ישיבת מליאה, כנסת 17, פרוטוקול מספר הישיבה המאתיים-ועשרים-וחמש של הכנסת השבע-עשרה, 2008-03-25 00:00

אמנון כהן: הנני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת.

אמנון כהן: היום יום שלישי, י"ח באדר ב' התשס"ח, 25 במרס 2008.

אמנון כהן: ראשית, הודעה למזכיר הכנסת.

אמנון כהן: בבקשה.

איל ינון: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק שירות המדינה (גמלאות) (תיקון מס' 48), התשס”ח–2008, שהחזירה ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

איל ינון: לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה: הצעת חוק העיתונות, התשס”ח–2008.

איל ינון: לקריאה ראשונה, מטעם הכנסת:

איל ינון: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 111) (דמי אבטלה בתקופת הכשרה מקצועית), התשס”ח–2008, של חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק איסור קבלת ביטחונות מעובד, התשס”ח–2008, של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת.

איל ינון: כמו כן, בהתאם לסעיף 124 לתקנון, אבקש להודיע על החלטת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בדבר חידוש הדיונים בהצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 106), התשס”ח–2008.

איל ינון: עוד הונחו היום על שולחן הכנסת – מסקנות ועדת הפנים והגנת הסביבה בעקבות דיון מהיר בנושא: סגירת הר-מירון למתפללים ביום ז' באדר, הצעת חבר הכנסת יעקב ליצמן; מסקנות ועדת הפנים והגנת הסביבה בעקבות דיון מהיר בנושא: החמרה משמעותית בתופעת מעשי השוד בתחנות הדלק, הצעת חבר הכנסת יוחנן פלסנר.

איל ינון: נוסף על כך, הנני מתכבד להודיעכם כי בישיבת הכנסת ביום שני, י"ז באדר ב' התשס"ח, 24 במרס 2008, בתום הדיון בקריאה הראשונה בהצעת חוק עובדי הוראה, התשס”ח–2008, וטרם הצבעה, הופנתה תשומת לב המזכירות לכך שבחלק מחוברות הצעת החוק הושמטו חלק מסעיפי ההצעה.

איל ינון: לפיכך החליט יושב-ראש הישיבה כי לא תתקיים הצבעה על הצעת החוק.

איל ינון: היום הונחו על שולחן הכנסת החוברות התקינות והמלאות של הצעת החוק.

איל ינון: דיון חוזר והצבעה על הצעת החוק יתקיימו במועד שייקבע.

איל ינון: תודה.

אמנון כהן: תודה למזכיר הכנסת.

אמנון כהן: יש לנו כאן אורחים מטעם היחידה לדמוקרטיה מבית-הספר "בגין" אילת, 130 תלמידים.

אמנון כהן: ברוכים הבאים.

אמנון כהן: ביתנו הוא ביתכם.

אמנון כהן: אנו מקבלים אתכם בברכה.

אמנון כהן: הנושא הבא הוא נאומים בני דקה.

אמנון כהן: כל מי שרוצה לדבר יוכל להצביע, ומובן שנאפשר לחברי הכנסת להביע את מה שיש בלבם ותעמוד לרשותם דקה.

מאיר פרוש: תרשום אותי.

אמנון כהן: תצביע.

אמנון כהן: אקבל את הרשימה, ובינתיים ניתן כבר לחבר הכנסת שעומד.

אמנון כהן: חבר הכנסת אליהו גבאי, בינתיים תיכנס לשם, ותיכף נציג את הרשימה.

אמנון כהן: אתה כבר יכול לגשת.

אמנון כהן: אתה לא רוצה לגשת?

אמנון כהן: ויתרת על הזכות.

אמנון כהן: חבר הכנסת דב חנין, בבקשה.

אמנון כהן: אדוני, אני מוסיף אותך.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אדוני השר להגנת הסביבה נמצא אתנו.

דב חנין: עמיתי חברי הכנסת, עמק ססגון שליד תמנע הוא אחד האזורים היפים בארץ.

דב חנין: באחת הפרשות הבעייתיות והקשות, שמעידות שהליכי התכנון שלנו כנראה בעייתיים, אושרה הקמתו של מתחם מלונות בתוך עמק ססגון, צמוד לפארק הלאומי המיוחד של תמנע.

דב חנין: השדולה הסביבתית-החברתית בכנסת קיימה שני דיונים בנושא הזה, ואנחנו יזמנו תהליך של גישור ומינינו את פרופסור אלון טל מהמכון לחקר המדבר באוניברסיטת בן-גוריון לבצע גישור במטרה למנוע את הנזק הבלתי-הפיך לסביבה.

דב חנין: למרבה הצער, אנחנו שמענו – התבשרנו – בימים האחרונים, שהוצאו היתרי בנייה להתחלת עבודת החפירות במקום.

דב חנין: הדבר יגרום נזק בלתי הפיך למקום מיוחד במינו, יפה, נכס של הציבור כולו.

דב חנין: אני מנצל את ההזדמנות הזאת לקרוא מעל במת הכנסת לכל המעורבים, ובראשם למועצה האזורית אילות, שעומדים בראשה אנשים שערים לנושא הסביבתי, להימנע מלעשות את הנזק הזה לסביבה ולציבור.

אמנון כהן: תודה רבה.

אמנון כהן: חבר הכנסת משה גפני, בבקשה.

אמנון כהן: אחריו – חבר הכנסת אהרונוביץ.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני רואה שכעת הסדרן מניח מחדש את הצעת חוק עובדי הוראה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, ברשותך, אני רוצה להעיר הערה על זה במסגרת נאומים בני דקה.

משה גפני: מדובר על חוק שהממשלה הכינה במשך זמן רב מאוד.

משה גפני: נראה שהחוק הזה – ולא בדקתי באופן מסודר – נעשה בהתייעצויות עם כל הגורמים הנוגעים בדבר.

משה גפני: אני מתאר לעצמי שדיברו עם ארגוני המורים, ואני מתאר לעצמי שדיברו עם המועצה הפדגוגית ועם כל מי שנלווה לעניין.

משה גפני: הרי מדובר על חוק מקיף בנוגע למעמדם של עובדי ההוראה וכו'.

משה גפני: הוא הונח במהירות בלתי מתקבלת על הדעת על שולחן הכנסת עם טעויות שלא ראינו כמותן בעבר, מה שמעיד כמובן על ניסיון להעביר אותו בקריאה הראשונה במהירות.

משה גפני: החוק הזה נוגע לחינוך המוכר שאינו רשמי.

משה גפני: לא אמרו מלה – ואת זה אני יודע בוודאות – עם אף אחד מהחינוך המוכר שאינו רשמי.

משה גפני: אם היו אומרים, כמו שנאמר על החוק של סילבן שלום בוועדת החינוך, שזה חוק דומה, שמדובר על החינוך הרשמי, והמוכר שאינו רשמי יידון בנפרד, לו באה ואמרה: דנתי בחינוך הרשמי.

משה גפני: במוכר שאינו רשמי נדון בוועדה – ניחא.

משה גפני: זה טוב או לא טוב, ואפשר לדון בעניין.

משה גפני: אני משבח מאוד אותך, אדוני יושב-ראש הישיבה, שהיית גם אתמול יושב-ראש הישיבה, ולא נתת לבזות את הכנסת.

משה גפני: יושבים במשרד החינוך או בממשלה ומכינים חוק בלי לתת את הדעת על מה שקורה במערכת החינוך, ורוצים שאנחנו נאשר את זה ככה ולא חשוב מה כתוב – דף 38 פה, דף 42 שם או חסרים דפים.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, הצלת את כבוד הכנסת.

אמנון כהן: תודה רבה.

אמנון כהן: חבר הכנסת אהרונוביץ, בבקשה.

אמנון כהן: אחריו – חבר הכנסת יעקב כהן.

משה שרוני: חבר הכנסת גפני, כל הכבוד לך.

יצחק אהרונוביץ': אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, ברשותכם, אני רוצה להעלות נושא כאוב.

יצחק אהרונוביץ': יש מועצה בגליל, מרום-הגליל, ויש שם יישובים כמו דוב"ב, אביבים, ספסופה וכרם בן-זמרה.

יצחק אהרונוביץ': הקימו שם תיאטרון קהילתי, שבאמת נותן שירותים לקהילה שם, ונרשמו כ-30 חברים, והתחילו שם בחזרות, והולכים להעלות שם הצגות ברמה ראויה וטובה; למשל "בוסתן ספרדי" עומד לעלות באוגוסט.

יצחק אהרונוביץ': הם פנו – וגם ראש המועצה פנה – אל שר התרבות והמדע וביקש סיוע מועט.

יצחק אהרונוביץ': מדברים פה על סכומים של 150,000 שקל, שהם באמת סכומים זעירים למשרד כזה עתיר כסף.

יצחק אהרונוביץ': עד היום אין.

יצחק אהרונוביץ': שום דבר לא התקבל.

יצחק אהרונוביץ': יש סכנה גם לקיום התיאטרון וגם להשתתפות החברים, שהם באמת בחוסר ודאות.

יצחק אהרונוביץ': אני מקווה שהקריאה הזאת תגיע לאוזנו של שר התרבות והמדע.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: חבר הכנסת יעקב כהן, בבקשה.

אמנון כהן: אחריו – חבר הכנסת שמואל הלפרט.

יעקב כהן: כבוד היושב-ראש, חברי כנסת נכבדים, בעיצומו של יום הפורים התבשרנו בדוח קשה שמספר קשישים הולך וגדל – כרבע מאוכלוסיית הקשישים – נמצא מתחת לקו העוני.

יעקב כהן: זה גם השיעור של הילדים הרעבים.

יעקב כהן: התפלאתי מאוד למה מצאו לנכון דווקא ביום הפורים לבשר את זה.

יעקב כהן: אולי רצו לנחם את העניים שיש עוד הרבה עניים כמוהם.

יעקב כהן: אולי – רציתי לסנגר – פשוט רצו להגיד לתושבי ישראל שיש הרבה עניים והם יכולים לקיים בזה מצוות מתנות לאביונים, אבל גם את זה אנחנו יודעים; אנחנו קוראים זאת חדשים לבקרים.

יעקב כהן: אינני מבין את הקשיחות והאטימות שמדינת ישראל נוהגת בעניים ובקשישים.

יעקב כהן: הדבר היחיד שאני רוצה לסנגר בו עליהם הוא שפשוט מאוד הם רוצים לזכות את תושבי ישראל שיהיו להם הרבה עניים כדי שיוכלו לקיים בהם מצוות מתנות לאביונים.

יעקב כהן: הם מכים באוכלוסייה שיהיו עניים למהדרין.

יעקב כהן: אבל אני חושב שהדרך הזאת צריכה להיפסק.

יעקב כהן: אנא, תפסיקו להפוך את תושבי ישראל לפושטי יד או לפושטי רגל.

יעקב כהן: תגדילו את הקצבאות.

יעקב כהן: תודה.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: חבר הכנסת שמואל הלפרט, בבקשה.

אמנון כהן: אחריו – חבר הכנסת .

שמואל הלפרט: אדוני היושב-ראש, בחוצות נובוסיבירסק, העיר השלישית בגודלה ברוסיה, הודבקו בשבוע שעבר מאות כרוזים המזהירים את התושבים לשמור על ילדיהם מפני היהודים לקראת חג הפסח: "הורים, שימו לב ושמרו על ילדיכם לקראת חג הפסח היהודי, כי היהודים גונבים ילדים קטנים, מוציאים את דמם ומכינים ממנו מצות".

שמואל הלפרט: זה היה נוסח הכרוזים.

שמואל הלפרט: אם מישהו השלה את עצמו שתופעת עלילות הדם חלפה מן העולם, הוא פשוט טעה.

שמואל הלפרט: במהלך השנה דווח על עשרות אירועים אנטישמיים, ציור צלבי קרס על מוסדות יהודיים וחילול בתי-קברות ברוסיה.

שמואל הלפרט: למרות כל התלונות שהועברו לשלטונות, לא נעצר איש.

שמואל הלפרט: על ממשלת רוסיה לנקוט צעדים תקיפים ולמגר את התופעה מבעוד מועד, לפני שתתפשט כאש בשדה קוצים.

אמנון כהן: תודה רבה.

אמנון כהן: חבר הכנסת פרוש, בבקשה.

אמנון כהן: חבר הכנסת אלסאנע, רצית גם?

מאיר פרוש: אדוני היושב-ראש, מכובדי השר, חברי הכנסת, במסגרת כבודה האבוד של הכנסת, הכנסת ניסתה אתמול וחוקקה את חוק מוות מוחי-נשימתי, וכך היא רצתה לקבוע שמוות מוחי-נשימתי הוא אכן מוות, בעוד ההלכה קובעת שכל עוד הלב פועם אין זה מוות ואי-אפשר לגעת באדם.

מאיר פרוש: אני פונה מכאן לנשיא המדינה, שאמור לחתום על חוקים, שלא יחתום על החוק הזה.

מאיר פרוש: אם החוק רצה, בסופו של דבר, להביא יהודים דתיים שומרי הלכה לתרום מאיבריהם במצב הזה, הסערה הציבורית והעובדה שעולם הרבנות גועש ורועש סביב החוק שהתקבל אתמול בכנסת יביאו לכך שיותר ויותר לא יתרמו איברים.

מאיר פרוש: אני פונה מכאן לנשיא המדינה שלא לחתום על החוק.

אמנון כהן: תודה רבה.

אמנון כהן: חבר הכנסת טלב אלסאנע, בבקשה.

טלב אלסאנע: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, לאחרונה אנו עדים לאלימות של שוטרים כלפי אזרחים.

טלב אלסאנע: ביום חמישי הותקף צעיר בשם סברי אלגרג'אוי, שהיה עם חבריו בחוף אשקלון, במכות נמרצות בידי שוטרים עד שאיבד את הכרתו והגיע לבית-חולים "סורוקה" בבאר-שבע ללא דופק וללא נשימה.

טלב אלסאנע: הוא עבר החייאה ונמצא עד עכשיו במחלקה לטיפול נמרץ וסכנה נשקפת לחייו.

טלב אלסאנע: המשטרה, שאמורה להגן על אזרחים, מתעללת בהם ותוקפת ונוהגת באלימות כלפי אזרחיה.

טלב אלסאנע: יש שוטרים שמוציאים שם רע למשטרה, ובשוטרים האלה המשטרה אמורה וחייבת לטפל.

טלב אלסאנע: זה אינטרס גם של המשטרה וגם של אזרחים.

אמנון כהן: תודה רבה.

אמנון כהן: אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

אמנון כהן: כל מי שנרשם דיבר.

אמנון כהן: חבר הכנסת גבאי, אמרת לי שוויתרת?

אמנון כהן: לא? בבקשה.

אליהו גבאי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני רוצה להעלות כאן עניין.

אליהו גבאי: בוודאי שמענו שחברת "מי עדן" לקחה את הדוגמנית בר רפאלי לייצג אותה בפרסומת שלה.

אליהו גבאי: הגברת הזאת בחרה במודע וללא חרטה להשתמט משירות צבאי באמצעות נישואים פיקטיביים.

אליהו גבאי: הגברת רפאלי בחרה במודע וללא הנד עפעף להשמיץ את מדינת ישראל בריאיון נרחב, להתנער משותפות בכלל החברה הישראלית ומהחובות המוטלות על כל שאר האזרחים ולהטיל רפש בעצם התועלת בקיומה של המדינה.

אליהו גבאי: פרסומות מעצבות לא מעט בתת-מודע בחברה ויוצרות מוסכמות, נורמות ואופנות.

אליהו גבאי: עידוד לחיילי צה"ל לא מתבצע רק על-ידי הענקת בקבוקי "מי עדן" בלשכות הגיוס, אלא גם במסרים חבויים הפועלים הרבה יותר מאמירה מפורשת.

אליהו גבאי: במקרה של פרסומות בהשתתפות רפאלי – זה מסר למתגייס הצעיר, לחייל ולבני משפחתו שהוא בעצם פראייר, שהוא לא הצליח בחברה ובחיים כמו המשתמטת המצודדת.

אליהו גבאי: אני קורא לכם, לחברים ולציבור בארץ, לשקול.

אליהו גבאי: קודם כול, אני פונה לחברה לשקול מחדש – –

אמנון כהן: תודה.

אליהו גבאי: – – את השתתפותה של הגברת רפאלי בפרסום, כדי שהציבור ידע שהחברה מתנערת והיא עשתה טעות וחוזרת בה – לא לתת למישהי שמחרפת ומגדפת את מדינת ישראל להפיק כאן רווחים על גבינו ועל גבי החברה.

אמנון כהן: תודה רבה.

אליהו גבאי: אני מקווה שהציבור ישמע ויראה.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: דקה.

אמנון כהן: [נספחות.

אמנון כהן: ]

אמנון כהן: סעיף 2 בסדר-היום: הצעת ועדת הכנסת לתיקון סעיפים 10, 88, 98, 106ו ו-31 לתקנון הכנסת.

אמנון כהן: אני מזמין את יושב-ראש ועדת הכנסת, חבר הכנסת , להציג את הצעת התיקון.

אמנון כהן: זה מצריך הצבעה.

): ידידי היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, אני מבקש להציג בפניכם חמש הצעות לתיקון תקנון הכנסת שהכינה ועדת הכנסת, ולאחר מכן נצביע על כל תיקון בנפרד.

): מקורן של שלוש ההצעות הראשונות הוא בחוברת הצעות לתיקוני חקיקה ותיקוני תקנון שהגישה יושבת-ראש הכנסת, חברת הכנסת דליה איציק.

): ההצעה הראשונה, שבאה לתקן את סעיף 10 לתקנון, עניינה יושב-ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה.

): כאמור, מקורה בחוברת האמורה וכן בהצעה של חבר הכנסת , יושב-ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה.

): לוועדה לענייני ביקורת המדינה תפקיד חשוב במסגרת עבודת הפיקוח של הכנסת על הממשלה, ולכן סברה ועדת הכנסת כי ראוי שבראש הוועדה יעמוד חבר באחת מסיעות האופוזיציה.

): הדבר מקובל בכנסת כנוהג, אך היו לכך חריגים, והנושא אף התעורר כשהיו שינויים קואליציוניים בכנסת הנוכחית.

): לפיכך, מוצע לקבוע כי יושב-ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה ייבחר תמיד מקרב סיעות האופוזיציה.

): אם סיעתו של יושב-ראש הוועדה תצטרף לקואליציה, תפקע כהונת היושב-ראש כעבור 14 ימים, והוועדה תבחר יושב-ראש חדש, גם הוא מסיעות האופוזיציה.

): הוראה זו אינה גורעת מהכללים הרגילים בדבר החלפת יושב-ראש הוועדה לפי המלצה של ועדת הכנסת, כפי שאושרו שוב לאחרונה בבית-המשפט העליון בפסק-דין שדחה טענות נגד ועדת הכנסת וועדת הכספים בעניין החלפת מי שהיה יושב-ראש ועדת הכספים, חבר הכנסת ליצמן.

): להצעה הוגשה השגה, ולאחר שנדונה בוועדת הכנסת היא התקבלה ושולבה בנוסח שלפניכם.

): הצעה זו הובאה בפני הכנסת ביום 5 במרס, וסוכם אז כי ועדת הכנסת תדון שוב באופן בחירת יושב-ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה.

): הוועדה שבה ודנה בנושא, והחליטה להביא את ההצעה בפני הכנסת באותו נוסח.

): עמיתי חברי הכנסת, התיקון השני, שמתקן את סעיף 88 לתקנון, נוגע לתשובת הממשלה על הצעות לסדר-היום.

): מטרת התיקון היא לצמצם את התופעה המתרחבת שמי שמשיב על הצעות לסדר-היום אינו השר הנוגע בדבר אלא השר התורן או שר אחר שאינו יכול להרחיב מעבר לתשובה הכתובה שניתנה לו.

): מוצע לקבוע הוראה שלפיה רק באישור השר המקשר או שר אחר שראש הממשלה הסמיך לכך, ובאישור יושבת-ראש הכנסת, תיוצג הממשלה על-ידי שר שהנושא הנדון בהצעה לסדר-היום אינו בטיפולו.

): נוסף על כך, בעקבות השגה שקיבלה ועדת הכנסת, מוצע כי שר יוכל להיות מיוצג על-ידי שר אחר לא יותר משלוש פעמים במושב של הכנסת.

): בתיקון השלישי, לסעיף 98 לתקנון, מוצע לקבוע כי ככלל, ישיבות ועדות הכנסת לא יתקיימו בשעות פעילותה של מליאת הכנסת, כדי לאפשר לחברי הכנסת להשתתף בדיוני המליאה.

): לצד הוראה זו מוצע לקבוע כי יושב-ראש הכנסת יוכל להרשות, מטעמים מיוחדים, קיום ישיבה של ועדה במקביל לישיבת המליאה.

): יושב-ראש הכנסת יוכל להתנות אישור כאמור בתנאים, למשל בדבר משך ישיבת הוועדה או בדבר הפסקת ישיבת הוועדה בעת שמתקיימות הצבעות במליאה.

): עניין זה נוהג כבר בכנסת ומוצע לעגנו בתקנון.

): התיקון הרביעי, רבותי חברי הכנסת, לסעיף 31 לתקנון, עוסק במועד פרסום סדר-היום השבועי.

): מדובר בהצעה של חבר הכנסת גדעון סער.

): כיום קבוע בתקנון כי יושב-ראש הכנסת יקבע את סדר-היום השבועי לישיבות הכנסת ויודיע עליו לחברי הכנסת לא יאוחר מיום שישי של אותו שבוע.

): מוצע כי סדר-היום יימסר לא יאוחר מיום חמישי בשבוע, כדי לאפשר הכנה טובה יותר לדיוני הכנסת.

): התיקון האחרון מוצע בעקבות הצעתו של חבר הכנסת , והוא עוסק בסעיף 106ו החדש, שעניינו חובת דיווח חצי-שנתית של שרים לוועדות הכנסת.

): מוצע לקבוע כי במסגרת דיווח זה יידרש כל שר לסקור את תוכנית העבודה של משרדו.

): לכל ההצעות לתיקון התקנון שפירטתי לא מצורפות השגות.

): אבקשכם לאשרן כהצעת ועדת הכנסת.

): אדוני היושב-ראש, אנחנו נצביע על כל סעיף וסעיף בנפרד.

): אם תרשה לי, אני אצביע מכאן, היות שאני צריך להודיע עוד כמה הודעות.

אמנון כהן: חברי חברי הכנסת, נעבור להצבעה על כל סעיף בנפרד.

אמנון כהן: אנחנו עוברים להצבעה על סעיף 10 לתקנון הכנסת, כפי שהציג יושב-ראש ועדת הכנסת.

אמנון כהן: אפשר להצביע.

ישראל חסון: אנחנו נגד?

): גם אתם בעד.

): הזדהות עם התוניסאים.

): הצבעה מס' 2 בעד הצעת ועדת הכנסת – 8 נגד – אין נמנעים – אין הצעת ועדת הכנסת לתיקון סעיף 10 לתקנון הכנסת נתקבלה.

אמנון כהן: לפרוטוקול, אני מבקש להוסיף בכל פעם את הצבעתו של חבר הכנסת דוד טל, שנמצא על הדוכן.

אמנון כהן: ובכן, שמונה בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

אמנון כהן: אני קובע שהצעת ועדת הכנסת לתיקון סעיף 10 לתקנון הכנסת התקבלה.

אמנון כהן: אנחנו עוברים להצבעה על סעיף 88 לתקנון הכנסת.

אמנון כהן: אפשר להצביע.

אמנון כהן: הצבעה מס' 3 בעד הצעת ועדת הכנסת – 10 נגד – אין נמנעים – אין הצעת ועדת הכנסת לתיקון סעיף 88 לתקנון הכנסת נתקבלה.

אמנון כהן: עשרה בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

אמנון כהן: אני קובע שהצעת ועדת הכנסת לתיקון סעיף 88 לתקנון הכנסת התקבלה.

אמנון כהן: אנו עוברים להצבעה על סעיף 98 לתקנון הכנסת.

אמנון כהן: אפשר להצביע.

אמנון כהן: הצבעה מס' 4 בעד הצעת ועדת הכנסת – 9 נגד – אין נמנעים – אין הצעת ועדת הכנסת לתיקון סעיף 98 לתקנון הכנסת נתקבלה.

אמנון כהן: תשעה בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

אמנון כהן: אני קובע שהצעת ועדת הכנסת לתיקון סעיף 98 לתקנון הכנסת התקבלה.

אמנון כהן: אנו עוברים להצבעה על סעיף 106ו לתקנון הכנסת.

אמנון כהן: אפשר להצביע.

אמנון כהן: הצבעה מס' 5 בעד הצעת ועדת הכנסת – 5 נגד – 1 נמנעים – אין הצעת ועדת הכנסת לתיקון סעיף 106ו לתקנון הכנסת נתקבלה.

אמנון כהן: חמישה בעד, מתנגד אחד ואין נמנעים.

אמנון כהן: אני קובע שהצעת ועדת הכנסת לתיקון סעיף 106ו לתקנון הכנסת התקבלה.

אמנון כהן: אנו עוברים להצבעה על סעיף 31 לתקנון הכנסת.

אמנון כהן: אפשר להצביע.

אמנון כהן: הצבעה מס' 6 בעד הצעת ועדת הכנסת – 9 נגד – אין נמנעים – 1 הצעת ועדת הכנסת לתיקון סעיף 31 לתקנון הכנסת נתקבלה.

אמנון כהן: תשעה בעד, אין מתנגדים ונמנע אחד.

אמנון כהן: אני קובע כי הצעת ועדת הכנסת לתיקון סעיף 31 לתקנון הכנסת התקבלה.

אמנון כהן: הודעות יושב-ראש ועדת הכנסת, בבקשה.

): אני מבקש להודיע כמה הודעות.

): הכנסת החליטה בישיבתה ביום כ"א בטבת התשס"ח, 30 בינואר 2008, להעביר את הצעת חוק המקרקעין (תיקון – מאבטחים בבתים משותפים), התשס”ז–2006, לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט, לשם הכנתה לקריאה ראשונה.

): חבר הכנסת יוסי ביילין ביקש להעביר את הצעת החוק הנ"ל לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה מן הנימוק שהתיקון לחוק בתים משותפים נעשה בוועדת הפנים והגנת הסביבה.

): ועדת הכנסת ממליצה לכנסת לשנות את החלטתה ולהעביר את הצעת החוק האמורה מוועדת החוקה, חוק ומשפט לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה, לשם הכנתה לקריאה ראשונה.

): אני מבקש את אישור מליאת הכנסת להמלצה זו.

אמנון כהן: אנחנו נצביע על ההמלצה של ועדת הכנסת כפי שהוצגה על-ידי יושב-ראש ועדת הכנסת.

אמנון כהן: אפשר להצביע.

אמנון כהן: הצבעה מס' 7 בעד הצעת ועדת הכנסת – 11 נגד – 1 נמנעים – אין הצעת ועדת הכנסת להעביר את הצעת חוק המקרקעין (תיקון – מאבטחים בבתים משותפים), התשס”ז–2006, מוועדת החוקה, חוק ומשפט לוועדת הפנים והגנת הסביבה נתקבלה.

אמנון כהן: 11 בעד, מתנגד אחד ואין נמנעים.

אמנון כהן: הצעת ועדת הכנסת התקבלה.

): אדוני מוסיף אותי באופן קבוע להצבעות?

אמנון כהן: בוודאי.

אמנון כהן: לפרוטוקול, יש להוסיף להצבעה באופן קבוע את יושב-ראש ועדת הכנסת, כי הוא מצביע ממקומו על הדוכן.

): אדוני היושב-ראש, הכנסת החליטה בישיבתה ביום כ"ז באדר א' התשס"ח, 4 במרס 2008, להעביר את הצעת חוק גילוי נתונים בדבר פליטת מזהמים בפרסומות של כלי רכב, התשס”ח–2008, לדיון בוועדת הכלכלה לשם הכנתה לקריאה שנייה וקריאה שלישית.

): יושב-ראש ועדת הכלכלה ויושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה נתנו את הסכמתם להעברת הצעת החוק הנ"ל לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה.

): אציין כי במסגרת ההסכמות ביניהם הוחלט כי אישור התקנות בנושא יהיה בסמכות ועדת הכלכלה.

): ועדת הכנסת ממליצה לכנסת לשנות החלטתה ולהעביר את הצעת החוק האמורה מוועדת הכלכלה לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה, לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

): אני מבקש את אישורה של הכנסת.

): תודה.

אמנון כהן: אנחנו נצביע על הצעת ועדת הכנסת להעביר מוועדה לוועדה.

אמנון כהן: הצבעה מס' 8 בעד הצעת ועדת הכנסת – 12 נגד – אין נמנעים – אין הצעת ועדת הכנסת להעביר את הצעת חוק גילוי נתונים בדבר מזהמים בפרסום כלי רכב, התשס”ח–2008, מוועדת הכלכלה לוועדת הפנים והגנת הסביבה נתקבלה.

אמנון כהן: 12 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

אמנון כהן: חבר הכנסת טל, מה שאתה קורא עכשיו לא מופיע בפני.

אמנון כהן: אני לא יודע מדוע כבודו לא מתאם את זה עם מזכירות הכנסת כדי שזה יבוא באופן מסודר.

): אין צורך.

אמנון כהן: אבל אני צריך לדעת על מה מצביעים.

): אז אני מודיע לאדוני ולכנסת.

אמנון כהן: אני מבקש שלהבא, אם אתה מבקש להעלות משהו, תתאם את זה עם מזכירות הכנסת, כדי שזה יבוא בפני מנהל הישיבה והוא ידע מה לומר לציבור, איך להצביע וכו'.

אמנון כהן: אני מבקש להסדיר את זה בפעם הבאה.

): אני מציין את זה.

): הצעת חוק מסחר אלקטרוני – העברה מוועדה לוועדה: הכנסת החליטה בישיבתה ביום י"ד בשבט התשס"ח, 21 בינואר 2008, להעביר את הצעת חוק מסחר אלקטרוני, התשס”ח–2008, לדיון בוועדת הכלכלה לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

): יושב-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה ביקש להעביר את הצעת החוק הנ"ל לדיון בוועדת המדע והטכנולוגיה, מן הנימוק שהצעת חוק זו היא המשכה הישיר של עבודת הוועדה בחוק חתימה אלקטרונית, התשס"ב–2001, ומכלול הנושאים של מידע, מחשוב ואינטרנט הם בתחום סמכותה של הוועדה.

): ועדת הכנסת ממליצה לכנסת לשנות החלטתה ולהעביר את הצעת החוק האמורה מוועדת הכלכלה לדיון בוועדת המדע והטכנולוגיה לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

): אני מבקש את אישורה של הכנסת להמלצה זו.

אמנון כהן: אנחנו נצביע על הבקשה של ועדת הכנסת.

אמנון כהן: אפשר להצביע.

אמנון כהן: הצבעה מס' 9 בעד הצעת ועדת הכנסת – 11 נגד – 4 נמנעים – 1 הצעת ועדת הכנסת להעביר את הצעת חוק מסחר אלקטרוני, התשס”ח–2008, מוועדת הכלכלה לוועדת המדע והטכנולוגיה נתקבלה.

אמנון כהן: 11 בעד, ארבעה מתנגדים ונמנע אחד.

אמנון כהן: אני קובע שהבקשה של ועדת הכנסת להעביר הצעת חוק מוועדה לוועדה אושרה.

): הנושא האחרון הוא רק הודעה ללא צורך בהצבעה.

): אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, ועדת הכנסת קבעה כי ועדת המדע והטכנולוגיה תדון בהצעת חוק אחריותן המשפטית של הנהלות אתרי אינטרנט לדברי הגולשים המגיבים באתריהן (תיקוני חקיקה), התשס”ח–2007, של חבר הכנסת ישראל חסון, לשם הכנתה לקריאה ראשונה.

): על כך, אדוני היושב-ראש, אין צורך בהצבעה של חברי הכנסת.

): תודה.

אמנון כהן: תודה רבה.

אמנון כהן: [מס' כ/195; "דברי הכנסת", חוב' ט"ו, עמ' 14169; נספחות.

אמנון כהן: ]

אמנון כהן: אנחנו ממשיכים בסדר-היום: הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 55), התשס”ח–2008, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

אמנון כהן: אני מזמין את יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, חבר הכנסת מנחם בן-ששון, להציג את הצעת החוק.

אמנון כהן: בבקשה, אדוני.

מנחם בן-ששון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, בשם ועדת החוקה, חוק ומשפט מתכבד אני להביא בפניכם את הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 55), התשס”ח–2008, לקריאה שנייה וקריאה שלישית.

מנחם בן-ששון: זו הצעת חוק פרטית של חבר הכנסת .

מנחם בן-ששון: לפי סעיף 9 לחוק סדר הדין הפלילי, התיישנות מתחילה עם ביצוע העבירה.

מנחם בן-ששון: הסעיף קובע מדרג להתיישנות עבירות לפי חומרתן, כך שאין להעמיד אדם לדין בשל עבירה אם עברו מיום ביצוע עבירה מסוג פשע שדינה מיתה או מאסר עולם 20 שנה; בפשע אחר – עשר שנים; בעוון – חמש שנים; בחטא – שנה אחת.

מנחם בן-ששון: בעבירות לפי החוק בדבר מניעתו וענישתו של הפשע השמדת עם, ובעבירות לפי החוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם – אין התיישנות.

מנחם בן-ששון: חברים, המדרג הוא מאוד חשוב, וחיוני שתקשיבו.

מנחם בן-ששון: כעת מוצע לקבוע שבעבירות רצח, ניסיון לרצח וקשר שבוצעו כלפי מי שכיהן כראש ממשלה בעת ביצוע העבירה, לא תהא התיישנות.

מנחם בן-ששון: בבסיס הצעת החוק עומדת התפיסה שעניינה של החברה בהעמדה לדין בעבירות הקשורות ברצח ראש ממשלה רב מעניינה בהעמדה לדין בעבירות אחרות שנמנו, בין היתר משום שעבירות כאמור המבוצעות כלפי ראש ממשלה מהוות סכנה של ממש לדמוקרטיה, ויש בהן לא רק עבירה על האיסור החמור ביותר בדין הפלילי – רצח – אלא גם שלילה של האפשרות של הציבור לבחור את מנהיגו ולקבל הכרעות בצורה דמוקרטית.

מנחם בן-ששון: על-פי המוצע, הצעת החוק תחול על עבירות שביום תחילתה של הצעת החוק טרם התיישנו לפי הדין שחל עליהן ערב המועד האמור.

מנחם בן-ששון: זוהי הצעת החוק.

מנחם בן-ששון: להצעת החוק מצורפת הסתייגותם של חברי הכנסת הנדל ולוי, שלפיה הצעת החוק תחיל את עצמה רטרואקטיבית – שימו לב – גם על עבירות הקשורות ברצח ראש הממשלה יצחק רבין, זיכרונו לברכה, גם על עבירות שהתיישנו זה כבר.

מנחם בן-ששון: ההתיישנות בגין עבירת הרצח היא 20 שנה, ובגין עבירות ניסיון לרצח וקשר – עשר שנים.

מנחם בן-ששון: משמעות הדבר היא שהחלת הצעת החוק על עבירות ניסיון לרצח וקשר, ככל שהן מתייחסות לרצח יצחק רבין, היא רטרואקטיבית, שכן תקופת ההתיישנות כבר חלפה לגביהן לפני מעט יותר משנתיים.

מנחם בן-ששון: לאחר כמה דיונים בנושא זה, ועדת החוקה קיבלה את עמדות הגופים המקצועיים שסברו שאין מקום להחיל את הצעת החוק רטרואקטיבית.

מנחם בן-ששון: בין היתר, הוועדה עמדה על כך שחקיקה רטרואקטיבית איננה מקובלת.

מנחם בן-ששון: דרך המלך היא שניתן להאריך תקופות התיישנות, אולם בתנאי שתקופת ההתיישנות הקודמת טרם פקעה.

מנחם בן-ששון: זאת ועוד, לא נמצא תקדים בחקיקה להארכת תקופת התיישנות עבירות לאחר שכבר פקעה תקופת ההתיישנות.

מנחם בן-ששון: כך, למשל, תיקוני חקיקה שנעשו בעבר שהאריכו תקופות התיישנות בעבירות מין החילו עצמם רק על עבירות שטרם התיישנו.

מנחם בן-ששון: בוועדה נטען שהארכת תקופת ההתיישנות בחלוף התיישנות עלולה לפגוע בחשוד בכמה מובנים – אנחנו מדברים על חשודים לא ברצח, אלא למשל בסיוע או בקשירת קשר – לרבות פגיעה באינטרס ציפיות, שכן ציפה כי בתום התקופה הקבועה בחוק לא יהא נתון עוד למורא הדין.

מנחם בן-ששון: אולם במיוחד הודגש כי הארכת תקופת ההתיישנות כמבוקש על-ידי חברי הכנסת לוי והנדל עלולה לפגוע ביכולתו של החשוד להתגונן.

מנחם בן-ששון: קיים חשש כי בחלוף הזמן תאבדנה ראיות או שיעומעם זיכרונם של עדים.

מנחם בן-ששון: צריך להוסיף על כך עוד הנחה משפטית שלפיה כל עוד תקופת ההתיישנות לא תמה, יודע החשוד מה לפניו, ולכן הוא שומר על הראיות שבידו.

מנחם בן-ששון: מכאן שהארכת תקופת ההתיישנות בתוך התקופה לא נתפסת כפגיעה בזכות המוקנית לו ויש להתייחס אליה כך.

מנחם בן-ששון: אבקש להדגיש כי הכרה באפשרות לפגיעה בראיות מחייבת התייחסות לאפשרות לפגיעה ביכולת להתגונן.

מנחם בן-ששון: פגיעה כאמור יכולה להוות בנסיבות מסוימות פגיעה בזכות להליך הוגן.

מנחם בן-ששון: בנסיבות מתאימות פגיעה מהותית בזכות זו תעלה גם כדי פגיעה בכבוד האדם.

מנחם בן-ששון: במקרה כזה, יש מקום לבחון את הפגיעה הנוצרת כתוצאה מהחלת הצעת החוק באופן רטרואקטיבי אפילו בהתאם למבחני פסקת ההגבלה המוכרת לכולנו.

מנחם בן-ששון: אפקט נוסף שיש לו משמעות היא השפעת הרוחב.

מנחם בן-ששון: לא אחת אנחנו עומדים בפני סוגיות שנראות לנו חמורות ביום התרחשותן, קשות לקבל, כמו רצח, או עבירות אלימות חמורות מאוד.

מנחם בן-ששון: לא מן הנמנע שאם היום נחוקק חוק שיש בו אפקט של התיישנות בטענה שמקרה של רצח ראש ממשלה הוא מקרה מיוחד במינו והשפעה רטרואקטיבית מותרת, ותחיקה רטרואקטיבית מותרת, נצטרך לעמוד פעם אחר פעם בפני טענה שכמקרה החדש הזה העומד לפנינו עוד לא היה, ויגידו לנו חברים שיש מקום לחקיקה רטרואקטיבית.

מנחם בן-ששון: ולכן, בגלל השפעות הרוחב, בגלל הסוגיה שלא עשינו מעולם כמעשה הזה, בגלל העובדה שיש כאן פגיעה מהותית בזכות של אדם, בגלל השאלה הנושקת לכבוד האדם, אני מבקש מחברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק בקריאה השנייה ובקריאה השלישית, ולדחות את הסתייגותם של חברי חברי הכנסת לוי והנדל.

מנחם בן-ששון: תודה.

אמנון כהן: לחוק הזה שני מסתייגים.

אמנון כהן: חבר הכנסת צבי הנדל וחבר הכנסת יצחק לוי.

אמנון כהן: רוצים לנמק?

אמנון כהן: אדוני חבר הכנסת צבי הנדל, בבקשה.

צבי הנדל: מכובדי היושב בראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, חשבתי שבגיל שלי כבר הכול ראיתי בחיים.

צבי הנדל: מסתבר שלא הכול, תמיד יש הפתעות.

צבי הנדל: לא אסביר הפעם.

צבי הנדל: אני רוצה להסביר את ההסתייגות שלי.

צבי הנדל: סוד גלוי הוא שהסוגיה של רצח ראש הממשלה קורעת את העם, ואם עצם הרצח לא קרע מספיק, אז לפחות אחת לשנה, במשך שבוע, שבועיים, שלושה שבועות, יש מי שידאג שהקרע יהיה עמוק ולא יתאחה לעולם.

צבי הנדל: יש משני הצדדים של המתרס הפוליטי, גם מהצד הימני וגם מהצד השמאלי, מין אמונות שכמעט גובלות לפעמים במיסטיקה, שעדיין לא הכול מוצה.

צבי הנדל: לאחרונה, לפני שנה או שנתיים, כשהתחלתי עם החוק הזה, שמעתי את זה גם ממשפחת הנרצח עצמו, מבתו באחד מהראיונות שלה לתקשורת, שהיא לא בטוחה שעניין הבדיקה מוצה עד תום.

צבי הנדל: תשאל אנשים בשמאל, יסבירו לך שיש בימין כאלה שהסיתו והדיחו, ונתנו הכשר וכו', ולא הרוצח בלבד אשם.

צבי הנדל: תשאל אנשים מהימין, יגידו לך שאין להם ספק שהיתה פה קונספירציה כי רצו להבאיש את ריחו של הימין, ויש להם הוכחות – תלי תלים של הוכחות – למה היה "סרק, סרק", ולמה לא היה, וכו' וכו'.

צבי הנדל: אני חושב שעם כל הכבוד לדבריו המלומדים של יושב-ראש הוועדה, רצח ראש ממשלה זה לא עוד דבר.

צבי הנדל: בדיוק כשם שידע המחוקק בזמנו להתעלות על עצמו ולחוקק בנושאים מאוד מאוד כאובים שלגביהם לא תהיה התיישנות, נראה בעיני שגם סוגיה של רצח ראש ממשלה – לא צריכה להיות לגביה התיישנות.

צבי הנדל: על מה הוויכוח?

צבי הנדל: החוק מוסכם גם על הממשלה ותמכו בו.

צבי הנדל: הוויכוח התעורר בסוגיה אחת מצומצמת, אבל מאוד מהותית בעיני, שכמעט בגללה הבאתי את החוק לשולחן – הרטרואקטיביות, האם זה חל רטרואקטיבית או לא?

צבי הנדל: באו אנשי משרד המשפטים, פרקליטות המדינה, ואמרו שהסוגיה מספיק חמורה, והם מסכימים שזה יחול רטרואקטיבית.

צבי הנדל: אלא מה?

צבי הנדל: יש בעיה.

צבי הנדל: חלק מהאנשים שלגביהם אני רוצה שזה יחול – ההתיישנות כבר נכנסה לתוקף.

צבי הנדל: למשל, לגבי רוצח ההתיישנות היא 20 שנה, היא עוד לא חלפה, אז זה יחול רטרואקטיבית, אף-על-פי שאני לא יודע למה צריך, כי הרוצח בכלא.

צבי הנדל: לא עליו אני מדבר.

צבי הנדל: לגבי סיוע לרצח, או תמיכה, דברים מהסוג הזה, ההתיישנות נדמה לי היא עשר שנים.

צבי הנדל: הרצח בוצע כבר לפני יותר מעשר שנים, ואז, אם אני לא מחיל את זה רטרואקטיבית, היה אם יתברר שיש מישהו שצריך להישפט, הוא יוכל לטעון מה שאמר היושב-ראש – שזה עבר והתיישן כבר לפני שנתיים, ואי-אפשר ללכת לאחור.

צבי הנדל: אני טענתי, שהיה אם יתברר בסוגיה הזאת משהו חדש שאנחנו לא יודעים, כנראה אלה דברים מסובכים ולא פשוטים, כי אם אחרי 12 שנה מגלים משהו, ודאי זה מאוד חמור, ואני לא רוצה שבגלל התירוץ שזה התיישן לא יהיה אפשר לדון בזה.

צבי הנדל: החוק הזה לא בא לטפל בעתיד.

צבי הנדל: אני מאמין באמונה שלמה – ואני מתפלל שאני לא טיפש, ואמונתי היא לא לריק – שלא יהיה עוד רצח ראש ממשלה בארץ הזאת.

צבי הנדל: אני מאוד מקווה.

צבי הנדל: כדי לכסות את הרצח הקיים אני רוצה שאם יתברר שמצאו משהו שראוי להעמיד מישהו לדין בסוגיה הזאת, הוא סייע לרצח או העלים ראיות – אני לא רוצה שהתירוץ הזה שהיה חוק התיישנות יעמוד לו.

צבי הנדל: לכן, נראה לי שאם בעזרת השם תפילתי תתקבל ולא יהיו עוד רציחות של ראש ממשלה בארץ, אם לא נסדר את זה – זה מרוקן את החוק מתוכן.

צבי הנדל: התפלאתי על דבריו של היושב-ראש.

צבי הנדל: אני הבנתי בוועדה שהוא רוצה שמהוועדה תצא חקיקה שמקובלת גם על הפרקליטות, אבל כאן בדיון במליאה הוא יעזור לנו להעביר את ההסתייגות, כי היא נראית סבירה בעיניו.

צבי הנדל: לכן, קצת התפלאתי.

צבי הנדל: אני מאוד מבקש מהאנשים שישבו והקשיבו – וזה קצת קשה כי אני לא ראיתי הרבה מקשיבים – שיתמכו בהסתייגויות.

צבי הנדל: תודה.

אמנון כהן: חבר הכנסת יצחק לוי, האם גם אתה רוצה לנמק?

אמנון כהן: בבקשה, אדוני.

יצחק לוי: אדוני היושב-ראש, לפני שלושה שבועות היה רצח נורא בישיבת "מרכז הרב".

יצחק לוי: כולנו זוכרים את רציחת שמונת התלמידים.

יצחק לוי: כמה ימים אחרי השבעה פורסם שרבנים ותלמידים ישבו והתייעצו אם לקחת את החוק לידיים או לא.

יצחק לוי: היתה הודעה כזאת בתקשורת, ומייד הוויכוח גלש לימי יצחק רבין: אלה אותם רבנים, גם אז רבנים באו והסיתו, גם אז רבנים באו ואמרו.

יצחק לוי: אני מזכיר את זה מכיוון שהעניין הזה לא יורד מסדר-היום.

יצחק לוי: הטראומה הלאומית כל כך גדולה, שהוא לא יורד מסדר-היום.

יצחק לוי: הוא לא – בהקשר הזה, הוא לא יורד בהקשר השחרורים של הרוצח, בהקשר הברית-מילה של בנו ובהקשרים אחרים.

יצחק לוי: גם פה בכנסת נעשתה חקיקה יוצאת דופן לגבי רוצח ראש הממשלה, שהיא גם חקיקה תקדימית שלא היתה לגבי נתינת חנינה ודברים אחרים.

יצחק לוי: לכן, אני הצטרפתי להסתייגות של חבר הכנסת הנדל.

יצחק לוי: אני חושב שכל החוק שלו מכוון רק להסתייגות.

יצחק לוי: אם מדובר באנשים ידועים שכבר נשפטו, אז כבר אין טעם.

יצחק לוי: אם מדובר באנשים שנחקרו ולא נמצאה אשמה, אז הם נחקרו ולא נמצאה אשמה.

יצחק לוי: במה מדובר?

יצחק לוי: מכיוון שמאז גדליה בן אחיקם לא נרצח ראש ממשלה בישראל, אלא יצחק רבין – וכולנו מקווים שזה לא יהיה עוד – הרי שהדבר הזה הוא כתם שרודף את החברה ואת המדינה בישראל.

יצחק לוי: ולכן, במקרים האלה יש לחרוג מכל המוסכמות של התיישנות ושל חנינה, ולבוא ולהגיד שלא משנה מתי, גם אם זה ייקח עוד שנה, עוד שנתיים או עוד חמש שנים, ויתברר שהיו שותפים נוספים או שהיה כך או אחרת – הרי שהאנשים האלה יובאו לדין.

יצחק לוי: רבותי חברי הכנסת, אני חושב שזה לא נכון לעשות חקיקה מיוחדת לגבי רוצח ראש הממשלה, ולא לתמוך בחקיקה מיוחדת לגבי כל אלה שאולי שותפים לרצח.

יצחק לוי: ההיגיון אומר, שאם אנחנו מקבלים את החוק הזה – צריך לקבל אותו ללא שום סייג של התיישנות, גם התיישנות רטרואקטיבית, או שלא מקבלים את החוק.

יצחק לוי: אם לא מקבלים את החוק, אז אין חוק.

יצחק לוי: נגמר העניין, לא צריך שום דבר מיוחד.

יצחק לוי: חוץ מהרוצח אנו לא מחילים דין על אף אחד אחר.

יצחק לוי: אם כן, ודאי שצריך לקבל את זה גם לגבי ההתיישנות הרטרואקטיבית.

יצחק לוי: לכן, אני מציע לחברי הכנסת לתמוך בחוק ולתמוך בהסתייגות שלנו.

יצחק לוי: תודה רבה.

אמנון כהן: תודה רבה.

אמנון כהן: חבר הכנסת מנחם בן-ששון, האם אתה רוצה להסביר את ההסתייגות?

אמנון כהן: יש לך זכות אם אתה רוצה.

מנחם בן-ששון: לא.

אמנון כהן: אם כן, אנו עוברים להצבעות.

אמנון כהן: מי שרוצה להצביע ולהשפיע, שישב.

אמנון כהן: אנו עוברים להצבעה על שם החוק.

אמנון כהן: לשם החוק אין הסתייגויות, גם לסעיף 1 אין הסתייגויות.

אמנון כהן: אנחנו נצביע על שם החוק ועל סעיף 1 כהצעת הוועדה.

אמנון כהן: אפשר להצביע.

אמנון כהן: הצבעה מס' 10 בעד סעיף 1 – 35 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

אמנון כהן: בעד – 35, אין נגד ואין נמנעים.

אמנון כהן: אני קובע ששם החוק וסעיף 1 אושרו כהצעת הוועדה.

אמנון כהן: אני רוצה לתקן את הצבעתו של חבר הכנסת אלי אפללו, שהצביע פעמיים – הצבעה כפולה.

אמנון כהן: אני מבקש למחוק את ההצבעה של חבר הכנסת בן-ישראל.

אמנון כהן: אנו ממשיכים את ההצבעה – סעיף 2.

אמנון כהן: להצעה יש הסתייגות אחת של שני חברי כנסת, של חברי הכנסת ויצחק לוי.

אמנון כהן: אפשר להצביע על ההסתייגות.

אמנון כהן: הצבעה מס' 11 בעד ההסתייגות – 14 נגד – 22 נמנעים – אין ההסתייגות של חברי הכנסת צבי הנדל ויצחק לוי לסעיף 2 לא נתקבלה.

אמנון כהן: בעד – 14, נגד – 22, אין נמנעים.

אמנון כהן: אני קובע שההסתייגות לא התקבלה.

אמנון כהן: אנחנו מצביעים על סעיף 2 כהצעת הוועדה.

אמנון כהן: אפשר להצביע.

אמנון כהן: הצבעה מס' 12 בעד סעיף 2, כהצעת הוועדה – 38 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 2, כהצעת הוועדה, נתקבל.

אמנון כהן: בעד – 38, אין נגד ואין נמנעים.

אמנון כהן: אני קובע שסעיף 2 אושר כהצעת הוועדה.

אמנון כהן: אנו עוברים להצבעה על החוק בקריאה שלישית.

אמנון כהן: נא להצביע.

אמנון כהן: הצבעה מס' 13 בעד החוק – 35 נגד – אין נמנעים – אין חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 55), התשס”ח–2008, נתקבל.

אמנון כהן: בעד – 35, אין נגד ואין נמנעים.

אמנון כהן: אני קובע שהצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 55), התשס”ח–2008, אושרה בקריאה שלישית ונכנסה לספר החוקים של מדינת ישראל.

אמנון כהן: [מס' כ/166; "דברי הכנסת", מושב שני, חוב' ל"ו, עמ' 10784; נספחות.

אמנון כהן: ]

אמנון כהן: אנו ממשיכים בסדר-היום: הצעת חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים (תיקון מס' 8), התשס”ח–2008.

אמנון כהן: יציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, חבר הכנסת מנחם בן-ששון.

מנחם בן-ששון: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, בשם ועדת החוקה, חוק ומשפט, אני מתכבד להביא בפניכם את הצעת חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים (תיקון מס' 8), התשס”ח–2008, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

מנחם בן-ששון: הצעת החוק היא הצעת חוק פרטית של חברי הכנסת ארדן ואיתם.

מנחם בן-ששון: חלקה הראשון של הצעת החוק מעוגן בסעיף 1 להצעה, ועיקרו בעיגון סמכותו של ראש אגף החקירות והמודיעין במשטרה למחוק מרישומי המשטרה רישום בדבר החלטה שלא לחקור, או שלא להעמיד לדין, ובכך להסיר אישומים כאמור הן מהרישומים המשטרתיים והן מתדפיס המרשם הפלילי.

מנחם בן-ששון: סעיף זה בא להתמודד עם רישומם של תיקים שנסגרו במרשם הפלילי.

מנחם בן-ששון: מאחר שתדפיס המרשם הפלילי שאדם זכאי לקבל כולל גם רישומים בדבר תיקים סגורים, כלומר תיקים שנחקרו אך לא נמצא מקום להעמיד לדין בגינם, ומאחר שמעסיקים דורשים מאנשים פרטיים להעביר לידיהם את התדפיס האמור, מעגל האנשים שיש להם נגישות בפועל למידע בדבר תיקים שנסגרו הוא רחב.

מנחם בן-ששון: לפיכך, תיק שנסגר ורישומו מופיע בתדפיס המרשם עלול להכתים את שמו הטוב של האדם.

מנחם בן-ששון: הרישום מטיל חותם – סטיגמה – על בעל הרישום, בשל המציאות שבה רישום זה זולג מחוץ למעגל המורשים לעיין בו, גם לידיהם של מעסיקים פרטיים.

מנחם בן-ששון: זאת ועוד, בניגוד להרשעות של ממש, שבחלוף תקופה מסוימת נמחקות מן המרשם, מחיקתם מן המרשם של רישומים בדבר תיקים שנסגרו אינה מוסדרת היום בחוק.

אמנון כהן: חבר הכנסת ארדן, אני שומע אותך עד כאן.

מנחם בן-ששון: לא אחת אנחנו פוגשים בחיילים ערב השחרור שלהם, בצעירים ערב כניסתם לשוק העבודה, שחטאו חטא לא גדול ואף לא – – –

אמנון כהן: חבר הכנסת גבאי.

מנחם בן-ששון: ובגין אותו החטא הדברים לא הפכו למשפט ולהרשעה, ובכל זאת הם חרדים, ערב יציאתם לשוק העבודה, שמא אותו הכתם יתגלה.

מנחם בן-ששון: משכך, מוצע לעגן בחוק את הסמכות הקיימת כבר היום לראש אח"מ, כפי שהיא קבועה בנהלים פנימיים של המשטרה, להורות על ביטול ברישומי המשטרה של רישומים בדבר תיקים שנסגרו.

מנחם בן-ששון: בשונה מהנהלים הקיימים היום במשטרה, הנותנים שיקול דעת מוחלט בעניין זה לראש אח"מ, מוצע כי מחיקה כאמור תיעשה לפי אמות מידה שיקבע השר לביטחון הפנים, באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.

מנחם בן-ששון: לצד הסעיף האמור, מוצע גם לחייב במחיקה אוטומטית – הכוונה היא למחיקה שבחובה – רישומים בנוגע לעבירות שאינן פשע; אני מדגיש, שאינן פשע.

מנחם בן-ששון: על-פי המוצע, בעבירות כאמור הרישום יבוטל בתום שבע שנים מיום האירוע – אני מדגיש – אלא אם כן החליט ראש אח"מ אחרת.

מנחם בן-ששון: עדיין שיקול הדעת הוא של ראש אח"מ, אלא שהחלטתו של ראש אח"מ תתקבל בהתאם לאמות מידה – כמו שאמרנו קודם – שיקבע השר לביטחון הפנים, באישור ועדת החוקה, ותתועד בכתב.

מנחם בן-ששון: לסעיף מצורפת הסתייגות של השר לביטחון הפנים, שלפיה אמות המידה למחיקתם של תיקים סגורים מהמרשם תיקבענה בפקודות המשטרה ולא בתקנות באישור ועדת החוקה, כמוצע בהצעת החוק.

מנחם בן-ששון: כמו-כן מציע השר לביטחון הפנים למחוק את הסעיף המחייב מחיקה אוטומטית.

מנחם בן-ששון: אני כבר מבקש מהחברים לדחות את ההסתייגויות האמורות, משום שהן נדונו לגופן ובהעמקה בישיבות ארוכות בוועדת החוקה.

מנחם בן-ששון: הוועדה סברה שיש מקום לקבוע את אמות המידה למחיקת הרישומים בחקיקת משנה, שתובא לאישור הכנסת, ולא להותיר זאת לשיקול דעתו הבלתי-מוגבל של ראש אח"מ.

מנחם בן-ששון: כן סברה הוועדה שאין מקום לחשש – שמייד יביע בפניכם השר – מההוראה המאפשרת מחיקה אוטומטית של תיקים סגורים – בשל החריג הרחב, המאפשר לראש אח"מ שלא למחוק תיקים כאמור, לפי אמות מידה שתיקבענה.

מנחם בן-ששון: כך, למשל, אם יוחלט שבתיקים הקשורים לעבירות מין יש מקום להותיר את הרישום במשטרה לתקופה ארוכה יותר בשל אופיין הרצידיביסטי, הדבר יתאפשר, וכך בעבירות אחרות.

מנחם בן-ששון: קרי, שיקול הדעת המקצועי יישמר, לפי המסורת שהכנסת מקפידה עליה, שיישמר שיקול הדעת המקצועי כשחוק מובא לפניה.

מנחם בן-ששון: אשר לחלקו השני של החוק, אדוני היושב-ראש, הוועדה בדיוניה למדה על מציאות שבה מעבידים שאינם זכאים לקבל מהמשטרה תדפיס של המרשם הפלילי בעניינו של עובד או מועמד לעבודה, עוקפים מגבלה זו על-ידי דרישה מעובדים או ממועמדים לעבודה, כתנאי לקבלתם, להעביר לידיהם את התדפיס.

מנחם בן-ששון: עושים את הדברים בשיטות משיטות שונות.

מנחם בן-ששון: בעיה זו מחריפה משני טעמים עיקריים: הראשון, משום שעל-פי הפסיקה ומכוח סעיף 12 לחוק המרשם הפלילי מקובל שלאדם זכות עיון מלאה במרשם הפלילי בעניינו שלו; והשנייה, משום שתדפיס המרשם הפלילי כולל גם מידע רגיש, לרבות מידע על הרשעות שהתיישנו ונמחקו, שעליהן אנחנו מדברים בלבו של החוק הזה, וכן מידע על תיקים שנסגרו מחוסר עניין לציבור או מחוסר ראיות.

מנחם בן-ששון: סעיף 2 בהצעת החוק בא להתמודד עם הבעיה האמורה בלי לכרסם בזכותו של האדם לעיין בכל המרשם הפלילי בעניינו.

מנחם בן-ששון: משכך, אדוני, מוצע להחליף את סעיף העונשין בחוק בסעיף עונשי כללי, הקובע כי מי שהשיג או דרש מהמרשם מידע שאינו זכאי לקבלו, דינו מאסר שנה; וקביעת הוראה עונשית מיוחדת, שבצדה ייקבע עונש חמור יותר, החלה על מי שהשיג או דרש מהמרשם מידע שאינו זכאי לקבלו לשם העסקה או לשם קבלת החלטה בעניין האדם שהמידע נוגע לו.

מנחם בן-ששון: כן מוצע לקבוע כי במצבים אלה, של פערי כוחות, אין משמעות להסכמה של האדם למסירת התדפיס בעניינו.

מנחם בן-ששון: חברי חברי הכנסת, אני מבקש מכם לקבל את הצעת החוק בקריאה השנייה ובקריאה השלישית ולדחות את ההסתייגויות שתנומקנה מייד לאחר דברי.

אמנון כהן: תודה ליושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט.

אמנון כהן: לסעיף ראשון להצעת החוק יש מסתייג.

אמנון כהן: השר לביטחון פנים יעלה ויציג את ההסתייגות שלו.

אמנון כהן: בבקשה, אדוני.

אבי דיכטר: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, הצעת החוק שמובאת היום לקריאה שנייה ולקריאה שלישית היא הצעה ראויה, נכונה, למעט סעיף אחד, הקובע למעשה מחיקה אוטומטית בחלוף שבע שנים של רישום משטרתי.

אבי דיכטר: ואני אומר לעצמנו: ראוי לעשות הבחנה בין רישום פלילי לבין רישום משטרתי.

אבי דיכטר: הרישום המשטרתי משמש את כל מערכת הביטחון במדינת ישראל – צה"ל, שב"כ, מוסד, גופים ביטחוניים אחרים וכמובן משטרת ישראל ושירות בתי-הסוהר.

אבי דיכטר: היום ישבתי ארוכות עם אנשי ועדת החוקה, חוק ומשפט, בראשות היושב-ראש, וניסיתי להסביר להם שהמחיקה האוטומטית היא מהלך שבעיני הוא רע לתכלית החוק.

אבי דיכטר: הוא רע, לעניות דעתי, גם לעבודת הוועדה, לעבודת הכנסת, לממשלה, ובוודאי ובוודאי למשטרת ישראל ולמערכת הביטחון.

אבי דיכטר: ההסתייגות שלי נותנת את המענה, מענה סביר, הוגן, מקצועי, שעושה את הדברים בצורה מדודה, עם בקרה מאוד מאוד מסודרת, גם של השר וגם של ועדת החוקה, חוק ומשפט, עם אמות מידה שנקבעות במשטרה בצורה שקופה, ואני בשקיפות הזו רואה כוח.

אבי דיכטר: לצערי, הוועדה בחרה להביא את הצעת החוק כמות שהיא ולא לקבל את ההסתייגויות.

אבי דיכטר: לכן, המלצתי היא לקבלו עם הסתייגות (2) בדף ההסתייגויות שלי, שמדברת על כך שתהיה תוספת שקובעת את אמות המידה במשטרה בשקיפות מלאה, ועם הסתייגות (3) במסמך ההסתייגויות שלי לסעיף 1, שמדברת על מחיקת סעיף 1(ה) בהצעת החוק, שעוסק במחיקה האוטומטית שבהצעת החוק.

אבי דיכטר: במציאות הזאת אני יכול לוותר על הסתייגות (1) שלי לסעיף 1.

אבי דיכטר: אני אומר לכם, רבותי חברי הכנסת, הצעת החוק הזאת, שנראית אולי תמימה למראה, יש לה תכלית בעייתית בעיני, הייתי אומר על גבול הפסולה: לקחת את משטרת ישראל – כשמעל הדוכן הזה רבים מחברי הכנסת עומדים ומצהירים בריש גלי על הצורך לחזק את משטרת ישראל – הצעת החוק הזאת, ללא ההסתייגות שאני מעלה, ללא סעיפים (2) ו-(3) בהסתייגויות שלי, מחלישה את משטרת ישראל, ודרכה – את מערכת הביטחון.

אבי דיכטר: אני קורא לחברי הכנסת, מעל הדוכן הזה, להביט רגע אחד מעל שולי אופוזיציה וקואליציה, מפלגה כזאת או אחרת, ולשאול את עצמנו את השאלה אם אנחנו רוצים לחזק את משטרת ישראל או לחורר אותה.

אבי דיכטר: הצעת החוק הזאת, ללא ההסתייגויות, מחוררת אותה.

אבי דיכטר: הצעת החוק הזאת, עם הסתייגויות (2) ו-(3) מחזקת אותה.

אבי דיכטר: תצביעו בהתאם להיגיון הזה.

אמנון כהן: תודה רבה.

אמנון כהן: יש מסתייג נוסף, חבר הכנסת גלעד ארדן.

גלעד ארדן: אני מוותר.

אמנון כהן: נעבור להצבעה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית על הצעת חוק המרשם פלילי ותקנת השבים (תיקון מס' 8), התשס”ח–2008.

אמנון כהן: לשם החוק אין הסתייגויות.

אמנון כהן: אפשר להצביע כהצעת הוועדה, בקריאה שנייה.

אמנון כהן: הצבעה מס' 14 בעד שם החוק – 47 נגד – אין נמנעים – אין שם החוק נתקבל.

אמנון כהן: בעד – 47, אין מתנגדים ואין נמנעים.

אמנון כהן: אני קובע ששם החוק, כהצעת הוועדה, התקבל.

אמנון כהן: לסעיף הראשון לחוק יש הסתייגות של השר לביטחון פנים.

אמנון כהן: אנחנו מצביעים על ההסתייגות שמבקש השר לביטחון פנים.

אמנון כהן: הצבעה על ההסתייגות.

אמנון כהן: הצבעה מס' 15 בעד ההסתייגות – 17 נגד – 28 נמנעים – 1 ההסתייגות של השר לביטחון הפנים לסעיף 1 לא נתקבלה.

אמנון כהן: בעד – 17, נגד – 28, נמנע אחד.

אמנון כהן: אני קובע שההסתייגות לא התקבלה.

אמנון כהן: אנחנו עוברים להצבעה על סעיף 1 – חבר הכנסת ארדן, אתה רוצה להצביע על ההסתייגות שלך?

אמנון כהן: זה גם על סעיף 1.

אמנון כהן: אתה לא מצביע.

אמנון כהן: אז אם מסירים את ההצעה, אנחנו מצביעים על סעיף 1 כהצעת הוועדה – סעיף 1 וסעיף 2 כהצעת הוועדה, כי לסעיף 2 אין הסתייגויות.

אמנון כהן: הצבעה בקריאה שנייה.

אמנון כהן: הצבעה מס' 16 בעד סעיפים 1–2, כהצעת הוועדה – 47 נגד – 1 נמנעים – אין סעיפים 1–2, כהצעת הוועדה, נתקבלו.

אמנון כהן: בעד – 47, אחד נגד, אין נמנעים.

אמנון כהן: אני קובע שהצעת חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים (תיקון מס' 8), שם החוק וסעיפים 1 ו-2, אושרו כהצעת הוועדה.

אמנון כהן: אנחנו עוברים לסעיף 3.

אמנון כהן: יש הסתייגות של השר לביטחון פנים.

אמנון כהן: נצביע, ראשית, על ההסתייגות של השר לביטחון פנים לסעיף 3.

אמנון כהן: הצבעה מס' 17 בעד ההסתייגות – 16 נגד – 29 נמנעים – אין ההסתייגות של השר לביטחון הפנים לסעיף 3 לא נתקבלה.

אמנון כהן: בעד – 16, נגד – 29, אין נמנעים.

אמנון כהן: אני קובע שההסתייגות לא נתקבלה.

אמנון כהן: אנחנו מצביעים על סעיף 3, כהצעת הוועדה, בקריאה שנייה.

אמנון כהן: נא להצביע.

אמנון כהן: הצבעה מס' 18 בעד סעיף 3, כהצעת הוועדה – 47 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 3, כהצעת הוועדה, נתקבל.

אמנון כהן: בעד – 47, אין מתנגדים ואין נמנעים.

אמנון כהן: אני קובע שסעיף 3, כהצעת הוועדה, נתקבל.

אמנון כהן: מה השר מבקש?

אבי דיכטר: אדוני היושב-ראש – – –

לימור לבנת: באמצע הצבעה?

אמנון כהן: בין הקריאה השנייה לקריאה השלישית השר רוצה להגיד משפט.

ראובן ריבלין: איך אפשר באמצע הצבעה?

לא בהצבעה, בכל שלב בדיון.

אמנון כהן: כבוד השר, מה ברצונך לומר לנו לפני הצבעה בקריאה שלישית?

אמנון כהן: אני מבקש לא לצעוק, תנו לשר להתבטא, עם כל הכבוד.

אמנון כהן: קריאה שנייה הסתיימה.

אמנון כהן: לפני קריאה שלישית נותנים להגיד משפט.

אמנון כהן: אם יש לכם הערה, נשמע גם אותה, אבל נכבד זה את זה.

אבי דיכטר: אדוני היושב-ראש, אני מבקש למשוך את הצעת החוק.

אמנון כהן: לפי איזה סעיף?

יובל שטייניץ: שר לא יכול למשוך חוק, זה לא חוק של הממשלה.

ראובן ריבלין: זה לא חוק של הממשלה.

אבי דיכטר: 132(א).

אבי דיכטר: על-פי סעיף 132(א) – – –

אמנון כהן: חבר הכנסת סער, תסתכל על סעיף 132(א) ותגיב.

אמנון כהן: זה לא קשור, אין קשר.

אבי דיכטר: לפי סעיף 132(א), למשוך את הצעת החוק ולהעלות אותה בשבוע – – – קריאה: תקריא את הסעיף.

אמנון כהן: אני אקריא.

אמנון כהן: סעיף 132(א) אומר: "כל עוד לא נתקבל החוק בקריאה שלישית, רשאית הממשלה בכל שלב של הדיונים בוועדה" – – – קריאה: – – – זה לא נכון.

אמנון כהן: תנו לי לסיים את הסעיף.

אמנון כהן: – – – "בכל שלב של הדיונים בוועדה או במליאת הכנסת, לחזור בה מהצעת החוק כולה, אם על-ידי הודעה בכנסת ואם על-ידי הודעה בכתב ליושב-ראש הכנסת".

אמנון כהן: בבקשה, חבר הכנסת גדעון סער.

אמנון כהן: חבר הכנסת מיקי איתן, אתה מוכן לשבת?

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, אדוני התייחס לסעיף 132 לתקנון, אשר הוא בפרק השביעי – הדיון בהצעות חוק מטעם הממשלה.

גדעון סער: זו לא הצעת חוק ממשלתית, ולכן אין השר ואין הממשלה כולה יכולה לבקש למשוך אותה.

גדעון סער: אני קודם כול מציע לממשלה למשול, אבל אם היא לא יכולה למשול, לפחות ללמוד את התקנון.

אמנון כהן: תודה רבה.

אמנון כהן: נעבור להצבעה בקריאה שלישית, כהצעת הוועדה.

אמנון כהן: נא להצביע.

אבי דיכטר: אדוני היושב-ראש – – –

אמנון כהן: אנחנו באמצע הצבעה.

אמנון כהן: הצבעה מס' 19 בעד החוק – 41 נגד – אין נמנעים – אין חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים (תיקון מס' 8), התשס”ח–2008, נתקבל.

אמנון כהן: בעד – 41, אין נגד, אין נמנעים.

אמנון כהן: אני קובע שהצעת חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים (תיקון מס' 8), התשס”ח–2008, אושרה בקריאה שלישית.

אמנון כהן: ממשיכים בסדר-היום.

ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, כמה פעמים אתה ואני הגשנו הצעות חוק – – –

אמנון כהן: אבל השר מבקש לדבר, אפשר לתת לו לדבר?

אמנון כהן: חבר הכנסת ארדן, בבקשה.

גלעד ארדן: תודה, אדוני היושב-ראש.

גלעד ארדן: לא נקלקל את הרגע החגיגי הזה ולא נדבר על התקרית המביכה.

גלעד ארדן: אני רוצה להודות, בראש ובראשונה, ליושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, לפרופסור וחבר הכנסת מנחם בן-ששון, על כך שהתמיד בהחלטת הוועדה, ולהודות לכל חברי הכנסת.

גלעד ארדן: בשונה ממה שנאמר כאן, הצעת החוק הזאת לא רק שלא תחורר את המשטרה, אלא היא תחזק את אמון הציבור במשטרה ותגרום לכך שמשטרת ישראל לא תאגור סתם מידע שאיננו רלוונטי ועלול לפגוע בזכויותיהם של האזרחים, אלא תשמור אך ורק מידע רלוונטי לפעילותה.

גלעד ארדן: בכך עשתה הכנסת את האיזון הראוי בין יכולתה של המשטרה לתפקד ולשמור על החוק והסדר לבין זכויות האדם של אזרחי המדינה.

גלעד ארדן: תודה שוב לחברי הכנסת.

גלעד ארדן: [נספחות.

גלעד ארדן: ]

אמנון כהן: נמשיך בסדר-היום.

אמנון כהן: יש שינוי קל: החלטת ועדת החוץ והביטחון בדבר תיקון טעות בחוק הפיקוח על יצוא ביטחוני, התשס”ז–2007.

אמנון כהן: אני מזמין את חבר הכנסת עתניאל שנלר להציג, בשם יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון, בבקשה.

עתניאל שנלר: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מבקש להביא לאישורה של הכנסת תיקון טעות בחוק הפיקוח על הייצוא הביטחוני, התשס”ז–2007.

עתניאל שנלר: אני אקריא את הדברים ואסביר במהירות רבה.

עתניאל שנלר: התיקון המוצע: 1.

עתניאל שנלר: בחוק הפיקוח על יצוא ביטחוני, התשס”ז–2007 (להלן – החוק), בסעיף 49(א)(2), במקום "ו-32(א)(5)ו-(ב)", צריך להיות "ו-32(א)(5)"; 2.

עתניאל שנלר: תחילתו של תיקון הטעות ביום תחילתו של החוק.

עתניאל שנלר: דברי הסבר קצרים: חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני, התשס”ז–2007, התקבל בכנסת ביום ב' באב, 17 ביולי 2007, ופורסם ברשומות בתשס"ז.

עתניאל שנלר: סעיף 49 לחוק, שעניינו תחילה והוראות מעבר, קובע כי יום תחילתו של החוק הוא ביום כ"ב בטבת התשס"ח, 31 בדצמבר 2007, למעט סעיפים מסוימים.

עתניאל שנלר: בין היתר, מנויים בסעיף 49(א)(2) הסעיפים שתחילתם תהיה 30 ימים מהיום שבו יפרסם שר הביטחון הודעה על כך ברשומות, לאחר התייעצות עם שר החוץ ובאישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, ובהם גם סעיף 32(ב) לחוק.

עתניאל שנלר: סעיף זה קובע את העונש על הפרת האיסור הפלילי הקבוע בסעיף 22 לחוק של תיווך בין גורמי חוץ שנתקבלה לגביהם החלטה של מועצת הביטחון.

עתניאל שנלר: אנחנו מבקשים לשנות את הניסוח ולדייק בו כדי לתקן את אותה טעות, ואנחנו צריכים לכך את אישורה של הכנסת.

עתניאל שנלר: כדי לקבוע אחידות במועדי התחילה של האיסור ושל העונש הקבוע בצדו, מוצע למחוק את ההפניה בסעיף 49(א)(2) לסעיף 32(ב) לחוק.

עתניאל שנלר: מוצע גם לקבוע כי תחילתו של תיקון הטעות תהיה במועד תחילת החוק.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

אמנון כהן: תודה רבה, זה טעון הצבעה, ולכן אני מבקש מחברי חברי הכנסת לשבת ולהצביע.

אמנון כהן: אפשר להצביע על ההודעה.

אמנון כהן: הצבעה מס' 20 בעד ההחלטה – 19 נגד – אין נמנעים – אין ההחלטה בדבר תיקון טעות בחוק הפיקוח על יצוא ביטחוני, התשס”ז–2007, נתקבלה.

אמנון כהן: בעד – 19, אין מתנגדים, אין נמנעים.

אמנון כהן: אני קובע כי החלטת ועדת החוץ והביטחון בדבר תיקון טעות בחוק הפיקוח על יצוא ביטחוני, התשס”ז–2007, התקבלה.

אמנון כהן: [מס' כ/201; "דברי הכנסת", חוב' י"ח, עמ' 14737; נספחות.

אמנון כהן: ]

אמנון כהן: אנחנו עוברים להצעת חוק לקידום יישובם של מפוני גוש-קטיף, חבל-עזה וצפון השומרון, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

אמנון כהן: אני מזמין את חבר הכנסת זאב אלקין להציג את הצעת החוק בשם יושב-ראש ועדת הכספים.

זאב אלקין: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, בשם ועדת הכספים, אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה שנייה וקריאה שלישית את הצעת חוק לקידום יישובם של מפוני גוש-קטיף, חבל-עזה וצפון השומרון, התשס”ח–2008.

זאב אלקין: הצעת חוק זו נועדה לזרז את הליך יישובם של המפונים מגוש-קטיף, חבל-עזה וצפון השומרון ביישובי קבע.

זאב אלקין: הצורך בזירוז כאמור התעורר נוכח העובדה שחלפו יותר משנתיים וחצי מאז ביצוע תוכנית ההתנתקות וטרם הוסדר יישובם של רוב המפונים ביישובי קבע.

זאב אלקין: במסגרת ההצעה נקבעת חובת הממשלה בכל הנוגע להליכי תכנון ופיתוח, להקמה ולביצוע של תשתיות ביישובים המיועדים למפונים.

זאב אלקין: כך, למשל, נקבע כי הממשלה תהיה אחראית ליזום הליכי תכנון של תוכניות הדרושות לסיוע למפונים.

זאב אלקין: עוד נקבע כי לממשלה תהיה אחריות להתקשר עם המפונים בהסכמי התיישבות בתוך תקופה מסוימת שנקבעה במסגרת ההצעה.

זאב אלקין: מוטלת אחריות על הממשלה לדאוג לכך שמינהל מקרקעי ישראל יהיה ערוך להתקשר בהסכמים הנדרשים עם המפונים בתוך חודשיים מיום שנחתמו הסכמי התיישבות ובהתקיים תנאים נוספים.

זאב אלקין: חובה נוספת שמוטלת על הממשלה, על-פי ההצעה, היא החובה לדאוג לפיתוח ולביצוע תשתיות, בלוח זמנים קצוב, כך שניתן יהיה להתחיל בפועל בבניית בתי המפונים.

זאב אלקין: ההוראות הללו אמורות להבטיח הליך מהיר ויעיל של ביצוע התוכניות ליישוב מפונים.

זאב אלקין: עוד כוללת ההצעה תיקון של חוק התכנון והבנייה בדרך של קביעת הוראת שעה לחמש שנים.

זאב אלקין: הוראת השעה קובעת קיצור מועדים על-פי החוק באופן שיקל ויקצר את הליכי התכנון והבנייה ביישובים שבהם נערכות תוכניות ליישוב מפונים, על-פי תקדים של תקנות ול"ל בזמן קליטת העלייה הגדולה.

זאב אלקין: למשל, הצעת החוק קובעת פרק זמן קצר יותר שבו על הוועדה המקומית לדון בתוכנית ולהעביר את המלצותיה לוועדה המחוזית, לפי סעיף 62 לחוק התכנון והבנייה.

זאב אלקין: מדובר בהצעת חוק חשובה, שמטרתה לסייע למפונים שכבר יותר משנתיים וחצי אינם נמצאים בבתי הקבע.

זאב אלקין: ההוראות בהצעת החוק אמורות להקל את ההליכים ולהביא ליישובם של כל המפונים ביישובי קבע.

זאב אלקין: להצעת החוק אין הסתייגויות.

זאב אלקין: לפיכך, אבקשכם לאשר את הצעת החוק המוגשת בפניכם בקריאה שנייה ובקריאה שלישית, כנוסח הוועדה.

זאב אלקין: עד כאן דברי כממלא-מקומו של יושב-ראש ועדת הכספים.

זאב אלקין: את דברי האישיים אומר לאחר ההצבעה.

אמנון כהן: כאמור, אין הסתייגויות להצעת החוק, ולכן נעבור להצבעה.

אמנון כהן: אנחנו מצביעים על הצעת חוק לקידום יישובם של מפוני גוש-קטיף, חבל-עזה וצפון השומרון, התשס”ח–2008, בקריאה שנייה.

אמנון כהן: אפשר להצביע.

אמנון כהן: הצבעה מס' 21 בעד סעיפים 1–7 – 32 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–7 נתקבלו.

אמנון כהן: בעד – 32, אין מתנגדים, אין נמנעים.

אמנון כהן: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

אמנון כהן: נעבור להצבעה בקריאה שלישית.

אמנון כהן: הצבעה מס' 22 בעד החוק – 31 נגד – אין נמנעים – אין חוק לקידום יישובם של מפוני גוש קטיף, חבל עזה וצפון השומרון, התשס”ח–2008, נתקבל.

אמנון כהן: בעד – 31, אין מתנגדים, אין נמנעים.

אמנון כהן: אני קובע שהחוק לקידום יישובם של מפוני גוש-קטיף, חבל-עזה וצפון השומרון, התשס”ח–2008, התקבל.

אמנון כהן: בבקשה, חבר הכנסת זאב אלקין.

אמנון כהן: אתה יכול לברך בקצרה.

זאב אלקין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

זאב אלקין: אני רוצה להודות לכם, חברי הכנסת, שלקחתם חלק באירוע ההיסטורי, כי זאת הצעת החוק הראשונה שעוסקת במפוני גוש-קטיף מאז הצעת חוק יישום תוכנית ההתנתקות.

זאב אלקין: מוטב היה לולא היינו מגיעים לרגע הזה, אבל אני שמח שהכנסת הבינה שעליה לזרז את הליכי יישובם של המפונים ולקבוע לוחות זמנים, כפי שבזמנו קבעה אותם לפינוי.

זאב אלקין: אני רוצה להודות כאן, בראש ובראשונה, לוועד מפוני גוש-קטיף ולעורך-הדין יחזקאל לוי, שהוא גם זה שבזמנו בנה את תקנות ול"ל, על היוזמה של עצם הובלת הצעת החוק הזאת; לחברי המציעים, חברת הכנסת עמירה דותן, חבר הכנסת יולי אדלשטיין וחברי הכנסת דודו רותם וזבולון אורלב, ולעמיתי לראשות השדולה למען מפוני גוש-קטיף, חבר הכנסת אורי אריאל, שטרח רבות כדי לעזור בקידום ההצעה.

זאב אלקין: אני רוצה להודות במיוחד לשני אנשים, ליושב-ראש הקואליציה חבר הכנסת אלי אפללו וליושב-ראש ועדת הכספים סטס מיסז'ניקוב, שעשו הכול כדי להוביל את הצעת החוק הזאת לטיפול מהיר ככל האפשר ועמדו כחומה בצורה כנגד ניסיונות כאלה או אחרים של הסחבת מצד הממשלה סביב הצעת החוק.

זאב אלקין: אני רוצה להודות לצוות המשפטי של ועדת הכספים, לשגית ולענת, שעמלו רבות מאוד על גיבוש הנוסח הסופי של הצעת החוק המורכבת הזאת ועזרו לכולנו להביא אותה בלוח הזמנים הקצר ביותר, והיא תתחיל לפעול, למעשה, מרגע פרסומה ברשומות.

זאב אלקין: ואני מקווה שעל-ידי כך הועלנו וזירזנו, ולו במקצת, את ביצוע החובה המוסרית והחוקית של מדינת ישראל כלפי המפונים.

זאב אלקין: תודה רבה.

זאב אלקין: [מס' כ/172, מ/345; "דברי הכנסת", מושב שני, חוב' ל"ו, עמ' 10796; מס' מ/345, "דברי הכנסת", חוב' י"א, עמ' 12916; נספחות.

זאב אלקין: ]

אמנון כהן: הצעת חוק לתיקון פקודת ביטוח רכב מנועי (מס' 17), התשס”ח–2008, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

אמנון כהן: אני מזמין את יושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת גלעד ארדן, להציג את הצעת החוק.

אמנון כהן: בבקשה.

ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, הטעו ואמרו שזאת הצעת חוק ממשלתית.

אמנון כהן: לא הטעו שום דבר, עשינו דיון.

אמנון כהן: גדעון, בבקשה.

גלעד ארדן: מה?

גלעד ארדן: שנאמר ליושב-ראש שההצעה ההיא היתה ממשלתית?

ראובן ריבלין: יכול להיות מצב שבו ינצלו את המצב כדי להביא מצביעים.

ראובן ריבלין: היושב-ראש הפסיק את ההצבעה כי חשב שהצעת החוק הוגשה מטעם הממשלה.

גלעד ארדן: אותו אנחנו תמיד דנים לכף זכות, לא חשבנו אפילו שלא הטעו אותו.

גלעד ארדן: היה ברור שהטעו אותו.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת החוק לתיקון פקודת ביטוח רכב מנועי (מס' 17), התשס”ח–2008, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

גלעד ארדן: הצעת חוק זו היא מיזוג של הצעת חוק פרטית שיזמנו, חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב ואנוכי, והצעת חוק מטעם הממשלה.

גלעד ארדן: הצעת החוק באה להחיל את עקרון ההשתתפות העצמית, עיקרון מקובל בתחום הביטוח, גם בענף ביטוח רכב חובה, בהתאם למנגנון הקבוע בהצעת החוק, כפי שאפרט בהמשך.

גלעד ארדן: החלת עקרון ההשתתפות העצמית עשויה לעודד נהיגה זהירה יותר, להקטין את היקף התביעות בענף ולסייע בהפחתת תעריפי הביטוח.

גלעד ארדן: בהצעת חוק זו מוצע לתקן את פקודת ביטוח רכב מנועי [נוסח חדש], התש"ל–1970, ולהוסיף לה סעיף שלפיו הרשות, כהגדרתה בפקודה, תהיה רשאית, בהסכמת שר המשפטים, להתיר למבטח או לחייב אותו להציע לבעל פוליסה לכלול בה תנאי שלפיו ינוכו דמי השתתפות עצמית מהפיצויים שלהם זכאי הנוהג ברכב או תנאי שלפיו ישלם המבוטח למבטח דמי השתתפות עצמית בקרות מקרה הביטוח.

גלעד ארדן: במסגרת ההוראות, שתוסמך הרשות לקבוע, תיכללנה גם הוראות לעניין סכום ההשתתפות העצמית המרבי, שיכול שיהיה שונה לכלי רכב מסוגים שונים, וכן הוראות לעניין הפחתת דמי הביטוח, לגבי חוזה ביטוח שיש בו תנאי בעניין השתתפות עצמית.

גלעד ארדן: חשוב לי לציין כי נציג המפקח על הביטוח ושוק ההון הודיע לוועדת הכלכלה כי בכוונת המשרד, בשלב זה, לקבוע כללים שלפיהם ההשתתפות העצמית המרבית תהיה כ-15,000 שקלים בגין נזק שאינו ממוני ושבעה ימי עבודה, לכל היותר, בגין אובדן השתכרות, למי שבחר לרכוש פוליסה עם השתתפות עצמית.

גלעד ארדן: אני מדגיש שוב, רק למי שבחר לרכוש פוליסה זולה יותר, שיש בה מרכיב של השתתפות עצמית.

גלעד ארדן: אני רוצה להדגיש שוב את העיקרון שלפיו סכומים אלה ינוכו רק מהסכומים שמגיעים לנפגע בשל אובדן השתכרות בפועל ונזקי כאב וסבל, כך שבכל מקרה לא ינוכו בשום מקרה סכומים מהפיצויים המשולמים בגין הוצאות רפואיות של הנפגע.

גלעד ארדן: הוראות הרשות יכול שיינתנו לכלל המבטחים, לסוג מסוים שלהם או למבטח מסוים, ולעניין זה יהיו למפקח על הביטוח סמכויות לפי חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ"א–1981 – להלן: חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) – לרבות לעניין פרסום הוראות.

גלעד ארדן: לעניין זה נציין כי נציג המפקח על הביטוח ושוק ההון הודיע לוועדת הכלכלה, ועל-פי הודעתו זו אישרה הוועדה את החוק, כי בשלב זה האוכלוסייה שלה מיועדת הצעת החוק היא רק אוכלוסיית הרוכבים על כלי הרכב הדו-גלגלי, וכי הוא מתכוון לחייב רק את ה"פול", אותו תאגיד מנהל של המאגר לביטוח רכב חובה, להנהיג השתתפות עצמית.

גלעד ארדן: עם זאת, אנו מקווים שההיתר לכלול בפוליסה תניית השתתפות עצמית יהווה תמריץ לחברות ביטוח אחרות לבטח רכבים דו-גלגליים ולפתח תחרות בתחום הזה, מה שלא קיים היום.

גלעד ארדן: בנוסף, מוצע להסמיך את שר האוצר לקבוע, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, הוראות בעניינים הבאים: ראשית, היקף הגילוי הנדרש בפוליסה ובתעודת הביטוח, על מנת להבטיח כי אדם הרוכש פוליסת ביטוח עם מרכיב של השתתפות עצמית יהיה מודע למשמעות הדבר.

גלעד ארדן: שנית, סוגי כלי הרכב שלגביהם ניתן לכרות חוזה ביטוח עם תניית השתתפות עצמית, כאשר, כפי שכבר הזכרתי, הכוונה בשלב זה היא שמנגנון ההשתתפות העצמית יחול רק על רכב דו-גלגלי, כלומר, רק על אופנועים.

גלעד ארדן: שלישית, מקרים שבהם לא תיכלל בחוזה הביטוח תניה לעניין דמי השתתפות עצמית של הנוהג ברכב, למשל, במקרה שבו הנוהגים ברכב המשתמשים בו במהלך עבודתם לשם ביצוע עבודתם, אינם המבוטח.

גלעד ארדן: לדוגמה, שליחים שרוכבים על כלי-רכב דו-גלגלי ומועסקים אצל אדם שהוא הבעלים של כלי-הרכב.

גלעד ארדן: עליהם לא יוכל החוק להיות מוחל.

גלעד ארדן: השר יהיה רשאי, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לקבוע מקרים שבהם זכאי הנוהג ברכב, גם אם אינו המבוטח, לבחור שלא תיכלל לגביו תניה בדבר השתתפות עצמית.

גלעד ארדן: על הפרת הוראות אלה תוסמך הרשות להטיל עיצומים כספיים לפי פרק ט'1 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח).

גלעד ארדן: בנוסף, מוצע להבהיר כי אין בניכוי השתתפות עצמית מתשלום הפיצויים בשל אובדן ההשתכרות כדי לגרוע מזכותו של עובד לקבל דמי מחלה לפי חוק דמי מחלה, בעבור התקופה שלא קיבל בעדה פיצוי בשל אובדן ההשתכרות בשל ניכוי ההשתתפות העצמית, אך זאת הוא יעשה, כמובן, מול הביטוח הלאומי או מול המעסיק שלו.

גלעד ארדן: עוד מוצע לקבוע, בדומה לעקרון ייחוד העילה בחוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, התשל"ה–1975, כי לנוהג בכלי הרכב שנפגע בתאונת דרכים או למבוטח לא תהיה זכות לתבוע את החזר ההשתתפות העצמית שלהם מהמזיק.

גלעד ארדן: בהצעת החוק הוראות נוספות, ואזכיר רק את עניין ביטול האפשרות של הרשות לפטור רשויות מקומיות ותאגידים מהצורך לרכוש ביטוח חובה, הואיל ולא נמצא הצדק ענייני לכך, ובפועל לא ניתן פטור כאמור.

גלעד ארדן: אני מבקש להסב את תשומת לבה של הכנסת, ובזאת אסיים, כי מאחר שמדובר בתיקון מהותי – וזה תקדים, מה שאני עומד לומר – והוועדה מעוניינת לעקוב אחר יישומו בפועל ולבחון ולבדוק את השלכותיו, החליטה הוועדה, באופן תקדימי, כי התיקונים הנוגעים להשתתפות העצמית, יהיו הוראת שעה לארבע שנים בלבד, ואולם שר האוצר, באישור ועדת הכלכלה, בעוד ארבע שנים, יהיה רשאי בצו להאריך את תוקפם ולהפוך אותם לחוק לצמיתות, כך שהם יהפכו להוראות קבועות.

גלעד ארדן: אבל זאת, כפי שציינתי, רק אם הניסיון שיצטבר בתקופה האמורה – – –

ראובן ריבלין: השר עצמו, בלי ועדת הכלכלה?

גלעד ארדן: ודאי שעם ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: בלי הכנסת זה לא הגיוני.

ראובן ריבלין: כלומר, השר, באישור ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: זה מה שאמרתי, אדוני.

גלעד ארדן: זאת, רק אם הניסיון שיצטבר במהלך התקופה האמורה ישכנע כי התיקון רצוי ונכון.

גלעד ארדן: מאליו ברור שאם יהיה צורך בתיקונים מהותיים, אלה יהיו צריכים להיעשות בדרך של תיקון החוק.

גלעד ארדן: להצעת החוק לא הוגשו הסתייגויות, ואני מבקש מהכנסת ומחברי הכנסת, כמובן, לתמוך בה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

גלעד ארדן: תודה רבה.

אמנון כהן: תודה ליושב-ראש ועדת הכלכלה, היוזם.

אמנון כהן: אנחנו נברך את מזכירת ועדת הכלכלה עם אורחיה ביציע, ברוכים הבאים.

אמנון כהן: אנחנו נעבור להצבעה בקריאה שנייה.

אמנון כהן: כאמור, אין הסתייגויות להצעת החוק.

אמנון כהן: אפשר להצביע בקריאה שנייה, כהצעת הוועדה.

אמנון כהן: חוק לתיקון פקודת ביטוח רכב מנועי (מס' 17), התשס”ח–2008, קריאה שנייה – אפשר להצביע.

אמנון כהן: הצבעה מס' 23 בעד סעיפים 1–15 – 10 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–15 נתקבלו.

אמנון כהן: בעד – 10, אין נגד, אין נמנעים.

אמנון כהן: אני קובע שהצעת החוק אושרה בקריאה שנייה.

אמנון כהן: אנחנו נעבור להצבעה בקריאה שלישית.

אמנון כהן: אפשר להצביע.

אמנון כהן: הצבעה מס' 24 בעד החוק – 15 נגד – אין נמנעים – אין חוק לתיקון פקודת ביטוח רכב מנועי (מס' 17), התשס”ח–2008, נתקבל.

אמנון כהן: בעד – 15, אין נגד, אין נמנעים.

אמנון כהן: אני קובע שהצעת החוק לתיקון פקודת ביטוח רכב מנועי (מס' 17), התשס”ח–2008, נתקבלה בקריאה שלישית.

אמנון כהן: [נספחות.

אמנון כהן: ]

אמנון כהן: אנחנו נמשיך.

אמנון כהן: אישור החלטת ועדת הכלכלה, לפי סעיף 121 לתקנון הכנסת, בדבר חלוקת הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 86), התשס”ח–2008.

אמנון כהן: בבקשה.

אמנון כהן: חבר הכנסת גלעד ארדן, יושב-ראש ועדת הכלכלה, יציג את החלטת הוועדה.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: לפני שאציג את ההחלטה אנצל את האפשרות שאדוני מעניק לי להודות לחבר הכנסת מיסז'ניקוב, שותפי להצעת החוק, שנועדה להקל במעט על מי שמשלמים ביטוח, קודם כול בכלי הרכב הדו-גלגלי ובהמשך לכלל משלמי ביטוח החובה, וכמובן להודות לצוות הוועדה, למנהלת הוועדה הגברת לאה ורון, ליועצת המשפטית עורכת-הדין אתי בנדלר – דומני שליווה את החוק עוד מישהו, לא?

גלעד ארדן: לעורך-דין ניר ימין ולכל צוות הוועדה.

גלעד ארדן: תודה רבה, אדוני.

גלעד ארדן: אני עובר להציג את החלטת ועדת הכלכלה בדבר חלוקת הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 86), התשס”ח–2008, בהתאם לסעיף 121 לתקנון הכנסת.

גלעד ארדן: על-פי הצעת ועדת הכלכלה מחליטה הכנסת, לפי סעיף 121 לתקנון הכנסת, להרשות לוועדת הכלכלה, שאליה הועברה לדיון ולהכנה לקריאה השנייה ולקריאה השלישית הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 86), התשס”ח–2008, שלא לכלול בנוסח הצעת החוק שתונח לקריאה השנייה ולקריאה השלישית את סעיפים 5, 6, 7(1) ו-9 להצעת החוק.

גלעד ארדן: אני מבקש את אישור הכנסת להחלטת הוועדה.

גלעד ארדן: תודה.

אמנון כהן: אנחנו נעבור מייד להצבעה על אישור החלטת ועדת הכלכלה.

אמנון כהן: אפשר להצביע.

אמנון כהן: הצבעה מס' 25 בעד ההצעה – 14 נגד – אין נמנעים – אין הצעת ועדת הכלכלה בדבר חלוקת הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 86), התשס”ח–2008, נתקבלה.

אמנון כהן: בעד – 14, אין נגד, אין נמנעים.

אמנון כהן: אני קובע בזאת שהחלטת ועדת הכלכלה, כפי שנמסרה על ידי יושב-ראש הוועדה, התקבלה.

אמנון כהן: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/219).

אמנון כהן: ]

אמנון כהן: אנחנו ממשיכים עם הצעת חוק הכרזת אבל לאומי, התשס”ח–2008, של חבר הכנסת גלעד ארדן – קריאה ראשונה.

אמנון כהן: יבוא וינמק – בבקשה, אדוני.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, קודם כול יש לומר שמי שיזמה את הצעת החוק הזאת בתחילה היתה השרה המקשרת דהיום רוחמה אברהם.

גלעד ארדן: מכיוון ששמה נמחק לאחר מינויה, הסכמתי להמשיך את הליך החקיקה כמצטרף הראשון להצעת החוק.

גלעד ארדן: מטרתה של הצעת החוק היא לקבוע באילו נסיבות יוכרז אבל לאומי, את דרכי ההכרזה על האבל ואת דרכי קיומו במרחב הציבורי.

גלעד ארדן: הסדרת האבל הלאומי בחוק תאפשר קביעת הסדרים אחידים באופיים לביטוי אבל לאומי ולציון אירועים ציבוריים כואבים ומשמעותיים בחייה של החברה הישראלית שמתמודדת לא אחת עם אירועים קשים כאמור, למשל רצח ראש הממשלה ושר הביטחון יצחק רבין, זיכרונו לברכה, או אסון המסוקים, שבו נספו 73 חיילים.

גלעד ארדן: בשנת 2001 מינתה ועדת השרים לענייני סמלים וטקסים במשרד ראש הממשלה ועדה ציבורית לענייני אבל לאומי בראשות פרופסור אסא כשר ובהשתתפות נציגים של מגזרים ותחומים שונים.

גלעד ארדן: הצעת חוק זו מבוססת למעשה על מסקנותיה של הוועדה הציבורית.

גלעד ארדן: ההצעה מציעה לקבוע כי במותו של נשיא המדינה, ראש הממשלה, נשיא בית-המשפט העליון או יושב-ראש הכנסת – במהלך כהונתו של מי מהם – תקבל הממשלה החלטה בדבר הכרזה על אבל לאומי.

גלעד ארדן: אני רוצה להדגיש פה שלא מדובר על קביעה לכל השנים קדימה אלא מדובר על ההתנהגות של המדינה ושל הציבור סמוך לאותו אירוע.

גלעד ארדן: נשיא המדינה הוא שיכריז על האבל הלאומי בנאום הכרזה.

גלעד ארדן: מוצע כי מועדי האבל הלאומי יהיו משעת נאום ההכרזה – – –

בתנאי שזה לא הוא שנפטר.

בנימין אלון: – – –

גלעד ארדן: הוועדה תיתן את דעתה לבעיה שהעליתם.

גלעד ארדן: אתם צודקים.

גלעד ארדן: כזכור לכם – ותוך כדי הנאום אני אענה על כך – בהיעדרותו של נשיא המדינה דומני שיושב-ראש הכנסת ממלא את מקומו.

גלעד ארדן: תשאלו אותי מה יקרה אם שניהם, רחמנא ליצלן, יסתלקו מהעולם בעת ובעונה אחת, בעת כהונתם – מי יחליט?

יש ממלא-מקום ליושב-ראש הכנסת, הוא יהיה.

אמנון כהן: יש לו שישה סגנים.

גלעד ארדן: אפשר להמשיך ולהקצין את הדוגמה, במקרה שאחמדינג'אד יפעל.

גלעד ארדן: מוצע כי מועדי האבל הלאומי, בהתאם ליהדות, יהיו משעת נאום ההכרזה ועד צאת הכוכבים למחרת אותו היום.

גלעד ארדן: הממשלה תהיה רשאית לקבל החלטה בדבר הכרזה על אבל לאומי גם בנסיבות אחרות, אם תמצא כי יש לכך הצדקה מיוחדת, והיא תוכל לקבוע אילו תכנים לצקת בפעילויות שייערכו באותו מועד לציון האבל הלאומי.

גלעד ארדן: מוצע כי במועד האבל הלאומי יורד דגל המדינה לחצי התורן בבניינים ציבוריים, יתקיימו פעילויות חינוכיות במוסדות החינוך ובמחנות צבא-הגנה לישראל, וכלי התקשורת בשידור הציבורי ישדרו תוכניות במתכונת ההולמת את האבל הלאומי.

גלעד ארדן: כמו כן, מוצע לאסור הפעלה של בתי אוכל ובתי עינוג ציבורי רק בשעות הערב של יום ההכרזה על אבל לאומי.

גלעד ארדן: בעת הכנת הצעת החוק לקריאה השנייה ולקריאה השלישית תשקול ועדת החינוך את הצורך בהבחנה לעניין דרכי קיום האבל הלאומי, בין אבל לאומי שנקבע לפי הוראות סעיף 2 המוצע ובין אבל לאומי שנקבע לפי הוראות סעיף 3 המוצע.

גלעד ארדן: כמו כן תדון הוועדה בסוגיות נוספות, ובין היתר בהחלת ההוראות המוצעות לעניין שידורי השידור הציבורי גם על כלי תקשורת נוספים.

גלעד ארדן: אני מבקש את תמיכת חברי הכנסת בהצעת החוק בקריאה הראשונה ובהחזרתה לוועדת החינוך, התרבות והספורט לשם הכנתה לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

גלעד ארדן: תודה רבה.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: להצעת החוק יש נרשמים, אני לא רואה את כולם.

אמנון כהן: חבר הכנסת מרגי, אתה רשום – אתה מוותר כמובן.

אמנון כהן: חבר הכנסת מיכאל נודלמן, אתה רשום כדובר, אם תרצה להביע את עמדתך.

אמנון כהן: חבר הכנסת משה שרוני, אתה רוצה להגיד כמה משפטים בנוגע להצעת החוק של חבר הכנסת ארדן?

אמנון כהן: אתה לא חייב.

משה שרוני: שיבורך.

אמנון כהן: יפה.

אמנון כהן: נעבור להצבעה בקריאה ראשונה על הצעת חוק הכרזת אבל לאומי, התשס”ח–2008.

אמנון כהן: אפשר להצביע.

אמנון כהן: הצבעה מס' 26 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 13 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הכרזת אבל לאומי, התשס”ח–2008, לוועדת החינוך, התרבות והספורט נתקבלה.

אמנון כהן: בעד – 13, אין נגד, אין נמנעים.

אמנון כהן: אני קובע בזאת שהצעת חוק הכרזת אבל לאומי, התשס”ח–2008, התקבלה בקריאה הראשונה, והיא תעבור לדיון בוועדת החינוך, התרבות והספורט.

אמנון כהן: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/218).

אמנון כהן: ]

אמנון כהן: הצעת חוק שיקים ללא כיסוי (תיקון מס' 7) (סמכויות מיוחדות בשעת-חירום), התשס”ח–2008, של חברי הכנסת יצחק לוי ודוד רותם וקבוצת חברי הכנסת – קריאה ראשונה.

אמנון כהן: ינמק חבר הכנסת יצחק לוי.

אמנון כהן: בבקשה.

יצחק לוי: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה הראשונה הצעת חוק שיקים ללא כיסוי (תיקון מס' 7) (סמכויות מיוחדות בשעת-חירום), התשס”ח–2008.

יצחק לוי: ההצעה הזאת היא חיבור של שתי הצעות חוק פרטיות, הצעה של חבר הכנסת דוד רותם והצעה שלי.

יצחק לוי: כל אחת מהן אומנם עסקה בנושא קצת אחר, אבל מכיוון שהנושאים היו דומים, ועדת החוקה, חוק ומשפט ראתה לנכון, באישור ועדת הכנסת, לאחד את שתי ההצעות להצעה אחת.

יצחק לוי: אני אציג בקיצור את שני התיקונים המובאים כאן.

יצחק לוי: התיקון הראשון הוא במקורו בהצעתו של חבר הכנסת רותם.

יצחק לוי: הצורך בתיקון הזה נולד בעקבות מלחמת לבנון השנייה.

יצחק לוי: במלחמת לבנון השנייה הותקנו תקנות שיקים ללא כיסוי, שלפיהם שיקים שסורבו בתקופת המלחמה לא יימנו במניין השיקים לעניין הגבלת חשבונות בעליהם.

יצחק לוי: כידוע, עשרה שיקים ללא כיסוי שחוזרים מגבילים את החשבון.

יצחק לוי: שר המשפטים התקין תקנה לגבי שיקים שחזרו בתקופת המלחמה, שבתקופת המלחמה זה לא יחסום את החשבון, אלא שההליך לקח הרבה זמן, ומה שקרה הוא שהתקנות הותקנו כשלושה חודשים וחצי לאחר תום המלחמה, כלומר, היו אנשים מהצפון ולא מהצפון שבגין המלחמה שיקים שלהם חזרו, מכיוון שחלק מהעסקים הושבתו בזמן המלחמה – – –

אמנון כהן: הם הפכו למוגבלים.

יצחק לוי: – – – התקנות של שר המשפטים שביטלו את ההגבלות באו שלושה חודשים וחצי אחרי המלחמה, כלומר, כל הזמן הזה הם היו מוגבלים.

יצחק לוי: היה עיכוב, עיכוב גדול, מכל מיני סיבות.

יצחק לוי: לכן, החוק מציע לתת סמכויות מקבילות לשר המשפטים ולמפקח על הבנקים, באישור ועדת החוקה, להתקין תקנות אם יש דחיפות בהן.

יצחק לוי: כלומר, לפי הליך זה, המפקח על הבנקים יוכל באופן מיידי להתקין תקנות עד שבתוך 21 יום או בתוך זמן אחר יתקין שר המשפטים את התקנות הקבועות.

יצחק לוי: הכוונה היא לשחרר מייד את האנשים בזמן מלחמה, בשעת-חירום, מהחוק הזה.

יצחק לוי: כלומר, סוחר, למשל, בתוך 24 שעות החשבון שלו יכול להיות מוגבל אם הוא סוחר בשיקים – פרצה מלחמה ואין מי שיטפל בדברים או שעסקים נסגרו וכן הלאה.

יצחק לוי: זה התיקון הראשון, ומקורו בהצעה של דוד רותם.

יצחק לוי: התיקון השני מקורו בהצעתי, והוא מטפל יותר באזור בעורף שהוא במצב מיוחד, כמו שדרות ועוטף-עזה.

יצחק לוי: החוק מונה נסיבות שאפשר בגינן ללכת לבית-המשפט כדי שהשיק לא יימנה עם עשרת השיקים המגבילים.

יצחק לוי: אנחנו קבענו שתי נסיבות.

יצחק לוי: נסיבה אחת היא פגיעה בפעולת איבה.

יצחק לוי: אדם נפגע בשדרות בפעולת איבה, מטיל, הוא יוכל ללכת לבית-המשפט ולבקש שמרגע הפגיעה שלו השיקים שלו לא ייספרו עם השיקים המגבילים, ואז בית-המשפט יקבע כמה ומתי, וכן הלאה; כמו כן, מי שרכושו נפגע בזמן פעולת איבה, כלומר, מי שחנותו או ביתו נפגעו בזמן פעולת איבה.

יצחק לוי: ההצעה תואמה עם משרד המשפטים, עם המפקח על הבנקים, עם בנק ישראל ועם משרד האוצר.

יצחק לוי: בסופו של דבר הגענו להצעה מוסכמת לגמרי.

יצחק לוי: אני מתאר לעצמי שבקריאות השנייה והשלישית לא תהיינה הסתייגויות, לפי ההסכמה שהסתמנה בוועדה, ולכן, אדוני היושב-ראש, אבקש מהכנסת לאשר את ההצעה הזאת בקריאה ראשונה.

יצחק לוי: תודה רבה.

אמנון כהן: תודה רבה.

אמנון כהן: יש גם כאן רשימת דוברים: חבר הכנסת , בבקשה.

אמנון כהן: מי שרוצה להירשם, בבקשה.

אמנון כהן: חבר הכנסת – מוותר; חבר הכנסת נסים זאב – גם כן מוותר.

רוברט אילטוב: כבוד היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מצטרף לחברי יצחק לוי, שדיבר על הצעת החוק שלנו, של דודו רותם וקבוצת חברים שאני נמנה עמה.

רוברט אילטוב: הרציונל של הצעת החוק הוא להקנות למפקח על הבנקים סמכות עד 90 יום במקרה חירום, שהשיקים לא ייחשבו לשיקים חוזרים, והשר יתקין את התקנות המתאימות.

רוברט אילטוב: אנחנו מבקשים מכל חברי הכנסת להצטרף להצעת החוק הזאת, מכיוון שהיא הצעת חוק ראויה.

רוברט אילטוב: כאשר עסקים קטנים נפגעים קשות בזמן מלחמה צריך לעזור לבעליהם כדי לצמצם ולמזער את הנזקים שנגרמים להם מהלחימה ומאי-עבודה שנגרמה להם בשל הלחימה.

רוברט אילטוב: אני מודה לכם מראש.

רוברט אילטוב: תודה.

אמנון כהן: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, הצעת החוק היא הצעה טובה, אבל מה זה שעת-חירום?

נסים זאב: אנחנו עכשיו במצב חירום או לא? אני רוצה לדעת.

נסים זאב: כששדרות מופגזת כל יום בטילים זה מצב חירום?

נסים זאב: כשעסקים נסגרים, כשאולמות נסגרים כי אין מי שיעשה שם אירועים, אנשים ביטלו אירועים, זה מצב חירום או לא?

נסים זאב: מה, אנחנו צריכים לחכות לדגם של לבנון השנייה כדי להבין מה זה מצב חירום?

נסים זאב: קודם כול, צריכים לתקן את הרעיון של מצב חירום.

נסים זאב: צריך להבין שהמושג הזה הרבה יותר רחב.

נסים זאב: דבר נוסף, אדוני היושב-ראש, הוא הנושא שבנק ישראל הוא הרשות המופקדת על הנושא הפיננסי, והוא קובע שבעקבות עשרה שיקים חוזרים לקוח הופך מוגבל.

נסים זאב: זה דבר שצריך לתקן.

נסים זאב: הרב יצחק לוי, אני רוצה לומר לך שהרבה בנקים מכירים את הלקוחות שלהם כאנשים נאמנים שעבדו אתם במשך שנים, ובגלל ההוראות של בנק ישראל, שממונה עליהם, הם נמצאים במצב שהחוק מגביל אותם אפילו שהם יודעים שזה דבר זמני בגלל בעיות כאלה ואחרות.

נסים זאב: צריך לתת פה שיקול דעת גם לבנקים עצמם, למנהלי הבנקים, ולא להגביל בעשרה שיקים.

נסים זאב: אני שומע זעקה של מנהלי בנקים ושל לקוחות שדורשים שינוי בעניין הזה.

נסים זאב: זה היה יכול להשפיע גם על מצב החירום ששורר בכלל במדינת ישראל.

נסים זאב: כולנו יודעים מה היה ב-2002, ב-2003, ב-2004, מה היה בירושלים – מרכז העיר לא היה סגור?

נסים זאב: אנשים עשו בחירות ולא יכלו לשלם את הארנונה שלהם, זה מצב חירום.

נסים זאב: לכן, כל הנושא של הגבלה אחרי עשרה שיקים – צריך לחשוב עליו בצורה יותר יסודית, לשנות את החוק; בוודאי לא כשמדובר על אדם ספציפי שנפגע מטיל ואז הוא זכאי להנחה הזאת ולהשתמש בחוק הזה, אלא כל העיר כולה – שדרות – זכאית.

נסים זאב: אדוני השר, אני מניח שתתמוך בהצעתי, שהיא נפלה על אוזן קשבת.

נסים זאב: תודה.

אמנון כהן: אנחנו עוברים להצבעה.

אמנון כהן: הצעת חוק שיקים ללא כיסוי (תיקון מס' 7) (סמכויות מיוחדות בשעת-חירום), התשס”ח–2008, קריאה ראשונה.

אמנון כהן: אפשר להצביע.

אמנון כהן: הצבעה מס' 27 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 11 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק שיקים ללא כיסוי (תיקון מס' 7) (סמכויות מיוחדות בשעת-חירום), התשס”ח–2008, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

אמנון כהן: בעד – 11, אין נגד ואין נמנעים.

אמנון כהן: אני קובע שהצעת החוק שיקים ללא כיסוי (תיקון מס' 7) (סמכויות מיוחדות בשעת-חירום), התשס”ח–2008, נתקבלה בקריאה ראשונה, ותעבור לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

אמנון כהן: הודעה למזכיר הכנסת, בבקשה.

נאזם בדר: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 106), התשס”ח–2008, שהחזירה ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

נאזם בדר: הסכם בדבר שיתוף פעולה בתחום החקלאות בין ממשלת מדינת ישראל לבין ממשלת הרפובליקה הפדרטיבית של ברזיל.

נאזם בדר: תודה.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/221).]

אמנון כהן: אנחנו עוברים להצעת חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול) (תיקון מס' 14) (מעצר קטינים), התשס”ח–2008, של חבר הכנסת יצחק לוי – קריאה ראשונה.

אמנון כהן: בבקשה.

יצחק לוי: תודה רבה.

יצחק לוי: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, הממשלה הגישה לפני שנתיים הצעה מאוד גדולה לתיקונים בחוק הנוער.

יצחק לוי: החוק הזה התחיל להידון, והמתין שנתיים בוועדה.

יצחק לוי: לפני חודשיים בערך ביקש ממני יושב-ראש הוועדה לנהל את הדיונים בהצעת החוק הזאת.

יצחק לוי: זאת הצעה מאוד חשובה, שעוסקת בהרבה מאוד תיקונים בחוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול).

יצחק לוי: במקביל, הגשתי הצעה שבסופו של דבר אני משער שהיא תתמזג בהצעה של הממשלה, ואני מעביר אותה היום בקריאה ראשונה.

יצחק לוי: חלק מהסעיפים דומים להצעה הממשלתית.

יצחק לוי: אני רוצה להדגיש לפניכם סעיף אחד שעליו יש לנו ויכוח – בין הממשלה להצעה שלי: ההצעה שלי לקוחה מדוח של השופטת רוטלוי, שהגישה את ההצעה הזאת.

יצחק לוי: הבעיה מאוד קשה, ואני חייב לומר שאין לי דעה מגובשת עד הסוף לגבי מעצר הגנתי.

יצחק לוי: זה דבר מאוד בעייתי וזה נעשה כלפי קטינים, והיום הוא נוהג כאשר אנחנו יודעים שיש קטין בסכנה ואז המשטרה עוצרת אותו.

יצחק לוי: גם שופט יכול לעצור אותו, אבל המשטרה מכניסה אותו לתא מעצר ל-12 או ל-24 שעות, לפי גיל הקטין, כדי שלא ייפגע.

יצחק לוי: בעיני זה איום ונורא שמדינת ישראל לא מוצאת מסגרות אחרות לשמור על הילדים אלא רק תא מעצר.

יצחק לוי: כשבאים ואומרים שיש ילד בסיכון, ואנחנו יודעים שהוא בסיכון גדול, ובשל כך צריך לשמור עליו – עד שפקידת הסעד תתארגן, עד שאבא שלו יחזור מחוץ-לארץ, עד שהמשטרה תתפוס את זה שמסכן אותו, כלומר יש תקופה מסוימת שצריכים להגן עליו, היום, מה שנוהג ומה שהממשלה מציעה זה המעצר ההגנתי.

יצחק לוי: המעצר ההגנתי נמצא בסעיף הזה, וכמתנגד למעצר ההגנתי אני מחפש חלופות.

יצחק לוי: אני יכול לומר לכם שבדיוני הוועדה בעניינים האלה, שכבר מתקיימים, סיכמנו כרגע להקפיא את הדיון בסעיף המעצר ההגנתי עד לאחר הפגרה, כדי שיהיה אפשר לנהל דיון יותר רחב של כל הגורמים הממשלתיים וחברי הכנסת ולמצוא פתרון שיאפשר אולי נוסחה אחרת, שזה לא בדיוק מעצר הגנתי.

יצחק לוי: על כל פנים, בחוק יש הוראות אחרות, וכפי שאמרתי לכם, הן מוסכמות עם הממשלה.

יצחק לוי: אבקש מהכנסת לאשר את הצעת החוק הזאת בקריאה ראשונה, ואני כבר מודיע שכנראה ההצעה הזאת תשולב, לקראת קריאה שנייה וקריאה שלישית, בהצעת החוק הממשלתית.

יצחק לוי: תודה רבה.

אמנון כהן: תודה רבה.

אמנון כהן: אנחנו נעבור להצבעה, אם יוותר חבר הכנסת נסים זאב, שהוא אחרון הדוברים.

אמנון כהן: אדוני, זכותך המלאה להביע את דעתך על הצעת חוק כה חשובה למען הנוער.

אמנון כהן: בבקשה, חבר הכנסת נסים זאב.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, הצעת החוק חשובה ביותר, והיא מתקנת עוולות שנעשו עד היום נגד קטינים.

נסים זאב: בשם טובת הקטין, בשם עבודת האלילים, בשם המקצועיות, לוקחים ילד ושמים אותו במעצר.

נסים זאב: אני רוצה לומר לכם שהדבר הזה הרבה יותר רחב ומקיף ומעמיק.

נסים זאב: כשלוקחים ילד לאשפוז בכפייה, השר לוי, ואומרים שזה לטובתו כי הוא עלול לפגוע בעצמו כי הוא לא לוקח את הכדורים, אפילו לא נותנים צ'אנס לבדוק אם ההורים מסוגלים לתת לו את התרופות שלא בכפייה ולא במוסד סגור.

נסים זאב: הרב לוי, אני מכיר את העובדות, ולא נתתי כמה פעמים לאפשר שייקחו ילד בן 14 לאשפוז בכפייה, ובשיחה אחת יכולתי לשכנע אותו שייקח את הכדורים, שזה לטובתו.

נסים זאב: אבל המדיניות היא קודם כול לאשפז אותו ולומר לו: אתה חייב לבוא למוסד סגור.

נסים זאב: אני חושב שזה הרבה יותר גרוע ממעצר, כי הנזק הנפשי שנגרם לילד הזה הרבה יותר כבד מהטיפול העקיף שרוצים לתת לו ולשמור עליו.

נסים זאב: בשם טובת הקטין היום עובדים סוציאליים, פקידות סעד, גם לא צריכות להוכיח נזקקות לתינוק.

נסים זאב: הן מבינות, הן המקצועיות.

נסים זאב: עדיין הדיון אם יש נזקקות או לא מתקיים בבית-משפט, אבל התינוק נחטף הלכה למעשה.

נסים זאב: שמים אותו במעון, קובעים הסדרי ראייה בחסד וברחמים לאותה אמא כל עוד לא הוכח מעבר לכל ספק שההורים לא בעייתיים, לא מהווים סכנה לתינוקם.

נסים זאב: בינתיים ההחלטה המעשית של אותן פקידות סעד היא לקחת את התינוק, באישור של בית-המשפט, שהוא בבחינת "נעשה ונשמע".

נסים זאב: הנטייה של השופטים, לצערי הרב, היא לקבל את חוות הדעת של פקידות הסעד ואחר כך לקיים דיון.

נסים זאב: זה מצב בלתי נסבל לדבר בשם טובת הקטין כאשר הנזק הוא בלתי הפיך, ואנחנו יודעים מה המשמעות של לקחת תינוק מחיק אמו, מזרועותיה של אמו, בכוח, באטימות, ואחר כך לקיים דיון חודשים רבים, שעדיין אנחנו לא יודעים את סופם.

נסים זאב: לכן, אני תומך בחוק הזה, ואולי זה יקטין טיפה את הנזק ואת העוולות נגד אותם נערים וקטינים.

אמנון כהן: תודה רבה.

אמנון כהן: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה ראשונה על הצעת חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול) (תיקון מס' 14) (מעצר לקטינים), התשס”ח–2008.

אמנון כהן: אפשר להצביע.

אמנון כהן: הצבעה מס' 28 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 14 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול) (תיקון מס' 14) (מעצר קטינים), התשס”ח–2008, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

אמנון כהן: בעד – 14, אין נגד ואין נמנעים.

אמנון כהן: אני קובע שהצעת החוק התקבלה בקריאה ראשונה ותעבור לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

אמנון כהן: חבר הכנסת גדעון סער, אתה נחוש בדעתך להעביר את הצעת החוק שביקשת?

גדעון סער: – – –

אמנון כהן: אגיד לך דבר אחד, שמידה כנגד מידה לעולם לא בטלה, וצריך להביא הכול בחשבון בפוליטיקה הישראלית שלנו – לא להסתכל שיש החלטה היום ואתה יכול להשפיע.

אמנון כהן: תדע שמחר יש החלטה אצל מישהו אחר.

אמנון כהן: תזכור את זה, ואנחנו ממשיכים הלאה בסדר-היום.

גדעון סער: זה היה שיעור חינוך?

אמנון כהן: לפעמים אתה בצד הזה ולפעמים בצד הזה.

אמנון כהן: לכן, צריך להסתכל לכולם בגובה העיניים ולחשוב שאולי מחר – – –

גדעון סער: – – –

אמנון כהן: תהיה בריא, אחי היקר.

אמנון כהן: אני סמוך ובטוח שיש לך גנים מיוחדים, ולכן תתחשב בהם.

אמנון כהן: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/218).

אמנון כהן: ]

אמנון כהן: אנחנו עוברים להצעת חוק מימון הוצאות למשפחות שבויים ונעדרים, התשס”ח–2008, של חבר הכנסת ישראל חסון וקבוצת חברי הכנסת – קריאה ראשונה.

אמנון כהן: בבקשה, תציג את הצעת החוק, נשמע ונקבל החלטה.

ישראל חסון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, הצעת החוק הזאת הוגשה לאחר שחוויתי עם משפחות החיילים החטופים, כשנתיים, את המאמצים הרבים שהן עושות כדי לקדם את שחרורם.

ישראל חסון: הן מתמודדות ויתמודדו עם מציאות אכזרית ונבזית.

ישראל חסון: אנחנו מכירים היטב את הסיפור של רון ארד, ואנחנו רואים כיום את ההתנהלות של "חיזבאללה", ואיש אינו יודע לאן פנינו מועדות בתחום הזה.

ישראל חסון: מדינת ישראל, עד עצם היום הזה, חיבקה בחום את המשפחות הללו, אולם בכל המאמץ שהן השקיעו, הן נדרשו לגייס את הכספים בעצמן.

ישראל חסון: הייתי רוצה דווקא לנצל את העובדה שחבר הכנסת מרגי נמצא פה ולספר כיצד נולדה הצעת החוק הזאת:

ישראל חסון: לפני שנה וחצי נדרשנו לנסוע למועצת אירופה כדי להשפיע על הצעת החלטה של מועצת אירופה בגין המצב בלבנון ובפלסטין, כפי שהם קוראים לזה.

ישראל חסון: ביקשנו שתצטרף אלינו לנסיעה קרנית גולדווסר, אשתו של החייל החטוף.

ישראל חסון: המשלחת היתה של הכנסת, והפעילות היא פעילות של משרד החוץ.

ישראל חסון: נאמר שאין שום בעיה שקרנית תצטרף אלינו; להיפך, שמחו, וכששאלתי את משרד החוץ: מי יממן את הנסיעה?

ישראל חסון: אמרו לי: היא נוסעת על חשבונה, ואנחנו לכל היותר נתאם לה מלון, וגם – לא מלון עם המשלחת הישראלית.

ישראל חסון: הודעתי שאני אסרב לנסוע אם מדינת ישראל לא תהיה זו שתממן לה את הנסיעה.

ישראל חסון: אמרתי שלא עולה על הדעת שאנחנו נוסעים עם גברת שהיא בעצם הפרונט של ההסברה של מדיניות החוץ הישראלית בתחום של לבנון, והיא צריכה לא רק לשאת את הטרגדיה האישית על גבה, אלא לכתת את רגליה ולחפש נדבות.

ישראל חסון: יושבת-ראש הכנסת חברת הכנסת דליה איציק, ששמעה על העניין הזה, הודיעה למשרד החוץ שקרנית תיסע כחברת משלחת לכל דבר ועניין מטעם הכנסת.

ישראל חסון: הנסיעה הזאת היתה הצלחה גדולה, בעיקר בזכות קרנית.

ישראל חסון: חזרנו, ושאלתי את עצמי, הכיצד.

ישראל חסון: פותחים לנו דלתות להסברה בתחום הזה, ואנחנו מחפשים כל דרך להסביר את עצמנו, והמסבירים הטובים ביותר, המשפחות הללו, בעצם נאלצות באמת לכתת את רגליהן כדי להביא כסף.

ישראל חסון: הם עולים על מטוס אחד אתנו, הם פותחים לנו את הדלתות באו"ם, והם פותחים לנו את הדלתות אצל נשיאים ומלכים ושרים, והם צריכים לדאוג לזה בעצמם.

ישראל חסון: הגשתי את הצעת החוק הזאת.

ישראל חסון: בעקבות הצעת החוק הזאת הממשלה קיבלה החלטה למנות ועדה שתממן את הנסיעות שלהם.

ישראל חסון: ואכן הוועדה פועלת – – –

אמנון כהן: איפה יושבת הוועדה?

ישראל חסון: הוועדה – במשרד הביטחון.

ישראל חסון: את הוועדה מרכז ידידי עמוס גלעד, והוא עושה את זה בלב קשוב, ביד רחבה, עם הרבה רגישות ועם הרבה קשב.

אמנון כהן: של מי המימון?

ישראל חסון: של משרד הביטחון.

ישראל חסון: המימון אינו במונחים דרמטיים.

אמנון כהן: לכן אני שואל אם צריך חוק.

אמנון כהן: אולי אפשר היה להסדיר את זה בנהלים פנימיים.

ישראל חסון: יפה.

ישראל חסון: הממשלה בעצם אמרה שלא צריך חוק אם יש ועדה.

ישראל חסון: אדוני היושב-ראש, קודם נתת פה סקירה לחבר הכנסת גדעון סער – ואומרים "בתוך עמי אני יושב".

ישראל חסון: להווי ידוע לך, יותר מאשר לי, ש-70% מהחלטות הממשלה לא תמיד מתקיימות, על-פי דברים שנמדדים.

ישראל חסון: לא הייתי רוצה להשאיר את זה לשיקול דעתו – אני אקרא לזה במלה שאני לא אוהב להשתמש בה – של פקיד זה או זה.

ישראל חסון: לפיכך, אמרתי שאם ממילא יש כוונה טובה, החוק לא רק שלא יפריע, הוא לכל היותר יעזור.

ישראל חסון: גיבשנו את הצעת החוק הזאת, ישבנו ודיברנו עם כל הגורמים הממשלתיים – משרד החוץ, משרד הביטחון, צה"ל, משרד ראש הממשלה – והצעת החוק שמונחת היום לפניכם היא הצעת החוק שבעצם מוסכמת על כולם.

ישראל חסון: אני חושב שאולי התעוררנו מאוחר מדי, אבל טוב מאוחר מאשר לעולם לא.

ישראל חסון: בואו נעשה עם המשפחות הללו את הצדק ונעשה את זה מתוך כוונה טובה.

ישראל חסון: נקווה גם שלא נזדקק לחוק הזה בעתיד לבוא.

ישראל חסון: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת חסון.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת נסים זאב – בבקשה, אדוני.

קריאה: – – –

יולי יואל אדלשטיין: אני לא רואה אף אחד מהרשימה, ולכן אני חוסך את קריאת הרשימה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת גפני גם מעוניין לדבר.

יולי יואל אדלשטיין: אני מתנצל על כך.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, אני מוכן לרדת אם הרב גפני רשום לפני והוא נפגע מכך.

יולי יואל אדלשטיין: לא, אתה תדבר שלוש דקות ולאחר מכן, אם יהיו מתדיינים נוספים, אנחנו נזמין אותם.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, הצעת חוק מימון הוצאות משפחות שבויים שהם חיילים מקובלת עלי, אבל אני חושב שצריך להחיל את זה לא רק על חיילים, גם על אזרחים.

ישראל חסון: – – –

נסים זאב: הבנתי שהצעת החוק היא רק לגבי שבויים חיילים.

נסים זאב: זה צריך לחול גם על נעדרים או שבויים אזרחים.

נסים זאב: כמו שאמר חבר הכנסת חסון, המדינה מחבקת אותם, אבל לא תמיד יכולה לעזור להם.

נסים זאב: צריך לתרגם את זה לשפת המעשה, כי חיבוקים זה דבר טוב, לעודד זה דבר טוב, אבל כשהם מתמודדים עם הכאב יום-יום ושעה-שעה ואי-אפשר לממן אפילו נסיעה, זו לדעתי חרפה.

נסים זאב: אני לא מבין מדוע צריך על כל דבר קטן להציע הצעת חוק.

נסים זאב: על כרטיס טיסה – הצעת חוק.

נסים זאב: אולי גם על כרטיס לקולנוע נביא הצעת חוק?

נסים זאב: למה לא נותנים שיקול דעת ליושבת-ראש הכנסת, שתוכל להמליץ בפני ועדת הכנסת?

נסים זאב: לדעתי, צריכה להיות קופה של צרכים מיוחדים.

נסים זאב: אני יודע שברשויות המקומיות תמיד היתה קופה לצרכים מיוחדים, כלומר לפי שיקול דעת של העובדים הסוציאליים.

נסים זאב: הם מחליטים מי נזקק, מה לתת לו, איזה דבר לקנות לו, לפי הצורך.

נסים זאב: לא כל דבר צריך להגיע למנהל הרווחה או לממונה על תיק הרווחה או ליועץ המשפטי.

נסים זאב: נותנים לאותו פקיד שמכיר את המצוקה שיחליט.

נסים זאב: אם היינו עושים קופה קטנה במסגרת המיליונים הרבים שהממשלה בלאו הכי מבזבזת – וברוך השם, אני רוצה לספר לכם איזה חידוש: רק מהקופה הקטנה שהממשלה והאוצר לקחו כתוצאה ממכירת הדירות הציבוריות, הלכנו עם החוק הזה כל כך רחוק, רק מ"פרזות" בירושלים יש החזר של 140 מיליון שקלים.

נסים זאב: אפשר להקציב 2–3 מיליוני שקלים לאותה קופה קטנה, לתת ליושבת-ראש שיקול דעת, כמובן עם חוות דעת של היועצת המשפטית של הכנסת, כדי שזה לא יהיה דבר מופקר, שלא ייראה כאילו היושבת-ראש היא המחליטה הבלעדית, ולהביא את זה לוועדת הכנסת.

נסים זאב: היום מדובר בכרטיס של משפחה של שבויים או נעדרים ומחר תהיה בעיה אחרת, אז כל פעם צריכים לחזר על הפתחים.

נסים זאב: ייתכן שיש מקום לעגן את זה בחוק, שיהיה חוק שיכסה הרבה בעיות, כלומר שתהיה קופה קטנה שאפשר יהיה לקחת ממנה.

נסים זאב: כמובן, הקופה הזאת לא תהיה אצל ראש הממשלה אלא אצל יושב-ראש ועדת הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת נסים זאב.

יולי יואל אדלשטיין: אני מתנצל על טעות שהיתה, כי הסתכלתי ברשימה הלא-נכונה.

יולי יואל אדלשטיין: יש כמה חברי כנסת שנוכחים ואם מישהו מהם רוצה – – –

נסים זאב: אני האיש הנכון בכל מקרה.

יולי יואל אדלשטיין: אתה האיש הנכון תמיד בכל דיון, חבר הכנסת זאב, אין בכלל ספק בכך.

יולי יואל אדלשטיין: מי שמעוניין מבין אלה שרשומים, ודאי שהוא יכול לדבר.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת שגאל?

יולי יואל אדלשטיין: מוותר.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אילטוב?

יולי יואל אדלשטיין: מוותר.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת שמטוב?

יולי יואל אדלשטיין: מוותרת.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת שרוני?

יולי יואל אדלשטיין: מוותר על רשות הדיבור, על מנת שנגיע מהר להצבעה על החוק החשוב הזה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת , בבקשה, עד שלוש דקות לאדוני.

משה שרוני: – – – אתה יכול להוסיף עוד שלוש דקות – – –

משה גפני: לא, אני אדבר בקצרה, חבר הכנסת שרוני.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי הכנסת, חבר הכנסת ישראל חסון, אני אתמוך בחוק הזה.

משה גפני: אני גם אגיד לך למה עליתי לדבר.

משה גפני: דבר כזה לא היה צריך חוק.

משה גפני: אני לא רוצה לדבר ולקחת את זמנם של חברי הכנסת, אני רוצה באמת שנגיע להצבעה.

משה גפני: אין דבר גדול כמו הנושא של פדיון שבויים ביהדות.

משה גפני: זה דבר שצריך להשקיע בו את כל מה שניתן לעשות על מנת להגיע למצב הזה, במיוחד כשאנחנו מדברים על השבויים והנעדרים הנוכחיים, שהמדינה שלחה אותם.

משה גפני: אבל תראו מה קורה פה בכנסת לאחרונה, בעיקר בממשלה הנוכחית – דברים שהממשלה צריכה לעשות.

משה גפני: הרי לפי סדרי שלטון תקינים, דבר כזה צריך לעבור בהחלטת ממשלה; זה לא חוק לכנסת, זה צריך לעבור בהחלטת ממשלה.

משה גפני: הממשלה מתכנסת ומקבלת החלטה שהיא מסייעת על-פי קריטריון – לא כל אחד, ולא בכל דבר צריך.

משה גפני: יש גם בעיה להכניס בחוק את כל הקריטריונים.

משה גפני: הרי יש בזה גם בעיות מינהליות, שהן בעיות שניתן להתגבר עליהן, וקביעת דברים מוסכמים.

משה גפני: עכשיו תראה מה אתה עושה, חבר הכנסת חסון – ובצדק, אני אתך לגמרי – הכנסת בעצם באה במקום הממשלה.

משה גפני: הממשלה היתה צריכה לקבל החלטה.

משה גפני: אנחנו הולכים להכניס לספר החוקים חוק שיבייש את הממשלה הנוכחית.

משה גפני: הוא פשוט יבייש אותה, כיוון שהיא היתה אמורה לקבל את ההחלטה הזאת.

יואל חסון: – – – משום שהחוק הזה הוא רלוונטי גם למשפחות – – – הקודמים שלא קיבלו כלום, גם הממשלה הזאת.

יואל חסון: גם הסיפור של רון ארד שלא קיבלו כלום, גם הממשלה הזאת – – – אני רוצה להבטיח שלהבא אף אחד לא יירדם בשמירה.

משה גפני: כן, אני מסכים אתך.

משה גפני: אני רק אומר – זה מבייש בעיקר את הממשלה הנוכחית, אבל זה נכון – זה חל גם על ממשלות קודמות.

משה גפני: זה לא דבר שהיה צריך להיעשות בדרך הזאת.

משה גפני: אבל, אתה יודע מה אמרו חז"ל: "במקום שאין אנשים השתדל להיות איש".

משה גפני: במקום שאין ממשלה, יש הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת גפני.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת זהבה גלאון.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת .

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, מכובדי המציע חבר הכנסת ישראל חסון, כבוד השר, אני חושב שהצעת החוק, כפי שאמר חבר הכנסת גפני נכון, באה כי כנראה אנחנו לא חיים באי של שפיות.

יעקב מרגי: כי באמת משפחות החטופים, בשליחות שלהן – הבעיה האישית שלהן הופכת להיות משנית.

יעקב מרגי: אם הייתי צריך בתקופה שמאז החטיפה ועד היום לעשות עבודת הסברה מטעם משרד החוץ, מטעם הממשלה, לא הייתי מוצא את המוכשר ביותר שיעשה את אותה עבודה שעשו משפחות החטופים.

יעקב מרגי: זכיתי והייתי באותה משלחת שחבר הכנסת חסון דיבר עליה במועצת אירופה.

יעקב מרגי: ראיתי את המבט בעיניים כשקרנית היתה מדברת.

יעקב מרגי: ראיתי את החדירה לתוך הרגש של כל מי שנפגשנו אתו.

יעקב מרגי: זו עבודת קודש, ואני לא חושב שהבעיה היא אך ורק של המשפחות; זו בעיה של מדינת ישראל.

יעקב מרגי: אנחנו שלחנו אותם.

יעקב מרגי: לצערנו הרב, הם נחטפו, והם מטעמנו שם.

יעקב מרגי: המשפחות נושאות בנטל, ואין שום סיבה.

יעקב מרגי: אני רוצה גם להודות ליושבת-ראש הכנסת על שקיבלה על עצמה, כפי שהזכיר פה – בניגוד לכל תקנון קיבלה את זה על עצמה.

יעקב מרגי: נראה מישהו מבקר אותה על החלטה כזאת.

יעקב מרגי: אבל, זה היה בלתי נמנע.

יעקב מרגי: אני חושב שהחוק ראוי, החוק צריך להיות.

יעקב מרגי: נקווה שלא יהיה בו שימוש; נקווה שהוא יהיה חוק יתום ועקר – שלא נראה עוד חטיפות ונראה את הבנים, את האחים, את השבויים כולם בחיק משפחותיהם.

יעקב מרגי: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת מרגי.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת עמירה דותן – מוותרת.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת .

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת חיים אורון.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת גלעד ארדן.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת יואל שטייניץ.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת .

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת .

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת .

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת .

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אורי אריאל.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת .

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אברהם רביץ.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אנחנו נעבור להצבעה בקריאה ראשונה על הצעת חוק מימון הוצאות למשפחות שבויים ונעדרים, התשס”ח–2008, של חבר הכנסת ישראל חסון.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 29 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 13 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק מימון הוצאות למשפחות שבויים ונעדרים, התשס”ח–2008, לוועדת החוץ והביטחון נתקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: בעד – 13, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי הצעת חוק מימון הוצאות למשפחות שבויים ונעדרים, התשס”ח–2008, אושרה בקריאה ראשונה, ותוכן לקריאה שנייה ולקריאה שלישית – במהרה אנחנו מקווים – בוועדת החוץ והביטחון של הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/218).

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: הצעת החוק הרשויות המקומיות (בחירות) (תיקון מס' 36) (פנקס בוחרים), התשס”ח–2008, קריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת יציג את החוק.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני, בבקשה.

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, מכובדי כבוד השר, אני מתכבד להגיש בפניכם את הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (תיקון מס' 36) (פנקס בוחרים).

יעקב מרגי: בהצעת החוק מוצע לקבוע כי אדם לא יוכל להירשם בפנקס הבוחרים של רשות מקומית אם במשך 18 החודשים שלפני יום הבחירות הוא היה רשום כתושב של רשות מקומית אחרת ובאותה רשות התקיימו בחירות.

יעקב מרגי: הצעת החוק באה למנוע ניצול לרעה של שינוי כתובת, ובמדינה שלנו זה הדבר הכי קל לעשותו.

יעקב מרגי: כל מי שרוצה וחפץ, הולך ומשנה כתובת.

יעקב מרגי: אף אחד לא בודק למה, איך ומה המטרה.

יעקב מרגי: כתוצאה מזה ניתן להשפיע על התוצאות ועל ההליך הדמוקרטי.

יעקב מרגי: החוק הזה בא ממקום טוב, הוא בא למנוע ניצול לרעה.

יעקב מרגי: אני מבקש מהכנסת לאשר את הצעת החוק בקריאה ראשונה.

יעקב מרגי: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה לחבר הכנסת , שהציג בלקוניות הצעת חוק חשובה.

יולי יואל אדלשטיין: נרשמו כמה דוברים: חבר הכנסת , חבר הכנסת אורי אריאל, חבר הכנסת , חבר הכנסת אברהם רביץ, חבר הכנסת .

יולי יואל אדלשטיין: אצלי לא רשום, יכולתי להודיע שהרשימה סגורה, אבל אני לא אעשה את זה לחבר הכנסת נסים זאב.

יולי יואל אדלשטיין: הוא ודאי יעלה וינאם לאחר חבר הכנסת גפני.

יולי יואל אדלשטיין: סגן המזכיר וסגנית המזכיר עדכנו אותי על כל אחד.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חבר הכנסת מרגי, אני מדבר אליך, אם אפשר בבקשה.

משה גפני: אני אתמוך בהצעת החוק מהנימוק שהעלית.

משה גפני: הנימוק שהעלית הוא נימוק נכון – כדי למנוע ניצול לרעה של אנשים שמעבירים כתובות מיישוב ליישוב, והם בעצם מצביעים בשתי מקומות בתוך פרק זמן – –

קריאה: שתי – – –

משה גפני: שני מקומות – אמרתי.

יולי יואל אדלשטיין: שני מקומות.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מאשרים מבחינה לשונית את נאומך.

משה גפני: שני מקומות – נדמה לי שזה מה שאמרתי, אבל בסדר.

משה גפני: להצביע בשני מקומות כדי להשפיע באותם מקומות שלא כדין.

משה גפני: לכן, החוק הזה הוא ראוי.

משה גפני: אבל מכיוון שמדובר בקריאה ראשונה ועדיין אין תיקונים שלפי דעתי נדרשים מבחינת זכותו הבסיסית של אדם – בשני אופנים.

משה גפני: 1.

משה גפני: כאשר אדם באמת עובר דירה.

משה גפני: הוא גר ביישוב מסוים שבמקרה היו שם בחירות, והוא גר שם, והוא בחר.

משה גפני: הוא רצה לבחור במי שאכן ינהל את היישוב שלו – או יהיה חבר מועצה או יהיה ראש עיר – והוא עבר דירה כעבור חצי שנה או שנה, עבר לחלוטין; לא העביר כתובת.

משה גפני: עבר עם משפחתו, מכר את הדירה שלו ביישוב הקודם וקנה דירה ביישוב אחר.

משה גפני: כלומר, יש מקרים שבהם יש פגיעה בסיסית – הרי אתה מדבר על פרק זמן ארוך של 18 חודשים – בזכותו של האדם שעובר ליישוב ורוצה להשפיע.

משה גפני: זה ההליך הדמוקרטי האלמנטרי ביותר – מי ינהל את העיר שבה הוא גר.

משה גפני: צריך לדון בזה לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

משה גפני: 2.

משה גפני: כאשר אדם אכן התגורר ביישוב מסוים, ובתוך פרק הזמן הזה ביקשו ממנו בעיר אחרת לנהל את העיר.

משה גפני: הפחד, או החשש שאתה מעלה – ואני מצדיק אותו, ולכן אני אתמוך בחוק – לא קיים במקרה הזה.

משה גפני: בא אדם ואומר: ביקשו ממני תושבי העיר לבוא להתמודד על ראשות העיר, רוצים שאני אנהל את העיר הזאת, ואני עובר לגור שם.

משה גפני: אין כאן ניצול לרעה של הפרצה בחוק, או של פרק הזמן הקצר שעליו אתה מתריע.

משה גפני: גם לנושא הזה צריך לתת את הדעת.

משה גפני: כפי שאמרתי, אדוני היושב-ראש, אני אתמוך בחוק בקריאה הראשונה.

משה גפני: אני מקווה שלקראת הקריאה השנייה והשלישית יוסדרו האופנים הבסיסיים האלה כדי שלא לשפוך את התינוק עם המים במקרים שבהם אכן צריך לאפשר למישהו לבחור כאשר הוא עבר דירה, או למישהו להיבחר כאשר התושבים מבקשים ממנו.

משה גפני: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת גפני.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת נסים זאב הוא אחרון הדוברים.

יולי יואל אדלשטיין: אם חבר הכנסת מרגי ירצה להשיב לאלה שהשתתפו בדיון, נאפשר לו.

יולי יואל אדלשטיין: אני כבר רואה שהוא מוותר, אלא אם כן חבר הכנסת נסים זאת יודיע באופן דרמטי שהוא לא תומך בהצעת החוק של יושב-ראש סיעת ש"ס, חבר הכנסת מרגי.

אברהם מיכאלי: הוא מסוגל.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לומר לך שאם זה לא היה איש מהסיעה שלי, אני הייתי מתנגד לחוק הזה.

נסים זאב: אני מדבר בכל הרצינות.

נסים זאב: אני לא יודע אם זה גם לא נוגד את ההלכה.

נסים זאב: אני רוצה לומר לכם, ו: בן כרך שהלך לעיר ובן עיר שהלך לכרך – מה חלים עליו?

נסים זאב: מספיק שהוא הגיע לפני שקיעת החמה.

נסים זאב: הוא קורא או בי"ד או בט"ו, הכול לפי העניין.

נסים זאב: מספיק שהוא רק הקדים את שקיעת החמה – הוא נחשב לבן כרך או לבן עיר.

נסים זאב: עכשיו אנחנו רוצים 18 חודש.

נסים זאב: נכון שזה מניין ח"י וחי ייתן אל לבו, וצריך לעשות חשבון נפש, אבל אני חושב שזה פרק זמן מאוד ארוך.

נסים זאב: נוסף על כך, גם לעניין צדקה חלים עליו הדברים שאנשי המקום רגילים אליהם, כמו 30 יום באותה העיר.

נסים זאב: אם הוא גר פיזית במקום, הוא עבר דירה וזה אמיתי ולא רק בתעודת זהות כדי לטשטש עקבות, לא צריך גם 12 חודש.

נסים זאב: אם הוא הוכיח שזו הכתובת שלו – הוא לקח הלוואה ממשרד השיכון והדירה שלו אכן נקבע בעיר אחרת – אני לא חושב שגם 12 חודש זה פייר.

נסים זאב: בזמנו אמרו שזה משבש את כל ההיערכות של אלה האחראים לנושא הבחירות, לרישום של הבוחרים ופנקסי הבוחרים.

נסים זאב: זו היתה הסיבה העיקרית – שצריך חודשים רבים לפני כן לעדכן.

נסים זאב: זה צריך לעבור דרך המחשב, וזה לוקח זמן.

נסים זאב: לקחו פרק זמן של 12 חודשים.

נסים זאב: אני מבין את החשש הכבד שיש, שאנשים בצורה פיקטיבית, לא נכונה, עושים מין העברה בקבוצות גדולות, כדי להשפיע על מפלגה כזאת או אחרת.

נסים זאב: זה חשש נכון, אבל אם האיש עובר פיזית לגור בדירה אחרת, לדעתי גם 12 חודשים לא צריך.

נסים זאב: אם רב מבטיח שהוא יצמצם את זה מ-12 חודשים למי שעובר באופן רציני, אני אתמוך בחוק.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת נסים זאב.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עוברים להצבעה.

יולי יואל אדלשטיין: מי שמעוניין, מוזמן לשבת.

יולי יואל אדלשטיין: אנו מצביעים על הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (תיקון מס' 36) (פנקס בוחרים), התשס”ח–2008, של חבר הכנסת .

יולי יואל אדלשטיין: ההצבעה החלה.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 30 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 13 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (תיקון מס' 36) (פנקס בוחרים), התשס”ח–2008, לוועדת הפנים והגנת הסביבה נתקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: בעד – 13, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (תיקון מס' 36) (פנקס בוחרים), התשס”ח–2008, אושרה בקריאה ראשונה ותוכן לקריאה שנייה ולקריאה שלישית בוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/220).

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, עוד שתי הצעות חוק לפנינו.

יולי יואל אדלשטיין: הראשונה שבהן היא הצעת חוק לתיקון פקודת הסטטיסטיקה (מס' 2) (עריכת פעולות סטטיסטיות לפי מין), התשס”ח–2008.

יולי יואל אדלשטיין: יציג את ההצעה חבר הכנסת גדעון סער.

גדעון סער: מה עוד יש חוץ מזה?

יולי יואל אדלשטיין: לידיעתך, חבר הכנסת סער, ולידיעת שאר הנוכחים באולם, יש גם הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 106), שיציג חבר הכנסת גלנטי, יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

אברהם מיכאלי: זה לא מופיע.

יולי יואל אדלשטיין: לכן עדכנתי את כל הנוכחים.

גדעון סער: זה הוסף לסדר-היום בהסכמת יושב-ראש הקואליציה.

יולי יואל אדלשטיין: זה הוסף בהסכמת הקואליציה והאופוזיציה, לפי הנוהל והפרוצדורה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת סער, בבקשה.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, תודה.

גדעון סער: בהצעת החוק אוחדו שתי הצעות חוק בוועדה לקידום מעמד האשה; הצעה אחת היא הצעתו של חבר הכנסת חיים אורון, והצעה נוספת היא הצעה משותפת של חברות הכנסת עמירה דותן, ו-שלו ושלי.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, מידע משמש נקודת מוצא להבנת המציאות ולקיום דיון רציני שמאפשר גם שנויים.

גדעון סער: באיסוף מידע ובעיבודו באופן שיש בו התייחסות למין יש כדי לשקף ולחשוף משמעויות מגדריות, ולשמש תשתית לגיבוש מדיניות ותוכניות כדי לקדם שוויון בין המינים.

גדעון סער: גופים בין-לאומיים כגון האו"ם והאיחוד האירופי ממליצים למדינות החברות בהם לדאוג לכך שהסטטיסטיקה הנוגעת ליחידים תיאסף, תעובד, תנותח ותוצג בין היתר לפי מין.

גדעון סער: מדינות רבות אכן פועלות בהתאם להמלצות אלה, חלקן מכוח חקיקה וחלקן מכוח הוראות והנחיות מינהליות שמקורן ברשות המבצעת.

גדעון סער: מטרת הצעת החוק היא לעגן בחוק את החובה לאסוף, לעבד ולפרסם מידע לפי מין, כאשר מדובר בסטטיסטיקה לגבי יחידים, להבטיח ייצוג הולם לבני שני המינים בקביעת מדיניות וסדרי עדיפויות בכל הנוגע לפעולות אלה ולקדם את תחום הסטטיסטיקה המגדרית.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, במועצה הציבורית לסטטיסטיקה בין 50 ל-80 חברים, שראש הממשלה ממנה, ובהם נציגים של משרדי הממשלה, רשויות מקומיות, מוסדות לאומיים, מוסדות להשכלה גבוהה וגופים ציבוריים אחרים.

גדעון סער: בהיות המועצה גוף המייעץ לשלטון ומשפיע על קביעת מדיניות לאומית ועל סדר העדיפויות בכל הנוגע לאיסוף ולעיבוד של מידע, יש חשיבות לכך שבהרכבה יינתן ייצוג הולם לבני שני המינים.

גדעון סער: כיום יש חובה חוקית כללית להבטיח ייצוג הולם בגופים ציבוריים ובמועצות של תאגידים סטטוטוריים.

גדעון סער: עם זאת, בין 58 חברי המועצה הציבורית לסטטיסטיקה כיום יש רק 15 נשים.

גדעון סער: לפיכך, מוצע לקבוע חובה זו במפורש לגבי מועצה זו.

גדעון סער: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה אחראית לאיסוף ולעיבוד של מידע על החברה במדינת ישראל במגוון נושאים, ובהם אוכלוסייה, כלכלה, בריאות, מסחר ותעשייה, כמפורט בסעיף 7 לפקודת הסטטיסטיקה.

גדעון סער: גם משרדי הממשלה, רשויות מקומיות ותאגידים סטטוטוריים מסוימים אוספים באופן שיטתי מידע בתחומי פעילותם, ולעתים הם גם מפרסמים אותו לציבור.

גדעון סער: אף שאין כיום חובה חוקית לעשות כן, איסוף ועיבוד של מידע מטעם הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה נעשה על-פי רוב בהתייחס למין.

גדעון סער: לא כן הדבר בגופים ציבוריים אחרים האוספים מידע דרך קבע.

גדעון סער: מוצע לקבוע במפורש, הן בפקודה והן בחוק שיווי זכויות האשה, כי איסוף מידע על יחידים, עיבודו ופרסומו כאמור, ייערכו בהתייחס למין.

גדעון סער: עם זאת, כדי לאפשר גמישות ולא להכביד יתר על המידה על משרדי הממשלה וגופים ציבוריים אחרים, מוצע לאפשר לשר או לגורם הממונה לקבוע כי החובה לא תחול על מידע מסוג מסוים אם סבר שיש טעמים המצדיקים זאת.

גדעון סער: כמו כן, נוכח העובדה שגם למידע שאינו על יחידים עשויה להיות משמעות מגדרית, מוצע להבהיר כי גם איסוף ועיבוד של מידע כאמור יכול שייעשה לפי מין.

גדעון סער: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מפרסמת את הנתונים שהיא אוספת בפרסומים חד-שנתיים ורב-שנתיים.

גדעון סער: אחת לכמה שנים מתפרסם גם סיכום נתונים על נשים ועל גברים בישראל.

גדעון סער: מוצע להטיל על הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לפרסם לפחות אחת לשנה סיכום של נתונים על נשים ועל גברים בחברה.

גדעון סער: כדי להבטיח את יישום ההוראות המוצעות, וכן את קידומו של תחום הסטטיסטיקה המגדרית, כנהוג במדינות מערביות, מוצע כי בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ימונה עובד שיהיה אחראי לעניין זה.

גדעון סער: העובד יהיה אחראי, בין היתר, להכנת תוכניות לפעולות סטטיסטיות, לפיתוח סיווגים סטטיסטיים ולשיתוף פעולה עם מוסדות המדינה בכל הנוגע לאיסוף סטטיסטיקה לפי מין.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, ראשית, אני רוצה להודות ליושבת-ראש הוועדה החדשה, חברת הכנסת ליה שמטוב, שמיהרה וקבעה את הדיון שבו אושרה ההצעה לקריאה ראשונה.

גדעון סער: כאשר הוועדה קיימה את הדיון היא קבעה כי להצעת החוק הזאת אין עלות תקציבית כמשמעות הדברים בחוק-יסוד: משק המדינה.

גדעון סער: אני רוצה לומר שאם אנחנו רוצים לשאוף לחברה שוויונית, קשה מאוד לעשות את זה שלא על בסיס נתונים.

גדעון סער: אני לא יכול לומר, כפי שגם אמרתי קודם, שהלמ"ס אצלנו לא עושה את זה.

גדעון סער: היא בדרך כלל בהחלט כן עושה את זה.

גדעון סער: יש גופים ציבוריים אחרים שפחות עושים את זה, ומכאן הצורך בהצעת החוק.

גדעון סער: אני מבקש מהבית לאשרה ולהעבירה להמשך הדיונים בוועדה לקידום מעמד האשה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת .

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, מכיוון שהנושא לא היה על סדר-היום, אין לי רשימת דוברים בדיון.

יולי יואל אדלשטיין: אם מישהו מעוניין, בהרמת יד הוא יכול להירשם.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת ונסים זאב נרשמו.

יולי יואל אדלשטיין: לכן, חבר הכנסת יהיה הראשון, ואחריו – חבר הכנסת נסים זאב.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: עד שלוש דקות לרשותך.

יעקב כהן: כבוד היושב-ראש, חברי כנסת נכבדים, הצעת החוק הנדונה בעניין הסטטיסטיקה – לדעתי הגיע הזמן שנעשה סדר בכל הסטטיסטיקות והסקרים שמתפרסמים חדשות לבקרים.

יעקב כהן: קודם כול, האמינות של הסקרים היא דבר שטעון בדיקה לגמרי, והסטטיסטיקות – יש סיפור יפה.

יעקב כהן: פעם היה מישהו שהיה חולה מאוד ואף רופא לא רצה לנתח אותו.

יעקב כהן: אמרו שזה נידון לכישלון, סכנה.

יעקב כהן: עד שהוא הגיע לרופא אחד שאמר לו: אני אנתח אותך.

יעקב כהן: שאל אותו: אבל אמרו לי כל הרופאים שזה מסוכן.

יעקב כהן: אמר: זה נכון.

יעקב כהן: הסטטיסטיקה אומרת שמכל עשרה מנותחים תשעה לא קמים מהניתוח ואחד מתעורר.

יעקב כהן: מכיוון שניתחתי כבר תשעה והם לא קמו, אתה עכשיו העשירי, אז בוא, אני אנתח אותך.

יעקב כהן: לכן אני רוצה להגיד שהנושא של סטטיסטיקות צריך בדיקה.

יעקב כהן: מה שכן, מה שקורה אצלנו, חדשות לבקרים מקבלים טלפונים עם כל מיני סקרים ושאלות.

יעקב כהן: האמינות של זה פגומה.

יעקב כהן: לדעתי, היה צריך לחוקק ולשים מגבלות.

יעקב כהן: אי-אפשר לעשות סקרים – נוער, ילד.

יעקב כהן: רק בוגרים, רק נשואים, אנשים שיש להם כושר החלטה, אנשים שיש להם כושר שיפוט, שאפשר לסמוך עליהם.

יעקב כהן: הנושא הפרוץ הזה, שמטרטרים אנשים עם כל מיני שאלות צריך להיפסק.

יעקב כהן: צריכים לעשות דבר אחד: סקרים צריך להפנות רק לאנשים בעלי משפחות, שאפשר לסמוך על שיקול דעתם, ויש לתוצאות של זה משקל בהחלטות.

יעקב כהן: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת יעקב כהן.

יולי יואל אדלשטיין: לא, חבר הכנסת נסים זאב, אמרתי שאתה תהיה אחרון הדוברים בדיון, ודבר שנחתם בטבעת המלך אין להשיב.

יולי יואל אדלשטיין: אז עכשיו ידבר חבר הכנסת חיים אורון, שהוא אחד היוזמים.

יולי יואל אדלשטיין: לאחר מכן אתה תהיה אחרון הדוברים בדיון החשוב הזה.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, קודמי, חבר הכנסת כהן, החוק שמדובר בו לא עוסק בסקרים.

חיים אורון: החוק שמדובר בו עוסק בסטטיסטיקה.

חיים אורון: כמו שחדשות לבקרים איננו חדשים לבקרים, אז ההבדל בין סטטיסטיקה ובין סקר הוא כל העולם כולו.

חיים אורון: אתה דיברת על סקרים.

יעקב כהן: דיברתי גם על סטטיסטיקה.

חיים אורון: כוונת החוק – אגב, המציעים ששותפים לי הם , עמירה דותן, ו-שלו – היא להכניס אותנו למעגל רחב של מדינות, שבמסגרת הסטטיסטיקה המתחייבת בהן מתבצעת גם סטטיסטיקה מגדרית, שמבחינה בין המינים, כמובן, באותם תחומים – והם רבים מאוד – שיש משמעות לאינפורמציה שמגדירה את מצב הנשים לעומת הגברים, גברים לעומת נשים – כמו ילדים לעומת מבוגרים, אבל זה לא נושא החוק הזה.

חיים אורון: החוק עוסק בצורך להוסיף מידע בנושא, שנדמה לי שלרוב חברי הכנסת – אני מקווה שלכולם, אבל אני לא רוצה להשלות את עצמי – הוא מידע חשוב, לא רק לצורך ההשכלה הכללית, אלא קודם כול לצורך יישום מדיניות ושינוי מדיניות, שמשמעותם ניסיון לעשות את המאבק הקשה מאוד והממושך מאוד, שלצערי הרב לא כל חלקי הבית שותפים לו באותה מידה, אבל אני מקווה שגם חלקים מהבית שלא שותפים למאבק יהיו שותפים לתוצאות שלו.

חיים אורון: לכן הוצעה הצעת חוק שמחייבת – ואני שמח שהיא מוצעת פה לקריאה ראשונה.

חיים אורון: במהלך דיוני הוועדה היא הורחבה מעבר ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

חיים אורון: אני חושב שמדובר בכלי חשוב, עם כל המוגבלות של חשיבותו, שיקדם את המאבק המתמשך – שזה רק קטע קטן בו – לשוויון בין המינים.

חיים אורון: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת חיים אורון, כאמור אחד היוזמים של הצעת החוק.

יולי יואל אדלשטיין: יחתום את הדיון חבר הכנסת נסים זאב.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, אני חושב שחיים אורון אמר, אולי בקצרה, שמדובר פה במשטרת הגבולות.

נסים זאב: מה החוק בא לומר?

נסים זאב: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה אחראית לאיסוף ולעיבוד של מידע על החברה במדינת ישראל במגוון נושאים: גודל האוכלוסייה, כלכלה, בריאות.

נסים זאב: כאן לא מדובר בסטטיסטיקה שבאה להעביר נתונים.

נסים זאב: היא באה להלך אימים על אותן חברות ממשלתיות שלא מיישמות את החוק של שוויוניות.

נסים זאב: המידע הזה עובר כדי לתת להן אזהרה, לומר להן: תשמעו, אתן כרגע עובדות בניגוד לחוק.

נסים זאב: אנחנו צריכים לראות בכל מקום ציבורי 50% נשים.

רונית תירוש: מה רע?

נסים זאב: אני לא אמרתי שזה רע.

נסים זאב: אני חושב שלא צריך להשתמש בכלי הזה – להפוך את הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה למשטרה חסויה, שבאה להעביר מידע, כדי להעביר את הנתונים שיש לה כדי להזהיר את הממשלה.

נסים זאב: אדוני, השר גדעון, אתה מסכים שמחר יפטרו אנשים ויכניסו נשים ללשכה שלך או לאגף שאתה ממונה עליו?

נסים זאב: זה בעצם בחוק.

נסים זאב: אתה נותן כלים של פיטורים, שעל כל גבר שיוצא תיכנס אשה, עד שימלאו את המכסה של 50% נשים.

נסים זאב: אתם לא מבינים על מה אתם מצביעים פה.

נסים זאב: אני אומר לכם, אתם הגברים – – –

גדעון סער: זו לא הצעת החוק.

נסים זאב: גדעון, זו הצעת החוק.

נסים זאב: קראתי אותה.

נסים זאב: זו לא סטטיסטיקה תמימה.

נסים זאב: אתה יודע מה, ג'ומס אמר את זה בצורה הכי ברורה: זה כדי להביא לשוויוניות, כדי להעביר את הנתונים.

נסים זאב: זה גם הופיע בהצעת החוק.

רונית תירוש: חוסר שוויוניות.

נסים זאב: לכן, אני חושב שאנחנו גולשים יותר מדי, אנחנו נותנים יותר מדי סמכויות לאותה לשכה מרכזית, שהיא בעצם לא גוף חוקי – – –

משה שרוני: רוב הנשים הן יותר אינטליגנטיות מהגברים.

נסים זאב: אני בטוח שאשתך היתה אינטליגנטית לא פחות ממך, מר שרוני.

נסים זאב: אני עכשיו לא מדבר על אינטליגנציה.

נסים זאב: אני לא חושב שאפשר לעשות שימוש בכלים האלה כדי לעשות תחלופה בין גברים לנשים באמצעות אותה סטטיסטיקה.

נסים זאב: זה לא נכון לעשות את זה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה לחבר הכנסת נסים זאב.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אנחנו נעבור להצבעה.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק לתיקון פקודת הסטטיסטיקה (מס' 2) (עריכת פעולות סטטיסטיות לפי מין), התשס”ח–2008, קריאה ראשונה – מי בעד?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 31 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 16 נגד – אין נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק לתיקון פקודת הסטטיסטיקה (מס' 2) (עריכת פעולות סטטיסטיות לפי מין), התשס”ח–2008, לוועדה לקידום מעמד האשה נתקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: היוזמים הם חיים אורון, גדעון סער, עמירה דותן, רונית תירוש ושרה מרום-שלו.

יולי יואל אדלשטיין: התוצאות בקריאה ראשונה הן כדלקמן: בעד – 16, אין מתנגדים, נמנע אחד.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי הצעת החוק אושרה בקריאה ראשונה ותוכן לקריאה שנייה ושלישית במסגרת הוועדה לקידום מעמד האשה.

יולי יואל אדלשטיין: [מס' מ/361; "דברי הכנסת", חוב' י"ז, עמ' 14548; נספחות.

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת , יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, יציג את הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 106), התשס”ח–2008, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק גלנטי: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה.

יצחק גלנטי: אני לא רואה פה שר.

יצחק גלנטי: תודה, השר גדעון עזרא, תודה.

יצחק גלנטי: אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 106), התשס”ח–2008, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק גלנטי: הצעת חוק זו היא הצעת חוק ממשלתית, ומוצע בה לעדכן את קצבת הזיקנה ואת קצבת השאירים, וכן גמלאות המשולמות מכוח חוק הבטחת הכנסה, התשמ"א–1980, כחלק מהתוכנית הממשלתית לשינוי ולשיפור של קצבאות הזיקנה וגמלאות הבטחת ההכנסה לקשישים נזקקים.

יצחק גלנטי: בהצעת חוק זו מוצע להגדיל את קצבת הזיקנה ואת קצבת השאירים מ-16.2% מהסכום הבסיסי, כקבוע היום, ל-16.5% מהסכום הבסיסי, ובהתאמה – את תוספת התלויים.

יצחק גלנטי: נוסף על כך מוצע בהצעת החוק להגדיל את הקצבה למי שמלאו לו 80 שנים בסכום ההפרשה שבין הקצבה הבסיסית, שתעמוד על 16.5%, לבין 17.5%, כלומר 1%.

יצחק גלנטי: רבותי חברי הכנסת, בישיבות הוועדה הובעה התנגדות עקרונית לנוסח המקורי של הצעת החוק, שבו הוצע לפגוע באוניברסליות של הקצבה וליצור הבחנה, בקצבה הבסיסית, בין זכאים לקצבת זיקנה שטרם מלאו להם 80 שנים לזכאים שמלאו להם 80 שנים.

יצחק גלנטי: לפיכך, הוחלט כי התוספת שתשולם למבוטח שמלאו לו 80 שנים ומעלה, כמובן, תשולם כתוספת לקצבה ולא כחלק מהקצבה הבסיסית.

יצחק גלנטי: רבותי, אני מודה כאן ליושבת-ראש הוועדה הגברת וילמה מאור וליועצת המשפטית הגברת ג'ודי וסרמן על עבודתן המסורה להביא הצעת חוק זאת להצבעה בתוך כמה שעות.

קולט אביטל: מה זה?

קולט אביטל: זה אפילו לא 1%.

יצחק גלנטי: אני קורא לחברי הבית לאשר את הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

משה שרוני: זאת הצעה מבישה ביותר.

יצחק גלנטי: זאת הצעת חוק ממשלתית, ואם כבודו מתכוון לא להציע אותה והקשישים לא יקבלו אותה, אז אנא אמור דבריך.

יצחק גלנטי: תודה רבה.

משה שרוני: אל תאיים עלי.

יולי יואל אדלשטיין: תודה ליושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, חבר הכנסת גלנטי.

יולי יואל אדלשטיין: תיקון קטן, פשוט כדי שלא תהיה אי-הבנה: הוא הודה למנהלת הוועדה הגברת וילמה מאור, ולא ליושבת-ראש הוועדה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודיע שיש הסתייגויות לחוק הזה.

יולי יואל אדלשטיין: אומנם המסתייג הראשון, חבר הכנסת רן כהן, לא נמצא במליאה, אבל המסתייג השני, חבר הכנסת משה שרוני, מוזמן לנמק את ההסתייגות שלו.

יולי יואל אדלשטיין: לאחר מכן נתחיל את ההצבעות.

משה שרוני: אדוני היושב-ראש, מכובדי השר, חברי הכנסת – –

קולט אביטל: בושה, בושה.

משה שרוני: – – אני הייתי קורא לתיקון חוק זה חוק הבושה והכלימה כלפי גמלאי ישראל.

משה שרוני: אם נעשה חשבון פשוט, כשהקצבה היתה צמודה לשכר הממוצע במשק, כל גמלאי היה צריך לקבל 1,258 שקל.

משה שרוני: מכיוון שזה צמוד למדד הוא מקבל 1,191 – 67 שקל פחות.

משה שרוני: באה הממשלה "הגואלת", "המוצלחת ביותר", ונותנת ל-700,000 גמלאים 22 שקל בלבד.

משה שרוני: ל-30,000 גמלאים שהם מעל 80 היא נותנת תוספת של 1%.

משה שרוני: זה לא יכול להיות – לשבור את האוניברסליות בביטוח הלאומי בפעם הראשונה בתולדות ישראל.

משה שרוני: אי לכך, אני יכול להגיד דבר אחד, כנסת ישראל – רוב חברי הכנסת לא נמצאים כאן מחמת הבושה מהחוק הזה.

משה שרוני: אני יכול להגיד דבר אחד – אני לא אתנגד לחוק, אבל אני אגיד דבר אחד: אני אציע לסיעה שלי לצאת מהקואליציה, כי אין שום טעם להיות בקואליציה כשיש ממשלה סתומה עד כדי כך.

משה שרוני: תודה רבה.

אורי אריאל: איזה ביטוי זה?

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת שרוני.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אורי אריאל, שמעתי כבר ביטויים יותר קשים כלפי הממשלה בבית הזה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת שרוני, אתה מבקש להצביע על ההסתייגות שלך?

משה שרוני: לא.

יולי יואל אדלשטיין: לא מבקש, מסיר.

יולי יואל אדלשטיין: לכן המצב דה-פקטו הוא שאין כרגע הסתייגויות לחוק, ואנחנו מצביעים על שם החוק ועל כל הסעיפים.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 106), התשס”ח–2008, קריאה שנייה – מי בעד?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 32 בעד סעיפים 1–8 – 13 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–8 נתקבלו.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, בעד – 13, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי הצעת החוק אושרה בקריאה שנייה.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו נצביע בקריאה שלישית, כנוסח הוועדה, כפי שהציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע, בקריאה שלישית, כנוסח הוועדה.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 33 בעד החוק – 14 נגד – אין נמנעים – אין חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 106), התשס”ח–2008, נתקבל.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, התוצאה הסופית היא: בעד – 14, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 106), התשס”ח–2008, אושרה כנדרש בשלוש קריאות.

יולי יואל אדלשטיין: יש לנו שאילתות, חברי הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: השר גדעון עזרא, השר להגנת הסביבה, מוזמן לעלות לדוכן ולהשיב על כמה שאילתות.

יולי יואל אדלשטיין: שאילתא שמספרה 1753, של חברת הכנסת ליה שמטוב: רשימת העופות המוגנים.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת ליה שמטוב שאלה את השר להגנת הסביבה ביום י"ז בטבת התשס"ח (26 בדצמבר 2007):

יולי יואל אדלשטיין: נודע לי כי אין רשימה מפורטת של כל העופות והציפורים שהם בבחינת עופות מוגנים, והאזרחים נדרשים למידע משפטי כדי להבין אם ציפור כלשהי היא בגדר עוף מוגן או לא.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: האם מידע זה נכון?

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: אם כן – מה ייעשה כדי להכין רשימה כזאת ולפרסמה?

גדעון עזרא: 1.

גדעון עזרא: השאילתא שלך היא בהחלט שאילתא טובה.

גדעון עזרא: אין רשימה מפורטת של כל העופות והציפורים שהם בבחינת עופות מוגנים.

גדעון עזרא: הסיבה לכך היא שמבחינה משפטית הביטוי עופות מוגנים אינו מייצג רשימה אחת, מאחר שיש שתי מערכות הגנה על עופות, ולמעשה יש שני מקורות חקיקה שלפיהם עוף יהיה מוגן.

גדעון עזרא: הסוג הראשון הוא עוף כחיית בר מוגנת.

גדעון עזרא: לפי החוק להגנת חיית הבר, התשט"ו–1955, עוף שאין טבעו לחיות במחיצתו של אדם הוא חיית בר, וכל חיית בר היא מוגנת באופן אוטומטי, אלא אם כן הוכרזה כחיית בר שהיא "מזיק", "ציד" או "מטופחת".

גדעון עזרא: רשימת המינים שהוכרו כציד או כמזיק מופיעה בתקנות הגנת חיית הבר מ-1976, וביניהם גם מיני עופות, בסעיפים 1א ו-2 לתקנות.

גדעון עזרא: הכרזה על חיות בר "מטופחות" נחתמה לאחרונה וטרם פורסמה.

גדעון עזרא: כל מיני העופות אשר אינם נמנים עם העופות המוזכרים בסעיפים אלה – רוב מיני העופות, למעשה – הם חיות בר מוגנות, וכך למעשה "עופות מוגנים".

גדעון עזרא: הרשימה הקיימת היא רק של החיות אשר אינן מוגנות, לאור נקודת המוצא של החוק לפיה כל חיית בר היא מוגנת.

גדעון עזרא: כך, אם ברצוננו לדעת אם עוף הוא חיית בר מוגנת, יש לבדוק אם הוא מופיע ברשימה הקצרה הקיימת, ואם אינו מופיע שם, הרי שהוא מוגן.

גדעון עזרא: הסוג השני הוא עוף כערך טבע מוגן.

גדעון עזרא: מערכת הגנה נוספת לעופות קיימת בחוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה מ-1998.

גדעון עזרא: מכוח סעיף 33(א)(1) לחוק זה, הוכרזו מינים שונים של עופות כערכי טבע מוגנים.

גדעון עזרא: בהכרזה על ערכי טבע מוגנים משנת 2004 מפורטים בלועזית מינים של עופות אשר הוכרזו כערכי טבע מוגנים לצורך יישום אמנת סייטס – CITES – שהיא האמנה בדבר סחר בין-לאומי במינים של חיות בר הנתונים בסכנת הכחדה.

גדעון עזרא: כמו כן, בהכרזה על ערכי טבע מוגנים משנת 2005 הוכרזה מחלקת העופות כולה כערך טבע מוגן.

גדעון עזרא: כל ההכרזות, לרבות התוספות אשר מכילות את שמות המינים, מופיעות באתר המשרד להגנת הסביבה.

גדעון עזרא: 2.

גדעון עזרא: מהאמור בתשובה על שאלה מס' 1 עולה כי הכנת רשימה של עופות מוגנים היא בעייתית, שכן נקודת המוצא של החוק היא שכלל החיות מוגנות, למעט אלה המופיעות ברשימה.

גדעון עזרא: נוסף על כך, כאמור, אין מושג אחד המתייחס לביטוי "עופות מוגנים", ויש חשיבות לשאלה מכוח מה הם מוגנים.

גדעון עזרא: יש ציפורים שהן חיות בר מוגנות, ואז כל עוף שהוא חיית בר ואינו מצוין מפורשות כציד או כמזיק הוא חיית בר מוגנת, ויש ציפורים שהוכרזו כערכי טבע מוגנים.

גדעון עזרא: אני אומר לכל מי שרוצה לדעת, שהסיכוי שעוף אינו מוגן הוא קלוש מאוד.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת שמטוב מסתפקת בתשובת השר.

יולי יואל אדלשטיין: שאילתא מס' 1765, שוב של חברת הכנסת ליה שמטוב: היערכות לרעידות אדמה.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת ליה שמטוב שאלה את השר להגנת הסביבה ביום י' בטבת התשס"ח (19 בדצמבר 2007):

יולי יואל אדלשטיין: נודע לי כי גורמים בוועדת ההיגוי הממשלתית להיערכות לטיפול ברעידות אדמה אומרים כי "מדינת ישראל מפגרת לעומת מדינות אחרות במידת מוכנותה לרעידת אדמה חזקה".

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: כיצד נערך משרדך, ומה נעשה למיגון מפעלים עם חומרים מסוכנים, בתים, בתי-מלון וכיוצא בזה?

גדעון עזרא: חברת הכנסת ליה שמטוב שאלה אם משרדי נערך ומה נעשה למיגון מפעלים עם חומרים מסוכנים, בתים, בתי-מלון וכיוצא בזה.

גדעון עזרא: המשרד להגנת הסביבה אינו מטפל במיגון של בתי-מגורים ובתי-מלון.

גדעון עזרא: בהיבט זה מטפלים משרד השיכון, משרד התיירות ומשרד הפנים.

גדעון עזרא: המשרד להגנת הסביבה מטפל אך ורק במתקנים העלולים לגרום נזקים לחיי אדם.

גדעון עזרא: כלומר, במפעלים המחזיקים חומרים מסוכנים.

גדעון עזרא: המשרד מטפל בהשלכות האפשריות של רעידת אדמה על מפעלים אלה בשני מישורים: שלב המניעה – תכנון: המשרד מחייב כל פרויקט ומפעל בעלי פוטנציאל פגיעה בחיי אדם ובסביבה בעקבות רעידת אדמה להתייחס לנושא רעידות אדמה עוד בשלב התכנון, באמצעות תסקירי השפעה על הסביבה.

גדעון עזרא: המשרד בודק את התייחסות המפעלים, במסגרת תסקיר ההשפעה על הסביבה, בהיבט הגיאולוגי-סיסמי, באמצעות חברת ייעוץ חיצונית – המכון הגיאולוגי.

גדעון עזרא: שלב הטיפול במתקנים קיימים המשתמשים בחומרים מסוכנים: המשרד להגנת הסביבה פיתח מתודולוגיה לבדיקת עמידות מתקנים קיימים המכילים חומרים מסוכנים בפני רעידת אדמה.

גדעון עזרא: המשרד להגנת הסביבה הכין רשימה של 150 מפעלים שבהם יש מתקנים המכילים חומרים מסוכנים בעלי פוטנציאל נזק סביבתי גבוה עקב רעידת אדמה.

גדעון עזרא: המשרד מחייב מפעלים מהרשימה האמורה לעיל, באמצעות תנאים בהיתר רעלים, לבדוק את עמידות מתקניהם המסוכנים ביותר לרעידת האדמה על-פי המתודולוגיה שפותחה.

גדעון עזרא: המשרד בודק את הדוחות שהמפעלים מגישים באמצעות שתי חברות ייעוץ שנבחרו במכרז, בעזרה ובמימון של ועדת ההיגוי הלאומית לרעידות אדמה.

גדעון עזרא: המשרד יחייב באופן הדרגתי את המפעלים הנ"ל לבצע וליישם את מסקנות הדוח בכל מקרה שבו יידרש מיגון המתקנים, באמצעות תנאים בהיתר רעלים וברשיון עסק, שכאמור מוגש או אחת לשנה או אחת לשלוש שנים – תלוי בגודל המפעל.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת שמטוב מודה בשלב זה לשר להגנת הסביבה ומסתפקת בתשובת השר.

יולי יואל אדלשטיין: נעבור לשאילתא מס' 1867, של חבר הכנסת : תחנת כוח פחמית נוספת באשקלון.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת שאל את השר להגנת הסביבה ביום ט' בשבט התשס"ח (16 בינואר 2008):

יולי יואל אדלשטיין: פורסם כי לדברי ראש עיריית אשקלון יש כוונה של הממשלה להקים תחנת כוח פחמית בעיר נוסף על שתי התחנות הקיימות.

יולי יואל אדלשטיין: תושבי העיר יצאו להפגין נגד זיהום נוסף ופגיעה תברואתית.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: האם נכון הדבר?

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: אם כן – מדוע תהפוך אשקלון למוקד זיהום סביבתי?

יולי יואל אדלשטיין: 3.

יולי יואל אדלשטיין: האם נבחנו טענות התושבים?

יולי יואל אדלשטיין: 4.

יולי יואל אדלשטיין: האם ייבדק הנושא?

גדעון עזרא: 1.

גדעון עזרא: חבר הכנסת מרגי, הנושא הזה מעסיק לאחרונה את התקשורת.

גדעון עזרא: בכוונת משרד התשתיות הלאומיות להקים תחנת כוח פחמית בעיר אשקלון.

גדעון עזרא: משרדי הביע במהלך השנים את התנגדותו המקצועית לפרויקט זה מכיוון שמדובר בטכנולוגיה מזהמת לעומת שרפת גז טבעי ביחידות מחזור משולב, דוגמת יחידת מחזור משולב בתחנת הכוח באשדוד.

גדעון עזרא: מדובר בטכנולוגיה מיושנת ולא יעילה לעומת טכנולוגיות מתקדמות המיושמות בעולם, לרבות טכנולוגיות פחם נקי, וכן – פוטנציאל החיסכון בחשמל בישראל הוא כ-20% מסך צריכת החשמל במדינה, ומימוש החיסכון הזה ייתר את הקמת התחנה.

גדעון עזרא: נוסף על כך, לדעתנו, תהליך ההתייעלות של מערכת החשמל הארצית, אם יתבצע, יוכל לספק מאות מגוואט נוספים של חשמל.

גדעון עזרא: יש לציין כי בעקבות התערבותנו בנושא שינתה חברת החשמל את תוכניתה המקורית והחליטה להקים את התחנה בטכנולוגיה מתקדמת יותר.

גדעון עזרא: מדובר בטכנולוגיה סופר-קריטית בעלת נצילות של כ-42%.

גדעון עזרא: 2.

גדעון עזרא: באופן עקרוני גורמי המקצוע במשרדי מקבלים את עמדת משרד התשתיות הלאומיות, שלפיה יש לגוון את מקורות האנרגיה ולא ניתן להסתמך רק על גז טבעי, ולכן יש צורך גם בתחנות פחמיות.

גדעון עזרא: עם זאת, הננו סבורים כי שרפת פחם צריכה להיעשות רק בטכנולוגיות מתקדמות, כמו טכנולוגיית פחם נקי, הדומות ברמות הזיהום לייצור מגז טבעי, כגון טכנולוגיית גזיפיקציה של פחם – IGCC.

גדעון עזרא: למועד המתוכנן להקמת פרויקט D משמעות רבה בהיבט בחירת הטכנולוגיה.

גדעון עזרא: נוסף על כך, אנו עומדים על כך שבבחינת חלופות ובניתוח כלכלי יש להביא בחשבון את עלות הנזקים הסביבתיים, עלויות חיצוניות הנגרמות על-ידי פליטת מזהמים משרפת פחם ותשלומים עתידיים של המדינה על פליטת גזי חממה – הפחמן הדו-חמצני.

גדעון עזרא: נושאים אלה חשובים בבחינת כדאיות הפרויקט למשק הישראלי.

גדעון עזרא: 3.

גדעון עזרא: עמותת "אדם, טבע ודין" הגישה בשנת 2001 בג"ץ נגד המדינה על ההחלטה להקים את התחנה, והנימוק העיקרי היה שלא נבחנו חלופות ולא נבדקו כנדרש היבטים סביבתיים, ובעיקר נושא איכות האוויר.

גדעון עזרא: בשנת 2004 פסק בג"ץ לטובת המדינה וקבע כי הנושאים הסביבתיים ייבדקו באופן מעמיק במסגרת ההליך התכנוני.

גדעון עזרא: 4.

גדעון עזרא: מבחינה סטטוטורית הפרויקט נמצא במסלול הבחינה והאישורים בוועדה לתשתיות לאומיות, ותסקיר ההשפעה על הסביבה של חברת החשמל מטופל על-ידי יועצי ועדת התשתיות הלאומיות.

גדעון עזרא: משרדי הגיש את הערותיו להנחיות לתסקיר ולתסקיר שהוגש לוועדת התשתיות הלאומיות לפני כחודשיים.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מרגי מסתפק בתשובת השר.

יולי יואל אדלשטיין: שאילתא מס' 1881, של חברת הכנסת חילו – לפרוטוקול.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת נאדיה חילו שאלה את השר להגנת הסביבה ביום ט' בשבט התשס"ח (16 בינואר 2008):

יולי יואל אדלשטיין: ב-28 בדצמבר 2008 פורסם בעיתון "כל אלערב" דוח עמותת "החיים והסביבה" המעיד כי תושבי הערים הערביות חשופים למפגעים סביבתיים קשים יותר מתושבי ערים אחרות בארץ.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: האם קיים מחקר השוואתי על החשיפה למפגעים סביבתיים בערים השונות?

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: האם יש תוכניות לניטור ולשיפור של איכות הסביבה באזור הגליל התחתון?

יולי יואל אדלשטיין: 3.

יולי יואל אדלשטיין: האם יש תוכניות אסטרטגיות להרחקת מפעלים מזהמים מאזור הגליל התחתון?

יולי יואל אדלשטיין: תשובת השר להגנת הסביבה גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יולי יואל אדלשטיין: המשרד להגנת הסביבה מקדם בימים אלו מדדים לקיימות ברשויות מקומיות.

יולי יואל אדלשטיין: מדדים אלו יבחנו את מצב הסביבה ברשויות מקומיות בישראל וכן את הניהול הסביבתי של הרשות.

יולי יואל אדלשטיין: עבודה זו היא בשלבים ראשונים, ואנו מקווים שבתום העבודה נוכל לבצע השוואה במצב הסביבה והניהול הסביבתי בין רשויות שונות.

יולי יואל אדלשטיין: דוח האי-צדק הסביבתי של עמותת "חיים וסביבה" מתייחס לתשתיות סביבתיות, ואתייחס לשתי העיקריות שבהן: א.

יולי יואל אדלשטיין: מתקנים לטיפול בשפכים: נכון להיום, 93% מהביוב של מדינת ישראל מועברים למתקני טיפול.

יולי יואל אדלשטיין: 7% הנותרים מועברים לבריכות סופגים ולבריכות חמצון.

יולי יואל אדלשטיין: המקומות שאינם מחוברים למערכת הביוב אינם בהכרח מקומות שבהם מתגוררת אוכלוסייה חלשה.

יולי יואל אדלשטיין: מתוך ה-7%, חצי הם מחנות צה"ל וחצי הם מקומות קטנים יחסית, ובכללם כפר-שמריהו, מוצא-עילית וגם כפרים ערביים.

יולי יואל אדלשטיין: החיבור למערכת הביוב ולמתקן הטיהור נובע מהמקום הגיאוגרפי של היישוב ומהימצאותו של מתקן טיהור שפכים באזור היישוב.

יולי יואל אדלשטיין: עם זאת, כן ניתן לראות בעיות של תחזוקת מערכת הביוב הפנים-יישובית ביישובים חלשים, כמו גם אי-העברת תשלומים לתחזוקת מתקני טיהור השפכים.

יולי יואל אדלשטיין: במטרה לנסות ולהתמודד עם בעיית התחזוקה התקבלה בינואר 2007 החלטת ממשלה בנושא חוק תאגידי מים וביוב – חוק שלפיו נושא המים והביוב יועבר לתאגידים.

יולי יואל אדלשטיין: ב.

יולי יואל אדלשטיין: מטמנות להסדרת פסולת מוצקה וקידום מערכות מיחזור: 99% מהפסולת הביתית מוטמנים כיום ב-11 אתרי פסולת מוסדרים.

יולי יואל אדלשטיין: עדיין קיימת בעיה של העדר איסוף פסולת באופן מסודר ברשויות מקומיות חלשות.

יולי יואל אדלשטיין: המשרד להגנת הסביבה תומך ברשויות המקומיות בכלל וברשויות חלשות בפרט בנושא תשתיות סביבתיות.

יולי יואל אדלשטיין: רשויות המוגדרות כחלשות על-פי מדד חברתי-כלכלי של הלמ"ס מקבלות אחוזי תמיכה מרביים.

יולי יואל אדלשטיין: בשנת 2008 המשרד יפרסם קולות קוראים לתמיכה ברשויות מקומיות חלשות בלבד.

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: לפי מיטב ידיעתם של גורמי משרדי, אין תוכניות לניטור ולשיפור של איכות הסביבה בגליל התחתון.

יולי יואל אדלשטיין: 3.

יולי יואל אדלשטיין: לא ידוע לגורמי משרדי על תוכניות אסטרטגיות להרחקת מפעלים בגליל התחתון.

יולי יואל אדלשטיין: עם זאת, יש לציין כי קיימת פעילות ממוקדת ומאומצת של משרדי לשיפור איכות האוויר במוקדי הזיהום ברחבי הארץ, לרבות רמת-חובב ומפרץ חיפה.

יולי יואל אדלשטיין: שאילתא מס' 1883, של חבר הכנסת דב חנין: הריסה לא מבוקרת של גגות אזבסט בעת הריסת הבתים בכפר-שלם.

יולי יואל אדלשטיין: כבוד השר, בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת שאל את השר להגנת הסביבה ביום ט' בשבט התשס"ח (16 בינואר 2008):

יולי יואל אדלשטיין: לפי דיווח שהתקבל מהתושבים המתגוררים בסמוך למתחם הרחובות מח"ל ומשה דיין בתל-אביב, ב-25 בדצמבר 2007, בעת הריסת הבתים במתחם, נהרסו באופן לא מבוקר גגות אזבסט.

יולי יואל אדלשטיין: החוק מחייב פינוי מבוקר של אזבסט בעת הריסה בשל הסכנה שהוא מהווה.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: האם נכון הדבר?

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: אם כן – מה ייעשה בנושא?

יולי יואל אדלשטיין: השר להגנת הסביבה גדעון עזרא: 1.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת דב חנין שאל אם אומנם היתה הריסה לא מבוקרת.

יולי יואל אדלשטיין: התשובה היא שלפי עדויות המצויות בידי מחוז תל-אביב של המשרד להגנת הסביבה, במהלך הריסת מבנים בכפר-שלם ב-24–25 בדצמבר 2007 נהרסו גגות אזבסט בניגוד לאמור בהנחיות שפורסמו על-ידי הוועדה הטכנית לאבק מזיק.

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: מחוז תל-אביב פתח בהליך אכיפה מינהלי כנגד החברה הקבלנית, הקבלן שביצע את ההריסה ובעלת הקרקע.

יולי יואל אדלשטיין: בכלל זה, נשלחה ב-8 בינואר 2008 התראה לפי סעיף 11 לחוק למניעת מפגעים, התשכ"א–1961.

יולי יואל אדלשטיין: נוסף על כך זומנו האמורים לעיל לשימוע במחוז תל-אביב ב-12 בפברואר 2008.

יולי יואל אדלשטיין: לאחר השימוע החליט מנהל המחוז לפתוח בחקירה פלילית נגד המבצעים.

יולי יואל אדלשטיין: שאלה נוספת לחבר הכנסת דב חנין – בבקשה, אדוני.

דב חנין: אדוני השר, ראשית, תודה על תשובתך, ואני שמח שאכן נפתחה חקירה פלילית כנגד המעורבים.

דב חנין: אני חושב שזה דבר חמור.

דב חנין: אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת כדי לפנות אליך ואל המשרד.

דב חנין: אני יודע שאתה ער מאוד לנושא זיהומי האזבסט.

דב חנין: המקרה הזה של הריסה בלתי מבוקרת, הריסה של גגות אזבסט, הוא לא מקרה בודד; זה חוזר ונשנה, ולפעמים הרשויות, לרבות גורמי אכיפת החוק, מעורבות בעצמן בהליך ההריסה, שפוגע בבריאות של אותם אנשים שהורסים, כי כפי שאתה יודע, כאשר הורסים את גג האזבסט, אפילו אם הוא היה תקין, האבק שנפלט מזיק מאוד גם לאנשים שנמצאים שם באותו הרגע.

דב חנין: לכן, מעבר לשאלה של ההליך הספציפי והפעולה הספציפית – ואני מקווה שהחקירה תהיה תקיפה ותמוצה, ואם אכן תימצא אחריות פלילית אנשים יועמדו לדין ויישאו בכל חומרת הדין בעניין – מתעוררות שתי שאלות.

דב חנין: השאלה הראשונה, מה קורה במקום הזה, האם מפנים באופן מסודר את פסולת האזבסט במקום הזה?

דב חנין: השאלה השנייה היא, האם לא נכון שמשרדך יוציא הנחיות מקצועיות לכל הגורמים, לרבות מינהל מקרקעי ישראל, לרבות משטרת ישראל, כל הגורמים המעורבים בהריסות, להתריע בפניהם על הסכנה שבהריסות כאשר מדובר בהריסות שכוללת גם מבנה אזבסט?

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני השר.

גדעון עזרא: אני לא יכול לומר לך מה קורה כרגע במקום שבו היה אירוע בחודש דצמבר.

גדעון עזרא: אין לי מושג.

גדעון עזרא: אני מוכן לבדוק את זה ולהגיד לך.

גדעון עזרא: לגבי מקומות אחרים, אני מוכרח להגיד לך שנושא האזבסט לא הגיע למודעות עד הסוף בכל המקומות במדינת ישראל.

גדעון עזרא: אנחנו חוזרים ומדברים על כך, בעיקר הדבר שידוע וכואב, ומפורסם באזור הגליל המערבי, ששם ייצרו את האזבסט; אבל במקומות אחרים בארץ, לפי מיטב ידיעתי, אין 100% מודעות.

גדעון עזרא: דע לך דבר אחד, שבכל מקום שרוצים לפנות אזבסט, פקחים של המשרד שלנו מפקחים על זה.

גדעון עזרא: אבל המבצעות הן חברות קבלניות שמותר להן לעשות את המעשה הזה.

גדעון עזרא: אני משתמש גם בבמה הזאת לומר לכל מי ששומע אותנו עכשיו, שאזבסט מתפורר הוא מסוכן.

גדעון עזרא: אגב, יש הרבה מאוד אזרחים במדינה שחושבים שהאזבסט באשר הוא מסוכן, גם כשהוא לא מפורר.

גדעון עזרא: זאת הבעיה.

גדעון עזרא: אני חושב שחיוני לטפל דווקא במפורר.

גדעון עזרא: במוסדות חינוך רבים עדיין יש גגות אזבסט והם לא פרירים ואין שם בעיה.

גדעון עזרא: אבל בסך הכול המגמה צריכה להיות הקטנת השימוש בחומר הנורא הזה.

דב חנין: לגורמים שמעורבים בהריסה – – –

יולי יואל אדלשטיין: לא, לא, חבר הכנסת חנין.

גדעון עזרא: סליחה, הבעיה שלי היא יותר האנשים הפרטיים.

גדעון עזרא: אין רשות אחרת שלא יודעת.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו נעבור לשאילתא הבאה, מס' 1894, של חבר הכנסת אמסלם – לפרוטוקול.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת חיים אמסלם שאל את השר להגנת הסביבה ביום ט"ז בשבט התשס"ח (23 בינואר 2008):

יולי יואל אדלשטיין: פורסם במקומון בשכונת הר-נוף כי מאנטנות סלולריות המוצבות סמוך לשכונה יש קרינה ברדיוס של קילומטר וחצי לפחות.

יולי יואל אדלשטיין: האנטנה מוצבת בכפר-שאול סמוך לבתי-ספר וגני-ילדים.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: האם נכון הדבר?

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: אם כן – האם רמת הקרינה ממנו גבוהה מהמותר?

יולי יואל אדלשטיין: 3.

יולי יואל אדלשטיין: היכן ממוקמות אנטנות סלולריות בירושלים?

יולי יואל אדלשטיין: תשובת השר להגנת הסביבה גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יולי יואל אדלשטיין: המידע על מקומן של האנטנות נכון, אולם הקרינה הנפלטת מהן היא בעוצמה נמוכה בהרבה מהתקן כבר במרחק עשרה מטרים מהאנטנה.

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: רמת הקרינה אינה עולה על המותר ואף נמוכה בהרבה מהרמה המותרת בארץ ובעולם.

יולי יואל אדלשטיין: 3.

יולי יואל אדלשטיין: בירושלים יש קרוב ל-400 אנטנות סלולריות.

יולי יואל אדלשטיין: ניתן לראות את המקום של כל אנטנה על גבי מפה אינטראקטיבית באתר האינטרנט של משרדי.

יולי יואל אדלשטיין: שאילתא מס' 1898, של חבר הכנסת חסון – לפרוטוקול.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת שאל את השר להגנת הסביבה ביום ל' בשבט התשס"ח (6 בפברואר 2008):

יולי יואל אדלשטיין: נודע לי כי מדי שנה מתחשמלות ציפורים נודדות רבות, ובהן גם ציפורים מסוגים נדירים, בשל מגע עם עמודי חשמל לא ממוגנים.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: האם נכון הדבר?

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: אם כן – מה נעשה להגנה על הציפורים הנודדות מפני התחשמלות?

יולי יואל אדלשטיין: 3.

יולי יואל אדלשטיין: האם משרדך פועל בתיאום עם משרד התשתיות הלאומיות בנושא?

יולי יואל אדלשטיין: תשובת השר להגנת הסביבה גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יולי יואל אדלשטיין: הדבר נכון.

יולי יואל אדלשטיין: ציפורים רבות מתחשמלות מהיתקלות בקווי החשמל.

יולי יואל אדלשטיין: יצוין כי לעניין זה אין הבדל בין התחשמלות מין נודד כמו חסידות ודיות, שהן כ-60% מכלל הציפורים המתחשמלות, לבין התחשמלות עיט נצי או אוח מקומיים.

יולי יואל אדלשטיין: כלומר, מינים נודדים אינם שונים מבחינה זו ממינים מקומיים יציבים, מקייצים, חורפיים וכיוצא באלה.

יולי יואל אדלשטיין: אין להקל ראש בסוגיה זו כלל וכלל.

יולי יואל אדלשטיין: בשנים האחרונות התחשמלו, לדוגמה, עשרות עיטי שמש, מין הנמצא בסכנת הכחדה עולמית.

יולי יואל אדלשטיין: מהמין עיט נצי נותרו רק כעשרה זוגות בארץ, ובחצי השנה האחרונה התחשמלו פרטים צעירים, כלומר, נוצרה בעיה של פרטים חדשים באוכלוסייה.

יולי יואל אדלשטיין: בשנת 2007 היה שיא במציאת עופות שנפגעו מקווי חשמל בארץ, כנראה בשל עלייה במודעות הצפרים והפקחים, ומספר ההתחשמלויות הגיע ל-108.

יולי יואל אדלשטיין: להלן הפירוט: דיה שחורה – 34, חסידה לבנה – 25, עקב עיטי – 13, עקב חורף – 6, חיוואי – 6, עיט שמש – 4, אוח – 3, בז מצוי – 3, עורב אפור – 3, תנשמת 3, חסידה שחורה – 2, עיט נצי – 2, נשר – 1, רחם – 1, שלך – 1, שקנאי מצוי – 1, סה"כ – 108.

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: בשנת 2000 החלה תוכנית מיגון עמודי חשמל במסגרת פרויקט מטעם חברת החשמל ששמו "פורסים כנף".

יולי יואל אדלשטיין: הפרויקט הסתיים באמצע 2005, ומאז מיגנה חברת החשמל עמודי חשמל בנקודות רגישות לפי דרישות רשות הטבע והגנים, בעיקר בצפון הארץ, עד שתם מאגר ציוד המיגון במחסנים.

יולי יואל אדלשטיין: בחודש יוני 2007 הוכנה תוכנית מיגון חדשה על-ידי הרשת הארצית של חברת החשמל, בשיתוף רשות הטבע והגנים, ובמסגרתה דובר על מיגון של 150–200 עמודים בשנה במשך כחמש שנים.

יולי יואל אדלשטיין: תוכנית זו היתה אמורה לתת מענה סביר לבעיה בקווי חשמל קיימים, אולם עקב בעיות בחברת החשמל התוכנית לא אושרה.

יולי יואל אדלשטיין: בעקבות פגישה שנערכה לפני כחודשיים בין מנכ"ל רשות הטבע והגנים ליושב-ראש חברת החשמל, רכשה חברת החשמל ציוד מיגון ל-100 עמודים בעלות של כ-200,000 ש"ח.

יולי יואל אדלשטיין: הציוד אמור להגיע לישראל באמצע חודש מרס 2008, ומיגון 100 העמודים החשובים ביותר למיגון יחל באפריל 2008.

יולי יואל אדלשטיין: 3.

יולי יואל אדלשטיין: אין תיאום בין המשרד להגנת הסביבה ורשות הטבע והגנים לבין משרד התשתיות.

יולי יואל אדלשטיין: לפני כמה שבועות הודיעה לשכת שר התשתיות כי בכוונת השר להקצות 2 מיליוני ש"ח לרכישת מיגון, אולם מחברת החשמל נמסר לתקשורת כי הסכום הוא עבור כלל המיגון, קרי, גם רכישה וגם עלות העבודה.

יולי יואל אדלשטיין: בכוונת המשרד להגנת הסביבה לקדם את הנושא, בין בחקיקה בין בתקנות, כדי להסדיר את הנושאים האלה: א.

יולי יואל אדלשטיין: תכנון מפורט של קווי חשמל חדשים שיוקמו באזורי פעילות עופות, ובעיקר באזורים חשובים לציפורים.

יולי יואל אדלשטיין: התכנון יביא בחשבון את תוואי הקו, את עיצוב העמודים ואת המבנה שלהם ואת אופן המיגון, כך שתמוזער סכנת ההתחשמלות; ב.

יולי יואל אדלשטיין: בכל עמוד ובכל קו שבו התרחשה התחשמלות יורכב מיגון, בשל הסבירות הגבוהה להישנות התופעה.

יולי יואל אדלשטיין: חשוב לציין כי העלויות למשק בעקבות פגיעה של עופות בקווי חשמל עלולות להיות גבוהות מתיקון הקו עצמו, ואכן, גם במקומות שונים בעולם נמצאה הצדקה כלכלית למיגון העמודים.

יולי יואל אדלשטיין: אירועי התחשמלות בעבר הובילו לשרפות שבעקבותיהן היה צורך לפצות חקלאים, או להפסקת חשמל באזורים נרחבים בארץ עקב קינון של עורב על עמוד חשמל.

יולי יואל אדלשטיין: שאילתא מס' 1927, של חבר הכנסת אופיר פינס-פז – לפרוטוקול.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אופיר פינס-פז שאל את השר להגנת הסביבה ביום כ"ג בשבט התשס"ח (30 בינואר 2008): לאחרונה הודעת שבקבוקי 1.5 ליטר לא ייכללו בחוק הפיקדון אלא ייאספו וולונטרית.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: מדוע נטשת את כוונתך המקורית לכלול בקבוקי 1.5 ליטר בחוק?

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: האם היו מעורבים בהחלטתך גורמים עסקיים?

יולי יואל אדלשטיין: 3.

יולי יואל אדלשטיין: האם יש הערכה במשרדך מה שיעור הבקבוקים שייאספו וולונטרית?

יולי יואל אדלשטיין: 4.

יולי יואל אדלשטיין: האם יש הערכה במשרדך מה הנזק הסביבתי שייגרם עקב אי-מיחזורם של שאר בקבוקי 1.5 ליטר? 5.

יולי יואל אדלשטיין: האם המדיניות זמנית או קבועה?

יולי יואל אדלשטיין: תשובת השר להגנת הסביבה גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יולי יואל אדלשטיין: לא נטשתי את הרעיון, אך לפי ניתוח המציאות וסיכויי העברת החוק, היום הסיכויים אינם גדולים, והליכי גמר החקיקה ויישומה יארכו זמן רב ביותר.

יולי יואל אדלשטיין: לכן אני בוחן במקביל אפשרות של איסוף מכלים וולונטרי ובתוך כך הגעה להסכם עם יצרני המשקאות ויבואני המשקאות.

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: אפשרות האיסוף הוולונטרי נדונה עם יושב-ראש סקציית יצרני המזון בהתאגדות התעשיינים ובעצה אחת עם כמה חברי הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: 3.

יולי יואל אדלשטיין: כ-40% בתוך שלוש שנים וכ-50% בתוך חמש שנים.

יולי יואל אדלשטיין: 4.

יולי יואל אדלשטיין: הנזק שייגרם הוא הטמנת כ-300 מיליון מכלי משקה במטמנות, בזבוז נפח הטמנה ולכלוך ברשות הרבים.

יולי יואל אדלשטיין: 5.

יולי יואל אדלשטיין: אם יאומץ רעיון האיסוף הוולונטרי הוא ייעשה לפחות חמש שנים וייבחן שנית בתוך התקופה.

יולי יואל אדלשטיין: בימים אלה נשלחה הצעתנו לגורמי הממשלה – משרד האוצר, משרד המשפטים והממונה על ההגבלים העסקיים; טרם התקבלה תגובתם.

יולי יואל אדלשטיין: שאילתא מס' 1948, של חבר הכנסת אפי איתם – לפרוטוקול.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אפי איתם שאל את השר להגנת הסביבה ביום ל' בשבט התשס"ח (6 בפברואר 2008):

יולי יואל אדלשטיין: מפעל להנבטת פטריות הפועל זה חצי שנה מטריד את מנוחתם של תושבי פקיעין, כסרא וכפר-סמיע וריחות לא נעימים מגיעים אליהם, במיוחד בשעות הערב.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: האם הדבר נכון?

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: אם כן – מה ייעשה כדי למנוע את הריחות?

יולי יואל אדלשטיין: תשובת השר להגנת הסביבה גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יולי יואל אדלשטיין: באזור התעסוקה חוסן פועל מפעל "טבע פוסט" לייצור קומפוסט פטריות, ואכן התושבים ביישובים הסמוכים מתלוננים על ריחות מהמפעל.

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: ב-7 באוקטובר 2007 נערך לבעל המפעל שימוע על-פי חוק למניעת מפגעים וחוק רישוי עסקים.

יולי יואל אדלשטיין: על-פי הדרישות בסיכום השימוע הגיש בעל העסק תוכנית לסגירת תאי הזבל ולכיסוי המסוע ובריכת התשטיפים, שהם המקורות העיקריים ליצירת הריח.

יולי יואל אדלשטיין: בביקור שנערך במקום ב-6 בפברואר 2008 נמצא כי ביצוע התוכנית החל והיא תושלם עד סוף חודש פברואר 2008.

יולי יואל אדלשטיין: בביקור זה ובקודמים לו אותר מקור נוסף של ריח, הוא הפילטר הביולוגי לטיפול בגזי הפליטה, והמפעל נדרש על-ידי משרדי לטפל גם במקור זה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מקווה כי לאחר השלמת האמצעים למניעת הריחות יוסר המפגע.

יולי יואל אדלשטיין: ואולם, אם לא יוסר, ימשיך משרדי בהליכי אכיפה כנגד המפעל.

יולי יואל אדלשטיין: שאילתא מס' 1951, של חבר הכנסת נסים זאב: סודיות מיקום אנטנות סלולריות בבני-ברק.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני השר, בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת נסים זאב שאל את השר להגנת הסביבה ביום ז' באדר א' התשס"ח (13 בפברואר 2008):

יולי יואל אדלשטיין: פורסם כי אפילו גורם כמו עיריית בני-ברק אינו מקבל מידע מלא ועדכני על מקומן של אנטנות סלולריות, וראש העיר הודיע לתושבים רבים כי ייתכן שהם חשופים לסכנה.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: האם נכון הדבר?

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: אם כן – מדוע נמנע מהעירייה לקבל פרטים?

יולי יואל אדלשטיין: 3.

יולי יואל אדלשטיין: היכן ממוקמות האנטנות בבני-ברק?

יולי יואל אדלשטיין: השר להגנת הסביבה גדעון עזרא: ‏ חבר הכנסת נסים זאב, קודם כול, יש לי רשימה של כל האנטנות בבני-ברק, שלפתי אותה מאתר האינטרנט של המשרד.

יולי יואל אדלשטיין: אתן לך את הרשימה.

יולי יואל אדלשטיין: אין שום דבר סודי, הכול ידוע, גם למועצה – לכולם.

יולי יואל אדלשטיין: מקומן של כל האנטנות, גם האנטנות הפועלות וגם האנטנות שאושרו להקמה ועדיין לא ממוקמות – כולן מופיעות באתר האינטרנט.

יולי יואל אדלשטיין: הנתונים מתעדכנים מדי חודש ופתוחים לעיונו של כל בעל גישה לאינטרנט בארץ ובחו"ל.

יולי יואל אדלשטיין: כל מידע שברשות המשרד פתוח לחלוטין בפני עיריית בני-ברק ובכלל.

יולי יואל אדלשטיין: אני מוכן לתת לך את הרשימה, תוכל לקחת אותה הביתה, לעיין בה – זה הרבה אנטנות.

יולי יואל אדלשטיין: שאלה נוספת לחבר הכנסת נסים זאב.

נסים זאב: אדוני השר, אני בטוח שכבוד השר מכיר הרבה יותר טוב ממני את השכונות בבני-ברק, וכשהוא מצביע על מקום מסוים הוא יודע בדיוק על איזו שכונה מדובר, אבל לא כל כך בקיא בבני-ברק, ולכן אני חושב שצריך ליידע לא רק באינטרנט.

נסים זאב: אם ראש העירייה לא יודע מה התוכניות של משרדך, אדוני השר, או איפה המשרד עומד למקם עוד אנטנות כאלה ואחרות – אם היה מצב שהעירייה צריכה לאשר ויש צורך ברשיון כדי להעמיד אנטנה, אז העירייה היתה מודעת באופן אוטומטי.

נסים זאב: אבל כשזה עומד בצורה חד-צדדית על-ידי המשרד שלך, לא תמיד העירייה מודעת.

נסים זאב: תודה.

גדעון עזרא: היום העירייה היא שצריכה לאשר, בעקבות תקנות חדשות, ולכן הבעיה הזאת איננה קיימת.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לשר על תשובתו.

יולי יואל אדלשטיין: שאילתא מס' 1973, של חבר הכנסת מיסז'ניקוב – לפרוטוקול.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב שאל את השר להגנת הסביבה ביום י"ד באדר א התשס"ח (20 בפברואר 2008):

יולי יואל אדלשטיין: משרדך העריך כי ישראל לא תעמוד ביעדי תוכנית ועידת האקלים בבאלי, משום שהחריגה בשיעור הזיהום צפויה לעלות בעשור הקרוב ב-45% ולגרום לקנס של חצי מיליארד דולר בשנה.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: האם נכון הדבר?

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: אם כן – מה נעשה כדי לעמוד ביעדי הוועידה?

יולי יואל אדלשטיין: 3.

יולי יואל אדלשטיין: מה היא משמעות הקנס למדינת ישראל?

יולי יואל אדלשטיין: 4.

יולי יואל אדלשטיין: מה יהיה המצב עם הקמתה, כמתוכנן, של תחנת הכוח הפחמית?

יולי יואל אדלשטיין: תשובת השר להגנת הסביבה גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יולי יואל אדלשטיין: במפגש ה-13 של הצדדים לאמנת האקלים והמפגש השלישי של הצדדים לפרוטוקול קיוטו (COP13/MOP3) שהתקיים בבאלי, אינדונזיה, בדצמבר 2007, הסכימו הצדדים – 190 המדינות החברות באמנה – על הצורך להפחית את פליטת גזי החממה.

יולי יואל אדלשטיין: המפגש הסתיים בקבלת נוסח מוסכם של מפת הדרכים מבאלי (Bali Action Plan), אשר תתווה את תהליך המשא-ומתן בשנתיים הקרובות על הסכם חדש שיחליף את פרוטוקול קיוטו בשנת 2012.

יולי יואל אדלשטיין: מפת הדרכים מכירה במסקנות של הדוח הרביעי של הפאנל הבין-ממשלתי לנושא שינויי אקלים IPCC)), שמחייב להקטין במאה הקרובה במידה ניכרת את פליטת גזי החממה מעשי ידי האדם ברמה הגלובלית כדי למנוע השלכות קטסטרופליות.

יולי יואל אדלשטיין: מטרת המדינות היא לאשרר הסכם בין-לאומי חדש שייכנס לתוקף מייד עם תום פרוטוקול קיוטו.

יולי יואל אדלשטיין: הסכם זה אמור לקבוע יעדי הפחתת פליטות גזי חממה שעליהם יתחייבו המדינות, לוחות זמנים ודרכי יישום, ותהיה הבחנה בין מחויבויות של מדינות מפותחות לבין אלה של מדינות מתפתחות.

יולי יואל אדלשטיין: לכן, האמירה שלפיה ישראל לא תעמוד ביעדי התוכנית אינה נכונה, מכיוון שטרם נקבעו יעדים לכל מדינה, ואלו אמורים להיקבע עד סוף שנת 2009.

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: המשרד להגנת הסביבה מרכז את ההיערכות לנושא שינוי האקלים.

יולי יואל אדלשטיין: לצורך בחינת יעדי ההפחתה של פליטת גזי חממה מבצע המשרד ניתוח חלופות להיערכות ישראל להפחתת פליטת גזי חממה בתקופת המחויבות השנייה של פרוטוקול קיוטו, כלומר אחרי שנת 2012.

יולי יואל אדלשטיין: תוצאות העבודה יתפרסמו במחצית השנייה של השנה ויציגו תמונה ברורה יותר על הפוטנציאל של הפחתת פליטת גזי חממה בישראל.

יולי יואל אדלשטיין: תוכנית העבודה של המשרד בשנתיים הקרובות: גיבוש מסגרת יעדי הפחתה, על סמך העבודה על ניתוח חלופות; גיבוש תוכנית פעולה לאומית בהתאם ליעדים שייקבעו; הכנת דוח פגיעות לשינוי אקלים; הכנת תוכנית היערכות למדינת ישראל.

יולי יואל אדלשטיין: יש לציין כי המפגש בבאלי לא קבע יעדי הפחתה של פליטת גזי חממה למדינות.

יולי יואל אדלשטיין: 3.

יולי יואל אדלשטיין: השאלה איננה מדויקת.

יולי יואל אדלשטיין: במסגרת הסכם חדש שבו אמורים להיקבע יעדים מחייבים להפחתת פליטת גזי חממה, תוכל מדינה שלא תוכל לעמוד ביעדים שלה על-ידי פעילות הפחתה, כגון שימוש בטכנולוגיות נקיות ושימור אנרגיה, לרכוש אשרות פליטה ממדינות אחרות.

יולי יואל אדלשטיין: אשרת פליטה משקפת הפחתה של טונה אחת של פחמן דו חמצני (CO2), ומחירי האשרות היום הם 10–50 דולר.

יולי יואל אדלשטיין: אין ספק שלגזי חממה יש תג מחיר, ומדינת ישראל צריכה להביא זאת בחשבון כאשר מתקבלות החלטות בתחום האנרגיה והתחבורה וכאשר תוכן תוכנית פעולה לאומית להפחתת פליטת גזי חממה.

יולי יואל אדלשטיין: אם וכאשר יהיו לישראל יעדי הפחתת פליטת גזי חממה מחייבים שבהם היא לא תוכל לעמוד על-ידי פעילויות הפחתה בבית, תהיה אפשרות לרכוש אשרות פליטה ממדינות אחרות.

יולי יואל אדלשטיין: 4.

יולי יואל אדלשטיין: המשמעות של הקמת תחנת כוח פחמית היא תוספת גדולה של פליטות CO2 בישראל – כמעט 20% פליטות מייצור אנרגיה.

יולי יואל אדלשטיין: התרומה של תחנות כוח פחמיות נוספות עלולה להקשות על יכולתנו להפחית פליטות CO2 – שהן המרכיב העיקרי של פליטת גזי החממה בישראל – ולעמוד ביעדי הפחתה מחייבים עתידיים.

יולי יואל אדלשטיין: המשרד להגנת הסביבה תומך בייצור חשמל באמצעים כגון אנרגיות מתחדשות, גז טבעי וטכנולוגיות פחם נקיות.

יולי יואל אדלשטיין: נוסף על כך, המשרד מקדם מדיניות של שימור אנרגיה שיש לה פוטנציאל להביא להפחתה ניכרת של פליטת גזי חממה.

יולי יואל אדלשטיין: שאילתא מס' 1976, של חבר הכנסת מיסז'ניקוב – לפרוטוקול.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב שאל את השר להגנת הסביבה ביום י"ד באדר א' התשס"ח (20 בפברואר 2008):

יולי יואל אדלשטיין: פורסם כי עיריית חיפה מתכננת לקדם תוכנית להקמת צינור מוצא ימי לשפכי מפעלי הקישון, דבר שיפגע במפרץ חיפה.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: האם נכון הדבר?

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: אם כן – מה הן ההשלכות הסביבתיות של הזרמת שפכים למפרץ?

יולי יואל אדלשטיין: 3.

יולי יואל אדלשטיין: מה היא עמדת משרדך, והאם נשקלו חלופות?

יולי יואל אדלשטיין: 4.

יולי יואל אדלשטיין: האם הובאו בפני תושבי האזור השלכות התכנון?

יולי יואל אדלשטיין: תשובת השר להגנת הסביבה גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יולי יואל אדלשטיין: המשרד להגנת הסביבה מעוניין לקדם הקמת צינור להרחקת השפכים המטופלים – תמלחות – של מפעלי הקישון ללב ים, במרחק 5–6 ק"מ, מחוץ למפרץ.

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: איכות התמלחות המוזרמות מחויבת לעמוד בערכים מחמירים להזרמה לים.

יולי יואל אדלשטיין: יש לציין כי כבר כיום המפעלים עומדים בערכים הנדרשים.

יולי יואל אדלשטיין: ערכים אלה נקבעו לאחר בחינת הטכנולוגיות הטובות ביותר והרצת מודלים מתקדמים שבחנו את השפעת ההזרמה על איכות מי הים בנקודת המוצא.

יולי יואל אדלשטיין: 3.

יולי יואל אדלשטיין: לתמלחות מפעלי הקישון אין חלופה אחרת מלבד הזרמתם ללב ים, שכן ההזרמה לקישון, שהוא גוף מים קטן עם תחלופת מים זעירה, עלולה להמשיך ולהזיק לנחל המיועד לשיקום.

יולי יואל אדלשטיין: לצורך החזרת הקישון לציבור יש לפעול כאמור לעיל.

יולי יואל אדלשטיין: 4.

יולי יואל אדלשטיין: הנושא התכנוני יידון במוסדות התכנון.

יולי יואל אדלשטיין: עם זאת, המשרד קיים לפני כשנה וחצי דיון ציבורי בנושא בראשות השר להגנת הסביבה, ושם החליט השר על פתרון המוצא הימי כפתרון המועדף.

יולי יואל אדלשטיין: שאילתא מס' 1984, של חבר הכנסת מלכיאור – לפרוטוקול.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת שאל את השר להגנת הסביבה ביום י"ד באדר א' התשס"ח (20 בפברואר 2008): הקריה למחקר גרעיני ועיריית דימונה מעוניינות לקדם הקמת תחנת כוח סולרית במישור ימין.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: מה נעשה להקמת תחנה זו?

יולי יואל אדלשטיין: תשובת השר להגנת הסביבה גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) המשרד להגנת הסביבה מעוניין לקדם פרויקטים של אנרגיה מתחדשת דוגמת תחנות כוח סולריות.

יולי יואל אדלשטיין: עם זאת, המשרד מתנגד למיקום תחנת כוח סולרית במישור ימין בשל ייחודיות השטח מבחינה אקולוגית, מבחינה נופית ובשל מיקומו בארץ המכתשים.

יולי יואל אדלשטיין: המחיר הסביבתי של הקמת תחנת כוח סולרית במישור ימין גבוה לאין שיעור בהשוואה ליתרונות ייצור אנרגיה מתחדשת באתר זה.

יולי יואל אדלשטיין: יש במרחבי הנגב שטחים פגועים או שטחים שאינם בדרגת רגישות כה גבוהה, ואין למשרד התנגדות להקמת תחנת כוח סולרית בהם.

יולי יואל אדלשטיין: להלן הנימוקים העיקריים להתנגדות המשרד להגנת הסביבה להקמת תחנת הכוח הסולרית במישור ימין: א.

יולי יואל אדלשטיין: החלטת הממשלה לשימור ארץ המכתשים והבקע הצמוד משנת 1994, שאושרה על-ידי ועדת מנכ"לים בשנת 1996 – מיקום תחנת כוח סולרית במישור ימין סותר את החלטת הממשלה הקובעת כי יש לתת עדיפות לערכי הטבע, הנוף והמורשת על פני שימושים מכלים והורסים; ב.

יולי יואל אדלשטיין: מישור ימין הוא אזור בעל ייחוד אקולוגי ההולך ונעלם – מישור ימין הוא אזור מישורי, חולי, המשמש בית-גידול ייחודי למינים נדירים, שחלקם אנדמיים למישור ימין וחלקם אנדמיים לישראל; ג.

יולי יואל אדלשטיין: מישור ימין הוא אזור בעל ייחוד נופי – אזור המכתשים מתאפיין בגיאולוגיה בעלת ייחוד עולמי.

יולי יואל אדלשטיין: הנוף באזור בראשיתי ובעל ערכיות רבה לשימור בשל נדירותו; ד.

יולי יואל אדלשטיין: מורשת היסטורית עולמית – במישור ימין עוברת הדרך הנבטית הקדומה דרך הבשמים.

יולי יואל אדלשטיין: הדרך עוברת מחורבת מואה בערבה אל העיר עבדת.

יולי יואל אדלשטיין: העיר הנבטית עבדת, עם הערים חלוצה וממשית, הוכרזו כאתרי מורשת לאומיים; ה.

יולי יואל אדלשטיין: תיירות ודרכי מטיילים – אזור ארץ המכתשים הוא האזור המטויל ביותר בנגב.

יולי יואל אדלשטיין: כיום מטיילים בציר מעלה-העקרבים ומישור ימין כ-300,000 מבקרים בשנה.

יולי יואל אדלשטיין: אזור זה הוא מאבני היסוד של החינוך לידיעת הארץ ומרחביה.

יולי יואל אדלשטיין: כל בינוי רחב-היקף בשטח יפגע בערכי הטיול באזור.

יולי יואל אדלשטיין: בשנה האחרונה הציעו המשרד להגנת הסביבה ורשות הטבע והגנים חלופה לתחנת הכוח הסולרית במישור ימין באזור התעשייה של דימונה.

יולי יואל אדלשטיין: החלופה הוצגה בפני משרד התשתיות ועיריית דימונה, ועדיין לא התקבלה החלטה בעניינה.

יולי יואל אדלשטיין: לאחרונה הוציא משרד התשתיות מכרז להקמת שתי תחנות כוח סולריות באזור אשלים, 100 מגוואט כל אחת, בשטח כולל של 4,000 דונם בקירוב.

יולי יואל אדלשטיין: מיקום התחנות באשלים נבחן בעבר בוועדה מקצועית בין-משרדית, וזו הגיעה למסקנה שזהו מקום ראוי ומתאים להקמת תחנת כוח סולרית.

יולי יואל אדלשטיין: המשרד להגנת הסביבה תומך במיקום זה.

יולי יואל אדלשטיין: שאילתא מס' 2030, של חבר הכנסת כבל – לפרוטוקול.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת שאל את השר להגנת הסביבה ביום כ"ח באדר א' התשס"ח (5 במרס 2008): ידוע לי כי מעת לעת מוזרמים מי ביוב לנחל-אורן וליובליו.

יולי יואל אדלשטיין: מי הביוב פוגעים ביובלים החקלאיים ואף מזיקים לבעלי-החיים שהנחל הוא מקור מים עבורם.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: מה הן הסיבות להזרמת מי ביוב לנחל-אורן וליובליו?

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: מה הם הצעדים שנוקט המשרד כדי למנוע את הזרמת מי הביוב?

יולי יואל אדלשטיין: תשובת השר להגנת הסביבה גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יולי יואל אדלשטיין: נחל אורן זורם מערבה מאזור הכרמל הדרומי ונשפך אל הים התיכון סמוך למחלף עתלית.

יולי יואל אדלשטיין: בדרך כלל נחל זה אינו מזוהם באופן קבוע מהזרמות ביוב, אולם מעת לעת זורמים אליו ואל יובליו שפכים סניטריים.

יולי יואל אדלשטיין: השפכים הזורמים אל הנחל בעת תקלות נובעים משני מקורות עיקריים: שפכי אחוזת "יערות הכרמל" זורמים בעת תקלות עד לבריכת האגירה בתחתית הוואדי; שפכי עיר הכרמל של דאלית-אל-כרמל ועוספיא זורמים בעת תקלות.

יולי יואל אדלשטיין: שפכי עיר הכרמל הם גורם הזיהום העיקרי המאיים על נחל-אורן.

יולי יואל אדלשטיין: לנוכח המקום הגיאוגרפי, בעת תקלה כלשהי בתחנות השאיבה הרבות שבתחום העיר הביוב העודף זורם במורד הוואדיות ומגיע אל יובלי נחל-אורן.

יולי יואל אדלשטיין: אין לעיר הכרמל מערכת גיבוי כלשהי לטיפול בתקלות כאלה, שלצערנו מתרחשות בתדירות גבוהה יחסית.

יולי יואל אדלשטיין: לעניין "יערות הכרמל", רמת הזיהום פחותה מכיוון שמדובר ביצרן שפכים קטן.

יולי יואל אדלשטיין: מעבר לכך, השפכים זורמים בעת תקלות בלבד במורד הוואדי ונאספים בתחתיתו לבריכת אגירה, וממנה הם נשאבים חזרה למערכת הטיפול של "יערות הכרמל".

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: לנוכח האמור לעיל פתח המשרד להגנת הסביבה בהליכים פליליים נגד עיר הכרמל והעומדים בראשה.

יולי יואל אדלשטיין: בימים אלה מתנהל בבית-המשפט תיק פלילי בנוגע לעבירות לכאורה על חוק המים, התשי"ט–1959, ועל חוק למניעת מפגעים, התשכ"א–1961.

יולי יואל אדלשטיין: בעניין "יערות הכרמל", המשרד להגנת הסביבה נקט אכיפה מינהלית וקיים שימוע למנהלי "יערות הכרמל" לאחר מתן התראות על-פי החוק.

יולי יואל אדלשטיין: בסיור שעשו במקום נציגי מחוז חיפה של המשרד נראה כי אחוזת "יערות הכרמל" נערכת למניעת גלישות ביוב אל נחל-אורן וכי נעשו כמה פעולות למניעת הגלשות בעתיד.

יולי יואל אדלשטיין: לדוגמה, הותקנו משאבות רזרביות למניעת גלישה בעת תקלות, יש גנרטור חירום הנכנס אוטומטית לפעולה בעת הפסקת חשמל, יש מפריד שומנים גרביטציוני לשפכים לפני הגעה לבור השאיבה, וכן יש במורד בור לאגירת שפכים בעת חירום.

יולי יואל אדלשטיין: לסיכום, המשרד להגנת הסביבה מקיים סיורים שוטפים לאורך נחל אורן ויובליו ופועל נמרצות בכל האמצעים העומדים לרשותו, לרבות אכיפה מינהלית ופלילית נגד הגורמים המזהמים את הנחל.

יולי יואל אדלשטיין: שאילתא מס' 2060, של חבר הכנסת יואל חסון – לפרוטוקול.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת יואל חסון שאל את השר להגנת הסביבה ביום י"ב באדר ב' התשס"ח (19 במרס 2008):

יולי יואל אדלשטיין: פורסם כי הברחה בלתי חוקית של פסולת בניין נמשכת בהיקף רחב, למרות השינוי בחוק המחייב מניעת מעבר פסולת מעבר ל"קו הירוק".

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: האם נכון הדבר?

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: אם כן – מדוע נמשכת הברחת פסולת הבניין?

יולי יואל אדלשטיין: 3.

יולי יואל אדלשטיין: מה ייעשה כדי לאכוף את החוק?

יולי יואל אדלשטיין: תשובת השר להגנת הסביבה גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יולי יואל אדלשטיין: הדבר נכון, יש הברחה של כל סוגי הפסולת מעבר ל"קו הירוק".

יולי יואל אדלשטיין: ב-1 ביוני 2008 ייכנס לפועל צו אלוף בנושא איסור הכנסת פסולת לאתרים בלתי מורשים באזור איו"ש, אשר פורסם בחודש דצמבר 2007.

יולי יואל אדלשטיין: במקביל ובאופן שגרתי מתבצעת פעילות אכיפה ברחבי איו"ש, הוחרמו עשרות משאיות והמעוולים מטופלים במסגרת הליכים משפטיים.

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: עלות ההטמנה בישראל ומרחקי הנסיעה קורצים למטמינים הפיראטיים להטמין את הפסולת באתרים לא מורשים ולשלם תשלום מזערי לבעלי אתרים פיראטיים.

יולי יואל אדלשטיין: 3.

יולי יואל אדלשטיין: כאמור לעיל, ב-1 ביוני 2008 ייכנס הצו לתוקף ויוסמכו גורמים לביצוע אכיפתו.

יולי יואל אדלשטיין: נוסף על כך, ב-29 באפריל 2008 יתקיים יום עיון לקבלנים, לרשויות מקומיות ולכל מי שעוסק בתחום הפסולת.

יולי יואל אדלשטיין: במסגרת יום העיון יוסמכו גורמים לביצוע אכיפה על-פי צו הבאת טובין.

יולי יואל אדלשטיין: כמו כן, ב-20 מעברים רכובים יוצבו שלטים האוסרים העברת פסולת לתחומי איו"ש ללא אישור קמ"ט איכות הסביבה.

יולי יואל אדלשטיין: בחודש מאי 2008 תקיים המשטרה הירוקה מבצע אכיפה, ובמסגרתו יימסרו אזהרות למעוולים.

יולי יואל אדלשטיין: בחודש יוני 2008 יחלו המשטרה הירוקה, פקחי המינהל האזרחי ויתר הגורמים שיוסמכו לבצע אכיפה על-פי הצו בדבר הבאת טובין.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה מאוד לשר להגנת הסביבה.

יולי יואל אדלשטיין: לפני סיום סדר-היום, הודעה לסגנית מזכיר הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבדת להודיעכם, כי הונחה היום על שולחן הכנסת החלטת ועדת הכנסת בדבר שינוי מועדי הכנסים במושב השלישי של הכנסת השבע-עשרה.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לסגנית מזכיר הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, תם סדר-היום.

יולי יואל אדלשטיין: הישיבה הבאה תתקיים, אם ירצה השם, ביום רביעי, י"ט באדר ב' התשס"ח, 25 במרס 2008, בשעה 11:00.

יולי יואל אדלשטיין: ישיבה זו נעולה.