ישיבת מליאה, כנסת 17, פרוטוקול מספר הישיבה המאתיים-ועשרים-ושמונה של הכנסת השבע-עשרה, 2008-04-01 00:00

דליה איציק: הנני מתכבדת לפתוח את ישיבת הכנסת.

דליה איציק: היום יום שלישי, כ"ה באדר ב', 1 באפריל.

דליה איציק: הודעה למזכיר הכנסת.

דליה איציק: בבקשה, מזכיר הכנסת.

איל ינון: ברשות יושבת-ראש הכנסת, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – החלטת ועדת הכספים בדבר חלוקת הצעת חוק אזור סחר חופשי אילת והקמת הרשות לפיתוח אילת, התשס”ח–2008.

איל ינון: הצעת ועדת עבודה הרווחה והבריאות, לפי סעיף 123(א) לתקנון הכנסת, להסיר מסדר-היום את הצעת חוק לפיצוי נפגעי גזזת (תיקון מס' 4), התשס”ח–2008.

איל ינון: מסקנות ועדת כספים בעקבות דיון מהיר בנושא: פגיעה אנושה בחקלאים ברחבי הארץ בעקבות הקרה, של חבר כנסת שי חרמש.

איל ינון: תודה.

דליה איציק: תודה, אדוני.

דליה איציק: נא להודיע למזכיר הממשלה שאם לא יהיה פה שר מהממשלה אני אסגור את הישיבה ולא נפתח את המליאה היום כלל.

דליה איציק: אנחנו עוברים להצבעה.

דליה איציק: חברי כנסת שמעוניינים יירשמו באמצעות מערכת ההפעלה האלקטרונית.

דליה איציק: האם אדוני ממלא את מקומו של שר הביטחון?

מתן וילנאי: לצורך העניין, כן.

דליה איציק: ברשותך, אני מבקשת להודיע לשר הביטחון שבכל המושב הזה הוא לא הגיע, ואני לא זוכרת שהוא השיב על שאילתא פעם אחת, והוא גם שר תורן, אז בכל הכבוד הראוי, זה ממש לא בסדר.

דליה איציק: היות שדיברו אתי מראש, וזה מקרה חריג – אבל אני ממש לא מוכנה לקבל את זה.

מתן וילנאי: הייתי שמח אם לא היית מאשרת לו.

דליה איציק: לא לאשר לו – אני לא מאשרת לו.

דליה איציק: נצטרך לראות מה אנחנו עושים עם זה.

דליה איציק: זה ממש לא בסדר, הוא לא היה כל המושב הזה.

דליה איציק: דיברו אתי היום, ואני מבינה שהוא מופיע לפני תלמידים בכותל, אבל הוא שר תורן.

דליה איציק: חבר הכנסת , בבקשה.

יעקב כהן: גברתי היושבת-ראש, חברי הכנסת הנכבדים, בסוף הכנס אני חייב לציין שמערכת החינוך החרדי נקלעה למצב קשה, בעיקר בתי-הספר העל-יסודיים.

יעקב כהן: עקב הפסיקה של הבג"ץ הם שרויים במצב קשה – הופסק למחצה התשלום להם.

יעקב כהן: במיוחד יש פגיעה בתלמידים שזקוקים לטיפוח ולקידום; חלקם נמצאים בבית והפסיקו את הקידום שלהם, ויהיו לזה תוצאות חמורות בעתיד.

יעקב כהן: אני קורא לשרת החינוך, לממשלה, לקדם את חוק החינוך, שיפתור את הבעיה.

יעקב כהן: אנחנו לא מבקשים דברים חדשים, רק את שמירת הקיים, את מה שהיה כל השנים.

יעקב כהן: אני פונה בפנייה מיוחדת ליושב-ראש ועדת החינוך, שיכנס את הוועדה, ולסיעת ש"ס, שזה הובטח לה בהסכם הקואליציוני – אנא, עמדו על זה, כדי שלא יהיה מאוחר מדי ובשנת הלימודים החדשה מערכת החינוך תעמוד בפני שוקת שבורה.

יעקב כהן: זכרו כי בנפשנו הדבר, ויפה שעה אחת קודם.

דליה איציק: תודה.

דליה איציק: חבר הכנסת יולי אדלשטיין, בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: גברתי היושבת-ראש, תודה, חברי חברי הכנסת, מתאים לי שנמצא כאן סגן שר הביטחון.

יולי יואל אדלשטיין: בצער רב אני רוצה לומר שזו אולי ההזדמנות האחרונה בכנס הנוכחי לדבר על נושא אקטואלי.

יולי יואל אדלשטיין: זו הדקה האחרונה, כי מחר חקיקה ולאחר מכן פגרה.

יולי יואל אדלשטיין: כנראה לראש הממשלה זה מאוד מתאים; לכנסת קצת פחות.

יולי יואל אדלשטיין: לכן אני רוצה לפנות אל סגן שר הביטחון ובאמצעותו למערכת הביטחון.

יולי יואל אדלשטיין: בדאגה ובחרדה ראיתי ידיעות על מחוות, בעיקר בדמות הסרת המחסומים בשטחי יהודה ושומרון, מתוך הבנה שכל שבוע או כל חודש יסירו עוד מחסום ועוד מחסום.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני סגן שר הביטחון, יצא לי כבר בעבר להשתתף בהלוויות שהיו תוצאה ישירה – של אלה שהפגיעה בהם היתה תוצאה ישירה של הסרת המחסומים.

יולי יואל אדלשטיין: אני מבקש בכל לשון של בקשה – כפי שאמרתי, כפו עלינו פגרה, אפילו לא נוכל לדבר על הנושאים האלה – בכל לשון של בקשה – – –

דליה איציק: המלה "כפו" לא קצת מוגזמת?

יולי יואל אדלשטיין: זו מלה מדויקת, גברתי.

דליה איציק: כפו עליך פגרה?

דליה איציק: כפו, זו המלה?

אופיר פינס-פז: אפשר שיסדרו לו אישור מיוחד להמשיך לעבוד.

דליה איציק: נעבוד על זה.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא מבין את החיוכים.

יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שזה מה שהיה.

יולי יואל אדלשטיין: עם כל הכבוד, אני חושב שזה מה שהיה.

דליה איציק: עם כל הכבוד, אני רוצה לומר, חבר הכנסת אדלשטיין, שבמזכירות הכנסת נעשתה טעות, לצערי.

דליה איציק: לא רק שהאריכו – האריכו ביותר מחודש, גם את הכנס הזה וגם את הכנס הבא, ביחד.

דליה איציק: אחרי הקיצור לא הייתי מוכנה, אף-על-פי שבאו ואמרו לי: את טעית.

דליה איציק: והודיתי, נכון, כל מה שקורה במזכירות זה אחריות שלי, וזו טעות שלי.

דליה איציק: באו אלי ואמרו לי: תקצרי, ואמרתי: לא, אני פה, אם אתם רוצים לקצר, תקצרו; למה שאני אקצר?

דליה איציק: אז פוחדים ממה שיגידו, ומה איזה עיתונאי יחשוב, וראה זה פלא, העיתונאים באמת כתבו שקיצרנו, אף-על-פי שהארכנו, אבל מי סופר?

יולי יואל אדלשטיין: אני מצטער, גברתי היושבת-ראש, אם קיבלת את זה כהתנצחות אישית, אני בוודאי לא תקפתי אותך, אבל אני זוכר טוב מאוד שההצבעה היתה תוצאה של משמעת קואליציונית, ולמישהו זה מתאים.

דליה איציק: אני לא אגיד לך מה חברים באופוזיציה אמרו לי, ואני אפילו לא אגיד לך מי ביקש את הדיון – חבר באופוזיציה, חבר הכנסת גפני.

דליה איציק: גם כאן אתה לא מדייק.

יולי יואל אדלשטיין: אלה שביקשו הם פחות חברים שלי.

יולי יואל אדלשטיין: אבל לסיכום, אדוני סגן שר הביטחון, כפי שאמרתי, אפילו לפקח ולהתבטא לא נוכל.

יולי יואל אדלשטיין: אנא, תמיד זכרו שחוץ מהמחוות לקונדוליסה רייס יש גם חיי אדם, במלוא מובן המלה.

דליה איציק: תודה, חבר הכנסת אדלשטיין.

דליה איציק: נעבור לחבר הכנסת אריה אלדד.

אריה אלדד: גברתי היושבת-ראש, תודה, חברי חברי הכנסת, יום שהורשע בו חבר הכנסת בפלילים הוא יום רע לכנסת.

אריה אלדד: הנורמה הציבורית המחייבת, להבנתי, צריכה להיות התפטרותו של אותו חבר הכנסת, ולא המתנה עד שיבוא שופט ויאמר למצפון שלנו מה יש בו קלון ומה אין בו קלון.

אריה אלדד: בושה היא לנו שאנחנו זקוקים לקביעה מהו קלון.

אריה אלדד: כך דרשתי ביחס לחבר כנסת עמרי שרון, כך דרשתי ביחס לשר חיים רמון, כך אני דורש גם ביחס לחבר הכנסת בניזרי.

אריה אלדד: לא ראוי לבית הזה שישבו בקרבנו אנשים שהורשעו בפלילים, גם אם החוק עדיין מאפשר להם המתנה של עוד שבוע או עוד שלושה חודשים.

דליה איציק: חבר הכנסת אהרונוביץ, בבקשה.

יצחק אהרונוביץ': גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, היום התבשרנו שנהג הטרקטורון שלפני כעשרה ימים דרס את הילד בחוף הים בנתניה, שוחרר על-ידי שופט בית-המשפט המחוזי.

יצחק אהרונוביץ': בית-המשפט השלום נתן ארבע שעות למשטרה לחקור, המשטרה ערערה, זה הגיע לבית-המשפט המחוזי, ובית-המשפט המחוזי לא שעה לבקשת המשטרה לארבעה ימים – גם לא ליומיים, גם לא ליום – כדי לבצע, ושחרר את הנהג הדורסן שנהג ללא רשיון, בקלות ראש, ודרס ילד.

יצחק אהרונוביץ': זו התנהגות של מערכת בתי-המשפט.

יצחק אהרונוביץ': בתי-המשפט, ובמקרה הזה בית-המשפט המחוזי, לא נרתם למערכת אכיפת החוק, ומשחרר עבריין תנועה – מסר גרוע מאוד לעבריינים.

יצחק אהרונוביץ': תודה.

דליה איציק: תודה, אדוני.

דליה איציק: אנחנו נעבור לחבר הכנסת דב חנין.

דליה איציק: אחריו – חבר הכנסת הלפרט.

דליה איציק: חבר הכנסת פינס-פז, לא שכחתי אותך.

דב חנין: גברתי היושבת-ראש, תודה רבה.

דב חנין: השבוע התפרסם דוח של ארגון זכויות האדם הבין-לאומי Human Rights Watch בנושא הפרת זכויות האזרחים הבדואים בנגב.

דב חנין: כותרת הדוח היא "לא על המפה".

דב חנין: בישראל יש 160,000 אזרחים ערבים בדואים.

דב חנין: חלקם הגדול חיים עד עצם היום הזה בכפרים לא מוכרים: מצוקת דיור מאוד קשה, מצוקת תעסוקה, בעיות של השכלה, גלים של צווי הריסה, מכיוון שיש בעיות תכנוניות מאוד קשות.

דב חנין: מול זה הוקמו במהלך עשר השנים האחרונות בנגב 59 חוות בודדים, שבהן המדינה הקצתה שטחים נרחבים ביותר למשפחות יהודיות, העניקה להן זכות חזקה בלעדית, גידרה אותן על חשבון המדינה, במטרה לשמר אדמות מדינה.

דב חנין: גברתי, מצבם של האזרחים הבדואים בנגב הוא כתם על מצפונה של החברה הישראלית.

דב חנין: במלאות שישים למדינת ישראל, אני חושב שהגיע הזמן להתחיל עשייה אמיתית של שוויון לאזרחים הערבים הבדואים בנגב.

דב חנין: אי-אפשר במדינה מתקדמת ונאורה להשאיר קבוצה כל כך גדולה בשוליים ומאחור.

דליה איציק: תודה, אדוני.

דליה איציק: חבר הכנסת הלפרט.

שמואל הלפרט: כבוד היושב-ראש, כנסת נכבדה, ביום רביעי שעבר הביא משרד החינוך הצעת חוק לצירוף ילדי הגנים למפעל ההזנה באותם מקומות שבהם אושר מפעל הזנה.

שמואל הלפרט: ביקשתי בוועדת החינוך לצרף גם את ילדי החינוך המוכר למפעל ההזנה.

שמואל הלפרט: אמרתי שאין שום סיבה להפלות בין דם לדם, להרעיב ילדים אך ורק משום שהוריהם החליטו לשלוח אותם לחינוך מוכר.

שמואל הלפרט: לצערי הרב, הצעתי נדחתה על חודו של קול.

שמואל הלפרט: כבוד היושבת-ראש, אני מאוד מקווה שהכנסת תתקן את העוול הנורא שעלול להיגרם לרבבות ילדים ותחליט שאסור להרעיב ילדים גם אם הם משתייכים למגזר החרדי.

דליה איציק: תודה, חבר הכנסת הלפרט.

דליה איציק: חבר הכנסת פינס-פז, בבקשה.

אופיר פינס-פז: גברתי היושבת-ראש, תודה, חברי חברי הכנסת, בשבוע האחרון אנחנו היינו עדים לשורה ארוכה ומזוויעה של מקרי התעללות בילדים – דברים שאם אנחנו לא היינו רואים אותם לא היינו מאמינים שיכול להיות שהם מתרחשים במדינת ישראל 2008.

אופיר פינס-פז: דברים באמת מטורפים, מזוויעים, מכוערים, אכזריים, שהדעת לא תופסת אותם.

אופיר פינס-פז: לנוכח העובדה שמדובר בתופעה, ולא במקרה בודד, אני חושב שגם משרד העבודה והרווחה – סליחה, בעיקר הייתי פונה לשר הרווחה בישראל, להכין תוכנית פעולה, כדי לבדוק מהם ממדי התופעה הזאת של התעללות כל כך נוראה בילדים, ומהן הדרכים שבהן המשרד יכול באופן יזום להתמודד עם התופעה הזאת, ולא לחכות שבאופן מקרי הדברים האלה יתגלגלו לפתחנו.

אופיר פינס-פז: כי במקרים שנחשפו, אם לא היתה יוזמה ואכפתיות מצד קרובי משפחה, כנראה לא היינו יודעים עד היום ולא היו מצילים את הילדים.

אופיר פינס-פז: ולכן, אני קורא לשר להורות למשרד להכין תוכנית יזומה כדי לטפל בתופעה הזאת מבעוד מועד.

אופיר פינס-פז: תודה רבה.

דליה איציק: חבר הכנסת פינס-פז, תודה.

– – –

דליה איציק: נדמה לי שאתה אחרון.

דליה איציק: חבר הכנסת ריבלין, אתה רוצה לומר?

דליה איציק: לא.

ראובן ריבלין: אני מאוד מודה.

ראובן ריבלין: יש לי כל כך הרבה דברים לומר – – –

דליה איציק: אז אנחנו נעבור להמשך סדר-היום.

דליה איציק: [מס' מ/335; "דברי הכנסת", חוב' ב', עמ' 11326; נספחות.

דליה איציק: ]

דליה איציק: אני חושבת שאני מזמינה את יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה, את חבר הכנסת אופיר פינס, להציג את הצעת החוק.

דליה איציק: יש פה הרבה הסתייגויות, אך המסתייגים לא כאן.

אופיר פינס-פז: גברתי היושבת-ראש, חברי הכנסת, הנני מתכבד להביא בפניכם את הצעת חוק הסדרת הטיפול בחופי הכינרת, התשס"ח–2008, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

אופיר פינס-פז: מקורה של הצעת חוק זו בחוק ההסדרים – לא ייאמן.

אופיר פינס-פז: אם אנחנו לא פעם מותחים ביקורת על חוק ההסדרים – – –

דליה איציק: אני באמת רוצה לשבח אותך, חבר הכנסת אופיר פינס.

דליה איציק: סוף סוף אתה, לפחות, מסלק את העילה לממשלה, שכל הזמן טוענת, שכמובן, בלי חוק ההסדרים...

דליה איציק: עובדה שאתה עמדת בכל – אני לא מתייחסת לתוכן החוקים, טובים לא טובים; אני מתייחסת לזה שהוועדה שלך קיימה את התהליך הזה, ואני חושבת שעשית עבודה יוצאת מהכלל.

אופיר פינס-פז: תודה.

ראובן ריבלין: אני חושב שאפשר לציין את חבר הכנסת מיסז'ניקוב בוועדת הכספים.

דליה איציק: נכון.

דליה איציק: אנחנו עוד עוקבים אחרי זה.

אנחנו מוכיחים שהכנסת יכולה לפעול בכל ימות השנה.

דליה איציק: נדמה לי שיש עוד ועדה אחת שאנחנו עוד קצת תקועים שם.

אופיר פינס-פז: מכל מקום, הצעת החוק הזאת שהביאה הממשלה באמצעות חוק ההסדרים – אני רוצה בעצם להגיד שהביא שר האוצר, כי חוק ההסדרים הוא חוק שבא ממשרד האוצר – דווקא עושה דבר מאוד מאוד חשוב וטוב לכינרת.

אופיר פינס-פז: הממשלה, שר האוצר החליט להקצות בפעם הראשונה תקציב ממשלתי, בסך 10 מיליוני שקלים, לשיקום חופי הכינרת ולטיפול בהם, ואנחנו טיפלנו בהצעת החוק הזאת.

אופיר פינס-פז: חברי חברי הכנסת, לכינרת חשיבות רבה במכלול רב של היבטים.

אופיר פינס-פז: ראשית, כמאגר מי השתייה העיקרי בישראל.

אופיר פינס-פז: שנית, כמקום המשמש לבילוי ולנופש, כאתר בעל חשיבות היסטורית, דתית ותרבותית וכאתר טבע ייחודי.

אופיר פינס-פז: כיום אין גוף אחד שמרכז את הטיפול בחופי הכינרת, והסמכויות הנוגעות למכלול היבטי הניהול והפיתוח של הכינרת מבוזרות בין רשויות מקומיות שונות ובין גופים אחרים.

אופיר פינס-פז: הביזור הזה גרם לכשלים – שכולנו, לצערי, היינו עדים להם – בניהול הכינרת ובשמירה על חופיה, ובהם הפרות בוטות של חוקי התכנון והבנייה, גידור בלתי חוקי והתקשרויות להפעלת חופי רחצה בלא מכרז, גביית תשלום בלתי סביר מהציבור בחופי רחצה ותשתיות ירודות בחופים עצמם.

אופיר פינס-פז: מצב זה זכה לביקורת חוזרת ונשנית, גם בתקשורת, גם מעל במת הכנסת וגם בדוחות מבקר המדינה.

אופיר פינס-פז: על מנת לשנות את המצב הבעייתי שנוצר, הציעה הממשלה להקים גוף אחד, אשר ירכז בידיו את מכלול הסמכויות הנוגעות לניהול ולפיתוח של חופי הכנרת, אשר ייקרא "איגוד ערים כינרת".

אופיר פינס-פז: לאיגוד ערים כינרת הוענקו במסגרת החוק סמכויות נרחבות לפיתוח ולתפעול של החופים, וכן סמכויות פיקוח ואכיפה של חוקים שנועדו למנוע או לצמצם את הפגיעה בכינרת.

אופיר פינס-פז: לצורך מילוי תפקידו, הוענקו לאיגוד סמכויות של רשות מקומית, לרבות סמכות להתקנת חוקי-עזר, ונקבע כי לשם ביצוע תפקידיו יתקשר האיגוד עם רשות הניקוז כינרת, שכבר כיום מבצעת בפועל מגוון תפקידים הנוגעים לטיפול בחופי הכינרת.

אופיר פינס-פז: בין היתר, הופקד האיגוד על קיום הוראות חוק הסדרת מקומות רחצה, המסדיר את השירותים הבסיסיים בחופים וקובע את האיסור לגבות דמי כניסה אלא באישור ובפיקוח של שר הפנים.

אופיר פינס-פז: לאיגוד תמונה מועצה בת 12 חברים, שתהיה מורכבת, בין היתר, מנציגי הממשלה, הרשויות המקומיות הסמוכות לכינרת ונציגי ציבור.

אופיר פינס-פז: יושב-ראש האיגוד ייבחר מבין חברי המועצה.

אופיר פינס-פז: תפקידי המועצה יהיו מגוונים.

אופיר פינס-פז: אני לא רוצה להיכנס לכל הפירוט כי אני לא רוצה להרחיב, אבל שתדעו, שכפי שאמרתי, בתקציב 2008 הממשלה מקצה בפעם הראשונה 10 מיליוני שקלים לטובת האיגוד.

דליה איציק: תחולה?

דליה איציק: יש לוח זמנים?

אופיר פינס-פז: מיידי.

אופיר פינס-פז: לאיגוד הוקנו סמכויות פיקוח ואכיפה נרחבות, שיאפשרו לו לפקח ולאכוף את ביצוע הוראות החוק עצמו, וכן את הוראותיהם של חיקוקים שונים הבאים להגן על הכינרת ולצמצם את הפגיעה בה.

אופיר פינס-פז: סמכויות הפיקוח יחולו עד למרחק של 300 מטר בתוך המים.

אופיר פינס-פז: תחום הפיקוח של האיגוד משתרע על פני כל רצועת החוף של הכינרת עד לכבישים העוטפים אותה.

אופיר פינס-פז: לעומת זאת, סמכויות הניהול והפיתוח מצומצמות יותר ואינן חלות בתחומי היישובים סביב הכינרת, במקרקעין פרטיים וכיוצא בזה.

אופיר פינס-פז: כל זאת – בהתאם למפה מדויקת שהיא חלק מהחוק המוצע, וגם את המפה אישרנו סנטימטר-סנטימטר, שלא לומר מילימטר-מילימטר.

אופיר פינס-פז: כאמור, על מנת ליצור הסדר שלם וקוהרנטי שולבו בהצעת החוק – גם על דעת הממשלה – שתי הצעות החוק הפרטיות, הצעות חוק של חבר הכנסת חנין ושלי, גברתי היושבת-ראש, שנועדו לשמור על הסביבה החופית בכינרת; כמו בחוק הסביבה החופית בחופי הים התיכון ואילת.

אופיר פינס-פז: אגב, המקום היחיד שעדיין לא הסדרנו לו את חוק וצריך להסדיר – ואני רוצה לעודד את חברי הכנסת להגיש הצעת חוק בעניין – הוא ים המלח.

אופיר פינס-פז: חלקה הראשון של הצעת החוק קובע שורה של הגבלות על עבודות ופעולות בתחומים שונים בחוף הים או בסביבה החופית.

אופיר פינס-פז: החוק קובע זכות מעבר חופשי של הציבור בחופים, הכפופה לסייגים שנקבעו בו.

אופיר פינס-פז: בחלקו השני של החוק הוקמה ועדה לשמירת הסביבה החופית.

אופיר פינס-פז: הוועדה מוסמכת לדון ולהחליט בכל התוכניות וההיתרים המיוחדים בחופי הים, ועליה לתת את דעתה על הצורך בשמירה על הסביבה החופית לתועלת הציבור ולהנאתו ולשמירה על ערכי הטבע, הנוף והמורשת שבה.

אופיר פינס-פז: על-פי החוק המוצע, יחול חוק שמירת הסביבה החופית על ים כינרת בשינויים המחויבים, ונקבע שלעניין ים כינרת תחום חוף הים יהיה כל תחום ים כינרת שיימדד מקו החוף.

אופיר פינס-פז: קו החוף הוגדר כקו שגובהו 208.80 מטר מתחת לאפס האיזון הארצי, הוא הקו האדום העליון של הכינרת.

אופיר פינס-פז: לאור חשיבות פעולתה של רשות המים בכינרת הוספו סעיפים המבטיחים את המשך פעילותה וקובעים כי פעילות שביצעה, בתנאים שהוגדרו, לא תיחשב פגיעה בסביבה החופית.

אופיר פינס-פז: כמו כן, מוצע כי לוועדה לשמירת הסביבה החופית יוקנו הסמכויות הקבועות לה בחוק גם לעניין חופי ים הכינרת.

אופיר פינס-פז: גם מגדרו של סעיף זה הוחרגו כמה אתרים המנוהלים על-ידי רשות המים.

אופיר פינס-פז: להצעת חוק זו הוגשו שתי הסתייגויות, האחת של שר התחבורה והשנייה של שר הפנים.

אופיר פינס-פז: שתיהן לא הסתייגויות היסטריות ודרמטיות, ולא בכדי שני השרים לא נמצאים כאן, כי זה לא עולה להם בבריאות, ובצדק.

אופיר פינס-פז: לפיכך, לא נוכל להצביע על ההסתייגויות, מפני שהם לא נמצאים.

אופיר פינס-פז: אני מבקש לאשר את הצעת החוק כנוסח הוועדה.

אופיר פינס-פז: תודה רבה.

דליה איציק: תודה לך, אדוני.

דליה איציק: נמצאים פה תלמידי בית-ספר קריית-חינוך על-שם דוד בן-גוריון בעמק-חפר.

דליה איציק: ברוכים הבאים, היתה לכם הזדמנות לשמוע דיון על חוק חשוב.

דליה איציק: נעבור לחבר הכנסת דב חנין, שיש לו הסתייגות, ואחר כך לחבר הכנסת גפני – חמש דקות לכל אחד מכם.

דליה איציק: לאחר מכן נעבור להצבעה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

דליה איציק: בבקשה, אדוני.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: אני מאחד פה את זמן הדיבור שלי גם כמציע הצעת החוק הפרטית וגם את זמן ההסתייגות, כדי לחסוך בזמן.

דב חנין: גברתי היושבת-ראש, אני רוצה לומר שזה רגע חשוב.

דב חנין: הכינרת היא מקום מיוחד במינו.

דב חנין: היא אגם נפלא, מקום יקר ערך, נוף מיוחד.

דב חנין: בין היתר, היא גם מאגר מים הגדול ביותר שלנו – מאגר המים העילי.

דב חנין: זה מקום שנושא עמו משמעויות היסטוריות עשירות, וגם משמעויות ערכיות גדולות.

דב חנין: יש לו משמעות גדולה לחיי ההווה שלנו ויש לו גם משמעויות לעתיד.

דב חנין: עמיתי חברי הכנסת, אני מאחל לכולנו שנזכה ונגיע לימים שבהם הכינרת תהיה גם אגם של שלום.

דב חנין: אני מייחל לימים שבהם יהיה הסדר שלום עם סוריה, שבוודאי תהיינה לו גם נפקות על הכינרת, כי לפי הבנתי הסכם שלום כזה יאמר שאנחנו חוזרים לגבול שהיה לפני מלחמת 67', ואני חושב שזה יכול להיות דבר מאוד חיובי וטוב במסגרת של הסכם שלום.

דליה איציק: אולי הם יסכימו על פחות מזה, חבר הכנסת דב חנין.

דב חנין: אני נותן את הערכתי, גברתי.

דליה איציק: למה?

דליה איציק: אתה עורך-דין, תנהל משא-ומתן.

דליה איציק: כבר אתה מחליט?

דליה איציק: כבר אתה מפסיד בעסקה?

דב חנין: גברתי היושבת-ראש, כבר ניהלו את המשא-ומתן, גם אהוד ברק, ושמעתי שאפילו ביבי נתניהו כבר ניהל אותו.

ראובן ריבלין: – – –

יצחק אהרונוביץ': – – –

דב חנין: ניהלו את המשא-ומתן הזה.

דב חנין: אבל, עמיתי חברי הכנסת, ברור לכולנו, מעבר לוויכוח על השלום עם סוריה, חבר הכנסת ריבלין – ברור שעד שנגיע לימי השלום עם סוריה – – –

ראובן ריבלין: ברגע שנחזור ל-67' יהיה שלום כמו שהיה לפני 67'.

דב חנין: אני מקווה שיהיה שלום כמו שיהיה בשנת 2009, אינשאללה.

ראובן ריבלין: אינשאללה.

דב חנין: עמיתי חברי הכנסת, ברור לכולנו שעד שנגיע לאותם ימים של שלום, שאני מקווה שנגיע אליהם, ודאי שאסור לנו להמשיך עם ההפקרות הנוכחית בכינרת.

דב חנין: אנחנו מתייחסים לכינרת בבזבזנות, בצורה רשלנית.

דב חנין: אנחנו נותנים לאינטרסים צרים להשתלט על חופי הכינרת.

דב חנין: אנחנו מאפשרים בנייה פרועה ויוזמות נדל"ניות שאין להן מקום בכלל, ובוודאי לא במקום כל כך רגיש כמו חופי הכינרת.

דב חנין: אנחנו שומעים, למשל, על תוכניות לייבוש שטחי חוף צפונית לטבריה כדי להקים שם על חוף האגם איזה מתחם תיירותי חדש.

דב חנין: כל הדברים האלה הם דברים מזיקים, בעייתיים, ראוי להגן מפניהם, וראוי להגן מפניהם בחקיקה ראשית של הכנסת.

דב חנין: יש לנו בכינרת בעיות רבות.

דב חנין: אחת הבעיות הקשות היא הבעיה של הציבור שאיננו יכול היום לעבור באופן חופשי אל חופי הכינרת.

דב חנין: לאורך כל חופי הכינרת נבנו מיני גדרות שונות ומשונות, חלקן ברשיון ובהיתר וחלקן שלא ברשיון ובהיתר.

יצחק אהרונוביץ': רובן ללא רשיון.

דב חנין: רובן לא ברשיון, אבל גם אלה שברשיון וגם אלה שלא ברשיון ממשיכות להתקיים.

דב חנין: אנחנו צועקים וזועקים והדברים האלה ממשיכים להתקיים.

דב חנין: החוק הזה, עמיתי חברי הכנסת, בא לשנות את מצב ההפקרות הזה.

דב חנין: הוא קובע מסגרת, הוא קובע מערכת, נותן לה סמכויות ומאפשר לה לעשות כדי להגן על הנכס הציבורי יקר הערך הזה.

דב חנין: אנחנו צריכים להגיע למצב שבו אזרחי ישראל יוכלו לרחוץ באופן חופשי במימי הכינרת כפי שהם רוחצים היום באופן חופשי בחופי הים התיכון.

דב חנין: גם זה ערך שאנחנו צריכים לקדם באמצעות החקיקה הזאת.

דב חנין: לכן, החוק הזה עושה שני מהלכים במקביל: מהלך אחד שלו מחיל על הכינרת, בשינויים המחויבים, את חוק החופים – אחד מדברי החקיקה החשובים שנעשו בכנסת בנושאים סביבתיים.

דב חנין: לזכותה של הכנסת הזאת אני צריך להזכיר, שבכנסת הזאת עשינו מהלך חשוב ראשון של החלת חוק החופים גם על מפרץ אילת.

דב חנין: אנחנו משלימים את תחולת חוק החופים גם על הכינרת, ומבחינה זו זה מהלך חשוב והיסטורי.

דב חנין: הכנסת, כאשר היא מאשרת היום את החוק הזה, היא מחזירה לאזרחי ישראל את מה ששייך להם, את האגם המיוחד, היפה, הנפלא, את פנינת הגליל, שאכן צריך לשמש את האזרחים, אכן צריך לשמש את הציבור, אכן צריך לקבל את ההגנה הראויה כדי שיוכל להמשיך ולהנות אותנו וגם את הדורות הבאים אחרינו.

דב חנין: גברתי היושבת-ראש, אני רוצה לנצל את ההזדמנות כדי להודות ליושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת אופיר פינס, שניהל את הדיון בנושא הזה במרץ ובאנרגיה רבה; ליועץ המשפטי של הוועדה עורך-דין תומר רוזנר ולאנשי צוותו, שעשו רבות כדי שנוכל להשלים את החקיקה הזאת; למשרדי הממשלה השונים, ובמקרה הזה – החל ממשרד האוצר.

דב חנין: זה דווקא תענוג לומר פעם אחת מלה טובה על משרד האוצר, ואני אומר את זה ברצון.

דב חנין: הפעם הם שיתפו אתנו פעולה ועבדנו יחד כדי לקדם את החקיקה הזאת; לאנשי משרדי הממשלה האחרים – משרד הפנים, המשרד להגנת הסביבה; לצוות הוועדה; לכולם אני רוצה להודות בשם אזרחי ישראל, שמקבלים היום מתנה מאוד יפה, אולי לכבוד שנת ה-60 למדינה.

דליה איציק: תודה לך, אדוני.

דליה איציק: אנחנו עוברים לחבר הכנסת .

דליה איציק: אני רואה את חבר הכנסת דוד אזולאי, וגם אתה תוכל להביע את הסתייגותך.

דליה איציק: חמש דקות.

משה גפני: גברתי היושבת-ראש, רבותי חברי הכנסת, אומר ששתי ההסתייגויות שרשמתי הן הסתייגויות דיבור ולא אבקש להצביע עליהן.

משה גפני: החוק הוא חוק טוב, ואני מצטרף לברכות שנאמרו כאן קודם לצוות הוועדה, ליושב-ראש הוועדה, ליועץ המשפטי, לכולם.

משה גפני: חוק שמירת הסביבה החופית הראשון עבר בכנסת בתשס"ד, בהיותי יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה – אז היא נקראה ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

משה גפני: זה חוק שהיה קשה מאוד להעביר אותו – לשמירה על חופי הים התיכון.

משה גפני: בקדנציה הנוכחית המשיכו את זה, כפי שנאמר קודם, והחילו אותו על מפרץ אילת, ועכשיו על הכינרת.

משה גפני: אני רוצה לומר את מה שאמרתי בוועדה.

משה גפני: למען השקיפות אני רוצה לומר שיש לי נגיעה לחוק הזה.

משה גפני: אני קשור לעניין הזה באופן אישי, מכיוון שאני מאוד אוהב את הכינרת, אז יש לי רצון לשמור עליה, כמו לרבים מחברי הכנסת, ובוודאי לחברי הכנסת המציעים, חבר הכנסת דב חנין וחבר הכנסת אופיר פינס.

משה גפני: המציאות שבה יש אנשי נדל"ן, אנשים עשירים – אני זוכר, בתקופת היותי יושב-ראש ועדת הפנים, כאשר עבר חוק שמירת הסביבה החופית לחופי הים התיכון, היו לחצים גדולים של אנשי נדל"ן, אנשים עשירים שביקשו למנוע את קבלת החוק, או לפחות לעשות בו שינויים דרסטיים.

משה גפני: המשמעות של העניין היא שהקדוש-ברוך-הוא נתן לתושבי הארץ הזאת את החופים הללו, את חופי הים התיכון, ועכשיו אנחנו מדברים על הכינרת.

משה גפני: יש אנשים שאינם יכולים לנסוע לריביירה הצרפתית.

משה גפני: אין להם כסף לכך ואין להם יכולת.

משה גפני: אלה שמשקיעים הרבה כסף כדי לקחת מהם את החוף יכולים לנסוע לחוץ-לארץ, לחופים אחרים שלא נמצאים כאן.

משה גפני: הם לוקחים את המשאב הטבעי הכל-כך חיוני לאותם אנשים, רוב תושבי ישראל, שמעוניינים בחופי הים התיכון, מעוניינים בחוף הכינרת.

ראובן ריבלין: הכינרת היא לא תחליף לגרנובל.

ראובן ריבלין: היא עומדת בפני עצמה.

ראובן ריבלין: גם אנשים עשירים רוצים ללכת לכינרת.

ראובן ריבלין: היא לא תסולא בפז.

משה גפני: מבחינתי, הכינרת יותר יפה ויותר טובה מכל מקום אחר על פני כדור-הארץ שהוא לא בארץ-ישראל.

משה גפני: מבחינתי, זה המקום היפה ביותר.

משה גפני: אין מקום דומה לו בשום מקום אחר בחוץ-לארץ.

משה גפני: אבל יש אנשים שיש להם יכולת ללכת למקום אחר.

משה גפני: את החוף הם לוקחים מהתושבים שאין להם יכולת, והם עושים שם פעולות ומונעים מתושבי הארץ את הרחצה ואת האפשרות לבוא לחופי הכינרת.

משה גפני: אני, כמובן, גברתי היושבת-ראש, רואה בחוק הזה המשך של החקיקה של הכנסת בשנים האחרונות לשמירת הסביבה החופית.

משה גפני: אני מברך את יוזמי החוק, חברי חברי הכנסת דב חנין ואופיר פינס.

משה גפני: אני כמובן אתמוך בחוק הזה.

משה גפני: תודה רבה.

דליה איציק: תודה רבה לך, חבר הכנסת גפני.

דליה איציק: חבר הכנסת דוד אזולאי.

דוד אזולאי: גברתי היושבת-ראש, אני רוצה להצטרף לברכות ליוזמי החוק, יושב-ראש ועדת הפנים חבר הכנסת אופיר פינס-פז וחבר הכנסת דב חנין, אף-על-פי שהם לא היוזמים – נדמה לי שזה חוק ששייך לחוק ההסדרים.

קריאה: יחד.

דוד אזולאי: יחד.

דוד אזולאי: בכל אופן, יש כנראה גם כמה דובדבנים בחוק ההסדרים, ואי-אפשר להתעלם מכך.

דוד אזולאי: זו הדוגמה הקלאסית לכך שבחוק ההסדרים יש דובדבנים טובים.

דוד אזולאי: אני חושב שהחוק הזה מצוין, הגיע הזמן שסוף-סוף יהיה בעל בית לכינרת.

דוד אזולאי: עד היום היו בעיות קשות בחופי הכינרת, ולצערנו הרב, תמיד היו הקטעים שאין להם בעל בית והיתה בהם הזנחה, וכולנו נפגענו במקום היפה הזה.

דוד אזולאי: עם זה, גברתי היושבת-ראש, ההסתייגות שלי היא בקשה שהחוק ייקרא: איגוד ערים ימת כינרת.

דוד אזולאי: ככה חשבתי לנכון – שהמקום לא ייקרא חוף הכינרת אלא ימת הכינרת, אבל לא הצלחנו להעביר את זה בוועדה.

דוד אזולאי: למרות הכול אני אתמוך בחוק, כי אני חושב שהוא חוק חשוב, חוק שבא לתת לאותם אנשים שבאים לבלות וליהנות מהנוף הטבעי שנתן בורא עולם בכינרת, אז ודאי שבחוק הזה באנו לסייע.

דוד אזולאי: האבסורד שהיה בחוק הזה כאשר הוא הגיע לידינו – לא ייאמן, אבל עיריית טבריה לא היה מיוצגת באיגוד הערים.

דוד אזולאי: איך אפשר לדבר על הכינרת בלי טבריה?

דוד אזולאי: לשמחתי הרבה, הצעתי גם את זה והצעתי התקבלה, ואכן, עיריית טבריה נמצאת באיגוד הזה.

דוד אזולאי: אני מאמין שכל החברים שנמצאים באיגוד הזה יתרמו את תרומתם הצנועה כדי לשמור על הכינרת ולשמר אותה.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דליה איציק: תודה, אדוני.

דליה איציק: יושב-ראש הוועדה רוצה להגיד משהו ונאפשר לו.

דליה איציק: לאחר מכן נעבור להצבעה.

אופיר פינס-פז: גברתי היושבת-ראש, אני רוצה את תשומת לבם של חברי חברי הכנסת.

אופיר פינס-פז: שכחתי לומר בדברי ההסבר שלי שבפסקה (7) יש שתי גרסאות.

אופיר פינס-פז: הגרסאות הן מ"השר האחראי על החוק", כי בהתחלה השר להגנת הסביבה לא רצה לקחת אחריות לחוק כי הוא לא קיבל תקציב.

אופיר פינס-פז: לאחר מכן העניין הזה הוסדר.

אופיר פינס-פז: לכן, גם על דעת הממשלה וגם על דעת הוועדה, אני מבקש להצביע על גרסה א', שבה השר להגנת הסביבה אחראי לחוק, ולא גרסה ב', שנאלצנו להעביר לשר הפנים.

דליה איציק: גרסה א' זה אומר שהשר להגנת הסביבה אחראי.

דליה איציק: גרסה ב'?

אופיר פינס-פז: גרסה ב' אומרת שזה שר הפנים.

דליה איציק: זה כנראה לא עולה בחיים, כי הם לא באו לפה.

אופיר פינס-פז: לא, שר הפנים גם לא ביקש את זה.

אופיר פינס-פז: על דעת הממשלה ועל דעת הוועדה זה השר להגנת הסביבה.

דליה איציק: בסדר.

דליה איציק: אתה מבקש שנצביע בעד גרסה א'.

אופיר פינס-פז: כן.

אופיר פינס-פז: תודה רבה.

דליה איציק: תודה, אדוני.

דליה איציק: חברי חברי הכנסת, גברתי השרה, אנחנו עוברים להצבעה.

דליה איציק: אנחנו מצביעים בקריאה שנייה על שם החוק ועל סעיפים 1–51, כולל לוח התיקונים, כנוסח הוועדה.

דליה איציק: הצבעה מס' 2 בעד סעיפים 1–51 – 23 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–51 נתקבלו.

דליה איציק: בעד – 23, נגד – אפס.

דליה איציק: אנחנו עוברים לסעיף 52, פסקה (7).

דליה איציק: כמו שאמר יושב-ראש הוועדה, יש שתי גרסאות, א' וב'.

דליה איציק: עכשיו נצביע בעד או נגד גרסה א'.

דליה איציק: הצבעה.

דליה איציק: הצבעה מס' 3 בעד גרסה א' לסעיף 52 – 24 נגד – אין נמנעים – אין גרסה א' לסעיף 52 נתקבלה.

דליה איציק: למען הסדר הטוב, נצביע גם על גרסה ב'.

אופיר פינס-פז: נגד.

דליה איציק: אתה אומר: נגד.

דליה איציק: אנחנו צריכים להצביע נגד או בעד גרסה ב'.

דליה איציק: בבקשה, הצבעה.

דליה איציק: הצבעה מס' 4 בעד גרסה ב' לסעיף 52 – אין נגד – 23 נמנעים – אין גרסה ב' לסעיף 52 לא נתקבלה.

דליה איציק: שימו לב, כולם מתנגדים לגרסה הזאת.

דליה איציק: עכשיו תראו מה אנחנו עושים, אנחנו מצביעים על סעיף 52, כולל הגרסה שהתקבלה, שהיא גרסה א'.

דליה איציק: הצבעה.

דליה איציק: הצבעה מס' 5 בעד סעיף 52 – 26 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 52 נתקבל.

דליה איציק: אפס מתנגדים.

דליה איציק: עכשיו, אנחנו עוברים לסעיפים 53 עד 55, כולל התוספות, כהצעת הוועדה.

דליה איציק: הצבעה.

דליה איציק: הצבעה מס' 6 בעד סעיפים 53–55 – 29 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 53–55 נתקבלו.

דליה איציק: בעד – 29, נגד – אפס.

דליה איציק: הסעיפים התקבלו בקריאה השנייה.

דליה איציק: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה השלישית.

דליה איציק: הצבעה, כהצעת הוועדה.

דליה איציק: הצבעה מס' 7 בעד החוק – 29 נגד – אין נמנעים – אין חוק הסדרת הטיפול בחופי הכינרת, התשס”ח–2008, נתקבל.

דליה איציק: החוק עבר.

דליה איציק: בעד – 29, נגד – אפס.

דליה איציק: מזל טוב, חבר הכנסת פינס-פז, מזל טוב לממשלה.

דליה איציק: חוק יוצא מן הכלל.

דליה איציק: [חוב' מס' כ/200; "דברי הכנסת", חוב' י"ט, עמ' 14923; נספחות.

דליה איציק: ]

דליה איציק: אנחנו עוברים להצעת חוק נוספת שלך, חבר הכנסת אופיר פינס-פז.

דליה איציק: בבקשה.

דליה איציק: יחליף אותי חבר הכנסת עתניאל שנלר.

אופיר פינס-פז: אני רוצה גם להודות לצוות של הוועדה, למנהלת הוועדה יפה שפירא, לעורך-הדין תומר רוזנר, היועץ המשפטי, ולנציגי הממשלה שהיו שותפים לחקיקת החוק הזה, שאני מאמין שסוף-סוף יעשה סדר בכינרת.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא בפניכם את הצעת חוק הרשויות המקומות (ממונה על תלונות הציבור) לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

אופיר פינס-פז: מקורה של הצעת חוק זו בשלוש הצעות חוק פרטיות, של חבר הכנסת מרגי, חבר הכנסת אורלב וחבר הכנסת מיסז'ניקוב, אשר מיזגנו בוועדת הפנים והכנו אותן לקריאה הראשונה ולאחר מכן לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

אופיר פינס-פז: כידוע, הרשויות המקומיות מספקות לציבור שירותים רבים ומגוונים, שבשלהם נוצר קשר יומיומי בין חוגים נרחבים בציבור לבין מוסדות הרשות המקומית.

אופיר פינס-פז: מטבע הדברים, לעתים מתעוררות תלונות של תושבים ואחרים הנזקקים לשירותיה של הרשות המקומית, והתלונות נוגעות לטיב השירות או ליחס שהרשות המקומית מעניקה.

אופיר פינס-פז: כיום אין כתובת ברורה על-פי חוק לפניות ולטיפול בפניות כגון אלה, וברשויות מקומיות שונות אומצו הסדרים שונים לטיפול בתלונות הציבור מבלי שהדבר הזה מעוגן בחקיקה.

אופיר פינס-פז: בשל היעדרו של גורם מוסמך לטיפול בתלונות נותרות חלק מהתלונות ללא מענה או התייחסות עניינית מצד הרשות המקומית.

אופיר פינס-פז: הצעת חוק זו מחייבת כל רשות מקומית למנות ממונה על תלונות הציבור וקובעת הסדרים למינויו ולפעולתו של הממונה.

אופיר פינס-פז: לפי פקודת העיריות ופקודת המועצות המקומיות, בכל רשות מקומית יכהן מבקר פנימי, שיבדוק את התנהלות הרשות ומוסדותיה.

אופיר פינס-פז: מוצע כי ככלל, מבקר הפנים של הרשות המקומית ימונה גם לתפקיד הממונה על תלונות הציבור, אולם מועצת הרשות המקומית תהיה רשאית, מטעמים מיוחדים ובהתקיים תנאי כשירות מינימליים הקבועים בחוק, למנות לתפקיד עובד בכיר אחר.

אופיר פינס-פז: הממונה על תלונות הציבור יהיה עצמאי ובלתי תלוי במילוי תפקידיו ויהיה אחראי בפני מועצת הרשות בלבד.

אופיר פינס-פז: אני אומר לכם שוב, אפילו לא מול ראש הרשות, אלא מול מועצת הרשות בלבד.

אופיר פינס-פז: עוד מוצע כי כל אדם יוכל להתלונן בפני הממונה על הרשות המקומית, על מוסדותיה ועל עובדיה וכן על תאגידים שבשליטת הרשות המקומית והמועצה הדתית שבתחומה, בעניינים הנוגעים למילוי תפקידם.

אופיר פינס-פז: הצעת החוק קובעת הוראות נוספות לעניין אופן הגשת התלונות, תלונות שלא יבוררו, אופן בירורן של תלונות על-ידי הממונה, סמכויות הממונה ושמירה על סודיות החומר המועבר אליו.

אופיר פינס-פז: כדי להגביר את אמון הציבור ברשויות המקומיות, ובין היתר לתרום לשקיפות עבודתו של הממונה, מוצע כי הממונה יגיש לראש הרשות המקומית ולמועצת הרשות המקומית דין-וחשבון שנתי, אשר יפורסם גם באתר האינטרנט של הרשות המקומית.

אופיר פינס-פז: מועצת הרשות תהיה חייבת לקיים דיון ענייני בדין-וחשבון בתוך חודשיים מהיום שהוגש לה.

אופיר פינס-פז: לבסוף, הצעת החוק קובעת כי מי שמונה כדין לתפקיד ממונה על תלונות הציבור ועסק בפועל בתפקיד זה ערב פרסום החוק, יראו אותו כאילו מונה על-פי הוראות החוק, אולם יהיה עליו לעמוד בתנאי הכשירות שנקבעו כאמור בתוך חמש שנים מיום הפרסום.

אופיר פינס-פז: להצעת החוק הזאת מוגשת הסתייגות מהותית שלי.

אופיר פינס-פז: אני רוצה את תשומת לבכם, כי אני מבקש את תמיכת הכנסת בהסתייגות הזאת, למרות דברי ההסבר שקיבלתי פה, שנדבר עליהם אחר כך.

אופיר פינס-פז: ההסתייגות אומרת שיש מקום שממונה יטפל גם בתלונות אנונימיות בנסיבות מיוחדות.

אופיר פינס-פז: זאת אומרת, אם בנסיבות מיוחדות יש גם תלונה אנונימית לממונה, והוא יחשוב שראוי לטפל בה, הדבר הזה יתאפשר.

אופיר פינס-פז: חשבתי שהדבר הזה נכון, ואני מקווה שהוא יעבור.

אופיר פינס-פז: יתר ההסתייגויות, לפי מיטב ידיעתי, הן לא מהותיות, ולכן ממילא לא נצטרך לקבל אותן.

אופיר פינס-פז: תודה, אדוני היושב-ראש.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת אופיר פינס-פז.

עתניאל שנלר: להצעות החוק הסתייגויות של חברי הכנסת דב חנין, מוחמד ברכה, חנא סוייד ואופיר פינס-פז.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת דב חנין – איננו.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת ברכה – גם הוא איננו.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת סוייד – איננו.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת אופיר פינס-פז, נימקת את ההסתייגות שלך.

עתניאל שנלר: אם כך, חברים, נעבור להצבעה.

עתניאל שנלר: ראשית נצביע על שם החוק ואחר כך על הסעיפים.

עתניאל שנלר: לשם החוק ולסעיפים 1–6 אין הסתייגויות.

עתניאל שנלר: אנחנו מצביעים לפי הצעת הוועדה.

עתניאל שנלר: הצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 8 בעד סעיפים 1–6 – 19 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–6 נתקבלו.

עתניאל שנלר: בעד – 19, אין מתנגדים, אין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע ששם החוק וסעיפים 1–6 עברו בקריאה שנייה לפי הצעת הוועדה.

עתניאל שנלר: אני עובר לסעיף 7.

עתניאל שנלר: אנחנו מצביעים על הסתייגות חבר הכנסת אופיר פינס-פז.

עתניאל שנלר: מי שבעד, הוא בעד הצעת ההסתייגות של חבר הכנסת פינס-פז.

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים להצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 9 בעד ההסתייגות – 8 נגד – 11 נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת אופיר פינס-פז לסעיף 7 לא נתקבלה.

עתניאל שנלר: אם כן, ההסתייגות לא התקבלה.

עתניאל שנלר: נגד – 11, בעד – 8, אין נמנעים.

עתניאל שנלר: אם כן, ההסתייגות לא נתקבלה.

עתניאל שנלר: אנחנו מצביעים על סעיף 7 כהצעת הוועדה, ועד סעיף 20 ועד בכלל, סעיפים שאין להם הסתייגויות, כהצעת הוועדה.

עתניאל שנלר: הצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 10 בעד סעיפים 7–20, כהצעת הוועדה – 23 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 7–20, כהצעת הוועדה, נתקבלו.

עתניאל שנלר: בעד – 23, אין מתנגדים, אין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע כי סעיפים 7–20 ועד בכלל עברו בקריאה שנייה.

עתניאל שנלר: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: הצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 11 בעד החוק – 25 נגד – אין נמנעים – אין חוק הרשויות המקומיות (ממונה על תלונות הציבור), התשס”ח–2008, נתקבל.

עתניאל שנלר: בעד – 25, אין מתנגדים, אין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע כי חוק הרשויות המקומיות (ממונה על תלונות הציבור), התשס”ח–2008, עבר בקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: מזל טוב.

עתניאל שנלר: אחד המציעים, חבר הכנסת אורלב, בבקשה.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני רוצה לברך את חברי הכנסת, שהצביעו פה אחד על החוק שמחייב עכשיו למנות בכל רשות מקומית ממונה על תלונות הציבור.

זבולון אורלב: בראש ובראשונה אני רוצה להודות לחברי, חבר הכנסת אופיר פז-פינס, שעשה עבודה מעולה.

זבולון אורלב: אני אומר זאת כיושב-ראש ותיק של ועדות בכנסת.

זבולון אורלב: זה לנתב את החוק הזה בין צרכים שונים יחד עם הסכמת הממשלה, ואני מאוד מוקיר ומעריך את זה.

זבולון אורלב: אני מברך גם בשם שני חברי היוזמים, יעקב מרגי וסטס מיסז'ניקוב.

זבולון אורלב: אני רוצה להודות לתומר רוזנר, היועץ המשפטי, ולצוותו, לגלעד קרן ולמנהלת הוועדה.

זבולון אורלב: זהו צעד קטן בעל משמעות גדולה לשיפור השירות של האזרחים ברשויות המקומיות.

זבולון אורלב: המבחן יהיה בביצועו, ונמשיך לעקוב ולוודא שהחוק הזה אומנם יבוצע.

זבולון אורלב: תודה.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

עתניאל שנלר: בטרם נעבור לסעיף הבא, אני רוצה להזמין את חברת הכנסת רונית תירוש להודיע הודעה בשם יושב-ראש ועדת הכנסת.

עתניאל שנלר: בבקשה, גברתי.

משה גפני: מה עכשיו, אדוני היושב-ראש?

עתניאל שנלר: אנחנו נעבור לחוק זכויות תלמידים אחרי ההודעה.

): אדוני היושב-ראש, נתבקשתי להודיע, ללא הצבעה, על החלטת ועדת הכנסת.

): ברשותכם, חברי חברי הכנסת, אקריא: ועדת הכנסת קבעה כי ועדת החוקה, חוק ומשפט תדון בהצעת חוק טיפול ארוך טווח בפדופיליה, התשס”ז–2007, של חבר הכנסת יובל שטייניץ, פ/2644/17, לשם הכנתה לקריאה ראשונה.

עתניאל שנלר: תודה רבה, גברתי.

עתניאל שנלר: [מס' כ/153; "דברי הכנסת", מושב שני, חוב' ל', עמ' 9280; נספחות.

עתניאל שנלר: ]

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים להצעת חוק זכויות תלמידים עם לקות למידה במוסדות על-תיכוניים, התשס”ח–2008, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: אני מזמין את יושב-ראש ועדת החינוך, התרבות והספורט, חבר הכנסת מיכאל מלכיאור, להציג את החוק.

עתניאל שנלר: בבקשה.

מיכאל מלכיאור: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הנני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק זכויות התלמידים עם לקות למידה במוסדות על-תיכוניים, התשס”ח–2008, שיזם ידידי חבר הכנסת זבולון אורלב.

מיכאל מלכיאור: שיעור מסוים של תלמידים, הנאמד ב-10%–15% מכלל אוכלוסיית התלמידים בישראל, הם בעלי לקות למידה מסוג כזה או אחר.

מיכאל מלכיאור: תלמידים אלה נזקקים להתאמות במסגרת לימודיהם, שאם לא כן הם מתקשים לממש את מירב הפוטנציאל שלהם, בשונה מתלמידים אחרים, והישגיהם אינם משקפים את מלוא יכולתם.

מיכאל מלכיאור: השלכותיה של לקות למידה באות לידי ביטוי הן בשלבי החינוך המוקדמים והן בשלבי החיים המאוחרים יותר, בלימודים הגבוהים.

מיכאל מלכיאור: מטרתה של הצעת החוק היא לעגן את זכויותיהם של מועמדים לקבלה ללימודים ושל תלמידים עם לקות למידה שכבר לומדים במוסדות להשכלה גבוהה וגם במוסדות על-תיכוניים נוספים, לרבות מוסדות על-תיכוניים להשכלה מקצועית, טכנית, תורנית ודתית, ומכינות קדם-אקדמיות וקדם-הנדסיות.

מיכאל מלכיאור: כבר היום פועלת ועדת משנה מיוחדת של הוועדה לתכנון ולתקצוב של המועצה להשכלה גבוהה לקידום הטיפול בסטודנטים עם לקות למידה במוסדות להשכלה גבוהה שהמדינה משתתפת בתקציביהם.

מיכאל מלכיאור: כמו כן, הולכת ונבנית מערכת אחידה לאבחון לקויות למידה במוסדות אלה.

מיכאל מלכיאור: עם זאת, יש חשיבות מאוד מאוד גדולה לכך שאנחנו מעגנים כיום בחקיקה את זכותם הבסיסית של מועמדים ותלמידים, הן במוסדות להשכלה גבוהה והן במוסדות על-תיכוניים נוספים, לתנאים שיאפשרו להם להביא לידי ביטוי את יכולתם ואת כישוריהם.

מיכאל מלכיאור: מוצע כי שר החינוך, בהתייעצות עם המועצה להשכלה גבוהה ועם גורמים נוספים, יהיה מוסמך לקבוע הוראות לשילוב תלמידים עם לקות למידה במוסדות להשכלה גבוהה.

מיכאל מלכיאור: לעניין המוסדות העל-תיכוניים הנוספים ייקבעו הוראות בנושא זה על-ידי שר החינוך או שר התעשייה, המסחר והתעסוקה, לפי סוג המוסד.

מיכאל מלכיאור: עוד מוצע כי כל המוסדות העל-תיכוניים יחויבו בקביעת נהלים ליישום ההוראות האמורות ולפרסומן.

מיכאל מלכיאור: החוק המוצע קובע את תנאי הכשירות וההכשרה המקצועית של מאבחן לקויות למידה אשר יוכר על-ידי שר החינוך לשם מתן אבחון מוכר לפי החוק.

מיכאל מלכיאור: כמו כן, ייקבע מהם הליכי ההכרה וביטולה והוראות מעבר מפורטות – שלהן הקדישה הוועדה הרבה מאוד דיונים – על מנת לערוך את האיזון הראוי ולמנוע ככל האפשר פגיעה במי שעוסק כיום באבחון לקויות למידה לאוכלוסייה שבה עוסק החוק.

מיכאל מלכיאור: כמו כן, מוצע לקבוע כי אין בהוראות החוק כדי לחייב התאמה לתלמידים עם לקות למידה כאשר הדבר מתחייב מדרישות מהותיות ומקצועיות של מבחן או מטלה המוטלים על תלמיד במסגרת לימודיו, או כאשר יש בהתאמה כאמור להטיל נטל כבד מדי על המוסדות העל-תיכוניים.

מיכאל מלכיאור: זאת, בדומה להוראות החקיקה בנושא שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.

מיכאל מלכיאור: עוד קובעת הצעת החוק כי החוק יוחל בהדרגה במשך שלוש שנים בפריסה שווה בכל אחת משנים אלה, כדי לאפשר היערכות מתאימה של המוסדות ליישום הוראות החוק המוצע.

מיכאל מלכיאור: אני מאוד מבקש מחברי הכנסת לאשר את הצעת החוק, המוגשת ללא הסתייגויות, בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

מיכאל מלכיאור: רק רגע אחד של הקשבה, לא צריך להקשיב לכול.

מיכאל מלכיאור: עמיתי חברי הכנסת, יש פה חוק של שינוי פרדיגמה, חוק חשוב מאוד בכל מה שקשור בהתאמה של החברה הישראלית לאנשים בעלי מוגבלויות שונות, בעלי לקויות למידה; אנשים שהם מלאי אפשרויות, שאפשר לנצל את הפוטנציאל שלהם בהשכלה גבוהה ובתעסוקה בישראל, ועד עכשיו הדבר לא היה מעוגן בחוק.

קריאה: – – –

מיכאל מלכיאור: לא, זה כל סוגי לקויות הלמידה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מדברים על הרבה מאוד אנשים, על 10%–15% מהסטודנטים.

מיכאל מלכיאור: זאת הצעת חוק של חבר הכנסת זבולון אורלב, והוא באמת דחף את הצעת החוק מההתחלה ועד הסיום והיינו לו לעזר בעניין.

מיכאל מלכיאור: עבדנו מאוד קשה.

מיכאל מלכיאור: אני לא זוכר חוק שעבדנו עליו כל כך קשה, כי יש המון המון סיבוכים: מי יכול לאבחן, וגם להתאים את ההסכמות של כל משרדי הממשלה, במיוחד המועצה להשכלה גבוהה, שכמובן היה לה חלק מאוד גדול בגיבוש החוק הזה.

מיכאל מלכיאור: אחר כך אולי אוסיף עוד מלה או שתיים.

מיכאל מלכיאור: אני גם מאוד שמח שהממשלה תומכת – כל הממשלה ובראשה שרת החינוך – וגם בידיה לבצע את החוק החשוב הזה.

מיכאל מלכיאור: תודה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת מלכיאור.

עתניאל שנלר: שרת החינוך, השרה יולי תמיר, בבקשה.

עתניאל שנלר: אחר כך נעבור להצבעה בקריאה שנייה וקריאה שלישית; מייד בתום דבריה של שרת החינוך.

עתניאל שנלר: בבקשה, גברתי.

יולי תמיר: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני שמחה שהחוק החשוב הזה מגיע היום לישורת האחרונה שלו על בסיס הסכמה של כל הגורמים השותפים לו.

יולי תמיר: אני רוצה להודות במיוחד לחבר הכנסת אלי אפללו, שבזכותו הושגה הסכמה עם האוצר, שתאפשר לנו לא רק לחוקק אלא גם לתקצב את הפעילות האמורה.

יולי תמיר: אני גם מודה לחבר הכנסת אורלב, שהעלה את החוק וגם עסק בתיאום עם המועצה להשכלה גבוהה.

יולי תמיר: אני מודה לחבר הכנסת מלכיאור ולרותי קפלן, שעשתה עבודה גדולה בנושא.

יולי תמיר: אנחנו במהלך של מתן שירותים לילדים בעלי לקויות למידה זה כמה שנים במשרד החינוך.

יולי תמיר: למעשה, משרד החינוך כבר מיישם חלק ניכר מהדברים שהחוק מדבר עליהם.

יולי תמיר: החוק כמובן ירחיב ויעגן את השירותים הללו כזכות, ובכך יתרונו.

יולי תמיר: הוא גם יפתח פתח לקבלת שירותים במוסדות שעד כה לא נתנו מענה על נושא ליקויי הלמידה.

יולי תמיר: יש לציין, אולי במאמר מוסגר, שבנושא לקויות למידה מדינת ישראל היא מהמתקדמות שבמדינות העולם, ואנחנו נותנים שירותים ותמיכה ראויה לתלמידים הנזקקים לכך.

יולי תמיר: אני מברכת על הצעת החוק, ויחד עם חבר הכנסת מלכיאור מקווה שהיא תעבור פה אחד בבית.

יולי תמיר: תודה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לשרת החינוך.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, להצעת החוק אין הסתייגויות, ולכן נעבור להצבעה בקריאה שנייה, כלשון הוועדה.

עתניאל שנלר: הצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 12 בעד סעיפים 1–17 – 23 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–17 נתקבלו.

עתניאל שנלר: בעד – 23, אין מתנגדים, אין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע כי ההצעה עברה בקריאה שנייה.

עתניאל שנלר: אנחנו נעבור להצבעה בקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: הצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 13 בעד החוק – 24 נגד – אין נמנעים – אין חוק זכויות תלמידים עם לקות למידה במוסדות על-תיכוניים, התשס”ח–2008, נתקבל.

עתניאל שנלר: בעד – 24, אין מתנגדים, אין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע שהצעת חוק זכויות תלמידים עם לקות למידה במוסדות על-תיכוניים, התשס”ח–2008, התקבלה בקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: יושב-ראש הוועדה, בבקשה, ברכות, ואחר כך ברכות של היוזם.

מיכאל מלכיאור: ראשית, אני רוצה לברך את חבר הכנסת אורלב.

מיכאל מלכיאור: כפי שאמרתי לפני כן, יש לו זכות גדולה מאוד.

מיכאל מלכיאור: מגלגלים זכות על-ידי זכאי.

מיכאל מלכיאור: תמשיך ללכת בדברים המרכזיים ביותר בחברה הישראלית ותמשיך לעשות חיל.

מיכאל מלכיאור: אם אנחנו יכולים להמשיך להיות לך לעזר, נשמח גם לזה.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להודות גם ליושב-ראש הקואליציה, לא על שהוא יודע להיות יושב-ראש קואליציה, אלא בגלל שבאמת אכפת לו, אכפת לו מהנושא עניינית.

מיכאל מלכיאור: מייד כשהנושא הובא בפניו הוא החליט: החוק הזה יעבור פה, ויעבור בהסכמת ממשלה.

מיכאל מלכיאור: את המלאכה הוא יודע לעשות, אבל זה פחות מרגש אותי.

מיכאל מלכיאור: אני חייב להודות גם לצוות המשרד שלנו – קודם כול ליועצת המשפטית, שעשתה כאן עבודה שקשה לתאר.

מיכאל מלכיאור: אילו ויכוחים היו, בכל ישיבת ועדה ישבו 60-50 גורמים, חלקם אינטרסנטיים רציניים מאוד בעד המקצועות שלהם ויכולת האבחון שלהם, ובמלאכת מחשבת היא הצליחה להביא להסכמות ולכלול את כולם, כך שכולם מרגישים שהוצאנו מלאכת מחשבת מתחת ידינו, כדי להביא את ההשכלה הגבוהה ואת החברה הישראלית למקום אחר.

מיכאל מלכיאור: כמובן אני רוצה להודות ליושבת-ראש הוועדה שלנו, , ולעוזרות שלה – – –

אברהם מיכאלי: מנהלת הוועדה.

מיכאל מלכיאור: סליחה, מנהלת הוועדה, עדיין לא יושבת-ראש, אולי בעתיד.

יולי יואל אדלשטיין: לפרויד היה מה לומר על זה.

מיכאל מלכיאור: היא כבר מספיק זמן בוועדה כך שהיא יכולה להיות יושבת-ראש.

מיכאל מלכיאור: אני מודה למנהלת שלנו.

מיכאל מלכיאור: עומדת מאחורי זה עבודה רבה מאוד.

מיכאל מלכיאור: תודה.

ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, אני מכבד את הרב מלכיאור, אבל יושב-ראש הוועדה מברך עם הצגת החוק.

עתניאל שנלר: משום שהוא היוזם, ולכן לדידך זה בסדר.

ראובן ריבלין: אה, הוא היוזם.

ראובן ריבלין: אם הוא היוזם זה בסדר גמור.

עתניאל שנלר: הרי למדתי ממך משהו.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, ראשית, אני רוצה לפתוח בדברי תודה ליושב-ראש ועדת החינוך, התרבות והספורט, חבר הכנסת הרב מיכאל מלכיאור, שעשה עבודה מדהימה ומרשימה, באהבה, כאילו החוק הזה הוא הבייבי שלו.

זבולון אורלב: אין ספק שללא מעורבות והקדשת זמן – הוועדה ישבה כ-50 ישיבות; אני לא יודע אם יש חוק נוסף בכנסת שישבו עליו כל כך הרבה, כיוון שהחוק הזה הוא חוק היסטורי, חוק תקדימי ברמה בין-לאומית.

זבולון אורלב: אין מדינות בעולם שיש להן חוק כזה.

זבולון אורלב: אנחנו כאן פורצי דרך.

זבולון אורלב: אני מודה למנהלת הוועדה , גם לרבקה מושיץ, ליועצת המשפטית מירב ישראלי, ואני חותם על כל מלה שאמר עליה יושב-ראש הוועדה, כי לא היה אפשר לחוקק את החוק הזה בלעדיה – בחוכמה, בתבונה ובעצה טובה; לגיא פינקלשטיין מעמותת "לשם", שהשתתף עם חבריו והם תרמו; לנציגי המל"ג והאוניברסיטאות.

זבולון אורלב: אני רוצה להודות גם לשרה יולי תמיר, שאף-על-פי שבשלב מסוים מתחה אותנו והדאיגה אותנו, סוף טוב הכול טוב, ואני מודה לה על העזרה.

זבולון אורלב: אבל, מעל כולם אני רוצה להודות לחבר הכנסת אלי אפללו.

זבולון אורלב: אני חבר הכנסת מהאופוזיציה, ולא רק חבר הכנסת מהאופוזיציה אלא גם לוחם נוקשה מאוד בממשלה ובראש הממשלה, ואפשר לנהל אתי חשבונות, אבל חבר הכנסת אלי אפללו גילה גדלות נפש – שלא מדובר כאן לא בקואליציה ולא באופוזיציה.

זבולון אורלב: פה מדובר ב-20,000–30,000 סטודנטים שהם בעלי יכולות שכליות ובעלי יכולות אינטלקטואליות גבוהות מאוד, וכל מה שעוצר בעדם הוא אותה לקות שצריך להתגבר עליה, וצריך להתאים להם גם את המבחנים וגם את מהלך הלימודים.

זבולון אורלב: אין ספק שאתה שותף מלא בחוק הזה.

זבולון אורלב: אני רוצה להודות לחברי חברי הכנסת שתמכו.

זבולון אורלב: זה מסוג החוקים שנותנים טעם לחיים, וחבר הכנסת יכול להרגיש שהוא יכול להטביע חותם ויכול גם להשפיע.

זבולון אורלב: תודה רבה לכם.

עתניאל שנלר: תודה רבה, מזל טוב על החוק ותודה למציעים ולעוזרים.

עתניאל שנלר: (קריאה שנייה וקריאה שלישית)

עתניאל שנלר: לפני שנעבור לסעיף הבא, ייתכן שהיה ליקוי מסוים בחוק הראשון שהעברנו, הצעת חוק הסדרת הטיפול בחופי הכינרת, התשס”ח–2008.

עתניאל שנלר: אנחנו הולכים להצביע בקריאה שלישית, לא לפני שאני אבהיר: שם החוק – חוק הסדרת הטיפול בחופי הכינרת, התשס”ח–2008 – וסעיפים 51-1, כולל לוח התיקונים, כנוסח הוועדה, עברו בקריאה השנייה.

עתניאל שנלר: לכן, על הבסיס הזה אני מבקש שנעבור להצבעה בקריאה שלישית על חוק הסדרת הטיפול בחופי הכינרת, התשס”ח–2008.

עתניאל שנלר: אבקש שנצביע שוב בקריאה השלישית, שעברה פה אחד בהצבעה הקודמת.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 14 בעד החוק – 21 נגד – אין נמנעים – אין חוק הסדרת הטיפול בחופי הכינרת, התשס”ח–2008, נתקבל.

עתניאל שנלר: בעד – 21, אין מתנגדים, אין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע כי הצעת חוק הסדרת הטיפול בחופי הכינרת, התשס”ח–2008, עברה בקריאה שלישית, ותמו הספקות.

אליהו גבאי: אני מבקש להוסיף את קולי.

עתניאל שנלר: אנחנו נוסיף את חבר הכנסת גבאי להצבעה – –

מנחם בן-ששון: תוסיף גם אותי.

עתניאל שנלר: – – ואת חבר הכנסת בן-ששון – להצבעה הקודמת – בלי לשנות את התוצאה.

עתניאל שנלר: [מס' מ/127; "דברי הכנסת", מושב שני, חוב' כ"ג, עמ' 8097; נספחות.

עתניאל שנלר: ]

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים לסעיף הבא בסדר-היום: הצעת חוק לשכת עורכי-הדין (תיקון מס' 32), התשס"ח–2008, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: אני מזמין את יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, חבר הכנסת מנחם בן-ששון, להציג את הצעת החוק.

עתניאל שנלר: בבקשה.

מנחם בן-ששון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, הצעת חוק לשכת עורכי-הדין (תיקון מס' 32).

מנחם בן-ששון: מטרת החוק המוצע היא לערוך רפורמה, אדוני, בדין המשמעתי של לשכת עורכי-הדין.

מנחם בן-ששון: זוהי רפורמה שמבוססת על עבודה של שנים מספר, הן של ועדה מקצועית בראשות השופט אלוני, זיכרונו לברכה – דרך אגב, דוח קצר, ממצה ומרתק – והן של משרד המשפטים ולשכת עורכי-הדין.

מנחם בן-ששון: עיקר המטרה של הרפורמה היא להפריד את האתיקה מהפוליטיקה – אוהו, חברים, אם היינו יכולים לעשות את זה בעוד כמה דברים – היינו, לנתק את הקשר שבין הליכי המשמעת ובין המוסדות הפוליטיים הנבחרים של הלשכה, כדי לחזק את מעמדה העצמאי והבלתי-תלוי של מערכת המשמעת של הלשכה.

מנחם בן-ששון: עיקרי השינויים המוצעים במוסדות הלשכה הם כדלה

מנחם בן-ששון: לן – אני לא מונה את כולם, אדוני היושב-ראש, אני מונה רק ארבעה: ועדת מינויים – תוקם ועדת מינויים, ויעמוד בראשה שופט לשעבר של בית-המשפט העליון או נשיא לשעבר של המחוזי, שימנה שר המשפטים, ויהיו חברים בה – אין לנו שר, אדוני היושב-ראש?

מנחם בן-ששון: יש לנו שרים עם ניסיון, לשעבר או בעתיד.

עתניאל שנלר: אני מניח שאנחנו צריכים עכשיו את לשכת עורכי-הדין לממשלה.

מנחם בן-ששון: אני מבין שזה לא ענייני להעיר.

עתניאל שנלר: אדוני ימשיך ואנחנו נעשה מאמץ שיכבד אותך נציג הממשלה.

ראובן ריבלין: זה חוק של הוועדה, והממשלה רק יכולה למשוך אותו.

מנחם בן-ששון: אבל מקובל ששר יושב, או שאני טועה?

ראובן ריבלין: מקובל שיש ממשלה, אתה צודק.

מנחם בן-ששון: לא שאלתי אותך כדי לקבל את התשובה הזאת, אבל אם זאת התשובה, זו גם תשובה.

ראובן ריבלין: אם היתה ממשלה, בטח היה שר.

מנחם בן-ששון: אני אמשיך.

מנחם בן-ששון: תוקם ועדת מינויים שימנה שר המשפטים ויהיו חברים בה שני עורכי-דין שיבחר שר המשפטים וארבעה נציגי הלשכה.

מנחם בן-ששון: ועדת המינויים תהיה אחראית למינויים במוסדות השונים המעורבים בהליך המשמעתי.

מנחם בן-ששון: זו ועדה חשובה.

מנחם בן-ששון: 2.

מנחם בן-ששון: בחירת הדיינים: לפי החוק הקיים הדיינים בבתי-הדין צריכים להיבחר בבחירות כלליות, אבל בפועל יש על-פי רוב רשימות מוסכמות מראש ולא נערכות בחירות.

מנחם בן-ששון: זו שיטה שזכתה אפילו לביקורת של בג"ץ.

מנחם בן-ששון: על כן, ובהתאם להמלצות ועדת-אלוני, מוצע לקבוע כי מינוי הדיינים והפסקת כהונתם ייעשו על-ידי ועדת המינויים.

מנחם בן-ששון: 3.

מנחם בן-ששון: ועדת אתיקה: כיום מוגשות הקובלנות המשמעתיות על-ידי הוועדים המחוזיים או הוועד הארצי, שהם גופים פוליטיים נבחרים.

מנחם בן-ששון: מוצע לקבוע כי הקובלנות תוגשנה על-ידי ועדות אתיקה מקצועיות.

מנחם בן-ששון: בוועדת האתיקה יכהנו חברי לשכה שימונו על-ידי הוועדים, באישור ועדת המינויים ונציגי ציבור שאינם עורכי-דין פעילים, שימונו על-ידי ועדת המינויים.

מנחם בן-ששון: על-פי המוצע, ועדות האתיקה תהיינה גם בעלות הסמכות לתת חוות דעת מקדימה בענייני אתיקה של עורכי-דין.

מנחם בן-ששון: 4.

מנחם בן-ששון: פרקליטים – אדוני היושב-ראש, זה גם כן חידוש: מוצע לקבוע כי ליד כל ועדת אתיקה יפעל פרקליט, גורם מקצועי שיעזור לוועדת האתיקה בבירור תלונות וייצג אותה בהליכים המשמעתיים.

מנחם בן-ששון: דרכי בחירת הפרקליט תיקבענה בכללים.

מנחם בן-ששון: יש חטיבה נוספת בהליך המשמעתי שחשוב לי לציין בפניכם: 1.

מנחם בן-ששון: פתיחת דלתיים – אדוני היושב-ראש, אל יהיה הדבר קל בעיניך, אדוני.

מנחם בן-ששון: פתיחת דלתיים בוועדת משמעת:

מנחם בן-ששון: עד היום התנהלו הדיונים בבתי-הדין בדלתיים סגורות.

מנחם בן-ששון: מוצע לקבוע כי הדיונים יתנהלו בדלתיים פתוחות, בכפוף לעילות מסוימות, אשר תאפשרנה לבית-הדין לסגור את הדלתיים כשהדבר נחוץ.

מנחם בן-ששון: מטרת פתיחת הדלתיים היא להגביר את השקיפות של ההליך המשמעתי וגם את אמון הציבור בו; 2.

מנחם בן-ששון: העמדת פסקי-דין לעיון הציבור: מוצע לקבוע כי הלשכה תעמיד לעיון הציבור כל פסק-דין של בית-דין משמעתי, בציון שמו של הנאשם, ותאפשר לכל המעוניין בכך לקבל העתק מפסק-הדין, בכפוף לחריגים הקבועים בחוק; 3.

מנחם בן-ששון: ביצוע מיידי של פסק-הדין: מוצע לקבוע כי פסקי-הדין של בתי-הדין יבוצעו מיידית, אלא אם הוחלט על עיכוב הביצוע של פסק-הדין.

מנחם בן-ששון: זאת, בניגוד למצב דהיום, שבו מועד הביצוע על-פי חוק הוא מועד סיום ההליכים; 4.

מנחם בן-ששון: ערכאת ערעור: מוצע לקבוע כי הערעור על בית-הדין המשמעתי הארצי יוגש לבית-המשפט המחוזי בירושלים ולא לבית-המשפט העליון, כפי שקבוע היום.

מנחם בן-ששון: יש אומנם הסתייגויות, אבל אני מציע שלא לקבל את ההסתייגויות, ואם הוא ינמק את ההסתייגות שלו, אני אעמוד כנגד, באומץ, להסביר – – –

זאב אלקין: הודעתי ליועצת המשפטית שאני מסיר.

עתניאל שנלר: אתה מוריד את שתי ההסתייגויות, גם לחלופין.

מנחם בן-ששון: אם כך, אדוני, אין לי אלא לומר שאין הסתייגויות, ולכן אני מבקש להצביע בעד החוק, ולאחר מכן אני אעבור למסכת ברכות לאלה שעזרו לנו לעשות את החוק, כי הוא לא פשוט.

מנחם בן-ששון: תודה, אדוני.

עתניאל שנלר: תודה, אדוני יושב-ראש הוועדה.

עתניאל שנלר: להצעת החוק הסתייגויות של כמה חברי הכנסת.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת אלקין הסיר את הסתייגויותיו.

עתניאל שנלר: חברי הכנסת זהבה גלאון, יוסי ביילין, חיים אורון, רן כהן ואבשלום וילן – אינם נוכחים, ומשום שאיש מהמסתייגים אינו נוכח אנחנו נעבור להצבעה.

עתניאל שנלר: קריאה שנייה – כנוסח הוועדה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 15 בעד סעיפים 1–26 – 31 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–26 נתקבלו.

עתניאל שנלר: בעד – 31, אין מתנגדים ואין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע כי החוק עבר בקריאה שנייה.

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: הצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 16 בעד החוק – 15 נגד – 18 נמנעים – אין חוק לשכת עורכי-הדין (תיקון מס' 32), התשס"ח–2008, לא נתקבל.

עתניאל שנלר: בעד – 15, נגד – 18.

עתניאל שנלר: ובכן, החוק הוסר.

עתניאל שנלר: אדוני, יושב-ראש הוועדה.

יואל חסון: למה, למה לעשות את הדבר הזה?

ראובן ריבלין: לשכת עורכי-הדין מתנגדת.

מנחם בן-ששון: רבותי, זה שקר.

מנחם בן-ששון: לשכת עורכי-הדין עבדה שעות, יושב-ראש לשכת עורכי-הדין גיבה, הנושא היה במוקד עבודת לשכת עורכי-הדין.

מנחם בן-ששון: אדוני, זו לא הבעיה.

מנחם בן-ששון: הבעיה אינה זו.

מנחם בן-ששון: הבעיה היא שתקנות אתיקה נדחו ברוב של האופוזיציה.

מנחם בן-ששון: זהו העלבון.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

לימור לבנת: הבעיה היא שאין ממשלה בישראל.

לימור לבנת: אין ממשלה בישראל.

יואל חסון: – – –

לימור לבנת: הממשלה צריכה ללכת הביתה.

לימור לבנת: [מס' כ/214; "דברי הכנסת", חוב' כ"ג, עמ' 15815; נספחות.

לימור לבנת: ]

עתניאל שנלר: הסעיף הבא בסדר-היום: הצעת חוק שירות המדינה (גמלאות) (תיקון מס' 48), התשס"ח–2008, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: אני מזמין את יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, חבר הכנסת יצחק גלנטי, להציג את הצעת החוק.

עתניאל שנלר: לרשותך עשר דקות, בבקשה.

יצחק גלנטי: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת חוק שירות המדינה (גמלאות) (תיקון מס' 48), התשס”ח–2008, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק גלנטי: סעיף 108ח לחוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש"ל–1970, מונה רשימה של עובדים בכוחות הביטחון שאף שנתמנו לשירות המדינה רק לאחר 31 בדצמבר 2003, יחול עליהם החוק האמור – –

עתניאל שנלר: על אף השמחה מהצד הזה של האולם, ניתן לו להציג את הדברים.

עתניאל שנלר: הוא מציג הצעת חוק חשובה מאוד.

עתניאל שנלר: בבקשה, אדוני ימשיך.

יצחק גלנטי: – – דהיינו, יהיו זכאים לפנסיה תקציבית מקופת המעביד ולא לפנסיה צוברת.

יצחק גלנטי: התנאים לכך, לפי פסקאות (2) ו-(5) לסעיף האמור, מזכירים, בין השאר, את ההעסקה בחוזה מיוחד לפי סעיף 40 לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט–1959.

יצחק גלנטי: ב-9 באפריל 2008 צפויות להיכנס לתוקף הוראות של תקנות שקובעות הסדרי העסקה חדשים להעסקה זמנית ולהעסקה בתקופת ניסיון לעובדים בשירות הביטחון הכללי, ואלו יבואו במקום ההעסקה בחוזה מיוחד לפי סעיף 40 לחוק המינויים.

יצחק גלנטי: כוונתי לתקנות שירות הביטחון הכללי (העסקה לפי כתב העסקה), התשס”ח–2008, ולתקנות שירות הביטחון הכללי (העסקה לתקופת ניסיון במשרות המיועדות להעסקה לפי כתב מינוי), התשס"ח–2008.

יצחק גלנטי: הצעת החוק המונחת בפניכם נועדה למנוע מצב שבו ייפגעו זכויות של עובדי שירות הביטחון הכללי הזכאים לפנסיה תקציבית רק בשל קביעת הסדרי העסקה החדשים בתקנות האמורות.

יצחק גלנטי: ההצעה קובעת, למעשה, שעובדים שהיו מועסקים בחוזה מיוחד והועברו לצורות ההעסקה החדשות, או שתחילת העסקתם בשירות היתה בצורות העסקה אלה במקום בהעסקה בחוזה מיוחד – זכויותיהם לפנסיה תקציבית לפי סעיף 108ח האמור לא ייפגעו בשל כך בלבד.

עתניאל שנלר: אכן להצעת החוק אין הסתייגויות, ולכן אנחנו נעבור להצבעה בקריאה שנייה.

עתניאל שנלר: אנחנו נחכה שחבר הכנסת גלנטי יגיע למקומו.

עתניאל שנלר: אנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה – כהצעת הוועדה.

עתניאל שנלר: הצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 17 בעד סעיף 1 – 18 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

עתניאל שנלר: בעד – 18, אין מתנגדים ואין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע כי החוק כהצעת הוועדה עבר בקריאה שנייה.

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים לקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים להצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 18 בעד החוק – 22 נגד – אין נמנעים – אין חוק שירות המדינה (גמלאות) (תיקון מס' 48), התשס”ח–2008, נתקבל.

עתניאל שנלר: בעד – 22, אין מתנגדים ואין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע שהצעת חוק שירות המדינה (גמלאות) (תיקון מס' 48), התשס”ח–2008, התקבלה בקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: ברכות – האם מישהו רוצה לברך?

עתניאל שנלר: אם כך, אנחנו עוברים לסעיף הבא.

עתניאל שנלר: [מס' מ/335; "דברי הכנסת", חוב' י"ב, עמ' 13232.

עתניאל שנלר: ]

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים, אם כך, לסעיף הבא: הצעת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, לפי סעיף 123(א) לתקנון הכנסת, להסיר מסדר-היום את הצעת חוק לפיצוי נפגעי גזזת (תיקון מס' 4), התשס”ח–2008.

עתניאל שנלר: אני מזמין את יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, חבר הכנסת יצחק גלנטי, להציג את הצעת הוועדה.

עתניאל שנלר: בבקשה, אדוני.

יצחק גלנטי: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, חברי חברי הכנסת מהאופוזיציה שמימיני, אני אודה לכם אם תאפשרו לי להסיר את הצעת החוק.

עתניאל שנלר: בבקשה, אדוני.

יצחק גלנטי: ביום 18 במרס 2008 החליטה ועדת העבודה, הרווחה והבריאות להציע לכנסת להסיר מסדר-יומה את הצעת החוק לפיצוי נפגעי גזזת (תיקון מס' 4), התשס”ח–2008, וזאת לפי סעיף 123(א) לתקנון הכנסת.

יצחק גלנטי: הצעת החוק האמורה הועברה לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות לאחר שפוצלה מהצעת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2008), התשס”ח–2007.

יצחק גלנטי: הצעת החוק מבקשת להטיל חיסיון גורף, מפני כל אדם, על תוכן דיוניה של ועדת מומחים לפי חוק לפיצוי נפגעי גזזת, התשנ"ד–1994, שדנה וקבעה שאדם שבא לפניה עבר טיפול בהקרנה, וכן על פרוטוקולים, סיכומים, מסקנות והחלטות של הוועדה וכל חומר אחר שהובא בפניה.

יצחק גלנטי: הוועדה אינה רואה הצדקה להטיל חיסיון גורף, מעבר להגנות הכלליות על מידע הקיימות בדין.

יצחק גלנטי: הוועדה אינה רואה סיבה לקבוע בחקיקה מכשולים בפניו של אדם המבקש לממש את זכותו לפיצוי לפי החוק.

יצחק גלנטי: יתירה מכך, אין הצדקה למכשולים בפני גילוי המידע בהתחשב בזמן שחלף ובהתחשב בכך שחלק מהזכאים הפוטנציאליים לפי החוק היו במועדים הרלוונטיים ילדים רכים.

יצחק גלנטי: הנימוקים שהובאו בפני הוועדה בדבר הצורך למנוע גילוי פרטים מוכמנים כדי להקשות על מי שמבקשים לזכות בפיצוי אף שלא עברו הקרנה, מייחסים חשד לקבוצת אוכלוסייה שלמה.

יצחק גלנטי: מעבר לכל אלה, הוועדה גם סברה כי הטלת החיסיון לא תשיג את מטרתה בהתחשב בזמינות הרבה של מידע בימינו.

יצחק גלנטי: לכן, אני קורא לכם לקבל את הצעת הוועדה ולהסיר את הצעת החוק מסדר-היום.

עתניאל שנלר: תודה רבה ליושב-ראש הוועדה.

עתניאל שנלר: נציג הממשלה איננו.

עתניאל שנלר: הוא לא מבקש להתייחס.

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים להצבעה.

עתניאל שנלר: מי שבעד – מקבל את הצעת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בדבר הסרה מסדר-היום.

עתניאל שנלר: בעד – זו הסרה מסדר-היום.

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים להצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 19 בעד הצעת הוועדה – 23 נגד – אין נמנעים – אין הצעת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות להסיר מסדר-היום את הצעת חוק לפיצוי נפגעי גזזת (תיקון מס' 4), התשס”ח–2008, נתקבלה.

עתניאל שנלר: בעד – 23, אין מתנגדים ואין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע בזאת שהצעת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, לפי סעיף 123(א) לתקנון הכנסת, להסיר מסדר-היום את הצעת החוק לפיצוי נפגעי גזזת (תיקון מס' 4), התשס”ח–2008, התקבלה.

עתניאל שנלר: [נספחות.

עתניאל שנלר: ]

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים לסעיף הבא: החלטת ועדת הכספים בדבר חלוקת הצעת חוק אזור סחר חופשי אילת והקמת הרשות לפיתוח אילת, התשס”ח–2008.

עתניאל שנלר: אני מזמין את יושב-ראש ועדת הכספים, חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב, להציג את ההחלטה.

עתניאל שנלר: בבקשה, אדוני.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, ברצוני להביא לאישור הכנסת את החלטת ועדת הכספים שהתקבלה היום לעניין חלוקת הצעת חוק אזור סחר חופשי אילת והקמת הרשות לפיתוח אילת, בהתאם לסעיף 138(ב1) לתקנון הכנסת, לשתי הצעות חוק – שיובאו כהצעות חוק נפרדות לקריאה הראשונה, כך שהצעה אחת תכלול את סעיף 33 להצעת החוק, שעניינו זיכוי ממס הכנסה ליחיד תושב אילת, וההצעה השנייה תכלול את יתר הנושאים הכלולים בהצעה.

סטס מיסז'ניקוב: הצעת החוק כוללת מספר רב של נושאים הנוגעים לעיר אילת, ובהם הקמת הרשות לפיתוח אילת והטבות נוספות מתחום המיסוי לתושבי אילת.

סטס מיסז'ניקוב: הפיצול המובא בפניכם לאישור יאפשר לוועדה להחזיר לתושבי אילת את ההטבה שבוטלה להם במסגרת התוכנית להבראת כלכלת ישראל שחוקקה בשנת 2003.

סטס מיסז'ניקוב: עם זאת, הוועדה תוכל לקיים דיון ביתר סעיפי הצעת החוק ולקבל החלטה ביחס להטבות המוצעות במסגרתה.

סטס מיסז'ניקוב: הדבר מתיישב גם עם החלטת הממשלה להקים ועדה שתבחן את מעמדה של העיר אילת, וכיצד ניתן להביא לקידומה ולפיתוחה של העיר.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה לציין, חבר הכנסת אפללו, יושב-ראש הקואליציה, שזו גם בקשה מפורשת של ראש עיריית אילת, מאיר יצחק הלוי, ולכן זו בכלל לא החלטה פוליטית.

סטס מיסז'ניקוב: לא צריך פה להתחשבן.

אלי אפללו: לפני כן זאת לא היתה החלטה פוליטית?

אלי אפללו: זו החלטה פוליטית.

סטס מיסז'ניקוב: זו לא החלטה פוליטית.

סטס מיסז'ניקוב: זו החלטה מקצועית לחלוטין וטכנית, ולכן אני מבקש להצביע בעד.

אלי אפללו: אנחנו לא עושים, אתם עושים.

עתניאל שנלר: תודה ליושב-ראש הוועדה.

משה גפני: – – –

עתניאל שנלר: חבר הכנסת גפני.

משה גפני: – – –

עתניאל שנלר: חבר הכנסת גפני, אנחנו מבינים מצוין גם ללא הסיוע שלך בדברי הסבר.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת גפני, אני מודה לך מאוד על הרש"י.

עתניאל שנלר: תודה, אנחנו מבינים.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, החלטת הוועדה טעונה אישור, ולכן נעבור להצבעה.

עתניאל שנלר: מי שבעד הוא בעד הצעת ועדת הכספים.

עתניאל שנלר: אני מצטער, אני לא אכריז על ההצבעה.

עתניאל שנלר: בזמן הצבעה לא מדברים.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 20 בעד הצעת הוועדה – 34 נגד – אין נמנעים – אין הצעת ועדת הכספים בדבר חלוקת הצעת חוק אזור סחר חופשי אילת והקמת הרשות לפיתוח אילת, התשס”ח–2008, נתקבלה.

עתניאל שנלר: בעד – 34, אין מתנגדים, אין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע שהחלטת ועדת הכספים בדבר חלוקת הצעת חוק אזור סחר חופשי אילת והקמת הרשות לפיתוח אילת, התשס”ח–2008, נתקבלה.

עתניאל שנלר: נעבור להודעתו של סגן מזכיר הכנסת.

עתניאל שנלר: בבקשה, אדוני סגן המזכיר.

נאזם בדר: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיע, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק הפעלת רכב (מנועים ודלק) (תיקון מס' 4), התשס”ח–2008, שהחזירה ועדת הכלכלה.

עתניאל שנלר: אדוני סגן מזכיר הכנסת, תמתין בבקשה.

עתניאל שנלר: אני מבקש שנכבד את מי שמקריא את הדברים, את סגן מזכיר הכנסת.

נאזם בדר: לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 112), התשס”ח–2008; הצעות חוק למניעת הסתננות, התשס”ח–2008.

נאזם בדר: לקריאה ראשונה, מטעם הכנסת:

נאזם בדר: הצעת חוק הטבות למשפחות אומנה (תיקוני חקיקה), התשס”ח–2008; הצעת חוק מניעת נהיגה מסוכנת ברכב של חברה, התשס”ח–2008; והצעת חוק תאורה חסכונית במבני ציבור, התשס”ח–2008.

נאזם בדר: תודה.

עתניאל שנלר: תודה לסגן מזכיר הכנסת.

עתניאל שנלר: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/222).

עתניאל שנלר: ]

עתניאל שנלר: נעבור לסעיף הבא בסדר-היום: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 111) (דמי אבטלה בתקופת הכשרה מקצועית), התשס”ח–2008, של חבר הכנסת אמנון כהן – קריאה ראשונה.

עתניאל שנלר: אני מזמין את חבר הכנסת אמנון כהן להציג את הצעת החוק.

עתניאל שנלר: לרשותך עשר דקות.

עתניאל שנלר: נאזין כולנו קשב רב, בבקשה.

עתניאל שנלר: יושב-ראש ועדת הכספים, קיבלנו את ההודעה שלכם, ועכשיו נבקש ממך לעזור לנו להתקדם.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת גפני, אני בטוח שבישיבה יהיה לך קל יותר לשוחח.

עתניאל שנלר: אני מודה לכם על שיתוף הפעולה.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת ריבלין, אנחנו רוצים לתת לחבר הכנסת אמנון כהן להתחיל לשאת את דבריו.

אמנון כהן: מי השר התורן?

אמנון כהן: השר התורן נמצא אתנו?

עתניאל שנלר: כן, נציג הממשלה, סגן שר הביטחון, חבר הכנסת מתן וילנאי, המקשיב קשב רב לכל הדיון המעניין היום.

עתניאל שנלר: בבקשה, אדוני.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, כבוד סגן השר, כבוד חברי חברי הכנסת, הצעת חוק שאני מבקש מחברי לתמוך בה בקריאה הראשונה למעשה מתקנת שני דברים חשובים בחוק.

אמנון כהן: בשנת 2003, במסגרת המדיניות הכלכלית, הכניסו תיקונים לגבי הכשרה מקצועית בתקופת דמי האבטלה.

אמנון כהן: אם אזרח שפוטר מעבודתו וקיבל דמי אבטלה, היה רוצה בתקופה הזאת לצאת לקורס הכשרה מקצועית, הוא היה צריך כביכול להשתתף ב-30% מגובה דמי האבטלה שלו, או כביכול לשלם קנס על כך שהוא הולך לקבל הכשרה מקצועית.

אמנון כהן: הדבר הזה גרם לכך שאזרח שקיבל בתקופת האבטלה למשל 4,000 ש"ח, כי זה הסכום שהגיע לו על-פי מה שקבעה המדינה – אם הוא היה יוצא לקורס, הוא היה אמור להפסיד 30% מההכנסה.

אמנון כהן: מה מטרת הקורס?

אמנון כהן: כביכול להשתלב שוב במעגל העבודה.

אמנון כהן: מצד אחד המדינה אומרת: אם אתה רוצה להשתלב בחזרה במעגל העבודה, תשלם על זה קנס.

אמנון כהן: ויש עוד בעיה, שאם יש קורס שנמשך נגיד ארבעה חודשים, ונשארו לו על-פי הזכאות דמי אבטלה ל-60 יום, שזה חודשיים, אז ברגע שדמי האבטלה שלו נגמרו, בחודשיים הבאים הוא לא יכול להשלים את הקורס, כי הוא לא מקבל דמי אבטלה בתקופה הזאת.

אמנון כהן: נוצר מצב שמצד אחד מורידים לו 30%, ומצד שני, ברגע שנגמרים לו דמי האבטלה הוא לא יכול להמשיך את הלימודים, ולמעשה הוא נשאר באותו מצב שהיה כשהוא פוטר.

אמנון כהן: הוא מנצל את דמי האבטלה שלו ולאחר מכן הופך להיות נטל על החברה כי הוא לא יכול ללמוד בקורס.

אמנון כהן: הוא מפסיד משני הכיוונים, כי הוא לא יכול לסיים את הקורס, ואז למעשה המדינה נותנת לו הבטחת הכנסה, מחזיקה אותו, וזה למשך שנים רבות לאחר מכן.

אמנון כהן: הצעת החוק שלי באה לתקן ואומרת כך: אזרח שנמצא בתקופת דמי אבטלה, כשירצה לצאת לקורס – קורס שלגביו קבעה המדינה, משרד התמ"ת, שהוא הגוף המוסמך לקבוע מה המשק צריך בשנים הבאות, לטובת הצרכים של המשק, פעם זו תעשייה, פעם חקלאות, פעם בנייה; קורסים שלגביהם קבעה לגביהם המדינה, אם אזרח יוצא לקורסים כאלה הוא לא יפסיד את ה-30% האלה מדמי האבטלה.

אמנון כהן: זאת אומרת שהוא יוכל להשתתף בקורס ולהמשיך לקבל את דמי האבטלה.

אמנון כהן: כן באה הצעת החוק לתקן את העוול השני, שאם הקורס מתארך מעבר לתקופת זכאותו לדמי האבטלה, דהיינו אם הקורס נמשך ארבעה חודשים או חמישה חודשים והזכאות לדמי אבטלה מסתיימת אחרי חודשיים, בתקופת ההמשך הוא יכול להמשיך לקבל מלגה מהמדינה.

אמנון כהן: המטרה היא שהוא יסיים את הקורס שלו בהצלחה.

אמנון כהן: עוד מצב – על מנת לעודד את המובטל לסיים את הקורס, וכך לעודד את ההשמה, אנחנו קובעים – זה יבוא בתקנות לאישור בקריאה שנייה ושלישית – שבסיום הקורס הוא יקבל תקציב נוסף, עידוד נוסף, כדמי סיום.

אמנון כהן: המטרה שהוא לא ישתתף בקורס ויצא בחזרה למעגל האבטלה, אלא ישתלב במעגל התעסוקה.

אמנון כהן: אם אחרי הקורס הוא נכנס למעגל התעסוקה, הוא מקבל עוד צ'ופר, עוד סכום, כדמי רצינות.

אמנון כהן: זאת אומרת, המדינה השקיעה בו בקורס, נתנה לו בתקופת ההכשרה מלגה, ובסיום – דמי רצינות שסיים את הקורס, עוד עידוד, ואם הוא עובד באותו מקצוע שרכש בעזרת המדינה תקופה של שלושה חודשים, הוא מקבל עוד דמי רצינות, עוד סכום מסוים.

אמנון כהן: הנושא הזה יבוא בעזרת השם בהכנה לקריאה שנייה ושלישית.

אמנון כהן: זה סודר וסוכם עם משרד התמ"ת, עם האגף להכשרה מקצועית במשרד התמ"ת ועם משרד האוצר, ואני מקווה שהחוק הזה ייתן מענה ויותר אזרחים ייכנסו לקורסים להכשרה מקצועית, כי הם נמצאים בתקופה שבה מפעל מסוים, היסטורי, עומד להיסגר, ואז אותם עובדים שנמצאים באותו מפעל מפוטרים.

אמנון כהן: למעשה, על מנת שהם לא יהיו נטל על החברה ונטל על המדינה, המדינה תעודד אותם לרכוש הכשרות מקצועיות על-פי מה שהיא קבעה – לתת להם את העידוד והשכר בתקופה הזאת שהם מקבלים את ההכשרה, ולאפשר להשתלב במעגל התעסוקה, ולמעשה להחזיר את הכבוד למשפחה, כך שהוא לא ימשיך להיות נטל על החברה אלא יחזיק בכוחות עצמו גם את כלכלת המשפחה, גם את החוגים שהוא רוצה לתת לילדים שלו.

אמנון כהן: זה למעשה הכבוד הראוי שהמדינה צריכה לתת לו.

אמנון כהן: אני מקווה שאין מסתייגים, אין מישהו שיסתייג – – –

עתניאל שנלר: יש דיון.

אמנון כהן: יש דיון, כמובן, ואני מקווה שכל אחד יביע את עמדתו, ובסופו של דבר נצביע בעד בקריאה הראשונה, כי החוק הזה חשוב, ובכוונתי לנצל את תקופת הפגרה על מנת להגיע להבנות סופיות ולהכנת טיוטת תקנות, כך שמייד עם חזרתנו לכנס הבא נקדם את החוק הזה לטובת אזרחי מדינת ישראל.

אמנון כהן: תודה רבה.

עתניאל שנלר: אנחנו מודים לחבר הכנסת אמנון כהן.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים לדיון.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת אברהם רביץ – איננו נוכח.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת מאיר פרוש – איננו נוכח.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת משה גפני – איננו נוכח.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת יעקב מרגי – איננו נוכח.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת אורי אריאל – איננו נוכח.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת יולי יואל אדלשטיין – יעלה ויבוא.

עתניאל שנלר: עד שחבר הכנסת אדלשטיין יעלה, אני רוצה לברך בברוכות הבאות את קבוצת מנהיגות הנשים.

עתניאל שנלר: ברוכות הבאות לכנסת ישראל, לביתכן, שהוא בית כולנו.

עתניאל שנלר: בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני היושב-ראש, תודה רבה, חברי חברי הכנסת, אני בוודאי מצטרף לברכות.

יולי יואל אדלשטיין: ראשית, אני רוצה להודיע לחבר הכנסת אמנון כהן שבוודאי אתמוך בהצעת החוק.

יולי יואל אדלשטיין: עליתי לכאן רק לציין שלצערי הרב מפעם לפעם המציאות כופה עלינו את המצב הזה שאנחנו דנים בסגירת מפעל.

יולי יואל אדלשטיין: כמו שלפני שבועיים או שלושה שבועות, דנו וצעקנו והזדעזענו בגלל סגירת מפעל "פולגת".

יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שצריכים להבין שהמשק עובר שינויים שלא נוכל להתמודד אתם.

יולי יואל אדלשטיין: מה שיישאר לנו כאן זה רק לצעוק ולבכות, אם לא נביא חקיקה מהסוג שמציע חבר הכנסת אמנון כהן; חקיקה שתאפשר – לאלה שיכולים, בוודאי – לעבור הכשרה מקצועית, ובמהלך ההכשרה המקצועית הזאת האנשים יקבלו קצבה כלשהי ראויה לשמה.

יולי יואל אדלשטיין: ולאחר מכן, לא רק שהם לא יהיו נטל על החברה ובעיני המשפחה שלהם, כפי שכבר נאמר, אלא גם אין שום ספק שמבחינת ההשקעה של תקציב המדינה, של משלמי המסים, זאת ההשקעה הראויה ביותר, שתאפשר אחר כך לאנשים האלה לא רק להתקיים בכבוד אלא לתרום לכלכלת המדינה ולעבוד במקצועות שירכשו בסוגי מפעלים ובסוגי תעשיות שהם אפשריים מבחינת התחרות בעולם המודרני; ולא לנסות ולהתחפר במה שמכונה לפעמים "התעשיות המסורתיות".

יולי יואל אדלשטיין: הרי כמה שנצעק וכמה שנזעק לא נוכל להתחרות לא במזרח הרחוק ולא במזרח הקרוב אלינו מבחינת עלות העסקה.

יולי יואל אדלשטיין: לכן אני מברך על הצעת החוק ואני מקווה שבאמת, כפי שנאמר, היא תעבור בתמיכת כולנו ותוכן בקרוב לקריאה שנייה ושלישית.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה.

עתניאל שנלר: תודה רבה, חבר הכנסת אדלשטיין.

עתניאל שנלר: אחרון הדוברים בדיון הוא חבר הכנסת נסים זאב, ואחריו נעבור להצבעה בקריאה ראשונה.

עתניאל שנלר: בבקשה, חבר הכנסת זאב, יעלה ויבוא.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, חשבתי מאיפה לקחה הממשלה את הרעיון הנפלא, הגאוני הזה, לתת 70% מדמי האבטלה ולנכות 30%.

נסים זאב: זה דומה פחות או יותר לשמירת היריון, שאשה צריכה בסופו של דבר ללדת והיא פוחדת על העובר שלה והיא מקבלת 60% מהשכר שמגיע לה מהביטוח הלאומי.

נסים זאב: אז פה כנראה זה מין שמירת היריון.

נסים זאב: האיש הולך לעבודה עוד מעט אבל הוא כרגע נמצא בעמדת המתנה.

נסים זאב: הוא לא יודע מה יעלה בגורלו – בהנחה שאותם רופאים, דוקטורים ואנשי אקדמיה, שבסופו של דבר הציעו להם להיות אינסטלטורים כי אין עבודה ולא מצאו להם את העבודה הראויה להם, בכל זאת הם מסכימים להשפיל את עצמם וללכת לכל עבודה, כי אין להם ברירה.

נסים זאב: כי ממה נפשך?

נסים זאב: טבעת החנק נמצאת על גרונם של אותם אנשים, ואנחנו יודעים את העובדות.

נסים זאב: אם אתה מסרב, סימן שאתה לא מוכן ורוצה כסף חינם.

נסים זאב: כסף חינם אין, אז לכן אתה גם לא תקבל דמי אבטלה, כי אנחנו מציעים לך עבודה ואתה לא לוקח אותה.

נסים זאב: "אבל היא לא מתאימה לי, היא לא ראויה, לא למעמד שלי, לא לידע שלי ולא להשכלה שלי" – ובכל זאת מחייבים אותו להסכים ולקבל על עצמו את אותה הכשרה מקצועית.

נסים זאב: לכן ברגע שמנכים לו 30% מדמי האבטלה, גם המחשבה היא אם בכלל כל המהלך הזה הוא כדאי.

נסים זאב: כי אנחנו מדברים באנשים שרעבים לפת לחם, אנשים שצריכים לפרנס את משפחותיהם.

נסים זאב: ואם אתה מנכה לו 30%, יכול להיות שבשיקול כזה או אחר הוא יעדיף ללכת להתמודד עם האבטלה הקיימת ולהוכיח שהוא לא מסוגל לעבוד או שאין לו יכולת לעבוד.

נסים זאב: וכך, למעשה, ברגע שאתה נותן לו את מלוא דמי האבטלה, בסופו של דבר אנחנו מקבלים תוצאה הרבה יותר טובה, הרבה יותר נכונה והרבה יותר הומנית מבחינת אותם אנשים, שמוכנים לעשות הכול כדי לקבל את ההכשרה המקצועית – והם לא חשבו אולי בחייהם להגיע לאותה הכשרה ולאותו מקצוע.

נסים זאב: ובתנאי שהתנאים הכלכליים שבהם הממשלה מסייעת ועוזרת יהיו באמת ראויים ולא יביאו אותם למצב שהם יקבלו החלטה הפוכה.

נסים זאב: ועל כך יבורך חבר הכנסת אמנון כהן שהביא את ההצעה הזאת, וכולנו נתמוך בה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת נסים זאב.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה ראשונה.

עתניאל שנלר: נא להצביע.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 21 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 21 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת החוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 111) (דמי אבטלה בתקופת הכשרה מקצועית), התשס”ח–2008, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

עתניאל שנלר: בעד – 21, אין מתנגדים, אין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע בזאת שהצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 111) (דמי אבטלה בתקופת הכשרה מקצועית), התשס”ח–2008, התקבלה בקריאה ראשונה, והיא תעבור לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/223).

עתניאל שנלר: ]

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים לסעיף הבא בסדר-היום: הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 40) (הקלות לתושב חוזר), התשס”ח–2008, של חברי הכנסת משה גפני ושלי יחימוביץ – קריאה ראשונה.

עתניאל שנלר: אני מזמין את חבר הכנסת משה גפני להציג את הצעת החוק.

עתניאל שנלר: בבקשה, לרשותך עשר דקות מלאות.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מתכבד להציג בפני הכנסת הצעת חוק של חברת הכנסת שלי יחימוביץ ושלי, הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 40) (הקלות לתושב חוזר), התשס”ח–2008.

משה גפני: אני מבקש להקדים ולומר: הרעיון שבהצעת החוק הוא פרי פשרה בין המשרדים השונים לגבי סעיף 58 לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, כאשר הכוונה לעודד תושבים לחזור לארץ בשנת ה-60 למדינה, לאפשר להם ולהקל עליהם את ההחלטה לחזור לארץ.

משה גפני: סעיף 58 לחוק ביטוח בריאות ממלכתי מקשה מאוד על תושבים חוזרים, בעת הגיעם ארצה, לקבל ביטוח בריאות.

משה גפני: החוק קובע שעבור כל שנת היעדרות התושב החוזר יצטרך לשלם חודשיים – תמורת כל שנה שהוא נעדר מן הארץ, עד תקרה של 18 חודשים.

משה גפני: אנחנו מדברים על כאלה שירדו מהארץ, והם עובדים שם.

משה גפני: בוודאי, אם אדם יושב באיזו מדינה בעולם והוא משלם פה את כל הדברים, אז סעיף 58 לא חל עליו בכלל.

משה גפני: אנחנו מדברים על כאלה שירדו מהארץ ומשפחתם נמצאת בחוץ-לארץ כמה שנים, ואנחנו מבקשים שהם יחזרו.

משה גפני: הם, אפילו זוגות צעירים, עושים את החשבון, שאם הם יחזרו לארץ לא יהיה להם ביטוח בריאות, מכיוון שכשהם מגיעים לארץ אין להם ביטוח בריאות לתקופה מאוד ארוכה.

משה גפני: היה מבצע של משרד הקליטה שבו הם שילמו עבור אותם תושבים חוזרים את כל דמי ביטוח הבריאות כדי שהם יקבלו מייד את הכול.

משה גפני: אנחנו מציעים פה הצעת פשרה.

משה גפני: אגב, היתה פה הצעה של חברת הכנסת סופה לנדבר לפני כמה שבועות לבטל את סעיף 58 לחלוטין, וההצעה הזאת נפלה.

משה גפני: אנחנו מציעים הצעת פשרה, והצעת הפשרה מדברת על כך שבמקום חודשיים יהיה חודש, ובמקום תקרה של 18 חודשים, שזה זמן ארוך – שנה וחצי, זה דבר שירתיע אנשים מלהגיע לארץ, משפחות שיש להן ילדים, או סתם זוגות צעירים, או אפילו אנשים מבוגרים.

משה גפני: המשמעות של העניין היא שזמן כה רב לא יהיה להם ביטוח בריאות.

משה גפני: זה יכול להיות שיקול במכלול השיקולים שלהם בכוונה לחזור לארץ ולמנוע את עלייתם או חזרתם ארצה.

משה גפני: אנחנו מציעים שבמקום 18 חודשים התקרה תהיה שישה חודשים.

משה גפני: אני מבקש להדגיש שהתיקון שאנחנו מבקשים ומציעים לא כולל טיפולי פוריות.

משה גפני: טיפולי פוריות הם טיפולים יקרים וארוכים, ויכול להיות מצב שאם אנחנו נאפשר להם, אז אנשים סתם יבואו לכאן לטיפולי פוריות ועלולים לחזור חזרה.

משה גפני: החוק איננו כולל טיפול פוריות – זה הוחרג מהצעת החוק הזאת – אלא מדובר על טיפולים רגילים ושוטפים שאדם נזקק להם גם אם הוא בריא בשעה שהוא נזקק לביטוח הבריאות.

משה גפני: כאשר היה הדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת גלנטי, ביקש שאנחנו נקיים ישיבה עם נציגי המשרדים בדיון הראשון בהכנה לקריאה ראשונה.

משה גפני: ואכן, כך נהגנו.

משה גפני: נפגשנו, חברת הכנסת שלי יחימוביץ ואני, עם נציגי המשרדים הרלוונטיים.

משה גפני: היה ויכוח בדיון הזה.

משה גפני: משרד הקליטה טען שהחוק הזה איננו מספיק וצריך לבטל לחלוטין את סעיף 58.

משה גפני: משרד האוצר טען – והיה ויכוח אתו אם יש לחוק בכלל עלות תקציבית.

משה גפני: הוויכוח הזה הוכרע, הוכרע על-ידי הממ"מ, והוכרע בוועדת העבודה, והרווחה והבריאות: לחוק הזה אין עלות תקציבית.

משה גפני: מדוע אין לו עלות תקציבית?

משה גפני: מכיוון שכשתושב חוזר הוא בסופו של דבר מקבל את ביטוח הבריאות – או שהוא משלם עבורו או שהוא מקבל אותו כעבור פרק זמן.

משה גפני: כל הנושא הזה הוא בסך הכול הידיינות בין קופות-החולים.

משה גפני: אבל, אנחנו מדברים על כאלה שהם תושבי הארץ, מכיוון שהם באו לארץ, ולכן לחוק הזה אין עלות תקציבית.

משה גפני: אם החוק הזה עובר בקריאה שנייה ושלישית, משרד האוצר לא נדרש להוציא ולו פרוטה אחת מתקציב המדינה.

משה גפני: מדובר על ההתחשבנויות בין הקופות.

ראובן ריבלין: הממשלה הרי הסכימה – – –

משה גפני: בסדר, אני בכל אופן גם אומר לחברי הכנסת, כדי שחברי הכנסת ידעו – – –

יואל חסון: גפני, השתכנענו.

משה גפני: השתכנעתם?

משה גפני: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת גפני.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים לדיון ראשון.

עתניאל שנלר: חברת הכנסת יחימוביץ, את רשומה ראשונה בדיון.

עתניאל שנלר: את יוזמת.

עתניאל שנלר: זה הבריח התיכון בין היזימה לדיון.

עתניאל שנלר: בבקשה, גברתי.

שלי יחימוביץ': אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, לפני כשנה סיפר לי חבר על חברתו אליה שלמדה בחוץ-לארץ וחזרה לישראל, בניגוד לחלק מחבריה, שלצערי בחרו להשתקע בחוץ-לארץ.

שלי יחימוביץ': ומשחזרה, גילתה לתדהמתה שהיא אינה מבוטחת בביטוח בריאות.

שלי יחימוביץ': מובן שהדבר הזה עורר אצלי את הרצון לחוקק חוק שיטפל בעניין.

שלי יחימוביץ': אבל בעת תחילת העבודה על הצעת החוק גיליתי שחברי חבר הכנסת גפני הקדים והגיש חוק דומה.

שלי יחימוביץ': לפיכך, ביקשתי את רשותו להצטרף כיוזמת לחוק שלו, והוא נענה בנדיבות רבה.

שלי יחימוביץ': אני מודה לו על כך.

שלי יחימוביץ': על כן, בסופו של דבר הוא הוגה החוק הזה ואני הצטרפתי אליו.

שלי יחימוביץ': סעיף 58 לחוק ביטוח בריאות ממלכתי קובע הגבלות לעניין זכותו של תושב ישראל ששהה מחוץ לישראל, כלומר תושב חוזר – –

עתניאל שנלר: הצעקות בצד מפריעות שם.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת שטייניץ, זה מפריע הצעקות שם.

עתניאל שנלר: לא, סליחה, אתם מפריעים לחברת הכנסת יחימוביץ.

עתניאל שנלר: סליחה, אנחנו באמצע דיון.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת שטייניץ, אנחנו באמצע דיון.

עתניאל שנלר: בבקשה, גברתי תמשיך.

שלי יחימוביץ': חברי חבר הכנסת גדעון סער, אני בטוחה שזה לא אישי נגדי.

שלי יחימוביץ': – – לביטוח בריאות ולשייאות לפי החוק עם שובו לישראל.

שלי יחימוביץ': בסעיף האמור קבועות בין היתר הוראות לעניין חישוב התקופה שבה לא יהיה זכאי אותו תושב חוזר לשייאות, כלומר תקופת ההמתנה, ולעניין האפשרות לפדות את תקופת ההמתנה בתשלום מיוחד, הכפוף לתנאים המפורטים באותו סעיף.

שלי יחימוביץ': התיקון שלנו מאפשר לאדם החייב בתקופת המתנה לפדות את התקופה בתשלום מיוחד, שהוא סכום חודשי השווה לדמי ביטוח בריאות החלים על עובד שהכנסתו היא השכר הממוצע מוכפלים בחמש.

שלי יחימוביץ': במצב המשפטי היום אדם ששילם למוסד לביטוח לאומי תשלום מיוחד במשך שישה חודשים רצופים, לא יהיה חייב בתקופת המתנה מיום תום תקופת התשלום ועד ליום שנוצרה לגביו תקופת היעדרות נוספת.

שלי יחימוביץ': ואולם, בתקופה שמתום תקופת התשלום ועד לסיום תקופת ההמתנה שהיה חייב בה אילולא שילם את התשלום המיוחד, או בתום 12 חודשים – לפי המוקדם – לא יהיה אותו אדם זכאי לשייאות הניתנים מחוץ לישראל לפי סעיף 11 לחוק טיפולי פוריות כאמור.

שלי יחימוביץ': בחוק הזה נקבע כי ניתן יהיה לשלם את התשלום המיוחד גם בתשלום חד-פעמי, וכך לפדות את תקופת ההמתנה.

שלי יחימוביץ': האוצר וקופות-החולים התנגדו בטענה שהמדינה עלולה להיות מוצפת במי שבאים אך ורק כדי לקבל טיפול רפואי בישראל.

שלי יחימוביץ': אנחנו התקשינו גם לקבל הערכת עלות של החוק, כיוון שבאופן גורף האוצר ספר את כל מי ששהה בחוץ-לארץ והגיע לישראל וקיבל טיפול רפואי כלשהו.

שלי יחימוביץ': אנחנו טענו שהאפיזודה שבה אדם מופיע בישראל, מקבל טיפול, נרפא באחת וחוזר לחוץ-לארץ היא אפיזודה נדירה ביותר.

שלי יחימוביץ': על כן, אנחנו לא עסקנו כאן באירוע כזה או אחר של מי שבחר לנצל את מערכת הבריאות המצוינת בישראל, אלא רצינו במידה רבה לעודד תושבים שעזבו את הארץ ומבקשים לחזור אליה, לעשות זאת באופן תקין וליהנות מהזכויות שמהן נהנה כל אזרח ישראלי.

שלי יחימוביץ': לפיכך, החוק הזה, אף-על-פי שהוא מאוד מאוד טכני, הוא חוק מעודד עלייה, מעודד שיבה לארץ, והוא בהחלט חוק ציוני.

שלי יחימוביץ': אני מודה למשרד ראש הממשלה על הסיוע שהוא הושיט לנו בהתגברות על התנגדותו של האוצר, ושוב – לחברי חבר הכנסת משה גפני.

שלי יחימוביץ': תודה רבה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחברת הכנסת יחימוביץ.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת אורי אריאל – אינו נוכח; חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח; חבר הכנסת – אינו נוכח.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת יואל חסון, בבקשה.

עתניאל שנלר: אחריו יסיים את הדיון – וכולם יודעים.

עתניאל שנלר: לא מחליפים מפטיר, זו חזקה.

עתניאל שנלר: אדוני, בבקשה.

יואל חסון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, חבר הכנסת גפני וחברת הכנסת יחימוביץ, אני רוצה לומר לכם שאסור להמעיט בחוק הזה ולקרוא לו חוק טכני.

יואל חסון: אני מסכים, בפירוש, שמדובר בחוק משמעותי ביותר.

יואל חסון: זה חוק שיש בו מתן תשובה ברורה וחד-משמעית על אחת השאלות המרכזיות ביותר שעולות אצל אנשים ששוקלים חזרה לישראל; אני מדבר על ישראלים חוזרים.

יואל חסון: אני חייב לומר שדווקא בביקור האחרון שלי בלוס-אנג'לס פגשתי שם קבוצה גדולה מאוד של ישראלים, ופעם ראשונה ראיתי מגמה אמיתית של ישראלים רבים שרוצים וחושבים לחזור לישראל, בעיקר בגלל מה שהם רואים שקורה בישראל, ולחיוב.

יואל חסון: אחד הדברים המרכזיים שעולים הוא באמת הנושא של ביטוח הבריאות, הביטוח הרפואי.

יואל חסון: אני חושב שגם החבילה שמשרד הקליטה מציע היום, נוסף על החוק הזה, מסירה את אחד המכשולים המרכזיים ביותר לחזרה של ישראלים, גם כאלה שיצאו לתקופות קצרות ללימודים וכיוצא באלה, וגם כאלה שיצאו לתקופות ארוכות.

יואל חסון: לכן, אני חושב שבהצעת החוק הזאת יש מסר אחד ברור ועקרוני שהבית הזה אומר היום לישראלים ששוהים בחוץ: תחזרו הביתה, תחזרו לישראל, אנחנו רוצים וצריכים אתכם פה, ואנחנו עושים כל מה שאפשר כדי להקל את חזרתכם לישראל.

יואל חסון: לכן, אני מקווה מאוד ומאמין שהכנסת תאשר את הצעת החוק החשובה הזאת.

יואל חסון: תודה רבה.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

עתניאל שנלר: אחריו נאפשר גם לחבר הכנסת יעקב כהן, ואחר כך נעבור להצבעה.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, צריכים לזכור שיש ימים מיוחדים שיש גם מפטיר ויש שני ספרי תורה, אז אומרים קדיש אחרי כל עלייה, גם כשזה בסוף.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, צריך לזכור שמדינת ישראל היום, אין אליה עלייה.

נסים זאב: שמעתי בזמן האחרון שאפילו מעלים כלבים למדינת ישראל – אני לא צוחק – ממוספרים, בעלי חיים, חיות מחמד, אבל אני לא רואה אנשים שעולים למדינת ישראל.

שמואל הלפרט: יש עלייה בירידה.

נסים זאב: נכון, יש ירידה, לצערנו הרב.

נסים זאב: אם אנחנו רוצים היום לממש עלייה של ממש ולעודד משפחות, כמו שאמר חבר הכנסת יואל חסון, אני עד לכך שאנשים לא עלו בגלל הבעיה הרפואית, שהם מוגבלים.

נסים זאב: זו אחת הסיבות שמנעה מהם לעלות לארץ, כי הם חששו שאולי יש להם בעיה.

נסים זאב: לא מדובר באדם בודד, מדובר במשפחה שלמה שעולה, ויכול להיות שאחד מבני המשפחה זקוק לשירותי בריאות.

נסים זאב: אז המשפחה כולה לא מנסה לעלות לארץ-ישראל, למרות רצונה, כי אולי הם לא יזכו לשירות רפואי.

נסים זאב: לכן, אדוני היושב-ראש, הצעת החוק היא מאוד חשובה.

נסים זאב: אותו חשש שאולי אנשים ניצלו את דיני הטיפול, את מערכת הבריאות בישראל, לשם קבלת טיפול רפואי בלבד, ואולי לאחר מכן הם עלולים לברוח חזרה לארץ מוצאם – אני אומר שאפשר להשאיר את זה, לחייב אותם עד סוף הדורות אם יוכח שאדם עשה תרגיל, בא לקבל שייאות, גמר לקבל את שירותי הבריאות וחזר.

נסים זאב: אני אומר לך שיש היום חייבים בחוץ-לארץ, עשרות, אולי מאות ואולי גם אלפים, שבתי-החולים רודפים אחריהם, ובצדק.

נסים זאב: זה שהם נסעו לחוץ-לארץ – הם עדיין חייבים את חובם למדינת ישראל ולבתי-החולים.

נסים זאב: אם יוכח שהאדם עלה לשם קבלת טיפול רפואי, יש מקום להשאיר לתקופה מסוימת – – –

משה גפני: מה תגיד על סל הקליטה?

משה גפני: אתה מקבל סל קליטה ואחר כך יורד.

משה גפני: מקבל את כל ההטבות.

נסים זאב: אני אומר שזה נכון.

נסים זאב: אם האדם עשה תרגיל ובא לקחת סל קליטה או בא לקחת שירות רפואי ולברוח מהארץ, אני חושב שיש מקום לתבוע אותו, לתבוע אותו לדין.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת נסים זאב.

עתניאל שנלר: אחרון הדוברים, חבר הכנסת יעקב כהן, בבקשה.

יעקב כהן: כבוד היושב-ראש, חברי כנסת נכבדים, אני חייב לכבד ולשבח את הצעת החוק, שתעודד חזרה של עולים חדשים, של יורדים.

יעקב כהן: לצערנו, אין כמעט עלייה כרגע.

יעקב כהן: אנחנו שומעים מראש הממשלה שאחד הדברים שהוא רוצה להחזיר ולחלק זה את ירושלים, שמאוד מעיקה עליו הבעיה הדמוגרפית של ירושלים.

יעקב כהן: הייתי מציע לו שבמקום זה יראה לעשות עלייה טבעית, להגדיל את העלייה הטבעית לארץ-ישראל, וזה דווקא על-ידי מיגור העוני.

יעקב כהן: שמענו בימים האחרונים על דוח עוני מזעזע חדש.

יעקב כהן: אנחנו שומעים על למעלה ממיליון אזרחים שלקראת הפסח יצטרכו לחזר על הפתחים, לקבל מתנות מעמותות.

יעקב כהן: זה אות קלון למדינה.

יעקב כהן: זה הכול עקב הקיצוץ והמחיקה של קצבאות הילדים שהיו בעבר ולצערנו כמעט נגמרו.

יעקב כהן: שמענו ששר הרווחה מציע להגדיל את התמיכה לעמותות.

יעקב כהן: זה דבר ראוי ומשובח.

יעקב כהן: אני שומע שהממשלה עוד לא תומכת בזה לגמרי, אבל הוועדה שהוא הקים קוראת לתמוך ב-50 עמותות.

יעקב כהן: אני חושב שזה דבר ראוי ומתחייב.

יעקב כהן: אנחנו צריכים למגר את התופעה שאנשים מחטטים באשפתות, את התמונות המזעזעות שאנחנו רואים – צריכים לסגור את זה.

יעקב כהן: אבל אנחנו חייבים לזכור: התמיכה בעמותות או התמיכה במזון הן לא תחליף לקצבאות, שהן דבר חיוני ומתחייב כדי להוריד את מידת העוני, להוריד את מספר האנשים שחיים מתחת לקו העוני.

יעקב כהן: תודה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת כהן.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה ראשונה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 22 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 33 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 40) (הקלות לתושב חוזר), התשס”ח–2008, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

עתניאל שנלר: בעד – 33, אין מתנגדים ואין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע בזאת שהצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 40) (הקלות לתושב חוזר), התשס”ח–2008, התקבלה בקריאה ראשונה, והיא תעבור לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/207).

עתניאל שנלר: ]

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 40) (החמרת הענישה בשל פגיעה במתקן בזק), התשס”ח–2008, של חברת הכנסת אסתרינה טרטמן וקבוצת חברי הכנסת – קריאה ראשונה.

עתניאל שנלר: אני מזמין את חברת הכנסת טרטמן להציג את הצעת החוק.

עתניאל שנלר: לרשותך עשר דקות.

עתניאל שנלר: בבקשה, גברתי.

אסתרינה טרטמן: אדוני היושב-ראש, חברותי וחברי חברי הכנסת, התופעה של גנבת מתכות היא תופעה שהולכת ומחמירה, והיא פוגעת בסופו של דבר – – –

עתניאל שנלר: אני אבקש לאפשר לחברת הכנסת טרטמן להציג את החוק בשקט.

עתניאל שנלר: אני מודה לכם.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת ליצמן, תודה.

אסתרינה טרטמן: התופעה של גנבת מתכות היא תופעה שהולכת ומחמירה מיום ליום במדינת ישראל, ובסופו של תהליך היא פוגעת בכל אחת ואחד מאתנו.

אסתרינה טרטמן: אנחנו רואים פגיעה בתשתיות דרכים, מכסים של ביוב שנגנבים – סכנה לתעבורה; אנחנו רואים את התופעה של גנבת שלטים, תמרורים; אנחנו רואים את זה בתשתיות של מים, בתשתיות הבזק, תשתיות חשמל, ולצערנו, אפילו מעל גבי מצבות לאחרונה נגנבות האותיות כדי לנצל את המתכת.

אסתרינה טרטמן: התופעה הזאת הולכת ומחמירה, ורמת הענישה עליה היא מזערית.

אסתרינה טרטמן: בין החברות הגדולות במדינת ישראל – שכולנו נעזרים ומשתמשים בשירותים שלהן – שסובלות מהתופעה הזאת: "מקורות", חברת החשמל ו"בזק".

אסתרינה טרטמן: יש לי פה נתונים על נזקים של חברת החשמל.

אסתרינה טרטמן: רק ברבעון הראשון של שנת 2007 היו 142 מקרי גנבה מחברת החשמל, וברבעון השני המספר כבר קפץ ועלה ל-238 מקרים.

אסתרינה טרטמן: במושגים של מחירים זה הכפיל את עצמו פי-שניים פלוס בעלויות של נזקי הגנבה.

אסתרינה טרטמן: בחודשיים בלבד היו 380 מקרי גנבה בעלות של יותר מ-7 מיליוני שקלים – כמעט 7.5 מיליוני שקלים בחודשיים בלבד, והיד עוד נטויה.

אסתרינה טרטמן: אני מדברת רק על חברת חשמל.

אסתרינה טרטמן: קצת נתונים מ"בזק", כדי לסבר את האוזן.

אסתרינה טרטמן: מנתוני חברת "בזק" עולה כי בשנת 2006 היו כ-365 אירועים של גנבת מתכות וחבלות, ונגרם נזק בשווי של כמעט 8 מיליוני שקלים, והתופעה הולכת ומחמירה.

אסתרינה טרטמן: אם בודקים נתונים מספריים עולה שבכל יום יש לנו בממוצע – רק מ"בזק" כמעט שתי גנבות של מתכות ליום.

משה גפני: חברת הכנסת טרטמן, הבנו.

אסתרינה טרטמן: מצוין.

אסתרינה טרטמן: מכיוון שהבנת סוף-סוף, זה בסדר, אז תרשה לי לסכם.

אסתרינה טרטמן: תודה, קיבלתי את האישור.

אסתרינה טרטמן: חברי הכנסת, החוק קובע עונש של שלוש שנים.

אסתרינה טרטמן: ביקשנו להחמיר את הענישה ולהעלותה לחמש שנים.

אסתרינה טרטמן: זאת הצעת חוק טובה, ואני מזמינה אתכם לתמוך בה.

אסתרינה טרטמן: תודה רבה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחברת הכנסת אסתרינה טרטמן.

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים לרשימת הדוברים.

עתניאל שנלר: ראשון הדוברים לדיון – חבר הכנסת רוברט אילטוב.

רוברט אילטוב: מוותר.

עתניאל שנלר: מוותר.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב.

סטס מיסז'ניקוב: מוותר.

עתניאל שנלר: מוותר.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת יעקב מרגי – איננו נוכח.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת דוד רותם.

דוד רותם: מוותר.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח; חבר הכנסת – אינו נוכח.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת משה גפני – שהבין.

משה גפני: אני מוותר.

עתניאל שנלר: מוותר.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת אורי אריאל – אינו נוכח.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת מנחם בן-ששון – בבקשה, אדוני.

עתניאל שנלר: לרשותך שלוש דקות.

מנחם בן-ששון: אדוני היושב-ראש, אולי אני אוכל לקבל את הזמן של אלה שקדמו.

עתניאל שנלר: בבקשה, אדוני, לרשותך כמעט שלוש דקות.

מנחם בן-ששון: חברי חברי הכנסת – – –

עתניאל שנלר: חברים, אני איאלץ לעצור את השעון.

מנחם בן-ששון: למה להיאלץ?

מנחם בן-ששון: תעצור.

עתניאל שנלר: בבקשה, אדוני ידבר.

מנחם בן-ששון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, חברת הכנסת המציעה, אני מציע שלא לקבל את הצעת החוק הזאת, ואני אסביר מדוע.

מנחם בן-ששון: יש לי שני נימוקים שנוגעים בדיוק לנגע שדיברה עליו חברת הכנסת טרטמן, והראשון שבהם – לפי דעתי, כדי לתקוף את הבעיות הפכנו למי שמכים בכל דבר בשבט המאסר.

מנחם בן-ששון: זוהי מגמה מסוכנת.

מנחם בן-ששון: ועדת החוקה עסקה בסוגיה הזאת לעומק בכמה מן הנושאים, ואני רוצה להסביר כמה מזיקה הכבדת הענישה בחוק שלא ראוי להתמודד אתו בשיטה הזאת, לעומת הכבדת הענישה בחוקים שראוי להקשות בהם.

מנחם בן-ששון: למה אני מתכוון?

מנחם בן-ששון: יש חוקים – – –

עתניאל שנלר: חברת הכנסת קולט אביטל.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אני אעצור את השעון.

עתניאל שנלר: אי-אפשר, אנחנו לא יכולים לנהל כך דיון.

עתניאל שנלר: אני מבקש מכל מי שמבקש לדבר לעשות את זה בחוץ.

עתניאל שנלר: חברת הכנסת טרטמן.

עתניאל שנלר: חברת הכנסת קולט אביטל.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש – – –

עתניאל שנלר: אדוני.

עתניאל שנלר: אדוני יעזור לי אם לא יעזור לי.

עתניאל שנלר: אני מודה לך על שאתה לא עוזר לי.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת ברוורמן.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת יואל חסון.

עתניאל שנלר: אני מבקש שנוכל לקיים דיון מסודר.

עתניאל שנלר: בבקשה, אדוני ימשיך.

מנחם בן-ששון: אם כך, המנטליות, אדוני, של להכות באזרח בהכבדת ענישה היא דבר שצריך להסתכל עליו בצורה מושכלת.

מנחם בן-ששון: לא כל עוולה תפתור תוספת מאסר, להיפך.

מנחם בן-ששון: במקרה שלפנינו, למשל אובדן המתכות, מן הדין, אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, שנעצור את הנגע בנמלים, ולמשל ניקח את חוק הנמלים ושם נתפוס את ההברחות של מתכות שיוצאות לכיוון המזרח הרחוק, כך מספרים לנו, או שנמצא את הדרך לעצור את הדבר בגבולות.

מנחם בן-ששון: תוספת של עונשי מאסר במקומות שאסור שיהיו לא רק תזיק במקרה הזה לגנבת המתכות, אדוני היושב-ראש, אלא היא תזיק בסופו של יום גם לחוקים שבהם בצדק המחוקק וכנסת ישראל הוסיפו עליהם ענישה.

מנחם בן-ששון: במקרה הזה, זה חוק לא ראוי גם לגופה של גנבת המתכות, גם לחינוך הציבור, ובסופו של יום, אדוני, חברי חברי הכנסת, אנחנו מזיקים לחקיקה.

מנחם בן-ששון: זה "זאב, זאב", ונשלם עליו את המחיר גם בחוקים אחרים.

מנחם בן-ששון: לכן אני קורא לכם, חברי חברי הכנסת, להצביע נגד הצעת החוק הזאת.

מנחם בן-ששון: היא אינה ראויה.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

עתניאל שנלר: יעלה ויבוא חבר הכנסת נסים זאב, ועד שחבר הכנסת נסים זאב יעלה – אני לא אמשיך את הישיבה.

עתניאל שנלר: אני לא אמשיך את הישיבה, אלא אם כן יהיה כאן שקט.

עתניאל שנלר: אנחנו לא נמשיך את הישיבה, אלא אם כן יהיה כאן שקט.

עתניאל שנלר: ובכן, אני רוצה לברך משלחת של הוועדה לשוויון זכויות במעמד האשה מהפרלמנט של רומניה, משלחת של אורחי הכנסת.

עתניאל שנלר: ברוכות הבאות לכנסת ישראל, אנחנו שמחים שאתן כאן אתנו.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

עתניאל שנלר: בבקשה, חבר הכנסת נסים זאב.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לומר שהצעת החוק ראויה לכאורה.

נסים זאב: מי שגונב מתכות, ובפרט מחברת החשמל ומ"בזק", צריך להיענש הרבה יותר.

נסים זאב: נעשה חוק לחברת "בזק", חוק לחברת חשמל, חוק לגונבי מכוניות – כל חוק בפני עצמו, כי כל אחד חושב שהוא הנפגע ביותר וראוי להחמיר בעונש ולהעלות משלוש שנים לחמש שנים.

נסים זאב: אני אומר שאסור להגביל את זה בזמן, ולתת לשופט להחליט אפילו על 20 שנות מאסר.

נסים זאב: מה שקורה היום במדינת ישראל זה פשוט הפקרות.

נסים זאב: או שנביא הצעת חוק שלפיה שלוש השנים האלה שקיימות היום – הן לא יופחתו לפחות בשנתיים; יש בזה הרבה היגיון.

נסים זאב: אני רוצה לדעת מי במדינת ישראל קיבל שלוש שנות מאסר בפועל על גנבת מתכות.

נסים זאב: יש נתונים?

נסים זאב: הייתי שמח מאוד לשמוע על נתונים כאלה שבתי-המשפט נותנים שלוש שנות מאסר על גנבת מתכות.

נסים זאב: היום גונבים מהבתים, ממפעלים, ממוסדות.

נסים זאב: אדוני, יש מוסד שאני אחראי לו.

נסים זאב: גנבו לי שני מיניבוסים ופירקו אותם, פירקו אותם לחתיכות, שלחו אותם כחלקי חילוף ומכרו חלק מהחלקים לפי משקל, לפי פלדה, לפי ברזל, לפי מתכת כזאת או אחרת.

נסים זאב: אני בעד שגנבים כאלה, שגנבו רכב ממרכז העיר ירושלים ולקחו את זה לכפר דורה ליד חברון – צריך לתת להם עשר שנות מאסר.

נסים זאב: אי-אפשר לעשות חוק על כל דבר.

נסים זאב: אדוני, חשוב שתשמע.

נסים זאב: נכנסים למקוואות, עוקרים נחושת בפרוטות, אבל הנזק שהם עושים הוא באלפים וברבבות.

נסים זאב: זה לא ייאמן.

נסים זאב: הם לוקחים מתכות ששמים בתוך המקוואות, עוקרים אותן – והמקווה לא יכול לפעול תקופה ארוכה – כדי לקחת אולי 4 או 5 ק"ג של נחושת, והנזק הוא באלפי דולרים.

נסים זאב: אם היינו עושים חוק למקוואות, חוק למוסדות, חוק לחברת החשמל – כל אחד יבוא ויטען: אולי אני מרגיש נפגע יותר – – –

עתניאל שנלר: חברי הכנסת.

עתניאל שנלר: חברי הכנסת.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת יואל חסון.

נסים זאב: אני יודע שנמאס לך לשמוע אותי, אבל מה לעשות.

עתניאל שנלר: לא נמאס.

עתניאל שנלר: זמנך תם.

נסים זאב: היושב-ראש רוצה לתת לי אקסטרה זמן.

עתניאל שנלר: היושב-ראש לא נותן לך אקסטרה זמן.

נסים זאב: אני מכבד את זה.

נסים זאב: תודה רבה, אדוני.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת חסון.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת חסון, האם אתה מבקש לשאת דברים?

עתניאל שנלר: נרשמת.

יואל חסון: אני מוותר.

עתניאל שנלר: אתה מוותר.

עתניאל שנלר: אני מודה לך.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 23 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 18 נגד – 21 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 40) (החמרת הענישה בשל פגיעה במתקן בזק), התשס”ח–2008, לוועדה לא נתקבלה.

קריאות: – – –

עתניאל שנלר: חבר הכנסת רותם, אנחנו נרשום אותך כבעד.

עתניאל שנלר: בעד – 18, נגד – 21.

עתניאל שנלר: לא, סליחה.

עתניאל שנלר: אנחנו בכנסת ולא באיצטדיון.

עתניאל שנלר: משה, סליחה.

עתניאל שנלר: לא אכריז על תוצאות ההצבעה בצורה הזאת.

עתניאל שנלר: בעד – 18, ואני מוסיף את חבר הכנסת רותם כך שזה 19; נגד – 21.

עתניאל שנלר: אני קובע כי הצעת חוק התקשורת (בזק ושירותים) (תיקון מס' 40) (החמרת הענישה בשל פגיעה במתקן בזק), התשס”ח–2008, לא עברה בקריאה ראשונה.

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים לסעיף הבא בסדר-היום.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו לא נמשיך את הדיון, ואני לא רוצה להוציא אף אחד מהמליאה.

עתניאל שנלר: אני מבקש מכולם לשבת.

עתניאל שנלר: אנחנו עוד לא סיימנו את סדר-היום.

עתניאל שנלר: יש עוד סעיף.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, לא אמשיך את הדיון עד שנירגע.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת אפללו.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, תודה על שאפשר להמשיך בדיון.

עתניאל שנלר: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/222).

עתניאל שנלר: ]

עתניאל שנלר: אנו עוברים לסעיף הבא: הצעת חוק איסור קבלת ביטחונות מעובד, התשס"ח–2008, של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת – קריאה ראשונה.

עתניאל שנלר: אני מזמין את חבר הכנסת דב חנין להציג את הצעת החוק שלו, ואני מאוד מקווה שניתן לו לדבר.

עתניאל שנלר: לרשותך עשר דקות תמימות, ואנחנו נקשיב לך קשב רב.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, תודה רבה.

דב חנין: אני מצטער על מה שקרה היום בכנסת.

דב חנין: אני חושב שראוי לכנסת לקיים, גם כשיש ויכוח, דיון ענייני על חוקים – מי בעד, מי נגד.

דב חנין: אני חושב שזה שחוקים מופלים בגלל שיקולי אופוזיציה-קואליציה איננו נכון, איננו ראוי, איננו מתאים לכנסת.

דב חנין: הדיון וההצבעה צריכים להיות כאן ענייניים, ואני מצטער על דברים שקורים בניגוד לכיוון הזה.

דב חנין: עמיתי חברי הכנסת, אני אהיה קצר.

דב חנין: הצעת חוק איסור קבלת ביטחונות מעובד, שהיא הצעה חשובה שאני מביא בתמיכת הממשלה, היא הצעה שמבקשת למנוע תופעה של דרישת מעבידים לקבל מעובדיהם ביטחונות לשם הבטחת הישארותם בעבודה או בעת קבלתם לעבודה.

דב חנין: נטילת הביטחונות האלה כובלת את העובד למעביד ולמקום העבודה, והחשש מתשלום מחיר כלכלי מגביל את חופש הבחירה של העובד.

עתניאל שנלר: אני מבקש לעצור.

עתניאל שנלר: אני עוצר את הדיון.

עתניאל שנלר: יש לנו זמן עד מחר בבוקר.

דב חנין: לכן, אדוני היושב-ראש, אנחנו מציעים לעגן בחוק במפורש את האיסור על המעביד לקבל מעובדו וממועמד לעבודה ביטחונות, לרבות בדרך עקיפה.

דב חנין: האיסור הזה יחול גם על מעסיק בפועל ביחס לעובד של קבלן כוח-אדם.

דב חנין: הביטחונות שמוצע לאסור את קבלתם הם בטוחה בכסף או בשווה כסף, שעובד נותן למעביד כתנאי להישארותו בעבודה או כתנאי לקבלתו לעבודה, או התחייבות של עובד כלפי מעבידו לשלם סכום כסף אם לא ישלים את תקופת העבודה שהתחייב לה.

דב חנין: מוצע לקבוע כי להתחייבות כאמור ולהוראות בחוזה המתנות על האיסור או מנוגדות לו לא יהיה כל תוקף.

דב חנין: עם זאת, הצעת החוק לא מבקשת לשלול השקעה בעובד במסגרת יחסי עובד ומעביד, המתוכננת לטווח ארוך.

דב חנין: לכן אנחנו מציעים שלא לשלול את האפשרות של קבלת ביטחונות בכל הקשור לסכומים שהוציא המעביד על הכשרה מיוחדת שניתנה לעובד, ובתנאי שההכשרה הזאת נעשית לפי הכללים והתנאים שייקבעו בתקנות באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת.

דב חנין: עמיתי חברי הכנסת, החוק הזה הוא חוק ערכי, הוא חוק נכון, הוא חוק שמסיים את מתכונת קשירת העובדים למקום העבודה שלהם, ולכן אני מקווה, למרות כל האירועים שהיו בכנסת קודם לכן, שהכנסת כולה תתאחד בתמיכה בחוק החברתי החשוב הזה.

דב חנין: תודה רבה.

עתניאל שנלר: אנחנו מודים לחבר הכנסת חנין.

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים לדיון.

עתניאל שנלר: ראשונת הדוברים היא חברת הכנסת שלי יחימוביץ.

שלי יחימוביץ': – – –

עתניאל שנלר: חבר הכנסת מיכאל מלכיאור – אינו נוכח; חבר הכנסת יורם מרציאנו – אינו נוכח; חבר הכנסת מוחמד ברכה – אינו נוכח; חבר הכנסת חנא סוייד – אינו נוכח; חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח; חבר הכנסת – אינו נוכח; חבר הכנסת משה גפני – אינו נוכח; חבר הכנסת יעקב מרגי – אינו נוכח; חבר הכנסת אורי אריאל – אינו נוכח; חבר הכנסת מנחם בן-ששון, האם אתה רוצה לדבר?

עתניאל שנלר: ויתרת על זכות הדיבור.

עתניאל שנלר: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה על הצעת החוק.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 24 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 14 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק איסור קבלת ביטחונות מעובד, התשס”ח–2008, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

עתניאל שנלר: בעד – 14, נגד – אין, נמנעים – אין.

עתניאל שנלר: אני קובע בזאת שהצעת חוק איסור קבלת ביטחונות מעובד, התשס”ח–2008, התקבלה בקריאה ראשונה, והיא תעבור לדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, תם סדר-היום.

עתניאל שנלר: הישיבה הבאה תתקיים מחר, יום רביעי, כ"ו באדר ב' התשס"ח, 2 באפריל 2008, בשעה 11:00.

עתניאל שנלר: ישיבה זו נעולה.