבה: עובר - הורס, לא עובר - לא הורס.

מגלי והבה: מנכ"ל רשות הטבע והגנים הנוכחי, אלי אמיתי, נקלע למצב מביך ומסובך, כאשר מחד גיסא קיים פסק-דין משנת 2000 להריסת המסעדה, ומאידך גיסא הוא מודע היטב לכל הסיכומים וההבטחות של רשויות המדינה שלא כובדו כלפי יוסי ג'ינו ומשפחתו בכל השנים הארוכות.

מגלי והבה: רשות הטבע והגנים פועלת למימושו של פסק-הדין הקיים, וקרוב לוודאי שבמסגרת מימושו של פסק-הדין תידרש הרשות להתמודד עם כל ההיסטוריה הסבוכה והארוכה שבסיפור במסגרת הליך משפטי.

מגלי והבה: שאילתא מס' 841 של חבר הכנסת אברהם מיכאלי שנמצא כאן - חבר הכנסת מיכאלי שאל בנושא:

מגלי והבה: העברת קווי מתח סמוך לבתי מגורים.

מגלי והבה: בבקשה, אדוני.

מגלי והבה: חבר הכנסת שאל את השר להגנת הסביבה ביום כ"ז בטבת התשס"ז (17 בינואר 2007):

מגלי והבה: פורסם כי אלפי איש מצויים בסכנת קרינה והתחשמלות בגלל קווי המתח העוברים קרוב לבתי מגורים.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הידיעה נכונה?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – באילו אזורים נרשם סיכון?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: כיצד תצומצם הסכנה?

מגלי והבה: 4.

מגלי והבה: האם גם אנטנות סלולריות מהוות סכנה לציבור?

מגלי והבה: וכמה אנטנות מוצבות בערי ישראל והיכן?

גדעון עזרא: 1.

גדעון עזרא: האם הידיעה נכונה?

גדעון עזרא: חבר הכנסת מיכאלי, הפרסום שלפיו אלפי אנשים מצויים בסכנת קרינה והתחשמלות עקב קרבה רבה מדי בין קווי חשמל ובניינים מאוכלסים הוא נכון.

גדעון עזרא: 2.

גדעון עזרא: באילו אזורים נרשם סיכון?

גדעון עזרא: הסיכון קיים באזורים שבהם נבנו ואוכלסו בניינים שבינם לבין קווי המתח המרחקים קטנים ממרחקי הבטיחות אשר נקבעו על-ידי משרד התשתיות הלאומיות והמשרד להגנת הסביבה.

גדעון עזרא: פה אני רוצה להעיר.

גדעון עזרא: הקו העיקרי הוא קו 400, הוא הכי בעייתי.

גדעון עזרא: לפי מיטב ידיעתי, יש מקום אחד בארץ שהקו עובר בקרבת בתים.

גדעון עזרא: אגב, בכל המקרים הבתים נבנו אחרי קווי החשמל, והמקום ששם יש בעיה עם קו 400 הוא באור-עקיבא, והנושא הזה מטופל.

גדעון עזרא: הקו השני הבעייתי הוא קו 161.

גדעון עזרא: צריך להיות טווח של 20 מטר בין שורת העמודים לבין מקום המגורים – ויש מקומות מספר בארץ שבהם המרחק יותר קטן.

גדעון עזרא: מקום בולט שהיה לאחרונה בחדשות הוא בגבעת-שמואל.

מגלי והבה: אדוני מתכוון לקו מתח גבוה, או לכל קו?

גדעון עזרא: אני מדבר על קו 161.

גדעון עזרא: הכי גבוה זה קו 400.

גדעון עזרא: 3.

גדעון עזרא: אני מוכרח להגיד שיש שתי אפשרויות: האחת - להזיז את הקו, והשנייה – להטמין אותו.

גדעון עזרא: יותר טוב להטמין את הקו.

גדעון עזרא: מדוע?

גדעון עזרא: על-ידי כך שאתה מטמין את הקו אתה לא מפסיד שטח נוסף שאסור לבנות בו.

גדעון עזרא: זאת המגמה - המשרד להגנת הסביבה ומשרד התשתיות מטפלים בעניין.

גדעון עזרא: הרשויות המקומיות, עם משרדי הממשלה, פועלות לצמצום הסכנה.

גדעון עזרא: 4.

גדעון עזרא: לגבי אנטנות סלולריות – האם הן מהוות סכנה לציבור, וכמה אנטנות מוצבות בערי ישראל והיכן.

גדעון עזרא: בניגוד לקווי המתח, האנטנות הסלולריות מוצבות לפי היתרי בטיחות קרינה, ורובן גם לפי היתרי בנייה – הגדולות שבהן.

גדעון עזרא: לכן, כל עוד מופעלות האנטנות הסלולריות לפי התנאים שבהיתרים, הן אינן מהוות סכנה לציבור.

גדעון עזרא: כיום מוצבות בערי ישראל יותר מ-20,000 אנטנות סלולריות.

גדעון עזרא: מיקומם המעודכן של מוקדי השידור הפעילים - בכל מוקד יש בממוצע כשלוש אנטנות - מתפרסם מדי חודש באתר האינטרנט של המשרד להגנת הסביבה.

גדעון עזרא: חבר הכנסת יואל חסון שאל את השר להגנת הסביבה ביום כ"ז בטבת התשס"ז (17 בינואר 2007): פורסם, כי בעקבות השרפות הרבות שאירעו במהלך מלחמת לבנון השנייה, שיטפונות החורף עלולים להזרים לכינרת מים מזוהמים במיוחד.

גדעון עזרא: זאת נוסף על זיהומי שפכים שונים וזיהומי בני האדם שאין להם פתרון.

גדעון עזרא: רצוני לשאול: 1.

גדעון עזרא: האם נכון הדבר?

גדעון עזרא: 2.

גדעון עזרא: אם כן – כיצד תטופל הבעיה, ומה הוא לוח הזמנים לפתרונה?

גדעון עזרא: 3.

גדעון עזרא: האם קיים חשש לאיכות מי השתייה? 4.

גדעון עזרא: אילו פתרונות מוצעים לשאר הזיהומים?

גדעון עזרא: תשובת השר להגנת הסביבה גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) בראשית דברי אקדים ואומר כי בנושא של פוטנציאל זיהום הכינרת כתוצאה משרפות מלחמת לבנון השנייה מטפלים כמה גופים והם: נציבות המים, מינהלת הכינרת, קק"ל ותחנה לחקר הסחף באגף לשימור קרקע וניקוז במשרד החקלאות.

גדעון עזרא: 1.

גדעון עזרא: קיים פוטנציאל זיהום בכינרת כתוצאה מהשרפות, בעיקר של זרחן הגורם לפריחת אצות באגם.

גדעון עזרא: 2.

גדעון עזרא: הטיפול מתבצע על-ידי ניטור רציף ומיפוי של אזורי סיכון פוטנציאליים לסחף העשויים לגרום לזיהום בכינרת.

גדעון עזרא: הפתרונות יכללו התייחסות על-פי בירור העוצמה הפוטנציאלית.

גדעון עזרא: דבר זה לא ברור עדיין.

גדעון עזרא: 3.

גדעון עזרא: לא קיים חשש לאיכות מי השתייה.

גדעון עזרא: 4.

גדעון עזרא: כאמור בתשובה על שאלה מס' 1, הזיהום העיקרי הפוטנציאלי הוא מזרחן, ועל הטיפול בכך ראה תשובתי על שאלה מס' 2.

גדעון עזרא: חבר הכנסת עבאס זכור שאל את השר להגנת הסביבה ביום י"ב בשבט התשס"ז (31 בינואר 2007):

גדעון עזרא: תושבי כפר-כנא ומשהד מתלוננים על פליטת חומרים מזהמים ומסוכנים ממפעל "פניציה" שבאזור.

גדעון עזרא: רצוני לשאול: 1.

גדעון עזרא: האם נעשו בשנה האחרונה בדיקות רגילות ובדיקות פתע בארובת המפעל?

גדעון עזרא: 2.

גדעון עזרא: אם כן – מה היו תוצאות הבדיקות?

גדעון עזרא: 3.

גדעון עזרא: האם נרשמו חריגות מהתקן המותר בפליטות המפעל?

גדעון עזרא: 4.

גדעון עזרא: האם נשקל להעביר את המפעל לאזור אחר?

גדעון עזרא: תשובת השר להגנת הסביבה גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 3-1.

גדעון עזרא: במהלך השנה האחרונה לא בוצעו על-ידי משרדי בדיקות פתע בארובות המפעל.

גדעון עזרא: עם זאת, על-פי דרישת משרדי ביצע מפעל "פניציה" בשנה האחרונה שתי בדיקות ארובה תקופתיות: הראשונה, בחודש אפריל 2006, שתוצאותיה העידו על עמידה בתקנים, והשנייה, בחודש ינואר 2007, שתוצאותיה העידו על חריגה מהתקנים.

גדעון עזרא: לאור החריגה נדרש המפעל לתקן את הליקויים ולבצע בדיקה חוזרת, אשר נערכה ביום 13 בפברואר 2007.

גדעון עזרא: אם יתגלו חריגות בתוצאות הבדיקות ולא יתוקנו הליקויים, יחל משרדי בהליכי אכיפה.

גדעון עזרא: להלן טבלה המרכזת את תוצאות הבדיקות בארובות: 4.

גדעון עזרא: משרדי אינו נוהג להעביר מפעלים מאזור לאזור, אלא פועל למניעת מטרדים או סיכונים לאוכלוסייה ולסביבה מהמפעלים הממוקמים בקרבתה.

גדעון עזרא: כמו כן, עד למועד הבדיקה האחרונה המפעל עמד בדרישות תנאי רשיון העסק ולא חרג מהתקנים שנקבעו לו.

גדעון עזרא: משרדי ימשיך לפעול באמצעות הסמכויות המוקנות לו מכוח החוק, על מנת שהמפעל יעמוד בתקנים ולא יזהם את הסביבה.

גדעון עזרא: יצוין, כי בעקבות תלונות התושבים הציב משרדי תחנת ניטור אוויר ניידת בכפר-כנא מיום 22 באוגוסט 2005 ועד ליום 11 בספטמבר 2005, אשר בדקה את השפעת המפעל על הכפר.

גדעון עזרא: התוצאות שהתקבלו לא הצביעו על חריגות, ואף היו נמוכות בהרבה מהתקנים הסביבתיים.

גדעון עזרא: חבר הכנסת יצחק גלנטי שאל את השר להגנת הסביבה ביום כ"ו בשבט התשס"ז (14 בפברואר 2007):

גדעון עזרא: בעקבות דיון שנערך בשדולה החברתית-הסביבתית בנושא בניית עיר התע"ש בשרון על אדמות שזוהמו זמן ממושך על-ידי תע"ש – רצוני לשאול: 1.

גדעון עזרא: האם נערך סקר סיכונים והשפעה על הסביבה? 2.

גדעון עזרא: מי יבצע ויממן את טיהור הקרקע טרם פיתוח השטח?

גדעון עזרא: 3.

גדעון עזרא: מה היא יכולת האכיפה של משרדך על בעלי הקרקעות והיזמים לטהר את השטח טרם פיתוחו?

גדעון עזרא: תשובת השר להגנת הסביבה גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

גדעון עזרא: תוכנית מש/1 - תע"ש השרון היא תוכנית מיתארית אשר קובעת היקפי בנייה ומתווה בשלבים לביצוע סקרי הקרקע והמים והטיפול בזיהומים במתחם.

גדעון עזרא: התוכנית מחייבת הכנת תוכניות מפורטות טרם הוצאת היתרי בנייה ומימוש הזכויות.

גדעון עזרא: התוכנית משתרעת על שטח של כ-7,000 דונם אשר בתחומם קיימים מפעלי תעשייה רבים שחלקם עדיין פעילים וחלקם כבר אינם פעילים.

גדעון עזרא: מפעלים אלו עתידים להתפנות בשלבים ולאורך שנים רבות.

גדעון עזרא: מטרת התוכנית היא בראש ובראשונה פינוי המפגעים, ובכלל זה טיפול בזיהומי הקרקע והמים.

גדעון עזרא: לפיכך התוכנית קובעת שלבים באופן המתואם עם קידום התכנון על מנת להבטיח את הטיפול בקרקע.

גדעון עזרא: השלביות נקבעה על סמך העקרונות הבאים: א.

גדעון עזרא: ביצוע התוכנית יהיה בשלבים ובטווח של שנים.

גדעון עזרא: סקר קרקע יש לבצע סמוך ככל הניתן לביצוע הטיהור, מכיוון שמיקום הזיהום, היקפו ומרכיביו משתנים עם הזמן.

גדעון עזרא: כאשר מדובר בטווח מימוש של שנים, יהיה זה בזבוז כספי ציבור לבצע סקר קרקע ללא אפשרות לביצוע הטיפול בקרקע באופן מיידי, במיוחד כאשר חלק מהמפעלים עדיין פועלים בשטח.

גדעון עזרא: ב.

גדעון עזרא: מתחם התע"ש משתרע על שטח גדול ובעל מאפייני זיהום שונים בתוכו.

גדעון עזרא: לפיכך, תוכנית מש/1 מלווה בסקר היסטורי אשר ממפה את האזורים החשודים כמזוהמים על סמך הפעילות שהתרחשה במתחמים השונים לאורך השנים.

גדעון עזרא: על סמך סקר זה ייקבעו המתחמים לתכנון מפורט וביצוע הסקר המפורט והטיפול בקרקע בהתאם.

גדעון עזרא: ג.

גדעון עזרא: מכיוון שידוע שטיפול במי תהום הוא טיפול ארוך טווח ויכול להימשך במקביל למימוש התוכניות בעתיד, התוכנית מאפשרת בכל שטחה הקמת מתקנים לטיפול במי תהום.

גדעון עזרא: ד.

גדעון עזרא: האחריות לביצוע הסקרים והטיפול בקרקע מוטלת על המדינה ולכן שיווק קרקע לפיתוח מותנה בסיום הטיפול בקרקע ובאישור המשרד להגנת הסביבה.

גדעון עזרא: ה.

גדעון עזרא: למשרדנו מחויבות לפעול למניעת זיהום מים ממקורות זיהום קיימים, בוודאי כאשר קיימות ראיות מדעיות המצביעות על כך שניתן לצמצם את היקף הזיהום.

גדעון עזרא: זאת כמובן ללא כל קשר להליכים התכנוניים.

גדעון עזרא: ו.

גדעון עזרא: בכפוף לאמור לעיל, ועל סמך הידע המקצועי הקיים במשרדנו היום, קביעת השלבים לטיפול בקרקע בתיאום עם התקדמות התכנון משרתת את המטרה של טיפול במפגעים.

גדעון עזרא: 2.

גדעון עזרא: ראה עיקרון ד' בתשובתי לעיל.

גדעון עזרא: מינהל מקרקעי ישראל, כבעלי הקרקע, ותע"ש כגוף המזהם, הם האחראים למימון הסקרים והטיפול בקרקע בגיבוי מלא של משרד האוצר ובפיקוח מקצועי של משרדי.

גדעון עזרא: 3.

גדעון עזרא: ראה תשובתי על שאלה מס' 1, המפרטת את תוכנית הפעולה הרב-שלבית.

גדעון עזרא: משרדי פועל מתוקף סמכויות המוקנות לו בחקיקה, בכלל זה חוק המים וחוק רישוי עסקים - בנוגע למפעלים ביטחוניים.

גדעון עזרא: חבר הכנסת עבאס זכור שאל את השר להגנת הסביבה ביום ג' באדר התשס"ז (21 בפברואר 2007): פורסם ב"ידיעות אחרונות" ב-12 בפברואר 2007, כי המדינה הוציאה מכרז לפינוי מפעל התעשיות האלקטרו-כימיות בעכו, שנסגר בעקבות פיצוץ אשר מכיל טונות של מתכת מזוהמת, בלי שמונה איש מטעם משרדך שיפקח על התהליך.

גדעון עזרא: רצוני לשאול: 1.

גדעון עזרא: האם הידיעה נכונה?

גדעון עזרא: 2.

גדעון עזרא: אם כן – מה היא עמדת משרדך בנושא?

גדעון עזרא: 3.

גדעון עזרא: מה היא חומרת הסכנה בתהליך הפינוי? 4.

גדעון עזרא: האם נקט משרדך צעדים למניעת הסכנה הנשקפת מהפינוי?

גדעון עזרא: תשובת השר להגנת הסביבה גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

גדעון עזרא: הכונס הרשמי של מדינת ישראל בתפקידו כמפרק מפעל תעשיות אלקטרו-כימיות בעכו הוציא מכרז למכירת ציוד המפעל.

גדעון עזרא: בחוזה נדרש הקבלן הזוכה לעבוד על-פי הנחיות מקצועיות של המשרד להגנת הסביבה ומשרד התמ"ת.

גדעון עזרא: 2.

גדעון עזרא: המשרד להגנת הסביבה העביר לקבלן הזוכה הנחיות מפורטות להכנת תוכנית לפירוק המפעל, שתפרט את כל האמצעים שיינקטו למניעת פגיעה בעובדים באתר ובאוכלוסייה הסמוכה ותגן על הסביבה.

גדעון עזרא: הקבלן הונחה שלא לעבוד בשטח המפעל עד שתאושר התוכנית.

גדעון עזרא: בנוסף, בכוונת המשרד להגנת הסביבה לפקח על עבודות הפירוק, לרבות באמצעות חברה חיצונית שיועציה ישהו באתר בכל עת שבה יבוצעו באתר עבודות.

גדעון עזרא: 3.

גדעון עזרא: מפעל תעשיות אלקטרו-כימיות נסגר בחודש יולי 2003 בעקבות אירוע חומרים מסוכנים.

גדעון עזרא: המשרד פינה את רוב החומרים המסוכנים שנותרו במפעל ובשטח נותרו שאריות חומרים שלא היוו סכנה לשלום הציבור והסביבה: חומרים שאינם מסוכנים או חומרים המאוחסנים בצורה נאותה ושאריות חומרים בצנרת.

גדעון עזרא: פירוק שלא על-פי הנחיות המשרד להגנת הסביבה עלול לגרום לפליטה של שאריות חומרים מסוכנים לאוויר, להחמיר את זיהום הקרקע באתר, וחמור מכך, לגרום לאירוע חומרים מסוכנים שבו עלולים להיפגע עובדים ותושבים הגרים בסמיכות למפעל.

גדעון עזרא: 4.

גדעון עזרא: כאמור בתשובתי על שאלה מס' 2, המשרד להגנת הסביבה העביר לקבלן הזוכה הנחיות להכנת תוכנית לפירוק המפעל, שתפרט את האמצעים שיינקטו למניעת פגיעה בעובדים באתר ובאוכלוסייה הסמוכה ולהגנה על הסביבה.

גדעון עזרא: חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב שאל את השר להגנת הסביבה ביום ג' באדר התשס"ז (21 בפברואר 2007): פורסם, כי מפעל התעשיות האלקטרו-כימיות בעכו נסגר לפני כשנתיים עקב פיצוץ, אך הרעלים טרם פונו.

גדעון עזרא: עוד פורסם, כי למרות מכרז שהוציאה המדינה לפינוי רעלים ומתכת מזוהמת, לא מונה מפקח לתהליך.

גדעון עזרא: רצוני לשאול: 1.

גדעון עזרא: האם הידיעות נכונות?

גדעון עזרא: 2.

גדעון עזרא: אם כן – האם קיימת סכנה בעניין?

גדעון עזרא: 3.

גדעון עזרא: מדוע לא פונו החומרים בשנתיים האחרונות והאם קיימת סכנה בפינוים?

גדעון עזרא: 4.

גדעון עזרא: מדוע אין ממונה בטיחות ממשלתי לעניין?

גדעון עזרא: 5.

גדעון עזרא: כיצד יתוקן העניין?

גדעון עזרא: תשובת השר להגנת הסביבה גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

גדעון עזרא: מפעל תעשיות אלקטרו-כימיות נסגר בחודש יולי 2003 בעקבות אירוע חומרים מסוכנים.

גדעון עזרא: כונס הנכסים הרשמי של מדינת ישראל בתפקידו כמפרק המפעל פרסם מכרז למכירת ציוד ומתקני המפעל.

גדעון עזרא: תנאי המכרז דורשים כי קבלן הפירוק יפעל על-פי הנחיות המשרד להגנת הסביבה ומשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.

גדעון עזרא: 3-2.

גדעון עזרא: המשרד להגנת הסביבה פינה את מרבית החומרים המסוכנים שנותרו במפעל, ובשטח נותרו שאריות חומרים שלא היוו סכנה לשלום הציבור והסביבה.

גדעון עזרא: מדובר בחומרים שאינם מסוכנים, או החומרים המאוחסנים בצורה נאותה ובשאריות חומרים בצנרת.

גדעון עזרא: פירוק שלא על-פי הנחיות המשרד להגנת הסביבה עלול לגרום לפליטה של שאריות חומרים מסוכנים לאוויר, להחמיר את זיהום הקרקע באתר, וחמור מכך, לגרום לאירוע חומרים מסוכנים שבו עלולים להיפגע עובדים ותושבים הגרים בסמיכות למפעל.

גדעון עזרא: 4.

גדעון עזרא: הקבלן הזוכה נדרש לעמוד בכל ההנחיות והתנאים המקצועיים שיידרשו על-ידי המשרד להגנת הסביבה ומשרד התמ"ת.

גדעון עזרא: המשרד להגנת הסביבה יפקח על עבודות פירוק המפעל, לרבות באמצעות חברת ייעוץ או פיקוח חיצונית, אשר תידרש לשלוח נציגים לאתר בכל עת שיבוצעו באתר עבודות, ולפקח על העבודות על-פי תוכנית הפירוק שתאושר על-ידי נציגי המשרד.

גדעון עזרא: בימים אלה פועל המשרד להגנת הסביבה להוצאת מכרז ליועץ מפקח הנדסי.

גדעון עזרא: משרד התמ"ת יפקח בהתאם לחוק הפיקוח על העבודה.

גדעון עזרא: 5.

גדעון עזרא: משרדי העביר לקבלן הזוכה הנחיות מפורטות להכנת תוכנית לפירוק המפעל, ובמסגרתה פורטו כל האמצעים שיש לנקוט למניעת פגיעה בעובדים באתר ובאוכלוסייה הסמוכה ולשם הגנה על הסביבה.

גדעון עזרא: הקבלן הונחה שלא לעבוד בשטח המפעל עד שתאושר התוכנית.

גדעון עזרא: חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב שאל את השר להגנת הסביבה ביום ג' באדר התשס"ז (21 בפברואר 2007): פורסם, כי 85% מפסולת הבניין מועברת לאתרים בלתי חוקיים, אשר שליש מהם ניצבים מעל מאגר מי תהום.

גדעון עזרא: רצוני לשאול: 1.

גדעון עזרא: האם נכון הדבר?

גדעון עזרא: 2.

גדעון עזרא: אם כן – מה היא הסכנה לבריאות הציבור בכך?

גדעון עזרא: 3.

גדעון עזרא: איזה אחוז מהתקציב המיועד לנושא נוצל בפועל, ומה נעשה בו? 4.

גדעון עזרא: האם נערך דיון בין-משרדי בעניין, והאם קיים טיפול רב-מערכתי?

גדעון עזרא: 5.

גדעון עזרא: האם ניתן טיפול מתאים למי השתייה?

גדעון עזרא: תשובת השר להגנת הסביבה גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

גדעון עזרא: הדבר נכון.

גדעון עזרא: על-פי הנתונים המצויים במשרדי, שליש מהאזורים הפגועים כתוצאה מהשלכה פיראטית של פסולת בניין ממוקמים באזורים רגישים מבחינה הידרולוגית.

גדעון עזרא: 2.

גדעון עזרא: הסכנות הקיימות הן של זיהום קרקע ומי תהום.

גדעון עזרא: במקרה של זיהום מי תהום, יזוהמו חלק ממאגרי מי השתייה של מדינת ישראל.

גדעון עזרא: סכנות נוספות לציבור ולקרקע במדינת ישראל כתוצאה ממפגעי פסולת בניין הן: שרפות, זיהום אוויר ופגיעה בבריאות הציבור כתוצאה מנשימת חומרים מזהמים; פגיעה בשטחים הפתוחים; ירידת ערך הקרקע כתוצאה מעלויות גבוהות הנדרשות לפינוי הפסולת; מוקד משיכה למזיקים עם מחלות הפוגעות באדם ובחקלאות; מפגע נופי וחזותי קשה.

גדעון עזרא: 3.

גדעון עזרא: המשרד להגנת הסביבה רואה בטיפול בפסולת בניין נושא ראשון במעלה ובעל חשיבות לאומית.

גדעון עזרא: לפיכך תוקצב הנושא עבור הרשויות המקומיות, אשר להן נתונות כל הסמכויות החוקיות להסדרת הנושא.

גדעון עזרא: בשנים 2006-2005 המשרד להגנת הסביבה הקצה - במסגרת ה"קול קורא" - לרשויות המקומיות כ-13 מיליון ש"ח, אולם מתוך סכום זה ניצלו הרשויות המקומיות בפועל כ-500,000 ש"ח בלבד.

גדעון עזרא: 4.

גדעון עזרא: ביוזמת משרדי הוקם צוות בין-משרדי הכולל נציגים ממשרד התחבורה, משרד הביטחון, משרד הבינוי והשיכון ומע"צ החדשה.

גדעון עזרא: בנוסף, משרדי פועל מול משרדי הממשלה והרשויות המקומיות בישראל לצורך קידום פתרונות כוללים.

גדעון עזרא: 5.

גדעון עזרא: נושא מאגרי מי השתייה בישראל נמצא בסמכות רשות המים.

גדעון עזרא: תפקיד משרדי הוא למנוע המשך זיהומים ממפגעים שונים כגון פסולת הבניין, כמפורט לעיל.

מגלי והבה: תודה לאדוני השר להגנת הסביבה.

מגלי והבה: אני מזמין את שר הפנים.

מגלי והבה: חבר הכנסת זבולון אורלב שאל את שר הפנים ביום ג' בחשוון התשס"ז (25 באוקטובר 2006): עיריית תל-אביב ביטלה את הצביעה בצבע לבן של המדרכות שאפשרו חניית חינם לדיירי הרחוב, ובמקום זה צבעה אותן בכחול-לבן והציבה בכניסה לרחוב שלטים המודיעים על הסדרי החנייה החדשים.

מגלי והבה: הדבר מקשה על נהגים שהתרגלו להסדרי החנייה הקודמים.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: מה ייעשה כדי להקל על הנהגים את ההסתגלות להסדרי החנייה החדשים?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: מדוע לא תוחזר השיטה הקודמת?

רוני בר-און: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, ראשית אני רוצה להודות על השאלה.

רוני בר-און: ראוי וחשוב להדגיש כי משרד הפנים איננו מתערב הלכה למעשה בענייניהן הפנימיים של הרשויות המקומיות, בוודאי שלא בעירייה החזקה מכולן, עיריית תל-אביב.

רוני בר-און: לגופו של עניין, השינוי החל לפני כמה שנים, מעל חמש שנים.

רוני בר-און: במצב הקודם אפשר ההסדר חנייה ל-10,000 מכוניות שחנו ימים שלמים, סתמו את מקומות החנייה, לא אפשרו כל תחלופה ובעיקר פגעו בתושבי העיר.

רוני בר-און: השינוי הוביל לכך שיש כיום תחלופה לפחות פי-שלושה מהמצב הקודם, וכן הוביל למעבר לשירותי התחבורה הציבורית ולא חנייה חינם לכל דכפין למשך ימים שלמים.

רוני בר-און: יש לציין כי לתושבים נשמרת הזכות לחנות חינם בכחול-לבן באזור מגוריהם, כפי שהיה נהוג כשהמדרכות היו צבועות בלבן.

רוני בר-און: אין לנו כוונה לחזור למצב הקודם שהיה גרוע מהמצב הקיים כיום.

רוני בר-און: תל-אביב–יפו היא מרכז מטרופולין גדול, נכנסים אליה כמיליון איש מדי יום מעבר לתושבי העיר, ונעים בה 450,000 כלי רכב מדי יום.

רוני בר-און: אשר על כן, אנחנו פועלים ומעודדים מחזור מקומות חנייה ככל שניתן לרווחת תושבי העיר והבאים בשעריה.

מגלי והבה: תודה; גם לחבר הכנסת אורלב.

מגלי והבה: אין לו שאלה נוספת.

מגלי והבה: חבר הכנסת משה גפני שאל את שר הפנים ביום י"ז בחשוון התשס"ז (8 בנובמבר 2006): נודע לי, כי הממשלה הקודמת אישרה תקציב בסך מיליון ש"ח עבור הקמת תחנת כיבוי אש בעיר אלעד.

מגלי והבה: בממשלה הנוכחית תקציב זה אינו קיים, ובעיר אלעד, בשלב זה, לא תוקם תחנת כיבוי אש.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הידיעות נכונות?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – מה ייעשה בנדון?

מגלי והבה: תשובת שר הפנים רוני בר-און: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: סגנית שר הפנים, חברת הכנסת רוחמה אברהם, סיירה בעיר אלעד ב-12 בדצמבר 2005, ובמהלך הסיור הבטיחה סגנית השר העמדת תקציב של 1 מיליון ש"ח לטובת הקמת תחנת כיבוי אש בעיר אלעד.

מגלי והבה: סגנית השר לא שחררה תקציב זה כל זמן ששימשה בתפקיד זה.

מגלי והבה: יש לציין כי לאחרונה קוצץ תקציב משרד הפנים ב-182 מיליון ש"ח לכלל הרשויות המקומיות, עובדה המגבילה את מקורות המימון ואפשרויות הסיוע של משרד הפנים.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: לאור האמור, בשלב זה אין באפשרות המשרד לסייע במימון בניית תחנת כיבוי האש המדוברת.

מגלי והבה: חבר הכנסת אריה אלדד שאל את שר הפנים ביום ח' בכסלו התשס"ז (29 בנובמבר 2006):

מגלי והבה: במלחמת לבנון השנייה קרסו רשויות מקומיות רבות בצפון, ורבים מעובדי הרשויות נטשו את משמרתם.

מגלי והבה: מבקר המדינה וועדת-וינוגרד חוקרים את האירועים בעורף, אך יש ליקויים שניתן לתקנם כבר עתה.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם נקט משרד הפנים פעולות לתיקון הליקויים?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – מה היו פעולות אלו?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם הוסקו מסקנות אישיות נגד עובדים שנטשו את ממקום עבודתם?

מגלי והבה: 4.

מגלי והבה: כיצד יתוקנו הליקויים?

מגלי והבה: תשובת שר הפנים רוני בר-און: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 4-1.

מגלי והבה: על רקע מצב החירום, פעולות הלחימה וההשלכות הנגזרות מכך על מצבן של הרשויות המקומיות כתוצאה ממצב זה, החליטה הממשלה בהחלטה מס' 561 על מתן סיוע ליישובי הצפון.

מגלי והבה: היקף הסיוע של משרד הפנים לרשויות בצפון וביישובי עוטף-עזה עומד על 450 מיליון שקלים.

מגלי והבה: הליקוי היחיד העולה מתוך השאילתא מדבר על נטישת עובדי הרשויות את עבודתם בזמן המלחמה.

מגלי והבה: במהלך המערכה האחרונה בלבנון נתגלו פערים ברמת התפקוד של הרשויות.

מגלי והבה: מחד גיסא נמצאו רשויות שנערכו מבעוד מועד וגילו הנהגה אחראית והתנהגות מופתית במהלך המלחמה.

מגלי והבה: מאידך גיסא, במהלך הסיורים בצפון נתגלו בעיות קשות ביותר בערים מסוימות.

מגלי והבה: מבדיקה מהו שורש התקלות עלה כי בחלק גדול מערים הנהלת העיר, הנבחרת הפוליטית והמקצועית לא נכחה במקום.

מגלי והבה: מכך ניתן להפיק שלושה לקחים מרכזיים.

מגלי והבה: האחד, שרמת התפקוד של הרשות המקומית במצב חירום היא בבואה של רמת תפקודה בימי שגרה.

מגלי והבה: השני, שרשויות שבהן פעלה הנהגה אחראית ומקצועית ידעו לצלוח את ימי המערכה ולשרת את תושביהן בחירום כבשגרה.

מגלי והבה: השלישית, כי הרשות המקומית משמשת כלבנת יסוד בכל הנוגע לרמת תפקודו של העורף ולרמת השירותים הניתנים לו בשגרה ובחירום.

מגלי והבה: טיפול המשרד אל מול הרשויות הוא טיפול מתמשך ומקיף מתוך מגמה להביא להבראתו של השלטון המקומי וליציבותו בטווח הארוך.

מגלי והבה: הבראתו של השלטון המקומי בשגרה היא הערובה לתפקודו האיתן והיציב בחירום.

מגלי והבה: שאילתא מס' 613 ושאילתא מס' 1018 של חברי הכנסת רן כהן ומיכאל מלכיאור הן אותה שאילתא.

מגלי והבה: התשובה על שתיהן מועברת לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת רן כהן שאל את שר הפנים ביום ח' בכסלו התשס"ז (29 בנובמבר 2006):

מגלי והבה: על-פי חוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965, צריך להיות נציג הדור הצעיר חבר קבוע במועצה הארצית לתכנון ובנייה.

מגלי והבה: למרות זאת מתפקדת המועצה זה חודשים ארוכים ללא נציג לדור הצעיר.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: כמה זמן מתפקדת המועצה ללא נציג הדור הצעיר?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: מדוע טרם נמצא מינוי הולם לתפקיד זה?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: מה ייעשה לקידום המינוי?

מגלי והבה: 4.

מגלי והבה: האם יישקלו מחדש החלטות שנויות במחלוקת של המועצה הארצית שהתקבלו בהעדר נציג הדור הצעיר?

מגלי והבה: חבר הכנסת מיכאל מלכיאור שאל את שר הפנים ביום י' באדר התשס"ז (28 בפברואר 2007):

מגלי והבה: כבר יותר משנה אין נציג הדור הצעיר במועצה הארצית לתכנון ובנייה והמועצה מתפקדת כעת בהרכב חסר.

מגלי והבה: נודע לי כי שמות המועמדים כבר הוגשו לוועדת-שפניץ לפני כמה חודשים.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הידיעות נכונות?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – מדוע מתעכב מינוי נציג הדור הצעיר?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם ביקש משרדך מוועדת-שפניץ להגיש את מסקנותיה לפני ישיבת המועצה ב-6 בפברואר 2007?

מגלי והבה: 4.

מגלי והבה: מי במשרדך אחראי על השלמת המינוי באופן רשמי?

מגלי והבה: תשובת שר הפנים רוני בר-און: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) מינוי נציג הדור הצעיר במועצה הארצית מתעכב, אכן, זמן רב.

מגלי והבה: המינוי התעכב בתחילה עקב הכללים החלים על מינויים בתקופת הבחירות.

מגלי והבה: הטיפול בנושא חודש מייד לאחר כניסתי לתפקיד במאי 2006.

מגלי והבה: על-פי סעיף 2ב(14) לחוק התכנון והבנייה, מינוי נציג הדור הצעיר ייעשה בהתייעצות עם נציגי הגופים שלדעת שר הפנים נוגעים בדבר.

מגלי והבה: לפיכך, הוריתי ליועץ המשפטי של המשרד לפנות אל יושב-ראש התאחדות הסטודנטים ואל יושב-ראש ארגון הסטודנטים, כדי לקיים עמם התייעצות כנדרש.

מגלי והבה: רק בסוף אוגוסט התקבלה עמדת יושב-ראש ארגון הסטודנטים; מהתאחדות הסטודנטים לא התקבלה התייחסות עד היום.

מגלי והבה: לאחר בדיקת רשימת המועמדים שהומלצו על-ידי ארגון הסטודנטים, על-ידי גורמי המקצוע במשרד, עלה כי אין בהם כדי לשמש בסיס מספק לרשימה שמתוכה ימונה נציג כאמור; חלקם חסרי רקע וניסיון מתאימים וחלקם נפסלו על-ידי היועץ המשפטי של המשרד מסיבות שונות, בעיקר משיקולים של ניגוד עניינים.

מגלי והבה: לפיכך, הוחלט כי מזכירות המועצה הארצית תציע כמה מועמדים נוספים, אשר שמותיהם יועברו לארגונים האמורים לצורך השלמת קיום חובת התייעצות.

מגלי והבה: רשימת מועמדים כאמור גובשה ונשלחה השבוע להתייעצות חוזרת עם התאחדות ועם ארגון הסטודנטים.

מגלי והבה: יושבי-ראש הארגונים התבקשו להשיב על מכתב ההתייעצות עד סוף חודש זה, ואז נוכל להשלים את הליך המינוי.

מגלי והבה: מאחר שטרם נמצאו מועמדים מתאימים למינוי, טרם הועברה פנייה בנושא זה לוועדת-שפניץ.

מגלי והבה: בנושא מטפלים מזכירות המועצה הארצית והיועץ המשפטי של משרד הפנים.

מגלי והבה: חבר הכנסת נסים זאב שאל את שר הפנים ביום ט"ו בכסלו התשס"ז (6 בדצמבר 2006):

מגלי והבה: פורסם כי נציגי מינהלת שכונת רמת-אשכול בירושלים, שבה תושבים דתיים רבים, פעלו בעירייה לשינוי החלטתה להציב מבנים ניידים לגני-ילדים.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הידיעה נכונה?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – האם העותרים ניצלו את משאבי המינהלת בעתירתם?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: מדוע פועלים נציגי המינהלת נגד צורכי חלק מתושבי השכונה?

מגלי והבה: 4.

מגלי והבה: האם יפעל משרדך כדי שהמינהלת תיתן ביטוי לכלל תושבי השכונה?

רוני בר-און: תודה לשואל.

רוני בר-און: 4-1.

רוני בר-און: מבדיקה שנערכה עם מנהל אגף חברה ועם מנהל המינהל הקהילתי הרלוונטי התברר שהטענות שעלו בשאילתא אינן מדויקות.

רוני בר-און: נציגי המינהלת אינם פועלים נגד צורכי תושבי השכונה, ההיפך מכך הוא הנכון.

רוני בר-און: הנהלת המינהל הקהילתי הודיעה, שאם יועלו צרכים כלשהם בתחום החינוך לגיל הרך בציבור החרדי בפרט ולציבור בכלל והעירייה תפעל לתת מענה ראוי על וצרכי תושבי השכונה, המינהל הקהילתי לא יביע כל התנגדות ואף יתמוך בפעילות העירייה.

רוני בר-און: משרד הפנים אינו מתערב בניהול ענייניה השוטפים של הרשות וגם לא של עיריית ירושלים.

רוני בר-און: חבר הכנסת אחמד טיבי שאל את שר הפנים ביום ט"ו בכסלו התשס"ז (6 בדצמבר 2006):

רוני בר-און: משרד הפנים מסרב זה שנים להנפיק תעודת זהות לתושב ירושלים, כיום בן 25, אף שהוא נולד בירושלים, גר בירושלים ורשום בתעודת הזהות של אמו.

רוני בר-און: תשובת משרדך על פנייתי בעניין היתה שלא ניתן להנפיק לו תעודה מאחר שהוא נשוי לתושבת השטחים.

רוני בר-און: רצוני לשאול: 1.

רוני בר-און: האם המקרה ידוע למשרדך?

רוני בר-און: 2.

רוני בר-און: האם קיים נוהל במשרדך המונע הנפקת תעודות לתושבי המדינה הנשואים לפלסטינים?

רוני בר-און: תשובת שר הפנים רוני בר-און: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 2-1.

רוני בר-און: מבדיקה שנערכה עלה כי ביום 16 במרס 2006 הגיעה הגברת עוויווי עם בנה נסים ללשכת מנ"א במזרח-ירושלים.

רוני בר-און: מבירור עמם עלה כי נסים נשוי לתושבת השטחים.

רוני בר-און: לזוג שני ילדים.

רוני בר-און: על-פי חוק הכניסה לישראל, מאחר שמדובר בבגיר הנשוי לתושבת השטחים ואב לילדים, לא ניתן להנפיק לו תעודת זהות.

רוני בר-און: חשוב לציין שבבדיקה בתיק האישי של האם לא נמצאה בקשה לרישום בנה, נסים.

רוני בר-און: חבר הכנסת זבולון אורלב שאל את שר הפנים ביום ו' בטבת התשס"ז (27 בדצמבר 2006):

רוני בר-און: תושבי חריש טוענים כי בנייה בלתי חוקית והתנהגות עבריינית לכאורה של משפחת ק' - שמה המלא מופיע במקור - משבשת את חיי היישוב.

רוני בר-און: רצוני לשאול: 1.

רוני בר-און: האם נבדקו טענות התושבים, ואם כן – מה הם ממצאי הבדיקה והאם הם מאששים את הטענות?

רוני בר-און: 2.

רוני בר-און: אם כן – מה ייעשה למיגור התופעות?

רוני בר-און: 1.

רוני בר-און: ובכן, מדובר בבנייה בלתי חוקית של חדר למגורים וכן סגירת חצר וריצופה והקמת סוכך מפח על- ידי – אני יכול להגיד את השם – עאדל קראג'ה.

רוני בר-און: מעבר לכך לא ידוע על בנייה נוספת במקום.

רוני בר-און: 2.

רוני בר-און: עבירת בנייה זו נחקרה על-ידי הפיקוח המחוזי והוכן תיק להגשת כתב אישום על בנייה בלתי חוקית.

רוני בר-און: תיק זה נמצא כיום אצל התובע המחוזי, והוא יוגש לבית-המשפט עד סוף החודש - אני מודה שאני לא יודע איזה חודש, אבל אם אני אומר את זה היום, זה יהיה עד סוף החודש הזה.

רוני בר-און: אולי זה היה פברואר, אולי זה היה ינואר.

רוני בר-און: אני מקבל תשובה מספסל היועצים: עד סוף חודש זה יוגש כתב אישום.

רוני בר-און: חבר הכנסת מאיר פרוש שאל את שר הפנים ביום כ"ב בכסלו התשס"ז (13 בדצמבר 2006):

רוני בר-און: בפניות ללשכתי נטען כי עשרות מיסיונרים מנצלים את חוק השבות ומגיעים ארצה בניגוד לסעיף 4ב לחוק.

רוני בר-און: רצוני לשאול: 1.

רוני בר-און: האם המידע נכון?

רוני בר-און: 2.

רוני בר-און: אם כן – האם, עם גילוי הדבר, נשללת מהם האזרחות שהושגה במרמה?

רוני בר-און: 3.

רוני בר-און: כיצד יובטח שהנכנסים לארץ מתוקף חוק השבות אינם בני דת אחרת?

רוני בר-און: תשובת שר הפנים רוני בר-און: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

רוני בר-און: בחוק השבות נקבעו סייגים, ביניהם גם הסייג המתייחס למי שהמיר את דתו, כפי שמופיע בסעיף 4א(א): "הזכויות של יהודי לפי חוק זה והזכויות של עולה לפי חוק האזרחות, התשי"ב-1952, וכן הזכויות של עולה לפי כל חיקוק אחר, מוקנות גם לילד ולנכד של יהודי, לבן-זוג של יהודי ולבן-זוג של ילד ושל נכד של יהודי; להוציא אדם שהיה יהודי והמיר דתו מרצון".

רוני בר-און: דהיינו, זכאי שבות אינם בהכרח יהודים, כי אם יכולים להיות גם בני יהודים או נכדים ליהודים.

רוני בר-און: 3-2.

רוני בר-און: משרד הפנים מקפיד על אכיפת החוק בנושא זה וכאשר מגיעים לידינו מסמכים או הוכחות על כך שהפונה המיר דתו, מוחל עליו הסייג לחוק השבות.

רוני בר-און: ראוי לציין כי גם אם אדם קיבל מעמד בישראל על סמך מידע כוזב, הנושא נבחן לעומקו - עד לדיונו בוועדה מיוחדת לבחינת ביטול מעמד.

רוני בר-און: עם זאת, החוק מגדיר מהי פעילות מיסיונרית בלתי חוקית.

רוני בר-און: אדם השוהה בישראל ומקיים פעילות מיסיונרית המנוגדת לחוק, מופעלת כלפיו אכיפה על-ידי משטרת ישראל.

רוני בר-און: חבר הכנסת נסים זאב שאל את שר הפנים ביום כ"ט בכסלו התשס"ז (20 בדצמבר 2006): פורסם, כי בנייה בלתי חוקית על-ידי משפחות ברוכות ילדים שעברו לגור ברובע היהודי בירושלים, פוגעת באופי המקום, וכי משרדך מקדם תוכנית-אב שתקבע כללים לבנייה.

רוני בר-און: רצוני לשאול: 1.

רוני בר-און: האם נכון הדבר?

רוני בר-און: 2.

רוני בר-און: אם כן – מה היא מטרת תוכנית-האב?

רוני בר-און: 3.

רוני בר-און: האם נעשה הדבר בתיאום עם אנשי הרובע היהודי? 4.

רוני בר-און: מדוע הוחלט לפעול בנושא רק כעת?

רוני בר-און: 4-1.

רוני בר-און: הרובע היהודי בירושלים הוא מרקם הבנוי בצפיפות גבוהה.

רוני בר-און: צפיפות זו באה לידי ביטוי בקרבה רבה בין הבתים והדירות, סמטאות צרות ועירוב מסוים של מרחב המגורים עם המרחב הציבורי.

רוני בר-און: כל אלה יוצרים בחלק מן המקרים בעיות של הסתרת אור, זוויות ומבטים הפוגעים בפרטיות וכן בעיות אקוסטיקה.

רוני בר-און: לאור מצב זה וכן בשל חשיבות הרובע מבחינה אדריכלית והיסטורית, הושקעה מחשבה רבה וקפדנית בתכנון המיתארי של הרובע היהודי.

רוני בר-און: הבנייה המקורית על-פי תוכנית המיתאר נעשתה באופן מבוקר ובהקפדה על רמת הביצוע והגימור.

רוני בר-און: עם זה, תוספות והרחבות מאוחרות יותר שנעשו באופן נקודתי, לא עמדו בסטנדרד הזה.

רוני בר-און: בדצמבר 2006 התקיימה פגישה בין מתכנן המחוז במשרד הפנים, מהנדסת העיר ירושלים בפועל ונציג הרשות לפיתוח הרובע היהודי.

רוני בר-און: בישיבה סוכם כי הרשות לפיתוח הרובע היהודי תכין בתיאום עם מהנדסת העיר ומתכנן המחוז מסמך קריטריונים והנחיות בנושא הרחבות דיור ברובע היהודי.

רוני בר-און: המסמך יתייחס, בין היתר, לחזות המבנים, חומרי הגמר, פרטי הבנייה ואופן הביצוע, וכן לנושא הסתרת אור, זוויות ומבטים הפוגעים בפרטיות, איכות המרחב הציבורי ועוד.

רוני בר-און: לפני שנה, בפברואר 2006, בעקבות שורה של תוכניות נקודתיות להרחבות דיור שהוגשו לאישור הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה מחוז ירושלים, ולאור אופיו המיוחד של הרובע היהודי, קיבלה הוועדה החלטה עקרונית בנושא.

רוני בר-און: על-פי ההחלטה ייבחנו הבקשות להרחבת הדיור המשנות את חזות המבנים בראייה כוללת.

רוני בר-און: ניתן יהיה לאשר במסגרת התכנון הכולל השלמות המשתלבות בבנייה הקיימת אם יוכח שאין בהן פגיעה של ממש במבנים הגובלים, בחזות הרחוב ובעקרונות העיצוב והבינוי שנקבעו למקום.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: שאילתא מס' 758.

מגלי והבה: חברת הכנסת סופה לנדבר שאלה את שר הפנים ביום כ"ט בכסלו התשס"ז (20 בדצמבר 2006):

מגלי והבה: אסירי ציון לשעבר ועולים חדשים רבים קובלים על קשיים בקבלת אשרת כניסה עבור ילדיהם וקרוביהם השוהים ברוסיה ואוקראינה ועל התקנות לקביעת זכאות לאשרה.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הנושא מוכר למשרדך?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: מדוע יהודים מרוסיה ומאוקראינה אינם זכאים לאשרת כניסה לישראל?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: מה הן התקנות, ומדוע הן ייחודיות לישראל? 4.

מגלי והבה: מה ייעשה בנדון?

מגלי והבה: תשובת שר הפנים רוני בר-און: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: לא מוכרת לנו תופעה של יהודים או זכאי שבות אשר כניסתם לישראל נמנעת, אלא אם קיימת מניעה על-פי הסייגים לחוק השבות - בריאותית, ביטחונית, פלילית.

מגלי והבה: ככלל, לכל זכאי שבות ניתנת אשרת כניסה רב-פעמית לישראל לתקופה של שלוש שנים.

מגלי והבה: 3-2.

מגלי והבה: תקנות הכניסה לישראל זהות לגבי כל האזרחים הזרים ולא קיימים תקנות או נהלים ייחודיים ליוצאי רוסיה ואוקראינה.

מגלי והבה: קשיים בכניסה לישראל עלולים להתעורר כאשר מדובר במוזמן אשר אינו זכאי שבות ואינו מוכיח זכאותו על-פי חוק השבות.

מגלי והבה: במקרים אלה אנו פועלים בהתאם לחוק הכניסה לישראל, ולפיו אזרח זר המבקש להגיע לארץ למטרות תיור, עבודה או כל מטרה אחרת נדרש להסדיר אשרה חוקית בהתאם.

מגלי והבה: 4.

מגלי והבה: לעתים, כאשר המבקש להיכנס לישראל שהה בעבר שלא כחוק בישראל או בקשתו למעמד נדחתה או מתעורר חשד לרצון להשתקע בארץ - אנו מאפשרים כניסתו לישראל בכפוף להפקדת ערבות בנקאית להבטחת יציאתו במועד.

מגלי והבה: חבר הכנסת דני יתום שאל את שר הפנים ביום י"ג בטבת התשס"ז (3 בינואר 2007):

מגלי והבה: דואר על רישום הילדים לגן מועבר, במקרה של הורים גרושים, רק לאחד מן ההורים.

מגלי והבה: התנהלות העיריות יוצרת בעייתיות מאחר שאחד מן ההורים, על-פי רוב האב, אינו מקבל מהעירייה או מהגן את התכתובת הרלוונטית לגידול הילד.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: כיצד תיפתר הבעיה?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: האם יונחו העיריות כי במקרה של הורים גרושים עליהן לעדכן את כתובת שני ההורים?

מגלי והבה: תשובת שר הפנים רוני בר-און: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) מבלי לגרוע מחשיבותו של הנושא, הדרך הראויה לבחינת הסוגיה היא במסגרת הפרספקטיבה הכללית של יחסי השלטון המרכזי אל מול השלטון המקומי.

מגלי והבה: משרד הפנים מנהיג לאחרונה מהפכה רבתי המתמקדת במערכת יחסים זו.

מגלי והבה: תכלית המהפכה היא צמצום מערכת הרגולציות המושתת על הרשות המקומית, הקטנת התלות של השלטון המקומי בשלטון המרכזי והגברת העצמאות של הרשות המקומית.

מגלי והבה: רק היום אושרה בקריאה ראשונה הצעת חוק העיריות המסדיר מערכת יחסים זו.

מגלי והבה: לאור האמור, אין מקום להתקנת נוהל חדש נוסף, שיוסיף פיקוח חדש על הפיקוח הקיים על הרשויות המקומיות.

מגלי והבה: עם זאת, לאור חשיבותה של הסוגיה, נדרש מנכ"ל המשרד לנושא והוא יידע את הרשויות ועניין אותן בהתקנת נוהל כאמור באופן וולונטרי.

מגלי והבה: חבר הכנסת אופיר פינס-פז שאל את שר הפנים ביום כ' בטבת התשס"ז (10 בינואר 2007): נודע לי, כי עיריית ירושלים מימנה מכספי משלם המסים אירוע פוליטי של תנועת ש"ס שנערך ב-18 בדצמבר 2006 ב"בנייני האומה" בירושלים.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הידיעה נכונה?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – האם האירוע נשא אופי פוליטי?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: מה הוא הסכום שהעבירה העירייה למימון כינוס זה?

מגלי והבה: תשובת שר הפנים רוני בר-און: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: הידיעה כי העירייה מימנה מכספי משלם המסים אירוע פוליטי של תנועת ש"ס אינה נכונה.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: האירוע לא נשא אופי פוליטי.

מגלי והבה: בחג החנוכה קיימה העירייה כמה אירועים ברחבי בעיר.

מגלי והבה: אחד האירועים היה "לך נאה לשבח", והוא התקיים ב"מרכז הקונגרסים" בירושלים בתאריך 18 בדצמבר 2006.

מגלי והבה: האירוע כלל טקס חלוקת מלגות לתלמידים מצטיינים בנושאים תורניים וכן קונצרט שבו הופיעו זמרים ומוזיקאים.

מגלי והבה: את האירוע הפיקה חברת הבת העירונית "אריאל".

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: העירייה העבירה סכום של 250,000 ש"ח למימון כינוס זה.

מגלי והבה: חבר הכנסת משה כחלון שאל את שר הפנים ביום כ' בטבת התשס"ז (10 בינואר 2007): רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם משרד הפנים מופקד על התקשרות העיריות והמועצות עם חברות הגבייה?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: האם יש למשרד הפנים נתונים על הליכים משפטיים ועיקולים בידי חברות הגבייה בעיריות ובמועצות?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם מספר חברות הגבייה שמותר לעירייה או למועצה להעסיק הוא מוגבל?

מגלי והבה: תשובת שר הפנים רוני בר-און: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: על-פי חוק חובת המכרזים, רשות מקומית לא תתקשר בחוזה לביצוע עסקה בטובין או במקרקעין, או לביצוע עבודה, או לרכישת שירותים, אלא על-פי מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו.

מגלי והבה: כל רשות חייבת במכרז לפני כל התקשרות עם חברות גבייה, הכלולות גם כן בחובה זאת.

מגלי והבה: בשנת 2003, נוכח התרחבותה של תופעה של התקשרות רשויות מקומיות עם חברות גבייה, פרסם משרד הפנים בחוזר מנכ"ל 2/2003 נוהל העסקת חברות גבייה.

מגלי והבה: נוהל זה כלל, בין היתר, את ההנחיה בנושאים הבאים: סוגי המטלות של חברות הגבייה; טיפול בהודעות חיוב; גבייה שוטפת וגבית פיגורים; קבלת תשלום והסדרי תשלום; קבלת מסמכים; הכנת מסמכים לצורך הנחות מארנונה; מינוי עובדי חברת הגבייה והחובות המוטלות עליהם; פיקוח ובקרה.

מגלי והבה: על הרשויות לפעול הן על-פי פקודת העיריות וחוק חובת המכרזים וכן על-פי הנחיית משרד הפנים כפי שפורסמה בנוהל.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: משרד הפנים לא מנהל מעקב אחר כל התקשרות של הרשות ולכן גם בנושא של חברות הגבייה אין נתונים על הליכים משפטיים.

מגלי והבה: מכל מקום, בחוזר מנכ"ל יש התייחסות לאופן שבו אמורה להתבצע הגבייה.

מגלי והבה: נכתב שם בין היתר כי החברה תפעל על-פי נוהל עבודה מפורט שייקבע על-ידי הגזבר.

מגלי והבה: הפעלת אמצעי גבייה כנגד חייבים, לבד ממשלוח התראה ראשונית על קיומו של חוב שלא שולם, תהיה טעונה החלטה פרטנית של גזבר הרשות וכיוצא בזה.

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: בנוהל מפורטים סוגי המטלות שהרשות המקומית רשאית להעסיק בהן חברות גבייה.

מגלי והבה: להלן סוגי המטלות: משלוח הודעות בגין מיסוי עירוני לסוגיו; גבייה שוטפת של חיובי ארנונה ומסים עירוניים אחרים; גביית חובות פיגורים בגין ארנונה ומסים עירוניים אחרים.

מגלי והבה: לגבי כמה חברות בכל תחום ותחום, לא מצוינת הגבלה, אך לא סביר שרשות תעסיק יותר מחברה אחת.

מגלי והבה: חבר הכנסת שאל את שר הפנים ביום כ' בטבת התשס"ז (10 בינואר 2007):

מגלי והבה: לאחרונה נערכו עבודות עפר ביוזמת עיריית תל-אביב–יפו בחוף הטיילת הדרומית של העיר.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם התקיימו דיונים בוועדה לשמירה על הסביבה החופית לאישור העבודות, כפי שהחוק מחייב, ואם לא – מדוע?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: האם נותר השטח נגיש לציבור כבעבר?

מגלי והבה: תשובת שר הפנים רוני בר-און: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: העבודות בטיילת נדרשו בדחיפות עקב בעיית בטיחות חמורה.

מגלי והבה: העבודה בחוף בוצעה לאחר קבלת אישור של כל הגורמים המוסמכים.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: רצועת החוף לא נפגעה והשטח נותר נגיש לציבור כבעבר.

מגלי והבה: הבעיות הבטיחותיות הוסרו.

מגלי והבה: חבר הכנסת רוברט אילטוב שאל את שר הפנים ביום כ' בטבת התשס"ז (10 בינואר 2007): בעיר לוד יש בעיה חמורה של בנייה בלתי חוקית.

מגלי והבה: לאחרונה פסק בית-המשפט שיש להרוס מבנים שנבנו בבנייה בלתי חוקית.

מגלי והבה: רצוני לשאול: אם עיריית לוד מכבדת את פסיקת בית-המשפט בנושא זה, ואם לא – מדוע?

מגלי והבה: תשובת שר הפנים רוני בר-און: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) על-פי חוק התכנון והבנייה, האחריות לאכיפת החוק, לרבות בנושא הריסת מבנים בלתי חוקיים, מוטלת על הוועדה המקומית לתכנון ובנייה, הוועדות המחוזיות של משרד הפנים, ועוד ‎118 ועדות תכנון ובנייה מקומיות ומרחביות, העוסקות ישירות באכיפת החוק בתחום השיפוט שלהן.

מגלי והבה: היחידה הארצית לפיקוח על הבנייה של משרד הפנים היא יחידה קטנה, דלת אמצעים וכוח-אדם; יחידה זו, לאור גודלה והיקפה, אינה מסוגלת לאכוף את חוקי התכנון והבנייה כאשר ביצוע צו הריסה כולל גיוס כללי, צבא, משטרה ועוד.

מגלי והבה: לכן ביצוע הצווים נעשה בהתאם לסדר עדיפויות המציב קודם כול שטחים גליליים, אחר כך אדמות מדינה, שטחים חקלאיים מחוץ ובתוך תוכניות מיתאר, ולבסוף שטחים ציבוריים.

מגלי והבה: אשר לוועדות המקומיות, ידוע שיש מאות מבנים בלתי חוקיים, אשר חלקם הגדול לא מטופלים על-ידי הרשויות.

מגלי והבה: כמו כן, יש ועדות תכנון מקומיות, שמטבע הדברים אכיפת חוקי התכנון והבנייה אינה בראש סדר העדיפויות שלהן.

מגלי והבה: חשוב להדגיש כי הבעיה קיימת הן בקרב המגזר היהודי והן במגזר הלא-יהודי.

מגלי והבה: אשר לתפקודן של הרשויות המקומיות במסגרת אכיפת החוק, ניקח לדוגמה שוב את העיר לוד.

מגלי והבה: על-פי המידע שהועבר למשרד הפנים, הוועדה לא ביצעה את המוטל עליה, בין היתר בתחום הפיקוח על הבנייה.

מגלי והבה: זאת אחת הסיבות לכך שמשרד הפנים הקים ועדת חקירה לתפקוד המועצה ולבסוף הפעיל את הסנקציה הקשה ביותר - פירוק המועצה.

מגלי והבה: במשרד הפנים סמוכים ובטוחים כי יושב-ראש הוועדה הקרואה שימונה לעיר לוד יידרש גם לנושא הזה.

מגלי והבה: חבר הכנסת רוברט אילטוב שאל את שר הפנים ביום כ' בטבת התשס"ז (10 בינואר 2007): נודע לי, כי פארק תעשייה קיסריה נבנה בשטח ללא שיפוט, כי דמי שירות שנגבים בפארק תעשייה זה אינם מתחלקים בין שלוש הערים הסמוכות - פרדס-חנה, אור-עקיבא וקיסריה, וכי חברות ומפעלים בפארק אינם משלמים ארנונה.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הידיעות נכונות?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – מה היא הסיבה לכשלים אלה וכיצד יתוקן המצב?

מגלי והבה: תשובת שר הפנים רוני בר-און: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: פארק התעשייה קיסריה אכן ממוקם בשטח גלילי שאינו משויך לרשות מקומית כלשהי בהתאם להסכם היסטורי של הברון דה-רוטשילד שנחתם עם המדינה.

מגלי והבה: במצב הקיים ולאור העובדה כי אזור התעשייה אינו משויך לאף רשות מקומית, לא ניתן לגבות ארנונה מן המפעלים.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: החברה לפיתוח קיסריה, השייכת לקרן קיסריה אדמונד בנימין דה-רוטשילד, שהיא בעלת הקרקע, דואגת למתן כל השירותים המוניציפליים שמספקת מועצה מקומית, כגון פיתוח שטח, סלילה ואחזקת כבישים ומדרכות, פינוי אשפה, גינון, תאורה, טיפול בתשתיות מים, ביוב, חשמל וכדומה.

מגלי והבה: החברה לפיתוח קיסריה מקבלת מהמפעלים תשלומים חודשיים, המוגדרים על-ידם: דמי שירותים ודמי ניהול - שירותים נוספים כמו אבטחה, הפעלת הסעות, פרסום וכדומה - עבור מגוון השירותים המסופקים להם.

מגלי והבה: כל קונה או שוכר בפארק התעשייה חותם על התחייבות חוזית עם החפ"ק ובו הוא מכיר בכך שהוא מקבל את השירותים ובעבורם משלם לחברה.

מגלי והבה: בעקבות עתירה לבג"ץ הגיעה קרן קיסריה, בפני היועמ"ש, להסכם עם הרשויות השכנות, על הקצאת 1.2 מיליון דולר מדי שנה למימון פרויקטים בתחום החינוך והתרבות לרשויות המקומיות באזור: עיריית אור-עקיבא, מועצה מקומית פרדס-חנה

מגלי והבה: כרכור, מועצה מקומית בנימינה-גבעת-עדה ומועצה מקומית ג'סר-א-זרקא.

מגלי והבה: יש תשלום של היטל השבחה ואגרות בנייה לכל הפרויקטים בתחומי אזור התעשייה.

מגלי והבה: הביצוע בפועל, בדיקת הפרויקטים והתאמתם להסכם וכן הקשר בין הרשויות לקרן קיסריה נעשית באופן קבוע ורציף על-ידי הממונה על מחוז חיפה.

מגלי והבה: חבר הכנסת שאל את שר הפנים ביום כ"ז בטבת התשס"ז (17 בינואר 2007):

מגלי והבה: פורסם כי פועלים זרים ונערות ליווי מגיעים לישראל במסווה של עולים חדשים ובזהות גנובה, נרשמים כיהודים וזוכים שלא בדין לסיוע ממשלתי.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם נכון הדבר?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – האם מדובר בתופעה רווחת?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: כמה אנשים הגיעו לישראל בזהות בדויה?

מגלי והבה: 4.

מגלי והבה: כיצד יימנעו רישום לא-יהודים כיהודים והענקת זכויות עולה למי שאינם זכאים לכך?

רוני בר-און: במשרד הפנים קיימת ועדה לביטול מעמד בראשות משפטן - להלן הוועדה.

רוני בר-און: מטרת הוועדה להמליץ לשר הפנים לבטל מעמד בישראל לאזרחים אשר קיבלו אזרחות שלא כדין, אם באמצעות עלייה במסמכים מזויפים, אם בזהות שאולה, אם בנישואין פיקטיביים ועוד.

רוני בר-און: המקרים מועברים לעיון הוועדה לאחר שבעת בדיקות שגרתיות מגלים עובדי המשרד נתונים המעלים חשד לקבלת מעמד שלא כדין, ולאחר שהומצאו הוכחות המאמתות את החשדות ונערכו שימועים כנדרש מובאים המקרים בפני הוועדה.

רוני בר-און: זו ממליצה לבטל את המעמד, ולעתים אף ממליצה על מתן מעמד חלופי בהתאם לנסיבות.

רוני בר-און: 3-1.

רוני בר-און: על מנת להבהיר את ממדי התופעה, להלן נתונים סטטיסטיים לשנת 2006.

רוני בר-און: בשנת 2006 מספר האנשים אשר קיבלו מעמד במרמה, היינו קיבלו מעמד על סמך נישואין פיקטיביים או זיוף מסמכים, או המרת דת לפני העלייה, או עדויות כוזבות, עומד על 20.

רוני בר-און: מספר האנשים אשר עלו בזהות שאולה באותה שנה עומד על 17.

רוני בר-און: 4.

רוני בר-און: משרד הפנים פועל רבות למיגור התופעה בכל האמצעים העומדים לרשותו, בשיתוף עם גורמים נוספים כגון לשכת הקשר, משרד החוץ, הסוכנות היהודית, גורמי הביטחון ועוד.

רוני בר-און: הבדיקות נערכות הן בישראל והן בארצות המוצא.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: אדוני מסתפק.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים.

מגלי והבה: חבר הכנסת גדעון סער ביקש להעביר את התשובה גם לו, גם לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת שאל את שר הפנים ביום ה' בשבט התשס"ז (24 בינואר 2007):

מגלי והבה: מתנגדי התוכנית לבניית רבי-קומות סמוך למושבה הגרמנית בירושלים טוענים כי אישורה יפגע בנוף המושבה, שבה הבתים בגובה ממוצע של שתיים, שלוש קומות, ויפתח פתח לבנייה נוספת במושבה ובצמוד לה, העלולה למחוק את צביונה הייחודי וההיסטורי.

מגלי והבה: עיקר הבנייה מיועד לתושבי חוץ-לארץ אשר מרבית השנה אינם מתגוררים בארץ.

מגלי והבה: רצוני לשאול: כיצד תימנע פגיעה בשכונת המושבה הגרמנית?

מגלי והבה: תשובת שר הפנים רוני בר-און: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) מבירור שערכנו מול מחוז ירושלים עולה כי כיום יש שתי תוכניות בלבד במושבה הגרמנית: התוכנית הראשונה, מכון הסיבים, נדחתה על-ידי הוועדה המחוזית; התוכנית השנייה, בניית מלון "ארבע עונות", נמצאת בהליך התנגדויות.

מגלי והבה: טרם נתקבלה החלטה בנושא.

מגלי והבה: חבר הכנסת שאל את שר הפנים ביום כ"ו בשבט התשס"ז (14 בפברואר 2007): פורסם, כי עולים מאתיופיה מבקשים להפגין מול משרד הפנים בשל החלטת הממשלה לצמצם את מספר העולים מאתיופיה ל-300 לחודש.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הפרטים נכונים?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – כמה זכאי עלייה נמצאים כיום באתיופיה?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם יועלו כולם, ואם לא – מדוע?

רוני בר-און: 1.

רוני בר-און: הפגנת עולים מאתיופיה בשל החלטת הממשלה לצמצם את מספר העולים מאתיופיה ל-300 בחודש התקיימה.

רוני בר-און: אין כל החלטה שהיא על צמצום מספר העולים מאתיופיה מזה הנהוג שנים מספר.

רוני בר-און: קרי, 300 עולים לחודש.

רוני בר-און: 2.

רוני בר-און: באתיופיה יש כיום כ-1,500 נפש זכאי עלייה, ועוד 5,388 נפש בבדיקת זכאות.

רוני בר-און: 3.

רוני בר-און: כל מי שבקשתו תאושר יעלה בהתאם למסגרת העלייה החודשית שאישרה הממשלה.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: שאלה נוספת לחבר הכנסת זאב.

נסים זאב: אדוני השר, מדוע יש צורך להגביל את מספרם אם יש אפשרות להעלות יותר?

נסים זאב: אני יודע שב-2005 היתה החלטה של הממשלה להעלות כ-600 עולים.

נסים זאב: למה לצמצם את זה למחצית אם אפשר להעלות את כל הזכאים בחודשיים-שלושה, במקום בשישה חודשים?

רוני בר-און: גם אם נעלה את זה ל-600 זה לא ייגמר בחודשיים-שלושה.

רוני בר-און: גם אורי אריאל, בבקשה.

רוני בר-און: אני יודע שהנושא קרוב ללבו, ואני בהחלט חושב שמגיע לו לשאול.

אורי אריאל: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, ראשית, תודה על הנכונות לפנים משורת הדין.

אורי אריאל: נודע לי שהמחנה בגונדר נסגר בפקודת שלטונות אתיופיה בגלל דברים שונים שאינני מספיק בקיא בהם, ואני לא הייתי רוצה להביא לפה כל מיני שמועות.

אורי אריאל: הדבר בוודאי גורם - ואני אומר את זה אחרי שהייתי שם לפני כשמונה חודשים - לבעיה קשה מאוד של עד כדי רעב; אני הייתי מגדיר את זה אולי אפילו סכנת נפשות מסוימת, אני לא רוצה לעשות גם בזה הפרזה.

אורי אריאל: האם השר מכיר את זה?

אורי אריאל: והאם הוא מוכן לטפל בזה בדחיפות בגלל המציאות המורכבת והמיוחדת והקשה בגונדר?

רוני בר-און: ובכן, אני יכול לומר באשר למספר, שגם אם אובייקטיבית היינו רוצים להביא יותר – אי-אפשר.

רוני בר-און: אי-אפשר לא משום שזו בעיה כלכלית בלבד.

רוני בר-און: זו גם בעיה של היכולת שלהם להיקלט בארץ.

רוני בר-און: למיטב ידיעתי, יש סוג של הנחיה של הגורמים הרבניים שהעולים האלה ילמדו בבתי-ספר דתיים.

רוני בר-און: בתי-הספר הדתיים האלה פשוט מתפוצצים, אי-אפשר יותר להכניס לשם, והם גרים בגטאות, ואנחנו עושים להם עוול אם אנחנו מביאים אותם בצורה בלתי מבוקרת, בלי שאנחנו פותחים פה את האפשרות לקלוט אותם.

רוני בר-און: הנושא הזה הגיע לידיעתי שעה שכיהנתי כיושב-ראש הוועדה לענייני עולים - הפלאשמורה.

רוני בר-און: אני לא מכהן כיושב-ראש הוועדה הזאת כבר זמן.

רוני בר-און: לעניין גונדר - גם אני כמוך קראתי את זה בעיתון.

רוני בר-און: ביקשתי לבדוק את זה.

רוני בר-און: חבר הכנסת אריאל, אם אדע פרטים נוספים, ואם יהיה צורך בהתערבות - אני אתערב.

רוני בר-און: אם יהיו לי פרטים אני לא אאחר להודיעך.

אורי אריאל: תודה רבה.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים בשאילתות הנוספות.

מגלי והבה: חבר הכנסת שאל את שר הפנים ביום כ"ו בשבט התשס"ז (14 בפברואר 2007): לטענת בני העדה האתיופית, החלטת הממשלה מינואר 2005 להעלות 600 עולים מבני הפלאשמורה מדי חודש אינה מיושמת, והסוכנות היהודית אינה מקבלת אחריות על מחנות הממתינים לעלייה באתיופיה.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם נכון הדבר?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: כמה מעדת הפלאשמורה נותרו באתיופיה, וכיצד הם מטופלים?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם יועלו כולם, ואם כן – מה הוא לוח הזמנים לכך?

מגלי והבה: תשובת שר הפנים רוני בר-און: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: החלטת הממשלה בדבר הגדלת קצב העלייה לישראל מ-300 ל-600 לא יושמה בפועל, היות שהיא היתה מותנת, בין היתר, באישור תקציב ומקור למימון אשר לא ניתן בסופו של דבר.

מגלי והבה: זה הביא לאי-יישום ההחלטה.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: בהתאם לרשימות הפוטנציאל, נכון ל-31 בינואר 2007 נותרו באתיופיה כ-6,866 נפשות, בעיקר בתחום גונדר.

מגלי והבה: הם מקבלים במקום, על-ידי עמותה מקומית, נאקוץ', טיפול הכולל סיוע רפואי, מזון, בית-ספר, מרכז תעסוקה וחיי קהילה.

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: מתוך הרשימה, כל מי שיאושר יעלה ארצה בהתאם לקצב העלייה, קרי 300 לחודש, כך שסיום העלייה בפועל יהיה בסוף שנת 2008.

מגלי והבה: חבר הכנסת שאל את שר הפנים ביום י"ט בשבט התשס"ז (7 בפברואר 2007):

מגלי והבה: בשל הוספת נתיב לתחבורה ציבורית לכמה כבישים בירושלים, נתיבים רבים אינם מגודרים, והדבר מסכן חיי אדם.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: מי אחראי לגידור הנתיבים החדשים בירושלים?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: בכמה רחובות בעיר סללו נתיב לתחבורה ציבורית?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם בכל המקומות הותקנו גדרות?

מגלי והבה: 4.

מגלי והבה: האם ייבדקו כל המקומות שנסללו?

מגלי והבה: תשובת שר הפנים רוני בר-און: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: עיריית ירושלים ומשרד התחבורה מיישמים החלטת ממשלה בדבר העדפת התחבורה הציבורית, במטרה לעודד מעבר מרכב פרטי לרכב הציבורי.

מגלי והבה: כחלק מיישום ההחלטה מבצעים עיריית ירושלים ומשרד התחבורה בניית מסלולי תחבורה בלעדיים עבור התחבורה הציבורית - מת"צים.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: נתיבי תחבורה ציבורית קיימים ברחובות מסוימים בעיר וביניהם שדרות-הרצל, רחוב יפו, שדרות-ברלב - כביש 1, דרך-חברון, קרן-היסוד, המלך ג'ורג', שדרות גולדה מאיר, שמואל הנביא וכדומה, ובזמן הקרוב יבוצעו גם ברחובות שטראוס, יחזקאל, דוד המלך, עד להשלמת מת"צ צפון-דרום מדרך-חברון ביציאה משכונת חומת-שמואל ועד להר-חוצבים בואך רמות.

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: גדרות בטיחות מותקנות בהתאם לתוכנית התנועה שאושרה למת"צ ונחתמה על-ידי כל הגורמים הנדרשים, לרבות משרד התחבורה ומשטרת ישראל.

מגלי והבה: בקטע המדובר בכתבה שצורפה לשאילתא הסתיימה התקנת הגדר.

מגלי והבה: חבר הכנסת נסים זאב שאל את שר הפנים ביום י"ט בשבט התשס"ז (7 בפברואר 2007): פורסם ב"יתד נאמן", כי על-פי חוות דעת משפטית, עיריית ירושלים אינה רשאית לממן מחליפה לסייעת שבשל מחלה היא נעדרת מעבודתה בכיתה של ילדי תסמונת דאון בבית-ספר החרדי לבנות בגבעת-שאול בירושלים.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הפרסום נכון?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: כיצד תיפתר בעיה זו?

רוני בר-און: 2-1.

רוני בר-און: התשובה היא כי אכן הוראות היועץ המשפטי היו שלא ניתן לקלוט עובדות חדשות ולשבצן כממלאות-מקום סייעות.

רוני בר-און: ביום 12 בפברואר 2007 הועברה אלינו חוות דעת נוספת, שבה ניתן אישור לקליטת סייעות ממלאות-מקום ברוב המקרים עד לסוף שנת הלימודים הנוכחית.

רוני בר-און: לאור חוות דעת זו אנחנו רואים את הנושא שבנדון כמוסדר.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: אין שאלה נוספת.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים.

מגלי והבה: חבר הכנסת דב חנין שאל את שר הפנים ביום י"ט בשבט התשס"ז (7 בפברואר 2007): משרדך מפרסם חוברות הדרכה לחברי ועדות עירוניות, ובכללם חברי ועדות איכות הסביבה.

מגלי והבה: בוועדות אלה משתתפים גם חברי ארגונים סביבתיים ויש להם צורך רב בהדרכה זו.

מגלי והבה: נודע לי כי החוברות אינן מתפרסמות בערבית, דבר המקשה על הוועדות ביישובים הערביים.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הידיעה נכונה?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – מדוע אין פרסומים אלה מופיעים בערבית?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם ישונה מצב זה?

מגלי והבה: תשובת שר הפנים רוני בר-און: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 2-1.

מגלי והבה: מבדיקה שנערכה בנדון עולה כי משרד הפנים אכן מפרסם חוברות הדרכה לחברי ועדות עירוניות בשפה העברית בלבד, וזאת משום שמעולם לא נתקבלה במשרד בקשה לתרגום החוברות מרשויות במגזר הלא-יהודי ולא הועלה בפנינו הצורך לעשות כן.

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: הנחת המשרד היתה כי חברי הוועדות דוברים על-פי רוב עברית, ולכן יכולים להסתייע בחוברות המתפרסמות בעברית.

מגלי והבה: עם זאת, אנו מבינים כי פרסום החוברות בערבית עשוי לסייע לאותם חברי ועדות שאינם בקיאים דיים בשפה העברית, ולכן בכוונתנו להיעתר לבקשה להפנות משאבים לטובת העניין.

מגלי והבה: לגופו של עניין, הפרסומים מופקים במהדורה מעודכנת רק בסמוך לבחירות מוניציפליות, ועל כן חלק מהפרסומים הקיימים היום אינם מעודכנים, מלבד חוברת "המדריך השימושי לנבחר", אשר נשמרת כמהדורה עדכנית באתר האינטרנט של המשרד.

מגלי והבה: אשר על כן, בשנה הנוכחית בכוונתנו לתרגם את המדריך האמור, וכן את המדריך בנושא ועדת איכות סביבה, נשוא השאילתא.

מגלי והבה: הפעולות הללו יעודכנו בתוכנית העבודה של המשרד לשנת 2007.

מגלי והבה: שאר החוברות הרלוונטיות לוועדות העירוניות הסטטוטוריות יתורגמו בסמוך לבחירות המוניציפליות הבאות, עם עדכון התכנים במהדורה העברית.

מגלי והבה: חבר הכנסת ניסן סלומינסקי שאל את שר הפנים ביום כ"ו בשבט התשס"ז (14 בפברואר 2007):

מגלי והבה: פורסם כי 775 ישראלים פנו השנה למשרד הפנים בבקשה לוותר על אזרחותם הישראלית.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם נכון הדבר?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – מתוך מכלול הבקשות לוויתור על אזרחות בשנים האחרונות, האם חלק מהמוותרים מבקשים לקבל את אזרחותם הישראלית בשנית?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: מה היא מדיניות משרדך כלפי בקשות אלו?

מגלי והבה: תשובת שר הפנים רוני בר-און: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: מדובר ב-775 בקשות לוויתור, בתוכן גם של אוכלוסייה צעירה.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: הוויתור על-פי חוק האזרחות אינו הפיך, אולם עומדת בפני האדם האפשרות לעלות ארצה בשנית.

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: במשרד הפנים מתקבלות הצהרות של ויתור על האזרחות הישראלית במסגרת סעיף 10 לחוק האזרחות, התשי"ב-1952, שלפיו אזרח ישראלי בגיר רשאי, אם הוא חפץ בכך, להצהיר כי הוא מוותר על אזרחותו הישראלית, הן הוא והן ילדיו הקטינים.

מגלי והבה: אם ההצהרה עונה על דרישות החוק, היא מאושרת על-ידי משרד הפנים והאזרחות של המצהיר מתבטלת בשל כך.

מגלי והבה: התמודדות עם התופעה של ויתור על האזרחות אינה קשורה לפעילות משרד הפנים, שכן אישור בקשת ישראלים לוותר על אזרחותם נעשית על-פי החוק.

מגלי והבה: חבר הכנסת שאל את שר הפנים ביום כ"ו בשבט התשס"ז (14 בפברואר 2007): רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם נכי רדיפות הנאצים המקבלים רנטה מחוץ-לארץ זכאים לקבל הנחה בארנונה כפי שמקבלים נכי רדיפות הנאצים אשר מקבלים את הקצבה מהאוצר בארץ?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם לא – האם משרדך מטפל בעניין?

מגלי והבה: תשובת שר הפנים רוני בר-און: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: על-פי תקנה 2(4) לתקנות הסדרים במשק המדינה (הנחה מארנונה), התשנ"ג-1993, זכאים להנחה בארנונה, נוסף על אלה המקבלים גמלת נכות ממשרד האוצר לפי חוק נכי רדיפות הנאצים, אף אלה הזכאים לגמלת נכות בשל רדיפות הנאצים מממשלות גרמניה, הולנד, אוסטריה ובלגיה.

מגלי והבה: יובהר כי הזכאות להנחה היא כאמור לנכים המקבלים גמלת נכות עקב נכותם, ולא לאלה הזכאים לגמלה אחרת, כגון בשל אובדן רכוש בשל רדיפות הנאצים.

מגלי והבה: הוראות אלה הותקנו בהתאם לפניות של נכים ממדינות אלה ולאחר שהובהר כי גמלתם היא בשל נכותם עקב רדיפות הנאצים.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: כפי שניתן להיווכח מהתשובה על שאלה מס' 1, משרדנו מטפל בנושא, וככל שמתברר כי מדינות זרות מזכות בגמלת נכות עקב רדיפות הנאצים, דינם יהא כדין מקבלי קצבת נכות לפי חוק נכי רדיפות הנאצים.

מגלי והבה: חבר הכנסת מוחמד ברכה שאל את שר הפנים ביום ג' באדר התשס"ז (21 בפברואר 2007):

מגלי והבה: זה שנים רבות המועצה המקומית בכפר אעבלין אינה מתפקדת, ובשל כך מונתה ועדה קרואה.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם נקבע מועד לבחירות למועצה המקומית?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – מתי? 3.

מגלי והבה: אם לא – האם ייקבע תאריך לבחירות, ומתי?

מגלי והבה: תשובת שר הפנים רוני בר-און: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 3-1.

מגלי והבה: המועצה הממונה באעבלין מונתה ב-15 בנובמבר 2006.

מגלי והבה: בשלב זה טרם נקבע מועד לבחירות למועצה המקומית.

מגלי והבה: שאילתא מס' 1022 היא שלי, ואני כאן.

מגלי והבה: חבר הכנסת מגלי והבה שאל את שר הפנים ביום י' באדר התשס"ז (28 בפברואר 2007): פורסם בתקשורת, כי איגוד הערים לכבאות בדרום מחייב רשויות מקומיות ב"שירות בגין נפילת 'קסאם'.

מגלי והבה: " רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הידיעה נכונה?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – מדוע המדינה איננה מממנת שירות זה?

רוני בר-און: ועוד איך כאן.

רוני בר-און: 2-1.

רוני בר-און: הכתבה שפורסמה בתקשורת בערוץ-2 בתוכנית של בן כספית ועמנואל רוזן, שלפיה שירותי כבאות אזור אשקלון מחייבים אזרחים בגין נפילות "קסאם", נכונה בחלקה.

רוני בר-און: להלן העובדות המלאות.

רוני בר-און: איגוד ערים ושירותי כבאות, אזור אשקלון, מטפל זה שנים מספר במספר רב של נפילות "קסאמים" במרחב האיגוד.

רוני בר-און: לעתים נדרש לתגבר את המרחב בכוח אדם שמוזעק מהבית מתחנות המשנה.

רוני בר-און: לדוגמה, באירוע במפעל "עוף קור" באזור תעשייה שער-הנגב פעלו 14 כבאים ושישה רכבי כיבוי.

רוני בר-און: בכתבה שפורסמה אכן חייב האיגוד את מזמין העבודה בגין נפילת "קסאם".

רוני בר-און: החיוב נשלח למחזיק, או הבעלים של הנכס שבו אירע האירוע, והם רשאים להפנות את דרישת התשלום למס רכוש כדי לקבל את ההחזר מאוצר המדינה.

רוני בר-און: יש לציין כי בעבר היו ניסיונות לפנות למשרד הביטחון לקבלת ההחזר, אך תשובתם היתה שהפנייה צריכה להיות למס רכוש.

רוני בר-און: לפי בירור שעשה האיגוד, לא ניתן לפנות למס רכוש, מכיוון שאינו מחזיק בנכס או בעלים של הנכס.

רוני בר-און: ידוע לנו שקיים הסדר בין המדינה למגן-דוד-אדום בעניין תשלום עבור טיפול בנפגעים מאירוע "קסאמים".

רוני בר-און: הפנייה היא אפוא למס רכוש.

מגלי והבה: תודה, אדוני השר, על המידע.

מגלי והבה: שלחו לי קבלות מאותם גורמים שהזמינו ושילמו, ואם צריך לפנות למס רכוש, נתנו תשובה.

מגלי והבה: אני גם מקווה שיפרסמו את זה, שאנשים ידעו שלא מספיק שגם נופל עליהם "קסאם", גם צריך לשלם ולשלוח תשלום שהמדינה צריכה לעמוד בו במקום אותם גורמים מזמינים בעלי נכסים או אזרחים.

מגלי והבה: אני מודה לך, אדוני.

מגלי והבה: חבר הכנסת שאל את שר הפנים ביום כ"ד באדר התשס"ז (14 במרס 2007): פורסם, כי אלפי אתיופים מתחזים לבני הפלאשמורה כדי לעלות לישראל, וכי הקייסים דורשים לפיכך לעצור את העלאת הפלאשמורה.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם המדינה פועלת להעלאת הפלאשמורה?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: האם נבחנים כל המועמדים לעלייה שמא יסתננו לא-יהודים?

רוני בר-און: 2-1.

רוני בר-און: המדינה באמצעות משרד הפנים פועלת לבדיקת הזכאים לכניסה לישראל.

רוני בר-און: בהתאם להחלטות הממשלה בדבר צאצאי יהדות אתיופיה מצד אמותיהם ואלה המבקשים לשוב ליהדותם, תאושר כניסתם במסגרת חוק הכניסה לישראל, וזאת לאחר בדיקה ואימות שייכותם לגזע ישראל ושהם מופיעים ברשימת הפוטנציאל.

רוני בר-און: בטרם תאושר או תידחה בקשתו, כל מועמד פוטנציאלי עובר סדרת בדיקות קפדנית, הן בישראל מול משפחתו וקרוביו והן באתיופיה על-ידי נציג משרד הפנים בפגישותיו עם המועמדים עצמם.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: שאילתא אחרונה, מס' 1055, של חבר הכנסת גדעון סער – לפרוטוקול.

מגלי והבה: גם הוא ביקש לשלוח.

מגלי והבה: חבר הכנסת גדעון סער שאל את שר הפנים ביום כ"ד באדר התשס"ז (14 במרס 2007):

מגלי והבה: לפי דוח מבקר המדינה, עיריית תל-אביב גבתה כספים בגין בניית חניונים שלא נבנו והכסף שימש ליעדים אחרים.

מגלי והבה: העירייה השיבה כספים לתובעים בלבד.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם נתוני דוח המבקר נכונים?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – האם יושבו הכספים לכלל המשלמים?

מגלי והבה: תשובת שר הפנים רוני בר-און: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: מעיריית תל-אביב נמסר כי עמדת המבקר אינה מקובלת.

מגלי והבה: עיריית תל-אביב–יפו מנהלת קרנות חנייה שבהן נאספים הכספים המשולמים לעירייה כתחליף להקמת מקומות חנייה על-ידי מי שמבקש היתר בנייה.

מגלי והבה: קרנות החנייה משמשות כמקור תקציבי אך ורק לצורך הקמת חניונים ציבוריים ברחבי העיר.

מגלי והבה: עיריית תל-אביב מנהלת את הקרנות שלה כקרנות חשבונאיות תוך שמירה על ערכן הריאלי.

מגלי והבה: החיוב בתשלום לקרן חנייה נעשה אגב בקשה להיתר בנייה המוגשת על-ידי המשלם, ומתוך הנחת מוצא המעוגנת בדין, כי הבנייה המבוקשת מגדילה את הצורך באספקת מקומות חנייה.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: עמדת עיריית תל-אביב–יפו היא כי באופן עקרוני היא אינה חייבת בהשבת הכספים שגבתה, הואיל והיא משקיעה באופן שוטף בהקמת תשתית החנייה, שצרכיה הולכים וגוברים.

מגלי והבה: העירייה פועלת לבניית חניונים תת-קרקעיים בהשקעה גדולה מאוד, כגון חניון הבימה, חניון הארבעה וחניון קצה-השדרה.

מגלי והבה: אני מאוד מודה לאדוני השר גם על הסבלנות, גם על השעה וגם עם התשובות הארוכות והמנומקות.

רוני בר-און: תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש, ולכולכם פגרה נעימה וחג שמח.

מגלי והבה: חג שמח.

מגלי והבה: אנו עוברים לשאילתות לשר לביטחון הפנים, השר אבי דיכטר.

מגלי והבה: אני מזמין אותך, אדוני.

מגלי והבה: שאילתא מס' 682 של חבר הכנסת אורי אריאל: העברת חומר תיעודי על-ידי המשטרה.

מגלי והבה: בבקשה.

מגלי והבה: חבר הכנסת אורי אריאל שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ב בכסלו התשס"ז (13 בדצמבר 2006):

מגלי והבה: ב-4 בספטמבר 2006 קבע בית-משפט השלום בירושלים, כי המשטרה תעביר בתוך 90 יום לסניגורו של נאשם את כל החומר התיעודי על התנהלות המשטרה בעמונה.

מגלי והבה: נטען כי אף שההחלטה התקבלה בהסכמה, טרם הועבר החומר.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הועבר החומר לסניגור, ואם לא – מדוע?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: האם השר התבקש לאשר חיסיון גורף לחומר המדובר?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: אם כן – האם תינתן תעודת חיסיון, ומדוע?

אבי דיכטר: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חבר הכנסת אריאל, 1.

אבי דיכטר: מדובר בהחלטת בית-משפט השלום בירושלים מיום 4 בספטמבר 2006 בנושא העברת כל החומר התיעודי הנוגע להתנהלות המשטרה באירועי עמונה לידי סניגורו של נאשם.

אבי דיכטר: הטענה היא כי החומר טרם הועבר.

אבי דיכטר: מדובר בחומר שאיסופו אורך זמן.

אבי דיכטר: חלק מן החומר כלל אינו קיים - הכוונה לחומר מצולם מהשב"כ וקלטות רשתות הקשר המשטרתיות והצבאיות.

אבי דיכטר: הודעה על כך כבר נמסרה לבית-המשפט, שהחליט לתת ארכה לתביעה כדי שיהיה זמן מספיק בידה לארגן כיאות את החומר הקיים.

אבי דיכטר: חלק ניכר מן החומר יועבר קודם כול לעיונו של השופט בלבד, ורק כאשר השופט יחליט על הרלוונטיות, יועבר החומר לסניגור.

אבי דיכטר: נקבע דיון ליום 1 באפריל 2007, כדי שהשופט יעודכן לגבי החומר שהועבר ולגבי החומר שטרם הועבר.

אבי דיכטר: החומר שהועבר לסניגור ושעדיין נותר להעביר הוא: נהלים רלוונטים – שהועברו; הקלטות – שהוכנו, אך מטעם הסניגוריה לא הגיעו עדיין כדי להעתיקן מחוסר תקציב, לדבריהם; לגבי החומר שנמצא במח"ש – טרם הוכן על-ידי מח"ש החומר הזה, ולמשטרה אין נגיעה לכך; זה נושא במשרד המשפטים – פרקליטות המדינה.

אבי דיכטר: לגבי יומני מבצעים – הדברים נמצאים בשלבי הכנה.

אבי דיכטר: 2.

אבי דיכטר: לשאלה לגבי תעודת חיסיון שהשר הוציא, כביכול: לא נתבקשתי – ומטבע הדברים גם לא אישרתי – חיסיון גורף לחומר המדובר.

אבי דיכטר: תודה רבה.

מגלי והבה: שאלה נוספת לחבר הכנסת אורי אריאל.

אורי אריאל: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, איני יודע איך התהליך קורה במקרים אחרים, ובדרך כלל מה הסטטיסטיקה שלכם, אבל מספטמבר עד היום, כידוע, עברה כחצי שנה, וכך או כך, גם לכם, המשטרה, וגם לתביעה יש אינטרס לגמור את התיק, לכאן או לכאן, מה שיחליט השופט.

אורי אריאל: לכן אני רוצה לבקש ממך לזרז את הטיפול בזה עד כמה שניתן.

אורי אריאל: זה נראה לי בכל אופן קצת ארוך מדי, ואפשר לעשות את זה גם יותר מהר.

אורי אריאל: לגבי שאר הפרטים, אני מקבל את תשובתך.

אורי אריאל: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לסיים בברכת חג כשר ושמח לכל שוטרי משטרת ישראל ולעובדי משרדך שעושים בדרך כלל עבודה טובה; מגיע להם יישר כוח וחג שמח.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: חג שמח.

מגלי והבה: תודה, אנו ממשיכים, שאילתא מס' 730 של חבר הכנסת טלב אלסאנע - לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת טלב אלסאנע שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ט בכסלו התשס"ז (20 בדצמבר 2006):

מגלי והבה: אנשי דת ממלאים תפקיד חשוב במתן סיוע רוחני לאסירים ובצמצום תופעת הרצידיביזם.

מגלי והבה: נודע לי, כי למרות שיעורם הגבוה של אסירים מוסלמים, בשירות בתי-הסוהר מועסקים רק רבנים ולא אנשי דת מוסלמים, וכי אין מעניקים להם שירותי דת.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הידיעה נכונה?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – מדוע אסירים מוסלמים אינם מקבלים שירותי דת?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: מה ייעשה בנדון?

מגלי והבה: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: הידיעה אינה נכונה.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: שירות בתי-הסוהר מעסיק רבנים במדים בכלל בתי-הסוהר המעניקים שירותי דת ומשמשים כמסדירי הפעילות הדתית הן ליהודים, הן לנוצרים והן למוסלמים.

מגלי והבה: הפעילות עצמה מבוצעת ברוב המקרים על-ידי עמותות מתנדבות ליהודים כמו גם אימאמים מתנדבים למוסלמים.

מגלי והבה: הרבנים מוודאים כי שירותי הדת ניתנים לאסירים כסעד רוחני וככלי שיקומי ללא קשר לשיוכם הדתי של האסירים.

מגלי והבה: בנוסף, מועסקים בשירות בתי-הסוהר גם כוהני דת מוסלמים המורשים לשאת דרשות לכלל האסירים המוסלמים הפליליים, וזאת לאחר שאושרו על-ידי גורמי הביטחון, בדומה לכל גורם אזרחי אחר מאושר כניסה לשב"ס.

מגלי והבה: יש עשרה אימאמים מורשים בשירות בתי-הסוהר המגיעים לפעילות על בסיס התנדבותי.

מגלי והבה: בדומה ליתר אנשי הדת בשב"ס, האימאמים מגיעים על-פי דרישה.

מגלי והבה: אציין כי בפועל הדרישה היחידה הקיימת מגיעה מבית-הסוהר "איילון", ואכן כמעט בכל יום ו' מגיע אימאם לבית-סוהר זה.

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: ב-7 בפברואר 2007 יצא מכתב מרבנות שירות בתי-הסוהר, מטעם הרב הראשי של שב"ס, בנושא מתן מענה דת לאסירים שאינם יהודים וחיזוק מתן שירותי הדת לאסירים פליליים בני הדת המסלמית.

מגלי והבה: אם חבר הכנסת אלסאנע יהיה מעוניין, אוכל למסור לו את נוסח המכתב בתום המענה.

מגלי והבה: שאילתא מס' 895 של חבר הכנסת ראובן ריבלין - לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת ראובן ריבלין שאל את השר לביטחון פנים ביום ה' בשבט התשס"ז (24 בינואר 2007): הובא לידיעתי, כי משטרת ישראל הוציאה מכרז לאספקת מדים שהיה מיועד למשווקים בלבד ולא ליצרנים מקומיים.

מגלי והבה: כתוצאה מכך, הועבר ייצור המדים לסין, במקום למפעל הטקסטיל בקריית-שמונה שייצר את המדים עד כה ונתון במצוקה קשה.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם נכון הדבר?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – האם בעריכת המכרז נשקלה האפשרות שהצעד יסב נזק בלתי הפיך למפעל ויביא לפיטורי עשרות עובדים באזור פריפריאלי מוכה מלחמות?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: מה ייעשה בעניין?

מגלי והבה: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: משטרת ישראל, מתוקף היותה גוף ממשלתי, פועלת בהתאם לחוק חובת המכרזים ותקנותיו.

מגלי והבה: על-פי התקנות מחויבת המשטרה במתן העדפה בשיעור של 15% לפריטים מתוצרת הארץ על פני פריטים המיוצרים בחו"ל.

מגלי והבה: בשנים האחרונות נמצאת משטרת ישראל בתהליכי התייעלות המתבטאים בין השאר בהפרטת מערכים שונים - מערכי אחסנה, מערכי הסעדה, אספקת ציוד משרדי, ריהוט, מזון ומערכים נוספים.

מגלי והבה: תהליכים אלו הביאו לחיסכון של עשרות מיליוני שקלים בתקציב המשטרה.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: במסגרת זו, במחצית 2005 פרסמה המשטרה מכרז לרכש בגדי ספורט, ציוד אישי ומדים לאנשי המשטרה.

מגלי והבה: המכרז שפורסם הוא נדבך מרכזי בתהליכי התייעלות והביא לחיסכון של 50-40 מיליון ש"ח לכל תקופת המכרז.

מגלי והבה: אדגיש כי ההחלטה אם לרכוש מיצרנים מקומיים או לייבא מחו"ל נתונה בידי הספק שזכה במכרז.

מגלי והבה: מניסיון אגף התמיכה הלוגיסטית במשטרת ישראל, בכל הקשור לרכש פריטי טקסטיל בשנים האחרונות, פערי המחירים בין פריטים מתוצרת הארץ לפריטים המיוצרים בחו"ל, ובעיקר בסין, מתבטאים בעשרות אחוזים.

מגלי והבה: הבסיס להחלטה לייבא פריטים מחו"ל נוגע לפער המחירים המשמעותי.

מגלי והבה: לסיכום, משטרת ישראל פועלת על-פי חוק חובת המכרזים ותקנותיו.

מגלי והבה: חוק זה נותן העדפה מסוימת לתוצרת הארץ.

מגלי והבה: המשטרה מקפידה לקיים את הוראות החוק ככתבן וכלשונן, אך אינה יכולה לתת העדפה מעבר לקבוע בחוק.

מגלי והבה: שאילתא מס' 898 של חבר הכנסת יעקב כהן - לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת שאל את השר לביטחון פנים ביום ה' בשבט התשס"ז (24 בינואר 2007):

מגלי והבה: הגיע לידי עותק של הזמנה שנמסרה לפעיל ארגון "יד לאחים" לסור לחקירה במשרד אח"מ ראשון-לציון שפלה, בין השעה 09:00 לשעה 12:00 בתאריך 13 בינואר 2007, שהוא יום שבת.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם המשטרה חוקרת חקירות לא דחופות בשבת, ואם כן – מדוע?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: כיצד תימנע הישנות מקרים כאלה?

מגלי והבה: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: מבדיקת תיק החקירה עולה כי אכן האזרח זומן למשטרת ראשון-לציון ביום 13 בינואר 2007 אשר חל בשבת.

מגלי והבה: מדובר בטעות בתום לב של החוקר אשר לא שם לב כי תאריך החקירה המיועד הוא יום שבת.

מגלי והבה: המשטרה אינה חוקרת חקירות לא דחופות בשבת.

מגלי והבה: כעולה מנוהלי מחלקת החקירות, אין לבצע במהלך השבת פעולות חקירה אשר דחייתן לא תפגע בחקירה, ויש הקפדה על יישום נהלים אלה כנדרש.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: בימים אלה נבחנים מרבית שוטרי משטרת ישראל וקציניה במבחני ידע שתכליתם התמקצעות והטמעה.

מגלי והבה: אחד הנושאים במבחן הינו האיסור לבצע פעולות חקירה, כולל מעצר, עיכוב והסעת חשוד בשבת כאשר החשוד שומר שבת וכל עוד אין צורך בחקירה מיידית או צורך בהבאה מיידית של החשוד ליחידת המשטרה.

מגלי והבה: אם חבר הכנסת כהן יהיה מעוניין, אמסור לו בתום המענה את ההנחיה.

מגלי והבה: שאילתא מס' 899 של חבר הכנסת גלנטי - לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת יצחק גלנטי שאל את השר לביטחון פנים ביום ה' בשבט התשס"ז (24 בינואר 2007): בעקבות כמה אירועים, כגון השלכת הרימון לבית ראש עיריית נתניה, השלכת רימון לבית כתב במקומון, וירי של חקלאי בחשוד בגנבה בחוותו, התערערה תחושת הביטחון האישי.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: אילו צעדים מיידים יינקטו בנושא?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: האם גובשה תוכנית לפעולה, בדגש על אזור הנגב, להחזרת הביטחון האישי לתושבי המדינה?

מגלי והבה: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) עם כניסתי לתפקיד השר לביטחון הפנים, הורדתי קווי מדיניות למשטרת ישראל ושירות בתי- הסוהר, שעיקרם שיפור משמעותי בביטחון האישי ובתחושת הביטחון האישי החל מטווח הזמן המיידי, זאת אומרת עוד בשנת 2006.

מגלי והבה: כמו כן הוגדרו לוחות זמנים להמשך גם לטווח הזמן הקצר – 2007 - וגם לטווח הזמן הבינוני והארוך.

מגלי והבה: עיקרי קווי המדיניות: האזרח, התושב והתייר בארץ – הם במרכז.

מגלי והבה: משטרת ישראל קיימת כדי לשרת את המדינה ואותם; זמינות שוטר וזמינות משטרה לאזרח הן יעד שעליו יש להילחם ללא פשרות.

מגלי והבה: העם בישראל יראה יותר שוטרים – ובאופן משמעותי – ויפגוש יותר שוטרים, בין על-פי קריאתו ובין על-פי החלטת המשטרה.

מגלי והבה: כל אנשי המשטרה ייקחו חלק במהלך הנ"ל; חיזוק התחנה - תחנת המשטרה כיחידת העבודה הגרעינית בממשק עם הציבור - והחלטת המשטרה לחזקה באופן משמעותי, היא ראייה אסטרטגית נכונה ונבונה ותואמת את מדיניות השר; למעלה מ–1,000 לוחמי משטרה יוסטו ממשימות קיימות או יקבלו בנוסף על תפקידם משימות אשר תכליתן הגברה משמעותית של הביטחון האישי ותחושת הביטחון בציבור החל מטווח הזמן המיידי; אפס סובלנות לאלימות - אסטרטגיה נכונה.

מגלי והבה: קווי המדיניות משתלבים עם הנחיות ראש הממשלה ועם קווי המדיניות הקיימים במשרדי הממשלה המשיקים; קווי המדיניות כאן אינם מאפשרים למשטרה להפחית ממאמציה בתחום הלחימה בפשיעה החמורה, הלחימה בשחיתות הציבורית והלחימה בתאונות הדרכים.

מגלי והבה: הוכנה תוכנית פעולה להגברת תחושת הביטחון.

מגלי והבה: התוכנית כוללת איתור אזורים בעייתיים והגברת הפעילות המשטרתית באזורים אלו.

מגלי והבה: כמו כן הוכנו תוכניות דומות לגבי המגזר החקלאי.

מגלי והבה: אשר לאירועים שהתרחשו במחוז הדרומי: גובשה תוכנית לשיפור תחושת הביטחון שעיקריה: א.

מגלי והבה: בחירת תחנות לחיזוק; ב.

מגלי והבה: הסטת כוחות לוחמים למשימות שתכליתן הגברת הביטחון האישי; ג.

מגלי והבה: בערים שנבחרו בוצע פילוח האזורים שבהם קיימת אלימות גבוהה והפניית כוחות לטיפול ממוקד בהם; ד.

מגלי והבה: שיפור זמינות השוטר ושירותי המשטרה לאזרח.

מגלי והבה: לביצוע התוכנית הוקצו לתחנות סדרי כוחות בחלוקה למילוי תפקידי נוכחות ובולטות, תפקידים סמויים וטיפול בפשיעה.

מגלי והבה: כל מרחב הכין תוכנית שבועית לפעילות מפורטת המתבססת על הסד"כ שהוקצה לו, על-פי ניתוח האזורים.

מגלי והבה: במסגרת פעילות "תחושת הביטחון", מאז תחילתה ועד לסוף חודש ינואר, פעלו במסגרת תחנת באר-שבע, המצויה בתחום מרחב הנגב, בכ–7,000 ימי עבודה של שוטרים.

מגלי והבה: מהנתונים עולה שבתחומי המחוז הדרומי בכלל ובתחומי מרחב הנגב בפרט, חרף עשייה מוגברת בתחום הביטחון האישי, קיימת עלייה במספר אירועי נשיאת סכין, אך בכל שאר העבירות ניתן להצביע על ירידה.

מגלי והבה: אשר לאירוע זריקת הרימון לביתו של הכתב ארצי חלפון בעיר באר-שבע: 1.

מגלי והבה: האירוע התרחש ביום 15 בינואר 2007 אחרי חצות; 2.

מגלי והבה: נעצרו שני חשודים, ולאחר כמה ימי חקירה הם שוחררו על-ידי בית-המשפט בתנאים מגבילים; 3.

מגלי והבה: בשל חשיבות האירוע ורגישותו הטיל מפקד המרחב את החקירה על הימ"ר המרחבי, שמשקיע משאבים רבים לגילוי החשודים ומיצוי הדין.

מגלי והבה: אשר לאירוע הירי בחווה – שי דרומי: חקירת אירוע הירי בחווה הסתיימה בהגשת כתב אישום בגין הריגה.

מגלי והבה: המעורב הראשון נפטר.

מגלי והבה: המעורב השני – עצור עד תום ההליכים – הוגש נגדו כתב אישום בגין ניסיון לגנוב צאן, ניסיון לתקיפה, קשירת קשר וחבלה חמורה.

מגלי והבה: המעורב השלישי נעצר, נחקר ושוחרר לאחר שלא נמצאו ראיות נגדו.

מגלי והבה: שאילתא מס' 900 של חבר הכנסת חנין - לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת דב חנין שאל את השר לביטחון פנים ביום ה' בשבט התשס"ז (24 בינואר 2007):

מגלי והבה: בעקבות צילום מתנחלת מקללת את שכניה בחברון, רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: כמה כתבי אישום הוגשו בגין עבירות מתנחלים נגד פלסטינים בחברון מ-2001 ואילך, כמה תלויים ועומדים, כמה תלונות נסגרו, ומאילו סיבות?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: נגד כמה מתנחלים הוגש יותר מכתב אישום אחד?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: כיצד תימנע הישנות העבירות בידי מי שיש נגדם כמה תלונות או כתבי אישום והם מועדים לפורענות?

מגלי והבה: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: הנתונים הידועים כוללים את מספר כתבי האישום שהוגשו כנגד המתיישבים על רקע הפרות סדר, הן כנגד מקומיים, הן כנגד שוטרים וחיילים והן כנגד גורמים אזרחיים מארגוני פיקוח בין-לאומיים.

מגלי והבה: בשנת 2006 הוגשו כנגד המתיישבים כתבי אישום ב-144 תיקים, מתוכם הוגשו 10 כתבי אישום בגין עבירות כנגד מקומיים; בשנת 2005 הוגשו כנגד המתיישבים כתבי אישום ב-152 תיקים, מתוכם הוגשו 43 כתבי אישום בגין עבירות כנגד מקומיים; בשנת 2004 הוגשו כתבי אישום ב-70 תיקים; בשנת 2003 הוגשו כתבי אישום ב-103 תיקים; בשנת 2002 הוגשו כתבי אישום ב-79 תיקים.

מגלי והבה: מסיבות טכניות לא ניתן להפיק נתונים לגבי שנת 2001.

מגלי והבה: כמו כן, לגבי השנים 2004-2002 לא ניתן להפיק את מספר כתבי האישום שהוגשו בגין ביצוע עבירות נגד מקומיים.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: מסיבות טכניות לא ניתן לפלח נגד כמה מתנחלים הוגש יותר מכתב אישום אחד.

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: הימנעות מביצוע עבירות נובעת בדרך כלל מההרתעה שיוצר בית-המשפט בגזר-דינו כנגד העבריין.

מגלי והבה: המשטרה עושה ככל יכולתה להגיש מהר ככל שניתן את כתבי האישום וכן לבצע פעולות שיטור ובולטות במקומות המועדים.

מגלי והבה: שאילתא מס' 901 של חבר הכנסת חנין - לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת שאל את השר לביטחון פנים ביום ה' בשבט התשס"ז (24 בינואר 2007): פורסם, כי נגד המתנחלת שצולמה מקללת את שכניה בחברון כבר הוגשו בעבר תלונות רבות בגין אלימות.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הידיעה נכונה? 2.

מגלי והבה: אם כן – האם מוצו ההליכים בתלונות אלה?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם הוגשו כתבי אישום, ואם כן – בגין אילו עבירות?

מגלי והבה: 4.

מגלי והבה: האם הסתיים הטיפול בתיקים, ואם לא – מדוע?

מגלי והבה: 5.

מגלי והבה: אילו אמצעים יינקטו למניעת הישנות הדבר?

מגלי והבה: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) בחודש ינואר השנה צולם עימות בין החשודה, דמות מוכרת ביישוב היהודי בחברון, לבין משפחה מקומית, כאשר החשודה נראתה נכנסת לתוך בית המשפחה המקומית ומקללת פעמים מספר את אחת מבנות המשפחה - "שרמוטה".

מגלי והבה: בעקבות שידור העימות בטלוויזיה, נפתח במרחב חברון תיק בגין התנהגות פסולה במקום ציבורי, הסגת גבול, איומים ותקיפה.

מגלי והבה: החשודה זומנה לחקירה, נחקרה, לא שיתפה פעולה, ובהמשך הגישה תלונה נגדית כנגד המשפחה המקומית בגין תקיפה.

מגלי והבה: 4-1.

מגלי והבה: אכן, נכון הדבר כי לחשודה היו בעבר מפגשים עם המשטרה שבגינם נפתחו כנגדה תיקים פליליים בחשד לביצוע עבירות כנגד שכניה.

מגלי והבה: התמשכות ההליכים בחלק מן התיקים נובעת, בין היתר, מאי-התייצבות הנאשמת לדיונים בעניינה.

מגלי והבה: 5.

מגלי והבה: הימנעות מביצוע עבירות נובעת בראש ובראשונה מההרתעה שיוצר בית-משפט בגזר-דינו כנגד העבריין.

מגלי והבה: המשטרה משתדלת להגיש מהר ככל שניתן את כתבי האישום וכן לבצע פעולות שיטור ובולטות במקומות המועדים.

מגלי והבה: שאילתא מס' 907 של חברת הכנסת שרה מרום-שלו - לפרוטוקול.

מגלי והבה: חברת הכנסת שרה מרום-שלו שאלה את השר לביטחון פנים ביום י"ב בשבט התשס"ז (31 בינואר 2007): פורסם, כי המשטרה החליטה לבטל דוחות תנועה בשל מחסור בשופטים בבית-המשפט לתעבורה ברמלה.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הפרסום נכון?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – כמה דוחות בוטלו?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם בוטלו דוחות שעיקרם גם עבירות מסכנות חיים - חצייה באור אדום, נהיגה בשלילה ותחת השפעת אלכוהול?

מגלי והבה: 4.

מגלי והבה: מדוע אין מעבירים את הדיון בדוחות לבית-משפט אחר?

מגלי והבה: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: מעיון בכתבה שצירפה חברת הכנסת מרום עולה כי הפרסום אינו מדויק.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: מדובר בכ-5,000 דוחות הממתינים לקביעת מועדי משפט ואין מועד לשבצם.

מגלי והבה: משמעות הדבר היא שייתכן שחלק מהדוחות ייסגרו עקב התיישנות.

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: אין כוונה לבטל דוחות חמורים, כגון נהיגה בזמן פסילה, נהיגה בשכרות, או נהיגה תוך ביצוע עבירות שתקופת ההתיישנות לגביהן ארוכה מחמש שנים.

מגלי והבה: מדובר רק בביטול דוחות מסוג ברירת משפט, דוחות שבהם העבירות הן פחות חמורות וקיימת בהן תקופת התיישנות של שנה בלבד מהיום שנתקבלה הודעתו של מקבל הדוח כי ברצונו להישפט.

מגלי והבה: 4.

מגלי והבה: המענה לפתרון הבעיה הוא תגבור מערך השפיטה בשופטים נוספים.

מגלי והבה: המשטרה פועלת זה זמן רב אל מול כלל הגורמים הרלוונטיים לקידום העניין.

מגלי והבה: למיטב ידיעתי, אמורים בתקופה הקרובה להתמנות שופטים חדשים שישובצו גם בבית-המשפט לתעבורה ברמלה.

מגלי והבה: אשר לשאלתך, חברת הכנסת מרום, ראשית, קיימת מצוקת מועדים גם בשאר בתי-המשפט.

מגלי והבה: שנית, העברת המשפט למקום אחר עלולה לפגוע בזכויות הנאשמים והעדים.

מגלי והבה: כמו כן, העברת תיק באזור שיפוט במחוז מסוים, או העברתו בין מחוזות שונים, דורשת את אישור נשיא בית-משפט השלום או נשיא בית-המשפט העליון או המשנה לו, בהתאמה, ועל כן אפשרות זו שמורה למקרים מיוחדים בלבד.

מגלי והבה: שאילתא מס' 908 של חבר הכנסת אופיר פינס-פז - לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת אופיר פינס-פז שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ב בשבט התשס"ז (31 בינואר 2007): למיטב ידיעתי, בידי מפקד מחוז שומרון ויהודה במשטרה קלטות המתעדות סדרה ארוכה של התעללויות קשות של מתנחלים בערביי חברון.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם נכון הדבר?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – האם משטרת ישראל נקטה צעדים בנדון?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: מדוע לא נחשפו הקלטות לידיעת הציבור?

מגלי והבה: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 2-1.

מגלי והבה: הדבר אינו נכון.

מגלי והבה: אין בידי מפקד מחוז ש"י קלטות מהסוג שתואר בשאילתא.

מגלי והבה: המשטרה יוזמת תיעודם של אירועים בעלי פוטנציאל להפרת סדר ואירועי הפרות סדר בפועל; התיעוד מבוצע באופן גלוי ובאופן סמוי.

מגלי והבה: כמו כן, מתקבלות במשטרה קלטות מגורמים שונים שתיעדו אירועים בשטח.

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: הקלטות נמסרות ליחידות הרלוונטיות.

מגלי והבה: ככלל, כל קלטת הכוללת תיעוד המעלה חשד לביצועה של עבירה, מועברת להמשך טיפול משטרתי במישור החקירתי והמודיעיני.

מגלי והבה: מדובר בהיקף של מאות תיקים מהשנים האחרונות אשר חומר הראיות בהם כולל קלטות.

מגלי והבה: יתר על כן, מדיניות המשטרה היא לחשוף חומר מצולם אשר יש בו כדי להוסיף ולחזק את חומר הראיות בתיק, והדבר נעשה כל העת.

מגלי והבה: שאילתא מס' 928 של חבר הכנסת שלמה בניזרי - לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת שלמה בניזרי שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ט בשבט התשס"ז (7 בפברואר 2007): פורסם, כי מתפללים שהגיעו בשבת, ח' בשבט תשס"ז, 27 בינואר 2007, לקבר שמואל הנביא בירושלים, גילו כי הוא חולל שוב.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הפרסום נכון?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – האם נחקרו המקרים הקודמים, ואם כן – מה העלו החקירות?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם המשטרה חוקרת את המקרה שאירע בשבת? 4.

מגלי והבה: כיצד יימנע חילול הקבר בעתיד?

מגלי והבה: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: הפרסום אכן נכון.

מגלי והבה: פרטי המקרה: בתאריך 27 בינואר 2007, סמוך לשעה 00:55, בסריקה של סיור תחנת גבעת-זאב הבחינו השוטרים כי היתה התפרצות לאתר ולבית-הכנסת במתחם קבר שמואל הנביא.

מגלי והבה: השוטרים זיהו כי המקום חולל בכך שהפורצים שברו את אריחי השיש סביב ארון הקודש, שברו את דלת הכספת, פתחו את ספר התורה והורידו את הספר במכשיר חד; הספר הושלך לרצפה יחד עם ספרי קודש אחרים שהיו במקום ושפכו עליהם מיץ ממותק.

מגלי והבה: כמו כן נופצה מנורת שמן גדולה.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: בעבר הוגשו כמה תלונות לגבי אירועים שונים באתר שמואל הנביא.

מגלי והבה: אציין כי אין מדובר באירועים שהתרחשו בבית-הכנסת ואין מדובר באירועים דומים או זהים לאירוע הנ"ל.

מגלי והבה: להלן כמה אירועים: באירוע מחודש אפריל 2006 נמצאו כתובות נאצה נגד ערבים וכתובות "כהנא חי" כמעט בכל מקום במתחם כולל במסגד.

מגלי והבה: התיק נגנז מסיבת ע.ל.ן - עבריין לא נודע.

מגלי והבה: באירוע מחודש יוני 2006 - גנבת 5 מטרים גדר היקפית במקום וכתיבת כתובות על הקיר.

מגלי והבה: נחקרו כמה אנשים – הגדר נמצאה לאחר כמה שבועות – והתיק נגנז מסיבת ע.ל.ן.

מגלי והבה: באירוע מיולי 2006 - פריצת חדר חשמל וגנבת וידיאו וכבל חשמל באורך 10 מטרים ומצלמת אבטחה.

מגלי והבה: התיק נגנז מסיבת ע.ל.ן.

מגלי והבה: באירוע מנובמבר 2006 - גרימת נזק בחדר החשמל במקום.

מגלי והבה: התיק נגנז מסיבת ע.ל.ן; באירוע מדצמבר 2006 - גנבת משאבת המים מהמקום.

מגלי והבה: התיק נגנז מסיבת ע.ל.ן; באירוע מתחילת ינואר 2007 - גנבת כבלים תת-קרקעיים של חשמל.

מגלי והבה: נחקר חשוד שהכחיש כל קשר לאירוע.

מגלי והבה: התיק הועבר לפרקליטות הצבאית.

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: מייד עם גילוי האירוע בקבר שמואל הנביא נפתחה חקירה במחלק פשעים ציון.

מגלי והבה: מהחקירה עולה כי ביום שישי, 26 בינואר 2007 סמוך לשעה 16.00, עזב השומר הקבוע של המקום - מטעם המינהל האזרחי - את האתר.

מגלי והבה: סמוך לשעה 18:30 עזב מתפלל יהודי את האתר לאחר שהתפלל בבית-הכנסת כשהכול היה תקין.

מגלי והבה: סמוך לשעה 19:00 עזב את האתר אימאם המסגד.

מגלי והבה: כאמור, בשעה 00:55, לאחר חצות, גילה סיור של תחנת גבעת-זאב את ההתפרצות לאתר.

מגלי והבה: מתקיימות פעולות חקירה נוספות בתחום המודיעין לגבי אירועי גנבה קודמים במקום וחקירת מעורבים אפשריים.

מגלי והבה: 4.

מגלי והבה: מאז האירוע המתחם מאובטח 24 שעות על-ידי שוטרי מג"ב, אף כי אין זה תפקידה של המשטרה.

מגלי והבה: המשטרה העבירה בקשה לרב המקומות הקדושים שידאג למימון אבטחה קבועה ורצופה של המקום.

מגלי והבה: שאילתא מס' 944 של חבר הכנסת שלמה בניזרי - לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת שלמה בניזרי שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ו בשבט התשס"ז (14 בפברואר 2007):

מגלי והבה: פורסם כי כ-5,000 בני נוער עברו טיפול גמילה מסמים בשנת 2006.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם משרדך מסייע לעמותת "אל-סם", ואם כן – באילו סכומים?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: האם למשרדך נתונים על מספר התלמידים המשתמשים בסמים או באלכוהול?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם משרדך מסייע לתלמידים להיגמל, ואם כן – כיצד?

מגלי והבה: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: משטרת ישראל איננה מקצה כספים לעמותת "אל סם".

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: מיולי 2004 עד יולי 2005 נפתחו למעלה מ-300 תיקים בגין מעורבות בני נוער, עד גיל 18, בעבירות סמים; מספטמבר 2005 עד יולי 2006 נפתחו 340 תיקים.

מגלי והבה: מדובר בעלייה של למעלה מ-10%.

מגלי והבה: לעניין צריכת אלכוהול בקרב בני נוער: מאחר שאין איסור בחוק על שתיית אלכוהול על-ידי קטינים, אין במשטרה נתונים בנושא זה.

מגלי והבה: עם זאת, לצורך בדיקת היקף התופעה בודקת המשטרה נתונים לגבי העבירה של מכירת אלכוהול לקטינים.

מגלי והבה: במהלך שנת 2006 סגרה המשטרה 170 מועדונים שבהם נמכר אלכוהול לקטינים, לעומת 130 מועדונים שנסגרו בשנת 2005.

מגלי והבה: בשנת 2006 נפתחו במשטרה 200 תיקים בגין מכירת משקאות משכרים לקטינים, לעומת 196 שנפתחו בשנת 2005.

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: למשטרת ישראל אין כלים טיפוליים כדי לסייע לבני-הנוער להיגמל מסמים ומאלכוהול.

מגלי והבה: המשטרה עוסקת בהקשר זה במניעה ובאכיפה באופן שכל אימת שמובא לידיעתה כי קטין עבר עבירה פלילית הוא מועבר לשירות המבחן לנוער.

מגלי והבה: בנושא השימוש באלכוהול, אין למשטרה כלים חוקיים להתמודד עם מצבים שבהם קטינים שותים לשוכרה ואינם מבצעים עבירות נלוות.

מגלי והבה: אשר לתחום המניעתי: משטרת ישראל שותפה בפרויקטים מגוונים לצד משרד החינוך וגופים נוספים, במטרה לקדם את הטיפול האפקטיבי בבני נוער.

מגלי והבה: מדובר בהשתלבות במודלים המופעלים בבתי-הספר - מודל "בית-ספר בטוח" ו"בית-ספר בטוח משולב" - שעיקרם יצירת אקלים דוחה עבריינות בבתי-ספר, תוך שילוב הורים וגורמים בקהילה.

מגלי והבה: כמו כן פועלת המשטרה בפורומים ארציים המיועדים, בין היתר, לאנשי חינוך.

מגלי והבה: בתחום האכיפה: המשטרה פרוסה במקומות הידועים כאתרי נוער מועדים, לרבות בבתי-ספר, במטרה לתפוס סוחרי סמים.

מגלי והבה: הפעילות נעשית באמצעות בלשי נוער - פקחני נוער - אשר מצויים בשטח ותפקידים לשמש "עיניים ואוזניים" של יחידות הנוער במשטרה.

מגלי והבה: המשטרה מכשירה רכזי מודיעין נוער שעיקר עיסוקם הוא פעילות סמויה לאיסוף מודיעין על קטינים הצוריכים סמים, או גרוע מכך, סוחרי סמים.

מגלי והבה: מתבצעות פעולות בשילוב אגף התנועה ומתנדבי המשמר האזרחי בכניסה וביציאה לאתרי בילוי בשעות הקטנות של הלילה, במגמה לאתר קטינים תחת השפעת סמים.

מגלי והבה: בסופי שבוע פקחני נוער סמויים נמצאים בתוך המועדונים, הפאבים והדיסקוטקים, במגמה לאתר מוכרי סמים ומשקאות משכרים לקטינים.

מגלי והבה: המשטרה פועלת בשיתוף פעולה עם הרשות למלחמה בסמים בהובלת פרויקטים משותפים להסברה ולמניעה וכן בפרויקטים רבים נוספים עם גופים אחרים.

מגלי והבה: שאילתא מס' 951 של חבר הכנסת נסים זאב: שוד אלים של קשישה.

מגלי והבה: בבקשה.

מגלי והבה: חבר הכנסת נסים זאב שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ו בשבט התשס"ז (14 בפברואר 2007):

מגלי והבה: לאחרונה פורסם כי נתפסו חשודים בשוד אלים של קשישה מחיפה, שבמהלכו הפורצים חשמלו והכו אותה ושפכו עליה אקונומיקה.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם יוגש כתב אישום נגד החשודים, ואם כן – באילו אישומים?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: מה עושה המשטרה להגנת הקשישים?

אבי דיכטר: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חבר הכנסת זאב, שאני חייב לומר, כל אימת שאני מכין תשובה על שאילתא של חבר הכנסת זאב, אני מרגיש שאני משקיע במודע ובתת-מודע קצת יותר, כי אני יודע בוודאות שחבר הכנסת זאב יהיה באולם.

מגלי והבה: אף שהיום היו לו טענות קיפוח, אבל הנה, אפילו השר לביטחון הפנים מקדיש לך את כל הזמן ואת כל הרצינות שאתה מבקש.

אבי דיכטר: השאלה עסקה בשוד אלים של קשישה, אירוע קשה, מתוקשר כקשה והוא אכן היה קשה.

אבי דיכטר: מדובר ב-18 בינואר השנה, בשעות הלילה, כאשר נשדדה באכזריות הגברת איטה פוגל, תושבת חיפה, אשה מבוגרת.

אבי דיכטר: לאור חומרת האירוע מונה צוות חקירה שפעל נמרצות במטרה לתפוס את הפושעים.

אבי דיכטר: מחקירת שלושה חשודים בהתפרצות לדירה אחרת, שלא קשורה לאירוע הזה של שוד הקשישה, ומחקירת השלושה מההתפרצות לדירה האחרת עלתה המשטרה על חשוד, והסתבר שהוא היה הדמות המובילה באירוע שבו הותקפה הקשישה.

אבי דיכטר: 1.

אבי דיכטר: לאחר חקירה מאומצת של המשטרה ובהמשך פרקליטות מחוז חיפה הגישה כנגד החשוד כתב אישום המייחס לו ביצוע עבירות של שוד בנסיבות מחמירות, חבלה בכוונה מחמירה, התפרצות לבית מגורים, קשירת קשר לביצוע עבירה וניסיון לקשירת קשר לביצוע עבירה.

אבי דיכטר: 2.

אבי דיכטר: המשטרה מתמודדת עם תקיפות של קשישים ושל אנשים חסרי ישע בכלל - זה בדרך כלל משני קצות הגילים.

אבי דיכטר: קטינים גם הם חסרי ישע וקשישים ברור לכולנו שגם הם חסרי ישע.

אבי דיכטר: המשטרה עוסקת בפעילות באזורים מוכים מועדים לפורענות וממקדת את הפעילות שלה מול חשודים פונטציאליים.

אבי דיכטר: פרויקט של סיוע לקורבנות עבירה, פרויקט סל"ע של המשטרה, מיושם במחוזות ובמרחבים, כולל מודל לטיפול בקורבנות העבירה, מודל שמטפל גם בקורבנות של אירועי שוד כנגד אנשים חסרי ישע.

אבי דיכטר: במסגרת השיטור הקהילתי השוטרים של השיטור הקהילתי עוסקים בפעולות שמגבירות את תחושת הביטחון האישי של הקשישים ומצמצמות את הפגיעות באוכלוסייה זו.

אבי דיכטר: בין היתר מתקיימות הרצאות והדרכות לקשישים בבתי-אבות ובקהילה.

אבי דיכטר: ההרצאות עוסקות בין היתר בדרכים למיגון הבתים, באמצעי הזהירות שראוי לנקוט, ובעיקר - איך לנהוג מול זרים או מול אנשים שאינם מוכרים לאותם קשישים.

אבי דיכטר: התופעה של שוד וכייסות של קשישים ושל חסרי ישע בכלל אינה חדשה, לצערנו.

אבי דיכטר: אפילו השיטות ידועות ומוכרות.

אבי דיכטר: יש גם פילוח של שעות המועדפות על סוגי העבריינים האלה, אף שכמובן כל הדברים האלה לא מסירים ולו קמעה מהאחריות שמוטלת על משטרת ישראל להגן על הקשישים האלה, להשיב את הביטחון לא רק לאזרחי המדינה הבוגרים אלא במיוחד לאותה אוכלוסייה חסרת ישע שנופלת לצערנו לעתים מזומנות קורבן למעשי פשע שכאלה.

אבי דיכטר: תודה רבה.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: שאלה נוספת לחבר הכנסת נסים זאב.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, אני רוצה לחזק את ידיה של המשטרה שהצליחה ללכוד את הפורץ, העבריין, האלים ביותר.

נסים זאב: השאלה שלי היא, האם כרגע ידוע לשר אם העבריין הזה נמצא בכלא עד להליכים הסופיים, עד להחלטת בית-המשפט, או שכרגע הוא משוחרר?

נסים זאב: לדעתי, הוא מהווה בכל רגע סכנה לציבור.

אבי דיכטר: חבר הכנסת זאב, למיטב ידיעתי, אני אומר את זה בזהירות, מפני שלא בדקתי את הסוגיה הזאת, היא נראתה לי מובנת מאליה.

אבי דיכטר: האיש עצמו נמצא במעצר.

אבי דיכטר: אני לא יודע לומר אם עד תום ההליכים, מאחר שהוגש כבר כתב אישום.

אבי דיכטר: כדי לתת תשובה בדוקה ומהימנה אני חייב לבדוק את זה, ואני מתחייב לתת תשובה עד מחר, אולי אפילו עוד היום.

אבי דיכטר: למיטב זיכרוני, האיש נמצא במעצר עד תום הליכים.

אבי דיכטר: אבל שוב, כדי לוודא את זה - אני אתן תשובה.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים, חברי הכנסת.

מגלי והבה: שאילתא מס' 957 של חבר הכנסת בנימין אלון - לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת בנימין אלון שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ו בשבט התשס"ז (14 בפברואר 2007): פורסם ב"ידיעות אחרונות" בי"ד בשבט תשס"ז, 2 בפברואר 2007, כי נערה נעצרה בניגוד לחוק ותוך הפרה לכאורה של נוהל עצירת תלמיד, וכי קצין בודק חוקר את המקרה.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הידיעה נכונה?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – מי הורה לעצור את הנערה, כיצד קיבל את ההחלטה ומה היו שיקוליו?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: מה היו מסקנות החקירה?

מגלי והבה: 4.

מגלי והבה: כיצד תימנע הישנות המקרה?

מגלי והבה: 5.

מגלי והבה: האם תפוצה הנערה, ואם כן – כיצד?

מגלי והבה: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 5-1.

מגלי והבה: להלן בתמצית עיקרי הפרטים הנוגעים לאירוע: בתאריך 25 באוגוסט 2005 הוגש בבית-המשפט לנוער כתב אישום כנגד ארבע נערות, ביניהן רחל סטרוק, קטינה ילידת 1989, שהשתתפה בהפגנות נגד ההתנתקות.

מגלי והבה: לנאשמות יוחסו עבירות של התפרעות וחבלה במזיד, על רקע אירוע שהתרחש בצומת קדומים בשומרון, בקשר להתנתקות.

מגלי והבה: עם הגשת כתב האישום הוגשה בקשה למעצרן עד תום ההליכים.

מגלי והבה: הבקשה אושרה, אך בהמשך הן שוחררו בתנאים.

מגלי והבה: ב-28 באוגוסט 2005 התקיימה הקראה של כתב האישום בנוכחות הנאשמות ואמן, ובאותו מעמד נקבע דיון נוסף לתאריך 14 בספטמבר 2005.

מגלי והבה: לדיון זה ולכל שאר הדיונים שהתקיימו מאז, הנאשמות לא התייצבו.

מגלי והבה: התובעים מתביעות איילון שהופיעו בדיונים לא ביקשו צווי הבאה, לא נתבקש חילוט הערבויות ואף לא הועברה פנייה ליחידות במחוז ש"י לזמן את הנאשמות.

מגלי והבה: בתאריך 1 בפברואר 2006 החליט השופט להתלות את ההליכים בתיק, הואיל והתביעה לא הצליחה להביא את החשודות לבית-המשפט.

מגלי והבה: בתאריך 4 באוקטובר 2006 הועבר התיק מתביעות איילון למרחב שומרון, עם בקשת תובע לאתר שלוש מתוך ארבע הנאשמות שעד אז לא אותרו.

מגלי והבה: ב-29 באוקטובר 2006 הוכרזו הנאשמות כדרושות חקירה לתביעות איילון.

מגלי והבה: ב-30 בינואר 2007 איתר הצמ"מ - צוות מודיעין מיוחד המתמחה בעבריינות הפרות סדר - את הנערה, והיא הובאה לתחנת המשטרה הקרובה, שם שוחררה בערבות צד ג' על-ידי בגיר.

מגלי והבה: אשר לדרך שנקט הכוח שפעל בעניינה של הנאשמת: נושא זה נמצא בבדיקתו של קצין בודק והוא טרם סיים את עבודתו.

מגלי והבה: בנסיבות אלו אין בידינו ממצאים האמורים ליתן מענה לכל השאלות שהועלו בשאילתא.

מגלי והבה: שאילתא מס' 970 של חבר הכנסת ניסן סלומינסקי - לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת ניסן סלומינסקי שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ו בשבט התשס"ז (14 בפברואר 2007): פורסם ב"מעריב", כי בעיר בני-ברק אין כיום תחנת משטרה אלא רק תחנת שיטור קהילתי, וכי הרבנים מגיעים להסדר עם המשטרה לגבי המשך הטיפול בעברייני מין.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם נכון הדבר?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – האם דווחו מקרים של עבירות מין בבני-ברק, ואם כן – כמה מהם טופלו על-ידי המשטרה?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם המשטרה עוקבת אחר המשך הטיפול בעברייני מין?

מגלי והבה: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: אכן בעיר בני-ברק לא קיימת תחנת משטרה, אך קיים מרכז שיטור קהילתי שמספק שירותי משטרה.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: המשטרה אינה מקיימת הסדרים עם רבנים לגבי המשך טיפול בעברייני מין.

מגלי והבה: עם זאת, משטרת מרחב דן מקיימת קשרים טובים ובונים עם הקהילה בעיר בני-ברק, לרבות עם פרנסי העיר, והכול לקידום פעילות המשטרה באכיפת החוק ובמתן שירות לציבור.

מגלי והבה: בשנת 2006 טיפלה המשטרה בעיר בני-ברק ב-94 תיקים בנושא עבירות מין שבהם החשוד הינו בגיר, וב-28 תיקים שבהם החשוד קטין.

מגלי והבה: מאז תחילת שנת 2007 טיפלה המשטרה ב-12 תיקים שבהם החשוד בגיר ובארבעה תיקים שבהם החשוד קטין.

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: בהתאם לחוק הפיקוח על עברייני מין, אשר נכנס לתוקף בחודשים האחרונים, הוקמה בשב"ס יחידה שתפקידה לפקח על עברייני מין, בהתאם לסמכויות שהוקנו לפי חוק זה.

מגלי והבה: אחת מסמכויות אלו נוגעת לפנייה לבית-המשפט לשם הטלת צו פיקוח על עברייני מין ופיקוח אחר יישום המגבלות שהוטלו בצו.

מגלי והבה: בימים אלו, בהתאם להנחיית ר' אח"מ, מתבצעת עבודת מטה על-ידי חטיבת החקירות והמודיעין של משטרת ישראל בשיתוף יחידת הפיקוח של שב"ס, לשם הסדרת יחסי הגומלין וממשקי העבודה בין הגופים בכל הנוגע לפיקוח על עברייני מין.

מגלי והבה: בין יתר הנושאים שנבחנים מדובר על העברת מידע רלוונטי ממערכות המשטרה אל השב"ס, סיוע בפיקוח אופרטיבי על עברייני המין ועוד.

מגלי והבה: שאילתא מס' 991 של חבר הכנסת בנימין אלון - לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת בנימין אלון שאל את השר לביטחון פנים ביום ג' באדר התשס"ז (21 בפברואר 2007):

מגלי והבה: לפי דוח עמונה של ארגון זכויות האדם ביש"ע, הופעלו סוסי המשטרה בעמונה במשך 27 שעות ללא מנוחה, כאשר המקסימום המותר הוא 10 שעות.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: מי קיבל את ההחלטה להשתמש בסוסים מעבר לזמן המותר?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: מה היתה ההצדקה להחלטה זו? 3.

מגלי והבה: האם ההחלטה קיבלה את אישור הדרג המדיני?

מגלי והבה: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: הטענה שהפעלת הסוסים באירועי עמונה התבצעה בחריגה מהמותר איננה נכונה.

מגלי והבה: משך הפעלת הסוסים במשימה התבצע בהתאם לנהלים ולכללי הטיפול ההולמים.

מגלי והבה: פירוט האירועים: הפרשים והסוסים שהשתתפו באירוע התייצבו בבסיס צה"ל נבי-מוסא ב-31 בינואר 2006 לכינוס ותדרוך.

מגלי והבה: עד ל-1 בפברואר 2006 בשעה 00:30 היו הסוסים במנוחה, כולל האכלה בשטח.

מגלי והבה: בשעה 00:45 נעה שיירת כלי הרכב לעבר עמונה.

מגלי והבה: בשעה 01:00 לערך עלו הפרשים על הסוסים והחלו נעים, רכובים, לשטח הפעילות - רכיבה של קילומטר אחד בערך.

מגלי והבה: בשעה 04:30 ניתנה הוראה של בג"ץ "להקפיא מצב", והפרשים עם הסוסים נכנסו למצב מנוחה מלא עד השעה 09:30.

מגלי והבה: משעה 09:30 ועד 15:30 הופעלו הפרשים והסוסים מבצעית - שש שעות בלבד - כאשר קצין הפרשים הארצי מבצע סבבי רענון ומנוחה בשעות 15:30-13:00.

מגלי והבה: בסיום האירוע הושקו והואכלו הסוסים.

מגלי והבה: 3-2.

מגלי והבה: לאור האמור במענה על שאלה מס' 1, אין להשיב על שאלות אלו.

מגלי והבה: שאילתא מס' 992 של חבר הכנסת בנימין אלון - לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת בנימין אלון שאל את השר לביטחון פנים ביום ג' באדר התשס"ז (21 בפברואר 2007): נטען, כי ביום ז' בשבט תשס"ז, 26 בינואר 2007, הותקפה נערה יהודייה בידי נערים ערבים סמוך למערת-המכפלה.

מגלי והבה: לטענתה, היא פנתה לשוטר משמר הגבול ששמר במקום, אולם הוא לא פעל ללכידת התוקפים.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: מה הן ההנחיות לכוחות הביטחון במקרה כזה?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: האם הופקו לקחים בעקבות התנהגות שוטר משמר הגבול באירוע?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם נעצרו חשודים בתקיפה?

מגלי והבה: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 3-1.

מגלי והבה: בתאריך 26 בינואר 2007, מעט לאחר השעה 10:30, בעת שהנערה זוהר אלקובי התארחה ביישוב היהודי בחברון, היא הגיעה לסמטת ארז, ושם ניגש אליה אחד הנערים הפלסטינים וגנב את מעילה, שהיא נשאה על כתפיה.

מגלי והבה: החשוד הוא קטין, והאחרים ששהו בסביבתו באותה עת נמלטו מהמקום.

מגלי והבה: נעשו ניסיונות לאתר את החשודים באמצעות מערכת הטמ"ס - טלוויזיה במעגל סגור - אך התברר כי בעת האירוע המצלמה במקום לא פעלה ולכן המקרה לא מתועד במערכת.

מגלי והבה: המצלמה במקום היא באחריות צה"ל, ולטענת גורמי צה"ל המצלמה היתה מקולקלת במועד האירוע.

מגלי והבה: לטענת הנערה, היא פנתה לחיילים ששהו במקום מייד לאחר המקרה - ולא ללוחמי מג"ב.

מגלי והבה: בעקבות הפנייה ובהתאם להנחיות לטיפול בכל אירוע שכזה ברצינות הראויה, נעשו סריקות מיידיות במקום, אולם לא נמצאו חשודים, ולמעשה לא אותרו חשודים עד היום.

מגלי והבה: לאחר כשעתיים, בשעה 12:30, הגישה הנערה תלונתה בגין התנהגות שוטר משמר הגבול.

מגלי והבה: בתלונתה טענה לגבי אופן התרחשות המקרה: "הוא משך את המעיל (פליז) מהכתפיים שלי וברח".

מגלי והבה: לדברי המתלוננת היא היתה לבד באירוע אל מול שישה ילדים פלסטינים.

מגלי והבה: תלונתה נמצאת בבדיקה וזו טרם הסתיימה.

מגלי והבה: כפי שציינתי, הנערה פנתה לחיילים ולא לשוטר מג"ב, כפי שמציין חבר הכנסת אלון בשאילתא.

מגלי והבה: כפי שציינתי, לא נמצאו חשודים ולמעשה לא אותרו חשודים עד היום.

מגלי והבה: חבר הכנסת בנימין אלון, שאילתא מס' 993 - לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת בנימין אלון שאל את השר לביטחון פנים ביום ג' באדר התשס"ז (21 בפברואר 2007):

מגלי והבה: לפי דוח עמונה של ארגון זכויות האדם ביש"ע, בכל הבתים שפונו בעמונה הופעלה שיטת "המסדרון האלים", שבמסגרתה אולצו המפגינים לעבור בין שתי שורות שוטרים שהכו אותם לפני הוצאתם מהבית.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם שיטה זו תורגלה במסגרת ההכנות למבצע הפינוי בעמונה?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – מי אישר אותה?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: אם לא – מדוע היא ננקטה בכל הבתים?

מגלי והבה: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) מפקד מחוז ש"י הבהיר כי האירוע המתואר בשאילתא לא התרחש במהלך פינוי עמונה.

מגלי והבה: שיטת "המסדרון האלים" איננה מוכרת בתורת המשטרה בטיפול בהפרות סדר ובטכניקות המפורטות בה.

מגלי והבה: בתשובה על שאלתך, חבר הכנסת אלון, לא תורגלה לקראת הפינוי שיטת "המסדרון האלים".

מגלי והבה: אציין כי אם התקבלו תלונות בגין התנהגות השוטרים כפי שתיאר חבר הכנסת אלון, הרי שבירורן נעשה במחלקה לחקירות שוטרים בפרקליטות המדינה שבמשרד המשפטים.

מגלי והבה: שאילתות מס' 1010 ו-1011 של חבר הכנסת טיבי - הבנתי שקיבל את התשובות או יקבל אותן.

מגלי והבה: חבר הכנסת שאל את השר לביטחון פנים ביום י' באדר התשס"ז (28 בפברואר 2007): מפניות של אסירים ומפרסומים בתקשורת נודע לי, כי שירות בתי-הסוהר החליט לבטל את המקלחות בתאי האסירים ולהקים מקלחות ציבוריות.

מגלי והבה: זאת, בעקבות בדיקה שהעלתה כי אסירים ביטחוניים צורכים מים יותר מאסירים פליליים.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הידיעות נכונות?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – האם הובא בחשבון כי אסירים ביטחוניים צורכים מים גם לצורך תפילה וגם לכביסה?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: כיצד תימנע פגיעה בחופש הדת ובצרכים בסיסיים של האסירים?

מגלי והבה: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

מגלי והבה: שב"ס אכן מקים מקלחות ציבוריות בחלק מבתי-סוהר.

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: הנתונים המוזכרים בשאילתא, שאסירים ביטחוניים צורכים מים יותר מאסירים פליליים, הובאו בחשבון ועדיין אינם מצדיקים את השימוש המופרז במים.

מגלי והבה: צריכת המים הממוצעת לאזרח במדינת ישראל הינה כ- ליום.

מגלי והבה: בבדיקה שבוצעה על-ידי שב"ס, עקב תופעה של צריכת מים גבוהה מאוד בבתי-הסוהר, התברר כי צריכת המים על-ידי האסירים הביטחוניים אינה עומדת בשום יחס לצריכה סבירה של אזרח במדינת ישראל, וזאת גם אם נביא בחשבון את צורכיהם הבסיסיים של האסירים, כולל כיבוד חופש הדת.

מגלי והבה: נתוני צריכת המים בבתי-סוהר ביטחוניים: בית-סוהר "הדרים" ובית-סוהר "השרון" - 390 ליטר לאסיר ליום; בית-סוהר "מגידו" - 520 ליטר ליום; בית-סוהר "גלבוע" - 738 ליטר ליום; בית-סוהר "אשל"- 500 ליטר ליום; בית-סוהר "דמון" - 710 ליטר ליום; בית-סוהר "נפחא" - 910 ליטר ליום; בית-סוהר "שקמה" - 630 ליטר ליום.

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: הקמת המקלחות הציבוריות נעשית תוך התחשבות מקסימלית בצורכיהם הבסיסיים של האסירים וכיבוד חופש הדת שלהם.

מגלי והבה: למען הסר ספק יודגש שאין כל חובה על שב"ס כי יהיו מקלחות צמודות בתאי האסירים.

מגלי והבה: חבר הכנסת אחמד טיבי שאל את השר לביטחון פנים ביום י' באדר התשס"ז (28 בפברואר 2007): מפניות של אסירים נודע לי, כי שירות בתי-הסוהר מתכוון לערוך בכלא "גלבוע" שינויים מבניים שיביאו להגדלת מספר האסירים בכל תא לעשרה, כך שלכל אסיר יהיה שטח של 2.5 מ"ר, לעומת 4.5 מ"ר על-פי התקן הבין-לאומי.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הידיעה נכונה?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – האם הדבר עולה בקנה אחד עם התקנים הבין-לאומיים בכל הקשור לזכויות האסיר?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: האם מתוכננים שינויים דומים בבתי-כלא נוספים?

מגלי והבה: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 3-1.

מגלי והבה: הידיעה אינה נכונה.

מגלי והבה: אין כל כוונה לשנות את מספר האסירים בתאי בית-סוהר "גלבוע" או בית-סוהר אחר.

מגלי והבה: שאילתא מס' 1012 של חבר הכנסת יעקב כהן - לפרוטוקול.

מגלי והבה: חבר הכנסת שאל את השר לביטחון פנים ביום י' באדר התשס"ז (28 בפברואר 2007): פורסם, כי בליל שבת, אור לכ"ט בשבט תשס"ז, 16 בפברואר 2007, הותקף אברך בבני-ברק, וכי שוטרים שהגיעו בניידת לאחר שהתוקפים החלו להתרחק, עזבו את המקום בלי לנקוט פעולה כלשהי.

מגלי והבה: רצוני לשאול: 1.

מגלי והבה: האם הידיעות נכונות?

מגלי והבה: 2.

מגלי והבה: אם כן – מדוע לא פעלו השוטרים כנדרש?

מגלי והבה: 3.

מגלי והבה: כיצד תימנע הישנות המקרה?

מגלי והבה: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 3-1.

מגלי והבה: לא הוגשה כל תלונה במשטרה בעקבות התקיפה לכאורה.

מגלי והבה: בתאריך 16 בפברואר 2007 אכן הוזעקה ניידת למקום האירוע, אולם הניידת הוזעקה כנראה באיחור, ולכן כשהיא הגיעה לא מצאו השוטרים את התוקפים במקום.

מגלי והבה: יצוין כי הניידת לא "סתם" עזבה את המקום, אלא המשיכה בסריקות באזור, לצערנו ללא תוצאות.

מגלי והבה: ממ"ר דן נוהג להיפגש מפעם לפעם עם ראשי הקהילה בבני-ברק לפגישות עבודה.

מגלי והבה: ברוב המקרים הפגישות מתקיימות בעקבות אירוע זה או אחר.

מגלי והבה: אחרי האירוע נשוא השאילתא התקיימה פגישה בין ממ"ר דן וכמה מקציניו לבין ראשי הקהילה בבני-ברק ובמהלכה עלה גם האירוע המדובר.

מגלי והבה: סוכם בישיבה כי ייערכו פעולות מניעה משותפות של שוטרים יחד עם פקחים.

מגלי והבה: ואכן, פעילות כזו כבר מתקיימת.

מגלי והבה: לדוגמה, בשבוע שעבר נרשמה פעילות משותפת ברחובות רבי עקיבא והשומר וגם בקריית-הרצוג.

מגלי והבה: לא נרשמו אירועים מיוחדים.

מגלי והבה: אם תוגש תלונה מפורטת בתחנה בגין האירוע הנדון, תשאף המשטרה למצות את החקירה.

מגלי והבה: תודה, אדוני השר.

אבי דיכטר: תודה.

אבי דיכטר: חג שמח לכולם.

מגלי והבה: הודעה למזכיר.

אריה האן: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו על שולחן הכנסת – לדיון מוקדם:

אריה האן: הצעת חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב] (תיקון תגמולים למתנדבים בהגנת הסביבה ושמירת טבע), התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב, והצעת חוק עובדי רשויות שאינם מקבלים שכר (תיקוני חקיקה) התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת סטס מיסזניקוב.

אריה האן: החלטת ועדת האתיקה בעניין משיכת חתימותיהם של חברי הכנסת; החלטת ועדת האתיקה בעניין קובלנותיהם של חברי הכנסת רן כהן והתנועה למען איכות השלטון נגד חברת הכנסת אסתרינה טרטמן.

אריה האן: חבר הכנסת דוד רותם הביע את הסכמתו בכתב לשמש כמציע הצעות החוק שלהלן במקומו של חבר הכנסת יצחק אהרונוביץ, כנדרש בתקנון.

אריה האן: מכתבו של חבר הכנסת אהרונוביץ והעברת ההצעות לחבר הכנסת רותם נעשו לפני שחבר הכנסת אהרונוביץ מונה לשר.

אריה האן: הצעת חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים) (מעצר בגין עבירה של החזקת סכין שלא כדין), התשס"ו–2006 – פ/1557/17; הצעת חוק סדר הדין (תיקון – הגבלת משך חקירה), התשס"ז–2007 - פ/2265/17; הצעת חוק לתיקון פקודת הסמים המסוכנים (עונש מזערי בעבירות ייצוא, ייבוא, מסחר והספקה), התשס"ו–2006 - פ/1558/17; הצעת חוק מרשם האוכלוסין (תיקון – הצהרת אמונים למדינה, לדגל ולהמנון), התשס"ו–2006 - פ/1295/17; הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון – מאסר בפועל בעבירה של העסקה והסעה שלא כדין), התשס"ו-2006 - פ/1290/17; הצעת חוק שחרור על תנאי ממאסר (תיקון – ביטול שחרור על תנאי ממאסר עולם), התשס"ו-2006 - פ/964/17).

אריה האן: תודה רבה.

מגלי והבה: תודה למזכיר.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת אברהם מיכאלי ולכל הנמצאים כאן.

מגלי והבה: תם סדר-היום, הסתיים כנס החורף של המושב השני.

מגלי והבה: הישיבה הרגילה הבאה תתקיים בתום הפגרה ביום שני, ט' באייר תשס"ז, 7 במאי 2007 בשעה 16:00.

מגלי והבה: חג שמח וכשר לבית ישראל.

מגלי והבה: חג שמח.

מגלי והבה: הישיבה נעולה.