ישיבת מליאה, כנסת 17, פרוטוקול מספר הישיבה המאה-שלושים-וארבע של הכנסת השבע-עשרה, 2007-06-26 00:00

יצחק זיו: שלום לכולם, הנני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת היום, יום שלישי, י' בתמוז התשס"ז, 26 ביוני שנת 2007.

יצחק זיו: הודעה למזכיר הכנסת.

נאזם בדר: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה (תיקון מס' 11), התשס"ז–2007, שהחזירה הוועדה לקידום מעמד האשה; הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 12), שהחזירה ועדת הכלכלה.

נאזם בדר: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה למזכיר.

יצחק זיו: חברי הכנסת, הסעיף הראשון על סדר-היום: נאומים בני דקה.

יצחק זיו: חברי הכנסת המעוניינים יירשמו באמצעות מערכת ההפעלה האלקטרונית שתקבע את סדר הדוברים.

יצחק זיו: לפני שנתחיל בנאומים בני דקה, אני רוצה לברך את השדולה בראשות חבר הכנסת אלחנן גלזר – השדולה למען הגמלאים אנשי הקבע, חברי "צוות".

יצחק זיו: ברצוני לברך את חברי ארגון גמלאי שירות הקבע בצה"ל, היושב-ראש ד"ר ברוך לוי, המנכ"ל דן נדיב וכל החברים שנמצאים אתנו כאן.

יצחק זיו: גמלאי צה"ל התארגנו, רובם ככולם באופן וולונטרי, בארגון צוות המטפל בהם ובעניינם לאורך שנים.

יצחק זיו: אני שמח שסוף סוף הוקמה למענם שדולה, ואני מאחל להם הצלחה ועשייה פורייה.

יצחק זיו: בהצלחה.

יצחק זיו: נאומים בני דקה.

יצחק זיו: אני מזמין את חברי הכנסת.

יצחק זיו: ראשון הדוברים, חבר הכנסת ואסל טאהא, בבקשה.

ואסל טאהא: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, ביקרתי אתמול בערב באום-אל-חירן, יחד עם חברי לסיעה, חבר הכנסת סעיד נפאע.

ואסל טאהא: ראינו מקרוב מה עשתה שם המשטרה – הרסו יותר מ-20 בתים, הותירו יותר מ-130 נפש תחת כיפת השמים, ללא קורת גג, ללא מחסה.

ואסל טאהא: מה עוד שהמשטרה גייסה בני נוער לרוקן את הבתים, להוביל את החפצים בתוך קונטיינרים, והובילו אותם למקום שהמשפחות לא יודעות איפה הוא ואיפה החפצים שלהן.

ואסל טאהא: לאחר בדיקות מצאו בעלי הבתים שכסף רב נשדד, תכשיטים נשדדו, נוסף על כל החפצים שלקחו.

ואסל טאהא: המצב קטסטרופלי.

ואסל טאהא: כדי לרענן את הזיכרון, בני שבט אבו-אלקיעאן שבתיהם נהרסו – לפני 50 שנה אילצה אותם המדינה לעבור צפונית-מערבית לרהט, למקום הזה, והרשתה להם להתגורר שם.

ואסל טאהא: אחרי 50 שנה היא שוב הרסה להם את הבתים.

ואסל טאהא: אני פונה אל השר לביטחון פנים להתערב מייד, להחזיר את החפצים ולהחזיר את הכסף והתכשיטים שנשדדו.

ואסל טאהא: אני פונה אל חברי הכנסת שיעזרו, שילחצו על משרד הפנים להפסיק את ההריסות בנגב.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת אריה אלדד.

יצחק זיו: אחריו – חבר הכנסת אלי אפללו.

אריה אלדד: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, ד"ר פבלוב היה פיזיולוג ולד"ר פבלוב היה כלב.

אריה אלדד: הוא נתן לכלב לאכול וראה שכשהוא נותן לו לאכול, מופרשים מיצי קיבה.

אריה אלדד: אחר כך הוא נתן לו לאכול וגם צלצל בפעמון.

אריה אלדד: והכלב המשיך להפריש מיצי קיבה.

אריה אלדד: אחר כך הוא רק צלצל בפעמון, בלי לתת לו אוכל, והכלב הפריש מיצי קיבה.

אריה אלדד: יש לנו ראש ממשלה שמתנהג באופן די דומה.

אריה אלדד: על שלום כבר לא מדברים בשארם-א-שיח', אבל התגובה הפבלובית, של שחרור 250 רוצחים או רוצחים בפוטנציה, נמשכת גם כשאין שלום.

אריה אלדד: בכל פעם שמישהו יוצר צילום משותף של מנהיגי האזור, האתנן שמשלם ראש ממשלת ישראל על הצילום המשותף הזה הוא שחרור מחבלים רוצחים.

אריה אלדד: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת אלי אפללו, בבקשה.

אלי אפללו: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אדוני השר, אני שומע מחבר הכנסת ואסל טאהא משהו שמקומם אותי.

אלי אפללו: אתה מבקש שלא להרוס בנייה לא חוקית.

אלי אפללו: איך אתה, כאיש שחושב שצריך לשמור על החוק, כמו שאתה אומר, מדבר נגדו?

אלי אפללו: אנשים עושים בנייה לא חוקית.

אלי אפללו: איך זה יכול להיות שאתה בא בטענה כזאת?

אלי אפללו: שמעתי אותה והתקוממתי.

ואסל טאהא: במקום הזה הורשה להם לבנות על-ידי המדינה.

אלי אפללו: לא אושר, על הבנייה הזאת היה צו הריסה.

אלי אפללו: אם לא היה, היו פונים מייד לבג"ץ ועוצרים את זה.

אלי אפללו: אז בכל מקום שתהיה בנייה בלתי חוקית, צריך לעצור אותה.

אלי אפללו: זה לא משנה – אצל יהודים או אצל ערבים.

אלי אפללו: חבר הכנסת טאהא, תקפידו על החוק.

אלי אפללו: זה יהיה יותר טוב.

אלי אפללו: אני דווקא רוצה לדבר על מה שקרה אתמול עם ה"חמאס".

אלי אפללו: אתמול הופצה קלטת של גלעד שליט.

אלי אפללו: אילצו אותו לומר דברים, והוא אמר אותם מחוסר ברירה.

אלי אפללו: אבל מתי, באיזה עיתוי?

אלי אפללו: הרשות הפלסטינית אחראית לא פחות מה"חמאס".

אלי אפללו: גם היא אחראית למה שקרה עם גלעד שליט, וגם לשלומו היא אחראית.

אלי אפללו: אנחנו לא צריכים להגיד שבזה שאנחנו מתירים או גורמים שה"חמאס" יהיה מנותק מהרשות הפלסטינית, אנחנו מורידים ממנה את האחריות.

אלי אפללו: גם אלה וגם אלה אחראים.

אלי אפללו: מפה כולנו באמת צריכים לשלוח לו איחולי בריאות ולחזק את משפחתו.

אלי אפללו: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת יצחק גלנטי.

יצחק גלנטי: אדוני היושב-ראש, חברי כנסת נכבדים, קהל נכבד, כדי להשיג תמיכה ציבורית החליטו שרי האוצר להפריח בלון נוסף שנקרא הימנעות מהעלאת מסים, ואפילו הורדת מסים.

יצחק גלנטי: מי מרוויח ממדיניות זו?

יצחק גלנטי: רק מי שיש לו לשלם מסים.

יצחק גלנטי: אך האם האוצר יסכים להקטנת הכנסותיו?

יצחק גלנטי: לא ולא.

יצחק גלנטי: במקום מסים, הוא מעלה את האגרות, ואף מוסיף אגרות חדשות רבות.

יצחק גלנטי: במקום שהאוצר יממן את החינוך, הוא מטיל אגרות חינוך.

יצחק גלנטי: כעת מפריטים את שירותי הבריאות, ולכן הנזקקים לשירותי הבריאות ישלמו הרבה יותר, ומי שאין לו – תהיה זו הבעיה הפרטית שלו.

יצחק גלנטי: לעשיר אין בעיה – לא במימון חינוך ילדיו, לא במימון תרופות ואשפוז, לא במימון אמצעי מימון לרכושו, לא במימון עורכי-דין טובים.

יצחק גלנטי: וגם אם מחיר החשמל או הדלק ירקיע שחקים – זאת לא תהיה בעיה שלו.

יצחק גלנטי: הצמצום בגביית מסים יגרום לעלייה תלולה במחירי השירותים, ומי שיישא בנטל יהיו השכבות החלשות – בעיקר השכבה המבוגרת – ושכבת הביניים, שכבר קורסת.

יצחק גלנטי: תודה.

רן כהן: – – – שר הבריאות.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת שמואל הלפרט, בבקשה.

שמואל הלפרט: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, שני פעוטות בני שנה ושנתיים נשרפו אתמול למוות בדלקה שפרצה בצפת.

שמואל הלפרט: גם ההורים נפגעו קשה מכוויות.

שמואל הלפרט: מפי השכנים נשמעו טענות קשות על איחור בהגעת הכבאים.

שמואל הלפרט: במשך דקות ארוכות נשמעו הזעקות של האם שנופפה בתינוק, ממררת בבכי ושואלת: למה אף אחד לא בא לעזור?

שמואל הלפרט: לכבאים לקח זמן רב להבין באיזה ציוד להשתמש כדי לפרוץ את הבית.

שמואל הלפרט: בשרפה שפרצה ביום שישי האחרון בתל-אביב נהרגה אשה, ועוד שני בני משפחה נפצעו קשה לאחר שנלכדו בשרפה.

שמואל הלפרט: יש עוד שורה של אסונות בגין שרפות.

שמואל הלפרט: אדוני היושב-ראש, יש הרגשה בציבור שמשהו לא תקין בשירותי הכבאות.

שמואל הלפרט: אני מציע להקים ועדה בלתי תלויה שתבדוק בצורה עניינית את מערכת הכבאות, את רמת הציוד – האם הוא עומד בתקן הדרוש – ואת יעילות העובדים, ותבחן את הדרכים שיש לנקוט כדי למנוע אסונות דומים בעתיד.

שמואל הלפרט: אדוני היושב-ראש, מדובר בפיקוח נפש, וחייבים לפעול באופן מיידי למנוע הישנות מקרים דומים בעתיד.

יצחק זיו: תודה רבה, חבר הכנסת יעקב כהן, בבקשה.

יצחק זיו: אחריו – חבר הכנסת יוסי ביילין.

יעקב כהן: כבוד היושב-ראש, אני רוצה לדבר על אותו נושא שקודמי דיבר עליו.

יעקב כהן: כפי ששמענו, התרחש אתמול אסון בדלקה המחרידה בצפת, אשר קיפחה חיים של שני פעוטות וגרמה לפציעתן של האם ובתה.

יעקב כהן: במקביל שמענו שהתחוללה שרפה קשה ליד בית-שמש, שבה נשרפו שבעה מפעלים, ומיליוני שקלים ירדו לטמיון.

יעקב כהן: לאחרונה עולה שוב נושא השרפות.

יעקב כהן: השרפות מתרבות, ושוב אנו עדים לדלקות קשות שמתחוללות וגורמות לנזקים קשים בגוף, בנפש, בממון ובאוצרות טבע.

יעקב כהן: אתמול בבדיקת האירוע בצפת טענו השכנים שהיו ליקויים בהגשת ההצלה.

יעקב כהן: לא די ששירותי הכבאות הגיעו באיחור למקום, היה גם מחסור בכוח-אדם ובציוד חיוני.

יעקב כהן: אני לא רוצה לנקוט עמדה בנושא, בעיקר כשהנושא עוד לא נבדק, אולם ברור שהדבר טעון בדיקה – אם הגיעו בזמן ואם היה די ציוד.

יעקב כהן: לנוכח ריבוי המקרים, ברור שהנושא טעון בדיקה וחקירה.

יעקב כהן: אני קורא לשר הפנים והאחראי לשירותי הכבאות להקים ועדה שתבדוק אם היו ליקויים ומה הם, ולעשות הכול לתקנם, ואם יש צורך – לשחרר תקציבים, לשדרג ולהוסיף ציוד.

יעקב כהן: יש לזכור ששום ניסיון לחסוך בממון לא יכול לבוא על חשבון חיי אדם.

יעקב כהן: על כן, מחובתנו להשקיע את המיטב והמירב ולחזק ולרענן את הנהלים כדי להיות ערוכים היטב למקרה שרפה, חס ושלום, ולמזער את הנזקים ואת היקפם.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת יוסי ביילין, בבקשה.

יוסי ביילין: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אתמול צפיתי בנאום של ראש הממשלה בפסגה בשארם-א-שיח' והאזנתי לו.

יוסי ביילין: אני מוכרח לומר שהתרשמתי מאוד מהדברים שלו, הם היו מלים בסלע.

יוסי ביילין: הרבה דברים שהוא אמר יכולנו להגיד אנחנו – האנשים שמזוהים, נאמר, עם מחנה השלום כבר הרבה מאוד שנים.

יוסי ביילין: ואז נזכרתי שנאומים דומים לזה כבר ננאמו על-ידו.

יוסי ביילין: היה נאום כזה במוצאי יום הבחירות, היה נאום כזה כאשר הוא הושבע לראש מממשלה, היה נאום כזה ליד קבר בן-גוריון, ובכל פעם אמרתי לעצמי: הנה יש כאן באמת שינוי משמעותי ביותר.

יוסי ביילין: אלא שהמדיניות שליוותה את השינויים הללו לא נתנה כל ביטוי למה שאמר ראש הממשלה באותם נאומים – פשוט שום קשר בין הנאומים היפים האלה לבין מה שקרה בשטח.

יוסי ביילין: כל מה שאני יכול לומר אחרי הנאום של אתמול זה שאני מאוד מאוד מקווה שאולי הפעם ראש הממשלה האזין לנאום של עצמו.

יוסי ביילין: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת זבולון אורלב, בבקשה.

יצחק זיו: אחריו – חבר הכנסת סעיד נפאע.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, ביום שישי מסתיימת שנת הלימודים בבתי-הספר היסודיים ובגני-הילדים, וכחצי מיליון מהם יתחילו בשבוע שלאחר מכן לבלות בקייטנות.

זבולון אורלב: מתברר, גם מדוחות מבקר מדינה וגם מתלונות שקיבלנו, שאף-על-פי שיש חוק שמחייב כל קייטנה ברישוי עסקים, וכל קייטנה חייבת בהיתרים ובאישורים ממשרד החינוך, יש הפקרות רבה, והורים ששולחים ילדים לקייטנות בעצם שולחים אותם אל מקומות מאוד מסוכנים, גם מבחינה ביטחונית, גם מבחינה בטיחותית, גם מבחינת תברואה, ואפילו סכנה מפני כל מיני פדופילים חולי מין, שהרי מתקבלים לעבודה עובדים בלי בדיקה, אף שהחוק מחייב שתהיה בדיקה.

זבולון אורלב: החשבון שיש לנו עם משרד החינוך ועם הרשויות המקומיות – נעשה אותו.

זבולון אורלב: אני רוצה לנצל את השניות שנותרו לי כדי לבקש מההורים, שהם המפקחים הכי טובים בעולם, שלפני שהורה שולח את הילדים שלו לקייטנה, יברר שלקייטנה הזאת יש הרשיונות ויש ההיתרים שנדרשים בחוק.

זבולון אורלב: כך הוא יכול להיות בטוח שהילד גם נמצא בידיים חינוכיות נאמנות וגם יש לו סביבה בטוחה.

זבולון אורלב: אני אומר להורים: אל תסמכו לא על משרד החינוך ולא על הרשויות המקומיות, כי הן אינן ממלאות את חובתן.

זבולון אורלב: הן לא בודקות.

זבולון אורלב: יש למעלה מ-5,000 קייטנות, ואין שום כוח פיקוח שבעולם של משרד החינוך או של הרשויות המקומיות שיכול לפקח.

זבולון אורלב: יש כאן היקף גדול מאוד של פעילויות בלתי מבוקרות.

זבולון אורלב: הפיקוח הטוב ביותר הוא פיקוח של ההורים.

זבולון אורלב: אותם הורים שמגלים אחריות יואילו לבדוק, וממילא אותן קייטנות שאין להן רישוי – לא יירשמו אליהן ילדים והן ייסגרו.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת סעיד נפאע.

סעיד נפאע: תודה.

סעיד נפאע: גברותי ורבותי, האמת שהתכוונתי לוותר על הנאום בן הדקה שלי, אילולא הערתו של חבר הכנסת אפללו לגבי הריסת הבתים אתמול בנגב.

סעיד נפאע: את הסרט של הריסת הבתים בסקטור הערבי אנחנו כבר ראינו, ואת האמתלה של הריסת בנייה בלתי חוקית, אף שידוע לנו למה יש בניינים בלתי חוקיים בסקטור הערבי.

סעיד נפאע: אבל בכל אופן, אתמול אירע תקדים מאוד "מעניין", שלא רק את החפצים של האנשים לקחו מהבתים, אלא גם את האוכל של האנשים לקחו מהבתים, והשאירו 130 משפחות עם ילדיהן ללא אוכל – פשוט ללא אוכל.

סעיד נפאע: אילולא השכנים שהביאו להם אוכל באמצע הלילה, לאנשים לא היה מה לאכול.

סעיד נפאע: זה התקדים החדש, המחודש והמעניין.

סעיד נפאע: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת משה גפני, בבקשה.

יצחק זיו: אחריו – חברי הכנסת מאיר פרוש, ג'מאל זחאלקה ורן כהן.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אתמול נפטר אזרח צעיר באופן יחסי באשדוד.

משה גפני: היה שם אסון במשפחה.

משה גפני: המשטרה ופרקליטות מחוז דרום ביקשו את נתיחת הגופה ללא שום סיבה, וגם בניגוד לחוק, והמשפחה ביקשה שלא לעשות זאת בשעה הקשה הזאת של האסון שפקד אותה.

משה גפני: מובן שלאיש לא היה שום עבר פלילי, ולא היה שום חשד לאיזה אירוע שמצדיק נתיחת גופה.

משה גפני: האיש מת מדום לב, אין שום ספק בעניין הזה.

משה גפני: ואף-על-פי-כן פרקליטות מחוז דרום עם המשטרה באשדוד הטרידו את המשפחה בשעה הקשה מאוד שלהם.

משה גפני: פנו אל בית-המשפט, ומובן מאליו שבית-המשפט דחה את בקשת המשטרה והפרקליטות לנתיחת הגופה.

משה גפני: לא היתה שום עילה.

משה גפני: יש לי גם הפרוטוקול מאותה החלטה של בית-המשפט.

משה גפני: ברור לחלוטין שלא היתה עילה לכך.

משה גפני: ואני שואל, אדוני היושב-ראש:

משה גפני: האם מותר לפרקליטות מחוז דרום – וזו לא הפעם הראשונה – לבקש נתיחה של גופה בניגוד לרצון המשפחה, בשעה של אסון כבד שנחת עליהם, וללא שום סיבה גורמים להם לכזה צער ולכזה נזק?

משה גפני: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת מאיר פרוש, בבקשה.

מאיר פרוש: אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, ראש הממשלה אהוד אולמרט העניק תופינים לראש הרשות הפלסטינית אבו-מאזן, וראינו עוד סיבוב של ויתורים, עוד סיבוב של אשליות שיתנפצו לנו בפנים, שיתפוצצו לנו, חלילה, ישמרנו השם, בפיגועים.

מאיר פרוש: כי הרי אנחנו למודי ניסיון, ומאז אוסלו ועד ההתנתקות – הוא הבטיח מדינת פלסטינית לצד ישראל, ובשיחות השקטות הבטיח כנראה ראש הממשלה להעניק לאויבנו בנדיבות לב חבלים מארץ-ישראל, כפי שאכן קובעים קווי היסוד של הממשלה, ואני מצטט: "שטחי ישראל, שגבולם ייקבע על-ידי הממשלה, יחייבו צמצום שטחי ההתיישבות הישראלית ביהודה ושומרון".

מאיר פרוש: אנחנו נאמר קודם כול לעצמנו: הפלסטינים איבדו את הזכות לבוא בתביעות כלפי ישראל.

מאיר פרוש: ישראל היא שצריכה להציג תביעות ותנאים ברורים להסדר קבע, אם בכלל יבוא.

מאיר פרוש: קיומם של היישובים בחבלי ארץ-ישראל חייב להיות מובטח בכל הסדר בעתיד, כי שלום יהיה אך ורק אם יהודים יחיו בביטחון ובשלווה כאן בארץ-ישראל – וגם בחברון, כפי שערבים חיים בנצרת.

מאיר פרוש: זה אומנם לא בקווי היסוד של הממשלה, אבל שחברון היא שלנו כתוב בתורת משה שניתנה לנו בהר-סיני.

מאיר פרוש: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, בבקשה.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, לפני כמה שעות דיברו אתי בטלפון נשים מבית-לחם שעברו השפלה איומה במחסום.

ג'מאל זחאלקה: הנשים נדרשות להיכנס לחדר קטן שיש בו מצלמה, עם חלון קטן שממנו מציצה חיילת, והן נדרשות להוריד את כל בגדיהן, ואני מדגיש – בעירום מלא.

ג'מאל זחאלקה: נשים שמסרבות לעשות זאת מעוכבות, ומונעים מהן להיכנס לאזור ירושלים, גם אם יש להן כל אישורי המעבר.

ג'מאל זחאלקה: טיפול דומה מקבלות נשים במעבר קלקיליה.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב-ראש, מי אמר שיש גבול לרשעות, שיש גבול לאטימות הלב, ושיש גבול כמה כוחות הכיבוש יכולים להתעלל באזרחים פלסטינים?

ג'מאל זחאלקה: בושה וחרפה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת רן כהן, בבקשה.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, כמו בכל יום שלישי זה שלוש שנים ומשהו, גם היום אני אקדיש את הדקה הזאת למאבק למען מניעת התאבדויות בישראל.

רן כהן: אני רק חייב לומר ששמעתי אתמול ברטט עצום ובצמרמורת ממש את הקלטת של גלעד שליט.

רן כהן: אני מציע לנו, חברי הכנסת, לא לנהוג ב"דאבל סטנדרט", במוסר כפול.

רן כהן: חברי הכנסת חייבים להתייחס אל גלעד שליט כאילו היה הבן של כל אחד מאתנו.

רן כהן: ולכן צריך לעשות הכול, אבל הכול, עם ה"חמאס", עם מי שלא יהיה, ולשחרר כל מה שצריך כדי להחזיר אותו הביתה.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, מדי שנה מתאבדים בישראל קרוב ל-500 אנשים, ומהם כ-100 בממוצע בני 24 ופחות.

רן כהן: במדינות רבות בעולם אימצו תוכניות-אב לאומיות שהביאו לצמצום ניכר בשיעורי ההתאבדות.

רן כהן: בישראל עד היום לא הוקדשו תקציבים ייעודיים למלחמה בתופעה הזאת, ולכן היא נמשכת, והיא שמה קץ לחייהם של מאות אנשים מדי שנה.

רן כהן: הממשלה הקימה בשנה האחרונה שתי ועדות מייעצות בנוגע לתופעות ההתאבדות.

רן כהן: האחת – ועדה בין-משרדית שהוקמה במשרד הרווחה, שבנתה תוכנית לטיפול במשפחות ויחידים לאחר ניסיונות התאבדות.

רן כהן: היא הגישה את הדוח עם המלצות חשובות בנוגע לטיפול באיומי התאבדות.

רן כהן: השנייה – ועדה בין-משרדית שהוקמה במשרד הבריאות בראשות הפסיכולוגית הארצית.

רן כהן: היא הכינה תוכנית לאומית למאבק בתופעת ההתאבדות.

רן כהן: לצערי, אדוני היושב-ראש, עד היום לא מוקצים שום משאבים ליישום ההמלצות של שתי הוועדות.

רן כהן: לכן, הוועדות הוקמו כמעט לחינם.

רן כהן: אני קורא לראש הממשלה ולשרים הרלוונטיים – שר הבריאות, שרת החינוך, שר הקליטה, שר הביטחון ושר האוצר – ליישם את ממצאי הוועדות ולהקצות משאבים מתאימים כדי למנוע התאבדויות – אי-אפשר ואסור להסכים שימשיך להיות המספר הזה של מתאבדים.

רן כהן: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת אחמד טיבי.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, לא כל הציבור בארץ נחשף אתמול לפשע הנורא שבוצע בהריסת כ-20 מבנים ובמחיקתו של יישוב שלם בנגב – עתיר, אום-אל-חירן – כי לא כל אמצעי התקשורת, בעיקר האלקטרוניים, דאגו להעביר לציבור את הטרגדיה שהתרחשה שם.

אחמד טיבי: נדמה לי שראיתי באחד מהערוצים – נדמה לי שזה היה ב"אל-ג'זירה" אפילו, לא באמצעי התקשורת בעברית – תלמידים, ילדים, שמקוננים על העובדה שעכשיו תקופת בחינות, והרסו להם את הבית, השחיתו להם את הספרים, והם לא יודעים מה לעשות עכשיו כדי לעבור את הבחינות, והם לא יעברו את הבחינות.

אחמד טיבי: גם פוגעים באמהות, לא נותנים להן לקחת את התינוקות, אפילו תוך כדי מעשה ההריסה הברוטלי הזה.

אחמד טיבי: גם פוגעים ברכוש וגם פוגעים בילדים.

אחמד טיבי: נשאלת השאלה, עד כמה ההתעמרות יכולה להיות קשה וברוטלית?

אחמד טיבי: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת יעקב מרגי, בבקשה.

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, גם אני רוצה להתייחס לפרסום הקלטת של החייל גלעד שליט.

יעקב מרגי: אני קורא לממשלה לעשות הכול, להמשיך לעשות הכול ואף להוסיף, בצורה הטובה ביותר, כדי להביא את גלעד שליט, יחד עם החטופים בצפון, הביתה.

יעקב מרגי: יהיה המחיר אשר יהיה, העיקר שהבנים שיוצאים להילחם, יוצאים להגן על המולדת, ידעו שאכן יש מי שדואג להם.

יעקב מרגי: עם האויבים שלנו תמיד נדע לבוא חשבון על התעללות בחיילים, כל שכן בחיילים שנפלו בשבי.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חברת הכנסת קולט אביטל.

קולט אביטל: אדוני היושב-ראש, רציתי לדבר על הנושא הכאוב של הפליטים מסודן, לא על מצבם הקשה והגרוע והמביש, אלא על המדיניות או העדר המדיניות של מדינת ישראל בתחום הזה.

קולט אביטל: אני מצרה על כך שאנחנו, כמדינת העם היהודי, מדינה שנבנתה על-ידי פליטים, עם אשר סבל על גופו ובנפשו ויודע בדיוק מה זה להיות פליט – להגיע כאילו למקום מבטחים ואז זורקים אותך למקום אחר או סוגרים לך את הגבול, כפי שמתכוונים לעשות עכשיו.

קולט אביטל: אנחנו, כיהודים, לא היינו צריכים לעשות את זה.

קולט אביטל: אני מצרה על כך שמדינת ישראל עוד לא גיבשה מדיניות, כפי שהיתה צריכה לעשות.

קולט אביטל: אני רוצה להזכיר לכולנו שדווקא ראש הממשלה מנחם בגין, זיכרונו לברכה, פתח את שערי ישראל לפליטים מווייטנאם.

קולט אביטל: ידענו אז כיצד להתנהג.

קולט אביטל: היום אנחנו נותנים את התפקיד הזה לצבא.

קולט אביטל: הצבא הוא זה שצריך לתת בקבוקי "מטרנה" לילדים קטנים, לפתוח גנונים, ובאמת לא לשם כך קיים צבא-הגנה לישראל.

קולט אביטל: אני שומעת וקוראת בעיתון שהכוונה היא לבנות גדר או לשים מחסום או לא לתת להם להיכנס.

קולט אביטל: אני חושבת שלפי החוק הבין-לאומי יש למדינת ישראל התחייבות כלשהי לטפל בפליטים.

קולט אביטל: אני בטוחה שאנחנו לא יכולים לפתוח את השערים לרבבות, אבל אני בטוחה שבתיאום עם נציב האו"ם לענייני פליטים אפשר למצוא מדיניות נאורה ומושכלת.

קולט אביטל: אני קוראת לממשלה לשבת ולדון בכך.

קולט אביטל: זו בושה, זו חרפה שצריך למחוק אותה.

קולט אביטל: מדינת ישראל צריכה להראות יחס יותר הומני לפליטים.

קולט אביטל: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת טלב אלסאנע.

טלב אלסאנע: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אתמול נפל דבר כאשר הגיעו כוחות גדולים של משטרה ומג"ב, בליווי מסוק וציוד מכני כבד, והחלו להרוס בתים של משפחת אבו-אלקיעאן, שמתגוררת באותו מקום משנת 1956.

טלב אלסאנע: למקום זה הם עברו מאדמותיהם ליד קיבוץ שובל.

טלב אלסאנע: הם מתגוררים באותו מקום ומעבדים את אדמותיהם.

טלב אלסאנע: הגיעו למקום והחלו להרוס, אפילו מבלי להיות מצוידים בצווי הריסה.

טלב אלסאנע: הדבר הזה של הריסת בתים אינו דבר חדש, אלא שהפעם החלו לפנות את המיטלטלין.

טלב אלסאנע: גם לקחת את החלב של הילדים והתינוקות, גם להותיר את הנשים והילדים בוכים על הריסות הבתים ללא שום פתרון.

טלב אלסאנע: כלומר, לבוא, להרוס ולהותיר את המשפחות תוך התעלמות מוחלטת, כאילו לא מדובר בבני-אדם, וזאת אחרי שגזלו מהם את המיטלטלין, הציוד והחפצים האישיים שלהם.

טלב אלסאנע: הכול בשם החוק.

ראובן ריבלין: מי עשה את זה?

טלב אלסאנע: מינהל מקרקעי ישראל.

טלב אלסאנע: נאמר שכאילו היתה תביעת פינוי.

טלב אלסאנע: ניתן פסק-דין בהעדר, והיה צו הוצאה לפועל.

טלב אלסאנע: בצו ההוצאה לפועל לא מופיע שיש להרוס בתים.

יעקב אדרי: היה פסק-דין.

ראובן ריבלין: בית-המשפט פסק, לא מינהל מקרקעי ישראל.

טלב אלסאנע: המינהל הוא שהגיש את התביעה.

טלב אלסאנע: יותר מזה, בצו הפינוי לא מופיע לא הריסת בתים ולא החרמת מיטלטלין.

טלב אלסאנע: אפילו אם יש, אפילו אם הכול חוקי – אלה לא אזרחים?

טלב אלסאנע: לא צריך לדאוג להם לפתרון?

טלב אלסאנע: צריך להותיר אותם בחום של הנגב עם התינוקות, ללא חלב וללא שום אפשרויות קיום ואז גם לדבר בשם החוק?

טלב אלסאנע: לדעתי זו רמיסה של החוק, ומה שנעשה אתמול הוא פשע כלפי האוכלוסייה בנגב.

טלב אלסאנע: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת עבאס זכור.

עבאס זכור: כבוד היושב-ראש, חברי הכנסת, בביקור שהיה לי היום בכלא "מגידו" ביקרתי חברי פרלמנט פלסטינים, ובהם נאסר א-דין שאער, אדם שכיהן כסגן ראש הממשלה הפלסטיני ושר החינוך, אדם הידוע כמתון, מאמין בשלום ובחיים משותפים, המתנגד לכל התופעות האחרונות בעזה ובגדה.

עבאס זכור: הוא אומר שבעזה יש אנשים שלא מאמינים בשלום וגם בישראל יש אנשים לא מאמינים בשלום.

עבאס זכור: הוא אומר שיש פלגים שונים ב"חמאס", והוא ידוע כמאמין בשלום.

עבאס זכור: הוא לא יודע למה הוא עצור.

עבאס זכור: אנשים כמוהו צריכים להיות קרובים לאבו-מאזן ולאסמאעיל הנייה, ולא להשאיר קרובים אליהם רק את הקיצוניים.

עבאס זכור: החוקרים אומרים לו שאם הוא יחתום שהוא יתפטר מממשלת ה"חמאס", ישחררו אותו.

עבאס זכור: מבקשים ממנו שיחתום שהוא לא יקבל שום תפקיד ברשות הפלסטינית ואז הוא ישוחרר.

עבאס זכור: אדם כזה לא צריך להיות עצור, כי הוא יכול לקדם את תהליך השלום.

עבאס זכור: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אחרון הדוברים – חבר הכנסת אליהו גבאי.

אליהו גבאי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני רוצה להתייחס לדוברים הקודמים.

אליהו גבאי: הרגש היהודי הוא רגש חם ויש חמלה רבה.

אליהו גבאי: לא סתם הורסים בתים, אבל כשמשתלטים על קרקעות שלא שלהם, הורסים.

אליהו גבאי: המינהל הורס גם בתים של יהודים, קל וחומר כאשר משתלטים על אלפי דונמים ובונים מאות ואלפי בתים ללא רשיון על קרקעות המדינה.

אליהו גבאי: מחובתה של המדינה לשמור על קרקעות המדינה ולהפסיק לתת את האפשרות לבנות בנייה בלתי חוקית ולהשתלט על קרקעות המדינה.

אליהו גבאי: אני רוצה להתייחס לפרסום ההזמנה לאירוע של משרד החוץ בניו-יורק.

אליהו גבאי: ההזמנה הזאת פורסמה במגזין "מקסים".

אליהו גבאי: הציגו שם תמונות של נשים בביקיני, בצורה חושפנית מאוד, שהיו מתאימים לעיתון "בול" בזמנו – מי שזוכר את העיתון הזה – בשפל הגרוע ביותר.

אליהו גבאי: בזה הם רוצים למשוך תיירים.

אליהו גבאי: האנשים שבאים למדינת ישראל באים למטרות צליינות.

אליהו גבאי: בא ציבור יהודי, ציבור נוצרי, מכל העדות ומכל הדתות.

אליהו גבאי: הם באים למדינת ישראל כדי להתחבר לאתרים ההיסטוריים, לקדושה.

אליהו גבאי: למשרד התיירות לא חסרים דברים להראות – את האתרים הלאומיים, האתרים הקדושים, ההיסטוריים.

אליהו גבאי: לקחת תמונות כאלה, זה רק גורם לכעס ולתסכול ליהודים בחוץ-לארץ וגם לאלה שרוצים להיות תיירים בארץ.

אליהו גבאי: מדינת ישראל צריכה להציג את הדברים הטובים בה.

אליהו גבאי: יש לה מפעלי היי-טק ועוד דברים יפים בצבא.

אליהו גבאי: בושה וחרפה שרק את זה ניתן להציג.

אליהו גבאי: לכן אני קורא לשרת החוץ לעשות חשבון עם האנשים שפרסמו את התמונות האלה ושנתנו את החסות לזה.

אליהו גבאי: לאחרונה התבשרנו על שגריר בגילופין, ששוכב עירום בדרום-אפריקה, פעם פדופיל, פעם קונסול שמבקש אזרחות זרה.

אליהו גבאי: אלה השערוריות שמשרד החוץ מייצר – – –

אופיר פינס-פז: – – –

אליהו גבאי: אני מקווה שמשרד החוץ יעשה סדר בביתו, כדי שלא נתבשר כל יום על שערורייה חדשה, כי זה גורם נזק חמור למדינת ישראל.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: [מס' כ/147; "דברי הכנסת", חוב' ל', עמ' 9275.

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים לדון בהצעת חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 38), התשס"ז–2007 – קריאה שנייה ולאחר מכן קריאה שלישית.

יצחק זיו: אני מזמין את יושב-ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה, חבר הכנסת , להציג את הצעת החוק.

יצחק זיו: להצעת החוק אין הסתייגויות.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, יש חוקים שהם בבחינת מעט המחזיק את המרובה.

זבולון אורלב: התיקון בחוק מבקר המדינה הוא תיקון קטן.

זבולון אורלב: הוא בא ואומר שאם עד היום המצב המשפטי היה שרק מי שנפגע הוא זה שיכול לפנות לנציב תלונות הציבור, וגם חבר כנסת – רק שני אלה יכולים לפנות – הרי על-פי התיקון, לאחר שהכנסת תאשר את החוק הזה, כל אדם, כל ארגון, יכול לפנות בתלונה עבור אדם אחר, ובלבד שהנפגע נתן את הסכמתו.

זבולון אורלב: ההנחה של התיקון בחוק היא, שדווקא השכבות הנזקקות יותר, יש להן פחות גישה להגשת תלונות.

זבולון אורלב: הן פחות יודעות איך להגיש תלונה.

זבולון אורלב: לעתים הם גם לא יודעים על עצם היכולת להגיש תלונה.

זבולון אורלב: לעומת זאת, יש סוכנים חברתיים רבים – גם ארגונים, גם עובדים סוציאליים, גם מורים, גם מנהלים וגם עובדי ציבור – שיכולים לסייע לאזרחים למצות את זכויותיהם.

זבולון אורלב: לשמחתי, משרד מבקר המדינה תמך תמיכה בלתי מסויגת בחוק הזה, אף-על-פי שהתיקון הזה מזמן לו עבודה נוספת, כנראה, רבה מאוד.

זבולון אורלב: אבל זה יגביר את הנגישות שלו לאותן שכבות שלא מסוגלות למצות את זכויותיהן על-ידי כך שהן שוכרות עורכי-דין יקרים, שיודעים להגיע למסדרונות השלטון, לצלצל לאישים במערכת השלטון ולמצות את זכויותיהם.

זבולון אורלב: להם אין הקשרים, אין היכולות, ולכן צריך לאפשר להם גישה רבה מאוד לנציב תלונות הציבור.

זבולון אורלב: זהו התיקון, שגם ועדת שרים לחקיקה תמכה בו.

זבולון אורלב: בתיקון בסעיף 38 הכוונה היא שכל השינוי שאנחנו עושים איננו חל על מי שלכתחילה איננו יכול לפנות בתלונות לנציב תלונות הציבור, והם אותם אנשים שנתונים למרות חוק, כמו שוטרים וחיילים בקבע.

זבולון אורלב: כמובן, יש עוד התיקון שנדרש בסעיף 41, שמבקר המדינה, כשהוא פונה לברר את הדבר, הוא לא פונה רק למי שפנה אליו בשמו של המתלונן, אלא הוא יכול לפנות גם אל המתלונן עצמו.

זבולון אורלב: לבקשת הממשלה, גם בהשוואה לקריאה הראשונה, הוספנו שברור שדרושה הסכמת המתלונן.

זבולון אורלב: הנוסח שהכנסנו כאן הוא שהתלונה מוגשת בשמו של אדם אחר לאחר שהנחנו את דעתו של נציב תלונות הציבור שיש הסכמה של האדם המתלונן.

זבולון אורלב: ובעצם אנחנו משאירים בידי נציב תלונות הציבור את הבחינה לדעת שאותו אדם אומנם הסכים להתלונן, כדי שלא יהיו תלונות בגלל אנשים, כשאותם אנשים בעצם לא רצו להתלונן.

זבולון אורלב: בקיצור, כמו אותו סיפור של הצופים שמעבירים זקנה בכוח את את הכביש, אף על-פי שהיא לא רוצה לחצות.

זבולון אורלב: אשר על כן, כפי שפתחתי ואמרתי, זהו תיקון קטן המחזיק את המרובה.

זבולון אורלב: זה יאפשר מיצוי זכויות של אזרחים, כאמור דווקא של אותם אזרחים שאין להם יכולת אחרת למצות את הזכויות.

זבולון אורלב: כאמור, להצעת החוק אין הסתייגויות, ואבקש את הסכמת הכנסת לאישור החוק.

יצחק זיו: כפי שנאמר, להצעת החוק אין הסתייגויות.

יצחק זיו: לכן, נעבור להצבעה בקריאה שנייה, כהצעת הוועדה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 2 בעד סעיפים 1–3 – 17 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–3 נתקבלו.

יצחק זיו: בעד – 17, נגד – אין, נמנעים – אין.

יצחק זיו: ההצעה אושרה בקריאה שנייה.

יצחק זיו: לכן, הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 38), התשס"ז–2007, עברה בקריאה שנייה.

יצחק זיו: נעבור להצבעה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: הצבעה מס' 3 בעד החוק – 17 נגד – אין נמנעים – אין חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 38), התשס"ז–2007, נתקבל.

יצחק זיו: בעד – 17, נגד – אין, נמנעים – אין.

יצחק זיו: אני קובע שהצעת חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 38), התשס"ז–2007, נתקבלה בקריאה שלישית.

שלום שמחון: אתה יכול להוסיף אותי?

יצחק זיו: להוסיף, בבקשה, את השר שמחון לפרוטוקול.

יצחק זיו: [מס' מ/308, כ/134, כ/154; ”דברי הכנסת", חוב' כ"א, עמ' 7622, חוב' ל', עמ' 9282, וחוב' ל"א, עמ' 9376; נספחות.

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו נעבור לנושא הבא: הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 12), התשס"ז–2007 – קריאה שנייה וקריאה שלישית, קיבלה פטור מחובת הנחה.

יצחק זיו: אני מזמין את יושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת משה כחלון, להציג את הצעת החוק.

משה כחלון: אדוני היושב-ראש, חברי השרים, חברי הכנסת, אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 12), התשס"ז–2007.

משה כחלון: הצעת החוק המונחת לפניכם היא הצעה מאוחדת של ארבע הצעות חוק פרטיות, שהניחו חברי הכנסת אמנון כהן, גלעד ארדן, חיים כץ וכן אני יחד עם חברי הכנסת יורם מרציאנו, סטס מיסז'ניקוב, יעקב מרגי, משה שרוני ודוד רותם, והצעת חוק נוספת מטעם הממשלה.

משה כחלון: הצעת החוק, בנוסח שגיבשה ועדת הכלכלה של הכנסת, תואמת את מסקנות ועדת הכלכלה בשבתה כוועדת חקירה פרלמנטרית בעניין עמלות הבנקים, שיזם חבר הכנסת אופיר פינס-פז.

משה כחלון: לא למותר להזכיר בהזדמנות זו את השתלשלות הדברים שהביאה להגשת הצעות החוק ולהקמת ועדת החקירה הפרלמנטרית: כבר בעבר נעשו ניסיונות להסדיר את נושא עמלות הבנקים.

משה כחלון: כך, עוד בכנסת השש-עשרה, בעקבות דיונים בוועדת הכלכלה, הסכימו בנק ישראל, הבנקים וועדת הכלכלה על הנהגת סלי עמלות למשקי הבית.

משה כחלון: במקביל הסכימה ועדת הכלכלה להקפיא יוזמות חקיקה של חברי הכנסת בנושא.

משה כחלון: ואולם בחודש אוקטובר 2006 שוב העלו הבנקים את העמלות שלא נכללו בסלים אלו.

משה כחלון: כתוצאה מכך, במהלך הכנסת השבע-עשרה הניחו חברי הכנסת אמנון כהן, גלעד ארדן וחיים כץ על שולחן הכנסת הצעות חוק פרטיות שעניינן עמלות הבנקים.

משה כחלון: אחר כך הגיש חבר הכנסת אופיר פינס-פז הצעה להקמת ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא והמליאה אישרה זאת.

משה כחלון: כמפורט במסקנותיה של ועדת החקירה הפרלמנטרית, הסתבר כי לתחושה הברורה שאחזה בציבוריות הישראלית, שלפיה הבנקים הרחיקו לכת ביחסם כלפי לקוחותיהם, אכן היה בסיס איתן, ונמצא כי יש הצדקה לטיפול באמצעות חקיקה.

משה כחלון: ואל יקל הדבר בעיניכם: אני יכול להעיד כי ועדת הכלכלה, כקו מנחה בפעולותיה, סבורה כי ככלל ראוי לתת לכוחות השוק לפעול.

משה כחלון: תחרות בריאה פועלת תמיד לטובת הצרכן.

משה כחלון: ואולם, לעיקרון זה יש אחיזה רק אם אכן מדובר בסביבה תחרותית.

משה כחלון: לא צריך להיות כלכלן מומחה כדי להבין שאם קיימים כשלי שוק המונעים תחרות, יש לעשות את הנדרש על מנת לתקנם וליצור תנאים שיביאו להגברת התחרות.

משה כחלון: כך ככלל, וכך גם ככל שמדובר בעמלות המושתות על לקוחות על-ידי התאגידים הבנקאיים.

משה כחלון: אחת הדרכים לייעול התחרות היא הגברת השקיפות של מחירי השירותים הבנקאיים, כך שללקוחות תהיה אפשרות מעשית להשוות בין מחירי השירותים הבנקאיים.

משה כחלון: מתן מידע שקוף וברור הוא חיוני.

משה כחלון: לא זה המצב היום, כאשר קיימות כ-400 עמלות, מה גם שלא תמיד שמות העמלות זהים בכל הבנקים.

משה כחלון: עד היום הכלים שהיו בידי נגיד בנק ישראל ובידי המפקח על הבנקים בבנק ישראל לפקח על העמלות הבנקאיות, כמותן ומחיריהן, היו מוגבלים מאוד, אם בכלל.

משה כחלון: בפועל, הפיקוח על הבנקים פעל בתחום זה מול התאגידים הבנקאיים לגבי עמלות מסוימות בלבד, וכן יזם פיקוח על מחירן של מספר מצומצם של עמלות על-ידי הגוף שהוסמך לפקח על מחירים במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה לפי חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ"ו–1996.

משה כחלון: אולם כפי שכבר הזכרתי, וכפי שקבעה ועדת החקירה הפרלמנטרית, המצב רחוק מלהניח את הדעת, וחייב תיקונו גם בחקיקה.

משה כחלון: הצעת החוק מנסה להתמודד עם עיקר הכשלים שנחשפו בכמה כלים.

משה כחלון: בהתאם להצעת החוק, יוסמך הנגיד, לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת לבנק ישראל, לקבוע תעריפון של כל השירותים הבנקאיים.

משה כחלון: התעריפון האמור, המכונה בהצעת החוק "התעריפון המלא", הוא למעשה רשימה של כל העמלות שתאגיד בנקאי יהיה רשאי לגבות בעד שירותים בנקאיים, ואופן חישובן של עמלות אלה, כמחיר קבוע או באחוזים.

משה כחלון: תכלית הוראה זו היא לצמצם את מספר העמלות וליצור אחידות בשמות העמלות בין כל התאגידים הבנקאיים.

משה כחלון: כמו כן, מוצע להסמיך את הנגיד לקבוע תעריפונים מצומצמים, שייגזרו מהתעריפון המלא, לפי סוגי שירותים בנקאיים או סוגי לקוחות.

משה כחלון: לאחר שהנגיד יקבע את התעריפונים כאמור, כל תאגיד בנקאי יהיה חייב לקבוע את המחיר שהוא גובה בעד כל שירות הכלול בהם.

משה כחלון: התאגיד הבנקאי יהיה חייב ליידע את לקוחותיו בדבר התעריפון המלא וסכומי העמלות שהוא גובה, ואותו דבר לגבי התעריפון המצומצם החל לגביו, ויחול עליו איסור לגבות עמלה שאיננה כלולה שם.

משה כחלון: הנגיד יהיה רשאי לפטור תאגידים בנקאיים מהחובה לגבות עמלות לפי תעריפון.

משה כחלון: בוועדה אף הוספנו להצעת החוק הוראה המחייבת את הנגיד לפעול להצגה הוגנת ומובנת של העמלות, במטרה להבטיח אפשרות להשוות את העלויות של ניהול חשבונות ואמצעי תשלום בין התאגידים הבנקאיים.

משה כחלון: ברור הוא שעם הנהגת התעריפונים המחייבים, יוכלו הלקוחות לדעת מהי העלות האמיתית של השירותים שהם מקבלים ולהשוות באופן מושכל בין מחירי השירותים הבנקאיים.

משה כחלון: ברור הוא שאין כלי יעיל משקיפות להגברת התחרותיות.

משה כחלון: עוד מוצע להגדיר עילות שבהתקיימן יוסמך הנגיד להכריז על שירות בנקאי כשירות בפיקוח, כמפורט להלן: שירות שהעמלות בשלו עלולות להפחית את התחרות; שירות שבו אין תחרות בין התאגידים הבנקאיים בשל העדר חלופה, שכן הלקוח חייב לבצע פעולה מסוימת בתאגיד בנקאי מסוים; שירות חיוני בקשר עם חשבון עובר-ושב או בקשר עם שימוש באמצעי תשלום; שירות שבשלו נגבות עמלות ללא צידוק סביר.

משה כחלון: הכריז הנגיד על שירות בפיקוח, הוא יוסמך לקבוע מחיר לעמלות בגין שירות שכזה ואף לקבוע במקרים המתאימים מחיר מרבי לעמלות וכן איסור גביית עמלה מסוימת.

משה כחלון: נוסף על כך, מוצע להסמיך את המפקח על הבנקים לפקח על עמלות בשל שירות בפיקוח.

משה כחלון: המפקח יהיה רשאי לדחות בקשה של תאגיד בנקאי להעלות עמלה בשל שירות בפיקוח, וכן ייקבע איסור מפורש על גביית עמלה בשל שירות בפיקוח בניגוד להוראות הנגיד והמפקח.

משה כחלון: כמו כן, מוצע לקבוע חובה על תאגיד בנקאי להודיע למפקח מראש על העלאת העמלה בשל שירות שאינו בפיקוח.

משה כחלון: כן מוצע לקבוע כי המפקח יהיה רשאי להטיל עיצום כספי בגובה מיליון וחצי שקלים חדשים על תאגיד בנקאי שיפר את הוראת החוק.

משה כחלון: לבסוף, לשם יצירת כלי נוסף להשוואה בין השירותים הבנקאיים ומחיריהם, מוצע לקבוע כי המפקח יפרסם מדי שנה נתונים שיאפשרו ללקוחות לעשות כן, וכן לקבוע שחוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ"ו–1996, להלן – חוק הפיקוח, לא יחול על עמלות הבנקים, כדי למנוע פיקוח מקביל עליהן מצד המפקח מזה ומצד המפקח על המחירים לפי החוק האמור מזה.

משה כחלון: אני קורא לחברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק בקריאה השנייה והשלישית.

יצחק זיו: תודה לחבר הכנסת משה כחלון, יושב-ראש ועדת הכלכלה.

יצחק זיו: אני מזמין לדיון בהסתייגויות.

יצחק זיו: ראשון הדוברים, חבר הכנסת דוד טל, בבקשה.

דוד טל: אדוני היושב-ראש, נעתרתי לבקשתו של יושב-ראש הוועדה, ואני אעשה את זה בקיצור נמרץ, הגם שיש לי הרבה הסתייגויות ואני יכול לדבר חצי שעה על הנושא הזה ואולי גם יותר, אשתדל לצמצם את דברי.

דוד טל: אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, אנחנו עוסקים בחוק שלדעתי בסופו של יום יצא מתחת ידינו חוק אולי רחב מדי לטעמי, ותיכף אסביר.

דוד טל: אבל בטרם אסביר את החוק עצמו ואת הבעיות שליוו אותו – חבר הכנסת ריבלין, הייתי רוצה שאדוני יקשיב לי, היות שאדוני שירת כשר התקשורת בזמנו, ואני אומר כאן לחברות הסלולר – – –

ראובן ריבלין: – – –

דוד טל: היות שעסקת בסלולר, רציתי לומר שאם חברות הסלולר לא יתעשתו ולא יגיעו להבנות והסכמות כפי שהבנקים היו צריכים, יהיה חוק כזה גם לחברות הסלולר, מפני שאי-אפשר עד אין סוף להתעמר באנשים שמחזיקים טלפון סלולרי – – –

ראובן ריבלין: – – – של חברת הסלולר היה מגיע לארץ, אם היה יודע שיש התערבויות ישירות של הרגולטור – – –

דוד טל: זה מאוד יכול להיות, אבל ציפינו ואנחנו עדיין מצפים מחברות הסלולר שיגיעו להבנות.

דוד טל: אדוני משפטן, השופט ברק טבע פעם, אני חושב, את המידתיות.

דוד טל: צריכה להיות מידתיות בכל דבר.

דוד טל: עכשיו אני רוצה לחזור להצעת החוק.

דוד טל: כפי שאמר יושב-ראש הוועדה, יש לנו 340 עמלות נכון להיום, ותמיד נתנו לדוגמה את האדם הסביר, שאין בכוחו לבחון את כל העמלות ואין בכוחו להשוות עמלות שונות בבנקים שונים, שכן כאן מופיע שם אחר לעמלה כזאת וכאן שם אחר.

דוד טל: אמר אתמול הממונה על ההגבלים העסקיים שלדעתו יש תיאום בין הבנקים.

דוד טל: אני לא יכול להאשים, לא בדקתי.

דוד טל: זה חמור מאוד להגיד את זה כשלא בדקתי.

דוד טל: אבל ראו פלא: כל העמלות כולן מתיישרות לקו מסוים אחד, ואין מצב שאתה רואה וחש שיש תחרות כלשהי.

דוד טל: וכשיש 340 עמלות האדם הסביר – ואני לא מדבר על אנשים אחרים, כמו אמא שלי למשל, שמה לעשות, לא יודעת קרוא וכתוב; אומנם היא היתה באוניברסיטה של החיים, אבל היא לא יכולה לעשות את ההשוואות הללו.

דוד טל: מעבר לכך, יש כמה עמלות שיש בהן כפל עמלות.

דוד טל: אתה רואה שעל שירות אחד יש עמלה כזאת וכזאת וגם כזאת ואם תרצה גם כזאת.

דוד טל: הדבר הזה היה צריך להיפסק מזמן.

דוד טל: חבר הכנסת השר דהיום שלום שמחון, בשבתו כיושב-ראש ועדת הכלכלה לפני כמה שנים – בזמנו כבר דנו בנושאים הללו והעלינו את זה, הצפנו את זה.

דוד טל: אני מוכח לומר שבעזרתה של התקשורת קיבלנו רוח גבית.

דוד טל: אבל גם אז לא התכוונו, ומי שיבדוק בפרוטוקולים, כמעט בלי יוצאים מהכלל מבין חברי הכנסת, חברי הוועדה אמרו את הדברים האלה פעם אחר פעם: אין עינינו צרה ברווחי הבנקים.

דוד טל: אנחנו לא רוצים לפגוע בהתנהלות הפיננסית של הבנקים.

דוד טל: אנחנו רק רוצים שתהיה הבנה כלשהי ולצמצם את העמלות, ושקיפות, כדי שתהיה קצת תחרות.

דוד טל: לצערי, התחרות לא קיימת בבנקים, משום שיש לצערי דואופול – גם בנק הפועלים וגם בנק לאומי – אלה שני בנקים שאני חושב שמקיפים 70% או למעלה מ-70% מכלל הלקוחות היום במדינת ישראל, ולכן אין תחרות.

דוד טל: להערתך, חבר הכנסת ריבלין, אני סבור גם שלא יגיעו בנקים מבחוץ, לא רק בגלל הרגולציה שלנו.

דוד טל: אנחנו לא רצינו להגיע לזה.

דוד טל: ואני גם פונה לחברות הסלולר היום: לא רוצים להגיע לזה, אנחנו מבינים שזו התערבות גסה.

דוד טל: אני מודה, זו התערבות גסה, אבל אין ברירה, לא הותירו לנו ברירה אחרת.

דוד טל: אני חושב שהגענו למצב – אולי הוא לא טוב לבנקים מצד אחד, מפני שהיתה תקופה לפני שלוש או ארבע שנים ש-80% מרווחי הבנקים היו רק מעמלות.

דוד טל: זה לא נראה סביר, זה לא נראה נורמלי.

דוד טל: אין אח ורע בעולם לכך ש-80% מהרווחים הם רק מעמלות.

דוד טל: היום זה ירד ל-34%, 35%, 40%.

דוד טל: עדיין הרבה לטעמי, אבל בנק צריך להרוויח מהמרווחים של הריביות ומזה שהוא מוכר את הכסף הזה.

דוד טל: חברי הכנסת, מה שקורה, אני מוכרח לומר שיש לי ביקורת קשה על בנק ישראל, שלצערי הוא כל הזמן אולי פיקח על הבנקים בצורת מפקח ורצה לבדוק את ההתנהלות הפיננסית – שזה מאוד חשוב לצרכן הישראלי, שכן אם בנק פושט רגל, בסופו של יום ישלם את המחיר אותו אזרח שהשקיע את כספו בבנק.

דוד טל: אבל בנק ישראל בעצם היה בקומה מתמשכת של עשרות שנים.

דוד טל: מעבר להתנהלות הפיננסית של הבנק הוא לא חשב על האזרח, על הלקוח, וברגע שהוא התעורר קצת מהקומה, הוא מצמץ לשנייה קלה, התבונן סביבו וראה שיש הצעת חוק של כמה חברי כנסת, עט על הצעת החוק הזו כמוצא שלל רב, ואני מוכרח לומר שהתאהב התאהבות בלתי רגילה.

דוד טל: אני חושב שלומר שבנק ישראל הפך להיות נרקיסיסט לא יהיה מוגזם.

דוד טל: הוא גיבש הצעת חוק מאוד רחבה, ואני מקווה מאוד שהצעת החוק הזאת תגרום לכך שקודם כול מספר העמלות כאמור יצטמצם, השקיפות תהיה גדולה יותר, וגם התחרות, אני מקווה.

דוד טל: אם כי אני עדיין מטיל ספק בזה שהעבודה שעשינו תגרום לתחרות מרובה, אני מקווה שזה יגרום לתחרות כלשהי, ונוכל לראות את ההתמודדות של הבנקים על הלקוח ועל האזרח במדינת ישראל.

דוד טל: אני רואה את יושב-ראש ועדת הכלכלה.

דוד טל: אני נעתר לבקשתו, ואני אצמצם ואסיים פה בזמן, כפי שהבטחתי.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: השר משולם נהרי.

משולם נהרי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי כנסת, להסתייגות לסעיף 1 – סעיף 5א לחוק הבנקאות (שירות ללקוח) מטיל חובה על תאגידים בנקאיים לשלוח דיווח רבעוני ללקוחות על סך העמלות שנגבו בחשבונם במהלך הרבעון בגין שירות שמוגדר "שירות עיקרי".

משולם נהרי: בהצעה הורחב הדיווח האמור לכל העמלות שנגבו מהלקוח ברבעון, ולא רק לעמלות שנגבו בגין שירות עיקרי.

משולם נהרי: במהלך דיוני הוועדה הודיע בנק ישראל כי בכוונתו לערוך רפורמה בכללים העוסקים בדיווחי הבנקים ללקוחות.

משולם נהרי: בכוונת בנק ישראל לחייב את הבנקים לשלוח ללקוח אחת לשישה חודשים דיווח מרוכז על נכסיו והתחייבויותיו בבנק, כולל פירוט הכנסותיו מריבית והוצאותיו על ריבית ועמלות.

משולם נהרי: לדעת בנק ישראל, ריבוי הדיווחים הנשלחים על-ידי הבנקים כיום, לצד היעדרו של דיווח כולל ומרוכז, פוגע ביכולתו של הלקוח לעקוב כראוי אחר הנעשה בחשבונותיו.

משולם נהרי: משלוח של דיווחים מרוכז אחת לרבעון יוצר ריבוי לא רצוי של דיווחים, שלא מועיל ללקוח מחד גיסא ופוגע ביעילותה של המערכת הבנקאית מאידך גיסא.

משולם נהרי: לפיכך, יש לתקן את סעיף 5א לחוק כך שהדיווח ללקוח ייעשה מדי שישה חודשים, כך שיתאים למערך הדיווחים העתידי.

משולם נהרי: ההסתייגות השנייה: ההצעה לתיקון חוק זה מחייבת את המפקח על הבנקים, לאחר שתאגיד בנקאי פונה אליו בבקשה להעלות את סכום העמלה בגין שירות שהוכרז כבר פיקוח עליו – לשלוח הודעה על כך לארגוני הצרכנים.

משולם נהרי: הוראות החוק ממילא מטילות על הפיקוח על הבנקים הפעלה של פרוצדורה מורכבת, תוך קביעת לוחות זמנים קצרים לכך.

משולם נהרי: חובת משלוח הודעות לארגוני הצרכנים מכבידה על פרוצדורה זו, שהיא מורכבת ממילא, ולא קיימת כל מקבילה לכך בחקיקה אחרת העוסקת בפיקוח על מחירים.

משולם נהרי: כמו כן, ממילא מחויבים הבנקים להודיע לכל הציבור על העלאת תעריפי העמלות בעיתונים יומיים, דבר שמייתר הודעה ספציפית כאמור.

משולם נהרי: ההסתייגות השלישית: סעיף 5ב עוסק בהקלת מעבר לקוחות בין הבנקים – נושא שכבר מוסדר זה כשנתיים בהוראות ניהול בנקאי תקין שקבע המפקח על הבנקים.

משולם נהרי: הוראה זו מחייבת את הבנקים, והם פועלים על-פיה.

משולם נהרי: ההוראה מסדירה באופן נרחב וכולל את כל ההיבטים הכרוכים בסגירת חשבון הלקוח ובהעברת פעילותו לבנק אחר.

משולם נהרי: סעיף קטן (ב) עניינו בהיבט נקודתי הנוגע לפירעון עסקאות שבוצעו בכרטיס אשראי, שהוא רק אחד מההיבטים הרבים המוסדרים בהוראות ניהול בנקאי תקין, למשל צ'קים, הרשאות לחיוב חשבון, זיכויי משכורות, הלוואות ופיקדונות.

משולם נהרי: אין מקום להוציא ממכלול הנושאים שבהם עוסקת ההוראה נושא נקודתי אחד ולהסדירו באופן חלקי בחוק, כפי שמוצע בסעיף קטן (ב).

משולם נהרי: לפיכך, מוצע למחוק את סעיף 5ב(ב).

משולם נהרי: להסתייגות הרביעית – סעיף זה מקורו בהצעת חוק שהוגשה לפני כשלוש שנים, שעה שבוועדת הכלכלה של הכנסת נדונה האפשרות להנהיג סלי עמלות.

משולם נהרי: כיום סעיף זה מיותר בשל הסמכות הכללית לקבוע רשימה של שירותים בנקאיים שבעדם רשאי תאגיד בנקאי לגבות עמלות מלקוחותיו, שההצעה לתיקון החוק מעניקה לנגיד בנק ישראל.

משולם נהרי: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה לכבוד השר משולם נהרי.

יצחק זיו: אני מזמין את חבר הכנסת גלעד ארדן – אינו נוכח.

יצחק זיו: אני מזמין את חבר הכנסת מגלי והבה – אינו נוכח.

יצחק זיו: אני מזמין את חבר הכנסת אופיר פינס.

אופיר פינס-פז: תודה.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, חשבתי שהשר נהרי יברך ברוך שקיימנו והגענו לזמן הזה.

ראובן ריבלין: אם התקבלו הסתייגויותיו של השר, למה אתם מטרידים את בית-המחוקקים.

אופיר פינס-פז: הצגתי כאן שורה של הסתייגויות – אחת מהן, אגב, חופפת את הסתייגות של השר נהרי, והיתר נפרדות.

אופיר פינס-פז: ראשית, אני רוצה לברך את חבר הכנסת משה כחלון, יושב-ראש ועדת הכלכלה היוצא ויושב-ראש ועדת החקירה הפרלמנטרית שאני יזמתי והוא עמד בראשה לאחר שעברתי לעמוד בראשות ועדת הפנים והגנת הסביבה.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להגיד לך שעשית עבודה מאוד ראויה, יחד עם יתר חברי ועדת החקירה.

אופיר פינס-פז: אני חושב שתוצאות ועדת החקירה משתקפות ובאות לידי ביטוי בהצעת החוק שאנחנו דנים בה ואמורים להצביע עליה.

אופיר פינס-פז: אני חושב שהכנסת עושה מעשה חשוב מאוד היום כשהיא קובעת את הגבולות – עד כמה מותר לקחת, להוביל את ציבור הלקוחות ולחייב אותם בתשלומים אין-סופיים.

אופיר פינס-פז: גם מבחינת המספר – בראייה כוללת מדובר במיליארדים, אבל בעיקר במספר העמלות עצמן.

אופיר פינס-פז: מאות עמלות, תוהו ובוהו, חוסר שקיפות – הציבור לא יודע על מה הוא משלם, כמה הוא משלם, בעבור מה, עמלות כפולות ועוד אין-סוף וריאציות.

אופיר פינס-פז: ועדת החקירה הפרלמנטרית עשתה מחקר משווה, ואין לדבר הזה אח ורע.

אופיר פינס-פז: אני שמח שהיום הכנסת קודם כול מעבירה את הפיקוח על נושא העמלות הבנקאיות ממשרד התמ"ת, שנכשל בפיקוח, למפקח על הבנקים בבנק ישראל, שאני רוצה לקוות שיצליח בפיקוח ושייעשה עבודתו נאמנה בעבור ציבור הלקוחות והצרכנים במדינת ישראל.

ראובן ריבלין: צריך לעשות שיהיה לו צינון, שלא יוכל לעבור לבנק בחזרה.

אופיר פינס-פז: אתה צודק במאה אחוז.

אופיר פינס-פז: אנחנו ממליצים למפקח על הבנקים החדש שלא יחשוב לחזור למערכת הבנקאית המסחרית הרגילה לאחר שיסיים בהצלחה את תפקידו.

אופיר פינס-פז: חשוב שייאמר שאנחנו סומכים עליו ונותנים לו את כל הכלים כדי לבצע בעבור כל הציבור בישראל את המלאכה הזאת.

אופיר פינס-פז: יש שלוש הסתייגויות מהותיות שאני מבקש להגיש, ואני רוצה להפנות את תשומת לבו של השר נהרי לדברים האלה.

אופיר פינס-פז: הדבר הראשון, כפי שאמרתי, יש לי הצעת הסתייגות, אבל קודם כול אני רוצה לומר שהצעת החוק טובה, וגם אם ההסתייגויות שאני מציע לא תעבורנה, זה לא הופך את הצעת החוק ללא טובה.

אופיר פינס-פז: אבל היא יכולה להיות טובה יותר.

אופיר פינס-פז: ראשית, הצעת הסתייגות לסעיף 9יא.

אופיר פינס-פז: אני והשר נהרי מציעים שהסעיף הזה יימחק כליל.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להסביר מדוע.

אופיר פינס-פז: בסעיף מדובר על סל עמלות.

אופיר פינס-פז: זה דבר מאוד ראוי שעשתה ועדת הכלכלה בזמנה בראשותו של השר שמחון, כשהיה יושב-ראש ועדת הכלכלה.

אופיר פינס-פז: בחוק הזה היא כבר לא רלוונטית.

אופיר פינס-פז: היא היתה טובה מאוד בזמנה.

אופיר פינס-פז: אני חושב, שנעשתה בזמנה עבודה מאוד חשובה בוועדת הכלכלה.

אופיר פינס-פז: כאשר עושים חוק כזה, כאשר אתה קובע תעריפון חדש והכול חדש, לא נכון שסל העמלות יהיה בחוק.

אופיר פינס-פז: לכן, הצעתנו היא למחוק את הסעיף.

אופיר פינס-פז: זו הצעת הממשלה, וזו הצעתי שלי.

ראובן ריבלין: אתה כבר חבר כנסת ותיק.

ראובן ריבלין: פה מופיעים השר נהרי, חבר הכנסת גלעד ארדן, חבר הכנסת מגלי והבה, חבר הכנסת אברהם מיכאלי, חבר הכנסת רוברט אילטוב, וכולכם מבקשים הסתייגות, שאם הייתם מצביעים בעדה היא היתה הופכת להיות חלק מהחוק.

ראובן ריבלין: כולכם חברי ועדת הכלכלה.

אופיר פינס-פז: רובי, מה אתה רוצה.

דוד רותם: יכול להיות, אבל הם לא עשו את זה.

אופיר פינס-פז: רובי, אני לא מבין מה אתה רוצה.

אופיר פינס-פז: רובי יקירי, יושב-ראש הכנסת לשעבר, מה אתה רוצה.

אופיר פינס-פז: ההסתייגויות שאתה מדבר עליהן הן הסתייגויות לדיבור.

אופיר פינס-פז: אני מציע שלוש הסתייגויות מהותיות, שלא לדיבור.

אופיר פינס-פז: תמחק את זה, אני לא שם.

אופיר פינס-פז: בסעיף 9יא, השר נהרי ואני מציעים למחוק את הסעיף.

אופיר פינס-פז: אני עובר לסעיף 9יב.

אופיר פינס-פז: הוועדה הציעה שלמפקח על הבנקים תהיה עילה נוספת לבטל עמלה.

אופיר פינס-פז: העילה תהיה: אין צידוק סביר לגביית עמלה כזו.

ראובן ריבלין: עכשיו אתה מחמיר עם הבנק.

אופיר פינס-פז: זה סעיף שהיה בחוק: אין צידוק סביר לגביית עמלה זו.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת כחלון, בדיונים מוקדמים עם חברי הוועדה, החליט למחוק את הסעיף הזה.

אופיר פינס-פז: אני חושב שזה לא נכון.

אופיר פינס-פז: אני חושב שאם המפקח על הבנקים רואה שאין צידוק סביר לגביית עמלה, זכותו לבטל עמלה.

אופיר פינס-פז: אין סיבה להשאיר עמלה שאין צידוק סביר להשארתה.

אופיר פינס-פז: לכן אני הגשתי את ההסתייגות הזו.

אופיר פינס-פז: אני רוצה לומר לכם שהשורה הזו היתה כתובה בהצעת החוק כפי שהובאה להכנה לקריאה שנייה ושלישית ובסופו של דבר נשמטה, ואני רוצה להחזיר אותה.

אופיר פינס-פז: ההסתייגות האחרונה שלי, אדוני היושב-ראש, ובזה אני מסיים, היא לגבי תחילת החוק.

אופיר פינס-פז: חברים, אני מבקש את תשומת לבכם.

אופיר פינס-פז: המנגנון שהוצע קובע שהחוק ייכנס לתוקף באופן מעשי רק בעוד שנה.

אופיר פינס-פז: זה המון זמן.

דוד טל: זה יכול להיות גם בעוד חצי שנה.

דוד טל: זה תלוי בהחלטת המפקח.

אופיר פינס-פז: נכון.

אופיר פינס-פז: זו ההצעה.

יעקב כהן: מחצי שנה ועד שנה.

אופיר פינס-פז: יפה.

אופיר פינס-פז: מחצי שנה עד שנה.

אופיר פינס-פז: אני חושב שבין חצי שנה לשנה זה יותר מדי זמן.

אופיר פינס-פז: המנגנון שהוצע הוא כך: שלושה חודשים למפקח, פלוס שלושה חודשים נוספים, אם הוא יצטרך.

אופיר פינס-פז: לאחר מכן שלושה חודשים לבנקים, ועוד שלושה חודשים, אם הם יצטרכו.

אופיר פינס-פז: אני מציע: מראש ארבעה חודשים למפקח וארבעה חודשים לבנקים.

אופיר פינס-פז: כך במקום שבין חצי שנה לשנה יהיו שמונה חדשים.

אופיר פינס-פז: אני אומר לכם, בדקתי את זה עם המפקח ובדקתי את זה עם הבנקים, וזה לא דבר שהם לא יכולים לעמוד בו.

אופיר פינס-פז: אם נקבע ארבעה חודשים פלוס ארבעה חודשים, החוק הזה יהיה בתוך שמונה חודשים.

אופיר פינס-פז: אם נלך לפי השיטה המוצעת, יכול להיות שהחוק יהיה בעוד שישה חודשים, אבל יכול להיות גם שהוא יהיה בעוד שנה.

אופיר פינס-פז: לכן, אני מציע לקבל את ההסתייגות הזאת.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להודות לך, אדוני היושב-ראש.

ראובן ריבלין: אני לא הבנתי.

ראובן ריבלין: כבוד היושב-ראש, אנחנו צריכים להצביע ולא היינו בוועדת הכלכלה.

ראובן ריבלין: אני רואה בהצעה של חבר הכנסת פינס היגיון, אבל הוא עומד בניגוד מוחלט להסתייגות שלך למחוק את סעיף קטן (ב).

דוד רותם: אנחנו בסוף נצטרך להצביע.

ראובן ריבלין: אבל אני רוצה להבין.

דוד רותם: אז אדוני יברר אצל השר ואצל חבר הכנסת פינס-פז, ואנחנו נמשיך בדיון.

דוד רותם: חבר הכנסת אברהם מיכאלי, בבקשה.

דוד רותם: אחריו – חבר הכנסת יצחק וקנין.

אברהם מיכאלי: אני מוותר.

דוד רותם: חבר הכנסת יצחק וקנין – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת רוברט אילטוב.

רוברט אילטוב: אני מוותר.

דוד רותם: חבר הכנסת ישראל חסון – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת צבי הנדל – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת מוחמד ברכה – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת חנא סוייד – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת דב חנין – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת כחלון, בבקשה.

משה כחלון: אדוני היושב-ראש, אני מבקש שבסעיף קטן (ב), יבוא בסופו: "המפקח יודיע על החלטתו בבקשה בתוך 30 יום מקבלתה, או מיום קבלת פרטים נוספים לפי העניין".

משה כחלון: יש פה סעיף טכני לחלוטין.

משה כחלון: הייתי חייב, חבר הכנסת טל, להסביר את זה.

משה כחלון: אנחנו ביטלנו סעיף מסוים ותת-הסעיף הזה היה בתוכו.

משה כחלון: הוועדה החליטה לבטל אתמול רק את הסעיף הזה, וזה נשטף פנימה.

משה כחלון: זה טכני לחלוטין, ואני מבקש לקבל את ההסתייגות הזאת.

משה כחלון: תודה רבה.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה.

דוד רותם: לשם החוק אין הסתייגות.

דוד רותם: לגבי שם החוק, הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 12), התשס"ז–2007, אין הסתייגות.

דוד רותם: אנחנו מצביעים על שם החוק כהצעת הוועדה.

דוד רותם: הצבעה מס' 4 בעד שם החוק – 27 נגד – אין נמנעים – אין שם החוק נתקבל.

דוד רותם: 27 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע ששם החוק נתקבל כהצעת הוועדה.

דוד רותם: אנו עוברים לדון בהסתייגות הבאה לסעיף 1, הסתייגותו של חבר הכנסת דוד טל.

דוד טל: אני מוריד.

דוד רותם: הוא מוריד.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להסתייגותו של השר משולם נהרי.

דוד רותם: הצבעה מס' 5 בעד ההסתייגות – 16 נגד – 7 נמנעים – אין ההסתייגות של השר משולם נהרי לסעיף 1 נתקבלה.

דוד רותם: 16 בעד, שבעה נגד ואין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שההסתייגות התקבלה.

דוד רותם: אדוני יושב-ראש הוועדה, האם אדוני מבקש שאנו נצביע על הסעיף כולל ההסתייגות?

משה כחלון: ודאי.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנו עוברים להצבעה על סעיף 1 כנוסח הוועדה, בצירוף הסתייגותו של השר נהרי.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 6 בעד סעיף 1, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה – 26 נגד – 2 נמנעים – אין סעיף 1, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה, נתקבל.

דוד רותם: חברי הכנסת, בעד – 26, נגד – 2, אין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע כי סעיף 1, כהצעת הוועדה בצירוף הסתייגותו של השר נהרי, נתקבל.

דוד רותם: סעיף קטן (ב) נפל וסעיף קטן (ג) הופך לסעיף (ב).

דוד רותם: אנחנו מצביעים על הסעיף הבא.

דוד רותם: אנו עוברים להסתייגות של משולם נהרי לסעיף 2.

דוד רותם: הצבעה מס' 7 בעד ההסתייגות – 21 נגד – 4 נמנעים – אין ההסתייגות של השר משולם נהרי לסעיף 2 נתקבלה.

דוד רותם: בעד – 21, ארבעה נגד ואין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שהסתייגותו של השר נהרי נתקבלה.

דוד רותם: אנו עוברים להצבעה על נוסח הסעיף, כהצעת הוועדה, בצירוף הסתייגותו של השר משולם נהרי.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 8 בעד סעיף 2, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה – 26 נגד – 1 נמנעים – אין סעיף 2, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה, נתקבל.

דוד רותם: 26 בעד, אחד נגד ואין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שסעיף 2, כהצעת הוועדה, בצירוף הסתייגותו של השר משולם נהרי, נתקבל.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה על ההסתייגויות לסעיף 3.

דוד רותם: חבר הכנסת גלעד ארדן – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת – אינו נוכח.

אופיר פינס-פז: אני מוריד.

דוד רותם: חבר הכנסת אופיר פינס – מוריד.

דוד רותם: חבר הכנסת אברהם מיכאלי – מוריד.

דוד רותם: חבר הכנסת יצחק וקנין – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת רוברט אילטוב – מוריד.

דוד רותם: חבר הכנסת ישראל חסון – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת צבי הנדל – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת מוחמד ברכה – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת חנא סוייד – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת דב חנין – אינו נוכח.

דוד רותם: ההסתייגות הזאת נופלת, באשר חברי הכנסת המסתייגים אינם נמצאים.

דוד רותם: אנחנו ממשיכים עכשיו עם הסתייגויות לאותו סעיף.

דוד רותם: חבר הכנסת גלעד ארדן – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת מגלי והבה – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת אברהם מיכאלי – מוריד.

דוד רותם: חבר הכנסת יצחק וקנין – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת רוברט אילטוב – מוריד.

דוד רותם: אם כך, ההסתייגות הזאת נפלה.

דוד רותם: יש לנו הסתייגות לסעיף 9יא של השר משולם נהרי ושל חבר הכנסת אופיר פינס-פז.

דוד רותם: אנחנו מצביעים על ההסתייגות.

דוד רותם: הצבעה מס' 9 בעד ההסתייגות – 26 נגד – אין נמנעים – 1 ההסתייגות של השר משולם נהרי וחבר הכנסת אופיר פינס-פז לסעיף 3 (סעיף 9יא) נתקבלה.

דוד רותם: 26 בעד, אין מתנגדים, נמנע אחד.

דוד רותם: אני קובע שההסתייגות של השר נהרי ושל חבר הכנסת פינס-פז נתקבלה.

דוד רותם: כתוצאה מכך יהיה צורך לשנות את יתר הסעיפים של פרק ב'2, בהתאם לסעיפים שנמחקו.

דוד רותם: אנחנו עוברים לסעיף 9יב – הסתייגות של חבר הכנסת אופיר פינס פז.

דוד רותם: להצביע?

אופיר פינס-פז: להצביע.

אנחנו מצביעים.

הצבעה מס' 10 בעד ההסתייגות – 3 נגד – 24 נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת אופיר פינס-פז לסעיף 3 (סעיף 9יב) לא נתקבלה.

דוד רותם: חברי הכנסת, שלושה בעד, 24 נגד, אין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שההסתייגות של חבר הכנסת אופיר פינס-פז לא נתקבלה.

דוד רותם: אנחנו עוברים להסתייגויותיהם של חברי הכנסת דוד טל ואופיר פינס-פז לסעיף קטן (ב).

דוד רותם: האם להצביע, חברים?

אופיר פינס-פז: אני מוריד את שלי.

דוד טל: אני מוריד תמורת הצבעה של הקואליציה.

דוד רותם: אם כך, אין צורך בהצבעה.

דוד רותם: אנחנו עוברים לסעיף 9יד המוצע.

דוד רותם: יש הסתייגות של השר משולם נהרי ושל חבר הכנסת אופיר פינס-פז.

דוד רותם: חברי הכנסת, אפשר להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 11 בעד ההסתייגות – 23 נגד – 3 נמנעים – אין ההסתייגות של השר משולם נהרי וחבר הכנסת אופיר פינס-פז לסעיף 3 (סעיף 9יד) נתקבלה.

דוד רותם: 23 בעד, שלושה נגד, אין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שההסתייגות נתקבלה.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להסתייגות הבאה, הסתייגותו של חבר הכנסת כחלון.

דוד רותם: להצביע?

משה כחלון: כן.

אפשר להצביע.

הצבעה מס' 12 בעד ההסתייגות – 27 נגד – אין נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת משה כחלון לסעיף 3 (סעיף 9יד) נתקבלה.

דוד רותם: 27 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שהסתייגותו של חבר הכנסת כחלון נתקבלה.

דוד רותם: אדוני יושב-ראש הוועדה, האם להצביע על הסעיף, כולל ההסתייגויות שנתקבלו?

משה כחלון: כן.

חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה על סעיף 3, כנוסח הוועדה, בצירוף ההסתייגויות שנתקבלו לגבי סעיף 9יא ולגבי סעיף 9יד והסתייגותו של חבר הכנסת כחלון.

הצבעה מס' 13 בעד סעיף 3, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגויות שנתקבלו – 29 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 3, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגויות שנתקבלו, נתקבל.

29 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

אני קובע שסעיף 3, כנוסח הוועדה, בצירוף ההסתייגויות, נתקבל בקריאה שנייה.

חברי הכנסת, לסעיף 9טו עד 9יט אין הסתייגויות.

לסעיף 4 אין הסתייגויות.

אנחנו נעבור להצבעה על סעיף 4 כנוסח הוועדה.

מי בעד?

מי נגד?

נא להצביע.

הצבעה מס' 14 בעד סעיף 4 – 29 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 4 נתקבל.

דוד רותם: 29 בעד, אין נגד, אין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שסעיף 4, כהצעת הוועדה, נתקבל בקריאה שנייה.

דוד רותם: חברי הכנסת, לסעיף 5, הסתייגותו של חבר הכנסת דוד טל.

דוד טל: הסתייגות מאוד חשובה.

יכול להיות.

חברי הכנסת, אנחנו מצביעים על הסתייגותו של חבר הכנסת דוד טל לסעיף 5.

נא להצביע.

מי בעד?

מי נגד?

הצבעה מס' 15 בעד ההסתייגות – 4 נגד – 22 נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת דוד טל לסעיף 5 לא נתקבלה.

דוד רותם: ארבעה בעד, 22 נגד, אין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שהסתייגותו של חבר הכנסת דוד טל לא נתקבלה.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה על סעיף 5 כנוסח הוועדה.

דוד רותם: מי בעד? מי נגד?

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 16 בעד סעיף 5, כהצעת הוועדה – 28 נגד – 1 נמנעים – אין סעיף 5, כהצעת הוועדה, נתקבל.

דוד רותם: 28 בעד, מתנגד אחד, אין נמנעים.

דוד רותם: חברי הכנסת, אני קובע שסעיף 5 נתקבל כנוסח הוועדה.

דוד רותם: אנחנו עוברים לסעיף 6.

דוד רותם: חברי הכנסת, בסעיף 6 יש שתי הסתייגויות, אחת של חבר הכנסת אופיר פינס-פז ואחת של חבר הכנסת דוד טל.

דוד רותם: ההסתייגויות סותרות זו את זו.

דוד רותם: אנחנו נצביע על הצעתו של חבר הכנסת אופיר פינס-פז ראשונה.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 17 בעד ההסתייגות – 6 נגד – 23 נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת אופיר פינס-פז לסעיף 6 לא נתקבלה.

דוד רותם: שישה בעד, 23 נגד, אין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שההסתייגות של חבר הכנסת אופיר פינס-פז לא נתקבלה.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להסתייגות הבאה, של חבר הכנסת דוד טל.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 18 בעד ההסתייגות – 3 נגד – 25 נמנעים – 1 ההסתייגות של חבר הכנסת דוד טל לסעיף 6 לא נתקבלה.

דוד רותם: שלושה בעד, 25 נגד, אחד נמנע.

דוד רותם: אני קובע שהסתייגותו של חבר הכנסת דוד טל לא נתקבלה.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה על סעיף 6 ועל סעיף 7 כהצעת הוועדה.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 19 בעד סעיפים 6–7, כהצעת הוועדה – 29 נגד – 1 נמנעים – אין סעיפים 6–7, כהצעת הוועדה, נתקבלו.

דוד רותם: חברי הכנסת, 29 בעד, אחד נגד, אין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שסעיפים 7-6 נתקבלו כהצעת הוועדה.

דוד רותם: אני קובע שהצעת החוק, בצירוף ההסתייגויות שנתקבלו, נתקבלה בקריאה שנייה.

דוד רותם: אדוני יושב-ראש הוועדה, האם אדוני מבקש להצביע בקריאה שלישית, בצירוף ההסתייגויות?

משה כחלון: כן.

חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית, בצירוף ההסתייגויות שנתקבלו.

נא להצביע.

הצבעה מס' 20 בעד החוק – 30 נגד – אין נמנעים – אין חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 12), התשס"ז–2007, נתקבל.

דוד רותם: 30 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

דוד רותם: חברי הכנסת, אני קובע שהצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 12), התשס"ז–2007, בצירוף ההסתייגויות שנתקבלו, נתקבלה בקריאה שלישית.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: חבר הכנסת כחלון, בבקשה.

משה כחלון: אדוני היושב-ראש, אני מבקש לברך את הכנסת על קבלת החוק.

משה כחלון: אני חושב שלא אגזים אם אומר שהחוק שהתקבל היום עשוי לחולל מפנה דרמטי בהתייחסות הבנקים ללקוחות.

משה כחלון: אנחנו גם יכולים לראות באירוע הזה אירוע היסטורי בשוק הכלכלה.

משה כחלון: מעולם לא חוקק חוק שבאמת עמד מול מוסדות פיננסיים חזקים כאלה.

משה כחלון: כל המשברים וכל הכשלים תמיד טופלו בעסקאות וולונטריות.

משה כחלון: הפעם זה טופל באמצעות חקיקה, דבר שיישאר לשנים רבות.

משה כחלון: אין ספק שהיתה פה הצלחה לכולם, במיוחד לחברי הכנסת, לחברי ועדת החקירה הפרלמנטרית שעבדו כשישה חודשים באופן אינטנסיבי.

משה כחלון: אני רוצה לנצל את ההזדמנות פעם נוספת ולהודות לחבר הכנסת אופיר פינס-פז, שיזם את ועדת החקירה הזאת, שסייעה לנו.

משה כחלון: זאת היתה הברקה של רגע, בעקבות המשבר שהיה בחודש נובמבר.

משה כחלון: המשבר התקשורתי והסחף הציבורי גרמו לחבר הכנסת פז ליזום את ועדת החקירה, ואני חושב שזה היה דבר נכון מהמעלה הראשונה.

משה כחלון: תודה אני רוצה לשלוח מכאן גם לבנק ישראל, על שיתוף הפעולה, על הסיוע, על התמיכה.

משה כחלון: למפקח על הבנקים רוני חזקיהו, לאמיר בכר, לסוניה בוגוסלבסקי, וכמובן לסטנלי פישר, נגיד בנק ישראל, שתמך בחוק, עודד, וקידם אותו.

משה כחלון: השתתפו ולקחו חלק גם ארגון הצרכנים "אמון הציבור" וגם הציבור הרחב, ששלח מאות פקסים ואי-מיילים עם הצעות – כי חלק מוועדת החקירה היה גם הנושא הזה של פניות ציבור.

משה כחלון: שיתפו אתנו פעולה, האירו את עינינו בדברים מסוימים, סייעו לנו, ועל זה אני רוצה להודות גם להם.

משה כחלון: ואחרונים אחרונים חביבים, כמובן הנהלת הוועדה, שכולכם מכירים אותה.

משה כחלון: אני לא רוצה לחלק ציונים לוועדות אחרות, אבל אני חושב שהוועדה שלנו – חבר הכנסת ריבלין, אתה בטח תסכים אתי וגם השר שמחון יסכים אתי – הנהלת ועדת הכלכלה היא מהמשובחות שיש.

משה כחלון: בראשה המנהלת – – –

ראובן ריבלין: המנהלת והיועצת המשפטית.

משה כחלון: אני אגיד, אני אציין אותן.

משה כחלון: המנהלת לאה ורון, שכולכם מכירים אותה.

משה כחלון: היועצת המשפטית – המשנה ליועצת המשפטית של הכנסת – אתי בנדלר, עידית חנוכה וכל הצוות.

משה כחלון: אני מודה לכולם, ואני שוב רוצה להודות לכנסת.

משה כחלון: אני חושב שהכנסת עמדה היום לצד הצרכנים בצורה ברורה ומול גופים חזקים.

משה כחלון: תודה רבה.

משה כחלון: ואני מודה לך, אדוני היושב-ראש, על שאפשרת לי.

ראובן ריבלין: הכנסת מודה לך על שעמדת בכל הלחצים והגדלת את שם הכנסת.

משה כחלון: תודה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת כחלון.

דוד רותם: [מס' כ/147; "דברי הכנסת", חוב' כ"ח, עמ' 8857; נספחות.

דוד רותם: ]

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 157), התשס"ז–2007, קריאה שנייה ושלישית.

דוד רותם: אני מזמין את חבר הכנסת להציג את הצעת החוק בשם יושב-ראש ועדת הכספים.

דוד רותם: יש לו גם הסתייגות.

ראובן ריבלין: יש לי גם הסתייגות, אבל אני מוותר על ההסתייגות.

ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, בשם יושב-ראש ועדת הכספים של הכנסת ובשמה של יוזמת החוק, חברת הכנסת , אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה השנייה ולקריאה השלישית את הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 157), התשס"ז–2007.

ראובן ריבלין: בהצעת חוק זו מוצע לאפשר לחיילות ולחיילים ליהנות מהטבה של שתי נקודות זיכוי לתקופה של שלוש שנים עבור הכנסה מיגיעה אישית, גם כאשר קוצרה תקופת שירותם הסדיר בשל הוראות מינהליות של הצבא.

ראובן ריבלין: מטרת ההצעה היא למנוע מצב שבו חיילות וחיילים ששירתו למעשה שירות סדיר מלא מבחינת הצבא לא יהיו זכאים לנקודות הזיכוי משום ששוחררו, על דעת הצבא, חודש או חודשיים לפני תום 24 חודשים.

ראובן ריבלין: פקודת מס הכנסה כנוסחה היום קובעת, כי בחישוב המס על הכנסתו מיגיעה אישית של חייל משוחרר, תובא בחשבון נקודת זיכוי אחת, אם שירת החייל שירות סדיר של פחות מ-24 חודשים מלאים, ושתי נקודות זיכוי, אם שירת החייל שירות סדיר של 24 חודשים מלאים, וזאת למשך תקופה של שלוש שנים מתום החודש שבו שוחרר החייל.

ראובן ריבלין: בהצעת החוק מוצע לאפשר את הזכאות לשתי נקודות הזיכוי – –

דוד רותם: חבר הכנסת סלומינסקי.

ראובן ריבלין: – – גם כאשר שירתה חיילת שירות סדיר של 22 חודשים מלאים, ולגבי חייל – אם שירת שירות סדיר של 23 חודשים מלאים, ובלבד שהם שוחררו מהצבא בשל הוראות מינהליות של הצבא.

ראובן ריבלין: מדובר בהצעת חוק חשובה, אשר מקנה זכאות לנקודות זיכוי לחיילים ולחיילות אשר שירתו שירות סדיר כפי שנדרש מהם, לפי חוק ולפי הוראות הצבא.

ראובן ריבלין: לפיכך, אדוני היושב-ראש, אבקש מהכנסת לאשר את הצעת החוק המוגשת בפניכם בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: ההסתייגויות להצעה זאת הן הסתייגויות לדיבור בלבד.

ראובן ריבלין: הואיל ואמרתי את דברה של הוועדה, אני מוותר על הסתייגות הדיבור שמוקנית לי כחבר הוועדה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת ריבלין, בשם יושב ראש ועדת-הכספים.

דוד רותם: חבר הכנסת חיים אורון – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת ניסן סלומינסקי, בבקשה.

ניסן סלומינסקי: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, אני חושב שהצעת החוק הזאת היא ראויה מאוד, לכן אני תומך בה בכל לב.

ניסן סלומינסקי: ההסתייגות שלי באה רק להביע את עמדתי: הצעת החוק הזאת מדברת על חיילות שמשום מה לא מסיימות את ה-24 – הצבא משחרר אותן מוקדם יותר – שיהיו זכאיות לשתי נקודות הזכות.

ניסן סלומינסקי: אני ביקשתי שהצעת החוק הזאת תחול גם על בנות השירות הלאומי שמשרתות שנתיים, וזכויותיהן ברוב הנושאים הושוו לזכויות של החיילות.

ניסן סלומינסקי: ההיגיון והיושר אומרים שהחוק הזה יחול גם עליהן.

ניסן סלומינסקי: דא עקא, התברר להפתעתנו שבסיס החוק לא חל על בנות השירות הלאומי.

ניסן סלומינסקי: כלומר, גם אם הן עושות 24 חודשים כרגיל, כשהן מסיימות, הן לא מקבלות את שתי הנקודות האלה שהחיילות מקבלות.

ניסן סלומינסקי: אז ממילא אי-אפשר להחיל את התוספת, כשהבסיס לא קיים.

ניסן סלומינסקי: לכן, הגשתי את ההסתייגות הזאת רק כדי לומר שאני מכין הצעת חוק מיוחדת כדי להחיל גם עליהן את זה וגם את זה, ואנחנו נגיש את ההצעה בנפרד, ואני מקווה שאז הציבור, כל חברי הכנסת, יוכלו לתמוך ולהשוות את מעמדן של בנות השירות הלאומי גם בנושא הזה, כפי שהוא הושווה בשאר הנושאים.

דוד רותם: ולכן אתה מוותר על ההסתייגות.

ניסן סלומינסקי: אמרתי: לכן אני מוותר על ההסתייגות, ואני תומך בהצעת החוק הזאת בכל לב.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת סלומינסקי.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

דוד רותם: מאחר שבעצם ההסתייגויות נפלו, אנחנו עוברים לקריאה שנייה.

דוד רותם: לשם החוק אין הסתייגויות, לכל החוק אין הסתייגויות.

דוד רותם: אם כך, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה – כהצעת הוועדה.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 21 בעד סעיפים 1–2 – 9 נגד – אין נמנעים – 1 סעיפים 1–2 נתקבלו.

דוד רותם: תשעה בעד, אין מתנגדים, אחד נמנע.

דוד רותם: חברי הכנסת, אני קובע שהצעת החוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 157), התשס"ז–2007, נתקבלה בקריאה שנייה.

דוד רותם: אנחנו עוברים, רבותי, לקריאה שלישית.

דוד רותם: מי בעד? מי נגד?

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 22 בעד החוק – 8 נגד – אין נמנעים – 1 חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 157), התשס"ז–2007, נתקבל.

דוד רותם: חברי הכנסת, שמונה בעד, אין מתנגדים, אחד נמנע.

דוד רותם: אני קובע שהחוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 157), התשס"ז–2007, נתקבל בקריאה שלישית.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: אדוני חבר הכנסת ריבלין, אתה רוצה גם להודות בשם יושב-ראש הוועדה?

ראובן ריבלין: אני מודה לאדוני שרצה שאני אודה.

ניסן סלומינסקי: אנחנו משבחים את אדוני שמנהל את הישיבה ביד רמה וכאילו זקן ורגיל ובקיא.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: תודה לכם.

דוד רותם: [הצעת חוק פ/1780/17; נספחות.

דוד רותם: ]

דוד רותם: אנחנו עוברים לנושא הבא: הצעת חוק החברות הממשלתיות (תיקון – ייצוג הולם לאוכלוסייה הערבית בקרב עובדי החברות הממשלתיות), התשס"ז–2007, של חברת הכנסת וקבוצת חברי הכנסת.

דוד רותם: אני מזמין את חבר הכנסת אופיר פינס-פז לנמק את הצעת החוק.

דוד רותם: בבקשה.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, מדובר בהצעת חוק שלא יזמתי אבל התנדבתי להציג אותה בפניכם, של חברת הכנסת נאדיה חילו וקבוצת חברי הכנסת.

אופיר פינס-פז: אני רוצה לומר שהיא מצטרפת להצעת החוק הבאה, שהיא הצעת חוק ממשלתית.

ראובן ריבלין: תגיד, בחברה למדליות, אנחנו נצטרך ששליש מהעובדים יהיו – – –

אופיר פינס-פז: אדוני חבר הכנסת רובי ריבלין, אני רוצה לפנות אל ההדר הבית"רי שלך.

אופיר פינס-פז: אני רוצה לפנות אל המסורת הז'בוטינסקאית שלך.

אופיר פינס-פז: אנחנו יודעים, חברים, זאת מדינה יהודית ודמוקרטית, ואנחנו צריכים להוכיח את זה יום-יום, שעה-שעה – גם את היהודית וגם את הדמוקרטית.

אופיר פינס-פז: הבעיה היא לא החברה למדליות, כולנו יודעים.

אופיר פינס-פז: בשנת 2007 יש חברות ממשלתיות שמחרימות את הציבור הלא-יהודי בישראל.

אופיר פינס-פז: ואם זה נראה לכם סביר, לאלה שסבלו מ"בלי חירות ומק"י" – – –

גדעון סער: המציאות היא בעיה, אבל ללכת לקווטות – – –

אופיר פינס-פז: זה לא קווטות, זה ייצוג הולם.

אופיר פינס-פז: ייצוג הולם זה לא שליש.

גדעון סער: זה לא קיים אף פעם על עובדים, זה קיים בהנהלות.

גדעון סער: בכל חתך של עובדים להתחיל לקבל לפי דתות – – –

אופיר פינס-פז: אני רוצה לבקש מכם בקשה.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת סער, הצעת החוק הזאת לא עומדת בזכות עצמה, היא מצטרפת להצעת חוק ממשלתית.

אופיר פינס-פז: אני בטוח שמקובל עליכם שהצעת חוק ממשלתית תביא בחשבון את כל הדברים.

אופיר פינס-פז: היא לא תחוקק בפני עצמה, היא תאוחד עם הצעת החוק הממשלתית ביום שאחרי.

אופיר פינס-פז: אני אומר לכם, גם אם אני לא מציע – זאת הכוונה.

אופיר פינס-פז: זה הועבר ממחר להיום בגלל הממשלה.

אופיר פינס-פז: זאת תהיה הצעת חוק אחת, ולא יהיו בה פגמים מהבחינה הזאת.

אופיר פינס-פז: בוודאי, מה שאתם אומרים מתקבל על הדעת, גם על דעתי.

אופיר פינס-פז: אני לא בעד קווטות, אבל אני גם לא בעד להשלים עם מציאות שיש חברות שהן סגורות, שמורות מכל משמר מפני ציבור שהוא לא יהודי.

אופיר פינס-פז: זה לא סביר.

ראובן ריבלין: אנחנו קיימנו, אבל נדמה לי שזה מרחיק לכת.

אופיר פינס-פז: אם זה מרחיק לכת, חברים, זאת קריאה טרומית, זאת לא הצעת חוק בקריאה שנייה ושלישית.

אופיר פינס-פז: יש כוונה לתקן בעניין הזה.

אופיר פינס-פז: לממשלה ולרבים מחברי הכנסת, אחרי שתיקנו את נושא הדירקטוריונים, יש עניין לתקן את זה גם במקומות שבהם אין כניסה, מסיבות לא ענייניות, למי שאיננו יהודי.

אופיר פינס-פז: זה בסיס הצעת החוק.

אופיר פינס-פז: לגבי הפרטים, איך עושים ומה עושים, כל הדברים האלה – יהיה מספיק זמן לחברי הכנסת בוועדת החוקה ובמליאה לעשות את ה-fine tuning, כדי שלא לעשות דבר שהוא בלתי מתקבל על הדעת.

אופיר פינס-פז: אבל כרגע אנחנו צריכים להצביע בעד העיקרון שציבור ערבי, דרוזי, ציבור שהוא מיעוט בישראל, תהיה לו האפשרות להיות מועסק – – –

ראובן ריבלין: שתהיה אפליה מתקנת.

אופיר פינס-פז: כן, שתהיה אפליה מתקנת.

אופיר פינס-פז: – – – שתהיה לו אפשרות להיות מועסק בחברות ממשלתיות.

אופיר פינס-פז: נדמה לי שהדבר הזה צריך להיות מקובל ברמה העקרונית על הכנסת, על כל סיעותיה ועל כל חבריה.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להודות לך, אדוני היושב-ראש.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: חברי הכנסת, בחוק הזה אין תשובת ממשלה.

דוד רותם: לכן, אנחנו עוברים להצבעה.

דוד רותם: חברי הכנסת, נא להצביע – מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: מי נמנע?

דוד רותם: הצבעה מס' 23 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לדיון מוקדם בוועדה – 11 נגד – 1 נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק החברות הממשלתיות (תיקון – ייצוג הולם לאוכלוסייה הערבית בקרב עובדי החברות הממשלתיות), התשס"ז–2007, לדיון מוקדם בוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

דוד רותם: חברי הכנסת, 11 בעד, מתנגד אחד, נמנע אחד.

דוד רותם: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה טרומית, והיא תעבור לוועדת החוקה, חוק ומשפט לצורך הכנתה לקריאה ראשונה.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/302).

דוד רותם: ]

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר-היום: הצעת חוק להרחבת הייצוג ההולם של בני האוכלוסייה הערבית (תיקוני חקיקה), התשס"ז–2007 – קריאה ראשונה.

דוד רותם: אני מזמין את השר גאלב מג'אדלה להציג את הצעת החוק בשם שר המשפטים.

דוד רותם: בבקשה, אדוני.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, מכובדי חברי הכנסת, שמעתי את דבריו של חבר הכנסת אופיר פינס בזכות ייצוג הולם.

גאלב מג'אדלה: זה דבר שקורה מאוחר מאוד, אבל מוטב מאוחר מאוד מאשר בכלל לא.

גאלב מג'אדלה: אני סבור ומאמין שכולנו נתאחד סביב הצעת החוק, שיש בה סוף-סוף תיקון עיוותים וניתנת בה הזדמנות לייצוג הולם לאוכלוסייה.

גאלב מג'אדלה: אני מאמין שנקדם אותה יחד ונביא בשורה בהצעת החוק הזאת.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

דוד רותם: תודה, אדוני השר.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לדיון.

דוד רותם: חבר הכנסת – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת סעיד נפאע, בבקשה.

סעיד נפאע: כבוד היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אולי בדברי יש הרגעה לאלה המתנגדים להצעת החוק הזאת – – –

דוד רותם: סליחה, רבותי, אם יש מישהו שרוצה להירשם, בבקשה, כי אני סוגר את הרשימה.

סעיד נפאע: אומנם זו הצעת חוק ממשלתית, אבל ראוי לזכור שזאת למעשה הצעה שהיא לקט הצעות של כמה חברי הכנסת, שהממשלה ראתה לנכון ללקט אותן.

סעיד נפאע: לאמיתו של דבר, קשה לי לברך או שלא לברך, כי הממשלה בדרך כלל לא כל כך נדיבה כלפי הסקטור הזה.

סעיד נפאע: בכל אופן, נגיע עד הסוף, ואז נחליט אם לברך או שלא לברך.

סעיד נפאע: אני אומר את הדברים האלה כי מבחנו של כל חוק הוא ביישומו.

סעיד נפאע: לכן, חשוב מאוד לחכות, במיוחד לנוכח כמה הוראות הכלולות בחוק הזה – שלמעשה ביד אחת נותנים בו וביד השנייה לוקחים, כי יש שם איזו הוראה שנכון לקרוא לה הוראת עיקור.

סעיד נפאע: מצד אחד מציעים הצעה כזאת, שלכאורה היא טובה; ומצד שני, מעקרים את החוק הזה על-ידי הוראה אחרת כאשר נותנים לשר המעוניין או לשר מסוים לקבוע באיזו חברה כן לתת ייצוג הולם ובאיזו חברה לא לתת ייצוג הולם, כאשר ראוי היה לקבוע – מובן מאליו שיש חברות כאלה שלא ייתנו לערבים לעבוד בהן – אז לקבוע באופן מפורש: בחברה הזאת לא נותנים, בלי להשאיר את זה פתוח באופן שזה נשאר.

סעיד נפאע: דבר אחד חשוב אני לא מבין.

סעיד נפאע: בהרבה הוראות חוק הכנסת לא כל כך מוותרת על כלי הבקרה שיש בידה, והרבה חוקים קובעים מפורשות: באישור ועדה זו או באישור הוועדה השנייה.

סעיד נפאע: דווקא במקרה הזה משום מה ועדת החוקה, חוק ומשפט ויתרה על הזכות הזאת לבדוק והשאירה את הבדיקה היחידה בידי רשות החברות הממשלתיות.

סעיד נפאע: לכן, גם בהצעה הזאת, שלכאורה נראית טובה – בכל אופן, יש זמן.

סעיד נפאע: נעלה את הדברים האלה בוועדת החוקה, חוק ומשפט.

סעיד נפאע: רציתי שהדברים יישמעו גם בהזדמנות הזאת.

סעיד נפאע: תודה רבה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת סעיד נפאע.

דוד רותם: חבר הכנסת – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת אורי אריאל – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת ואסל טאהא – מוותר.

דוד רותם: חבר הכנסת חיים אורון – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

ראובן ריבלין: אני לפניו.

דוד רותם: אתה רשום לפניו?

דוד רותם: בבקשה, יעלה ויבוא אדוני.

ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, כבוד השר הנכבד, אני כמובן הצבעתי בעד הצעתה של חברת הכנסת נאדיה חילו, למרות הערתו של חבר הכנסת אופיר פינס, איך אתם הז'בוטינסקאים מהינים לבוא ולהרים קול או להרים גבה לגבי עצם החוק.

ראובן ריבלין: הנה, היטיב לומר זאת חבר הכנסת סעיד, אשר עלה והביע את הרהוריו.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת צרצור, אנחנו תלמידי זאב ז'בוטינסקי, מעולם לא היינו פטרונים.

ראובן ריבלין: אנחנו מסתכלים נכוחה עין אל עין לאזרחי ישראל הערבים.

ראובן ריבלין: אנחנו לא אומרים אזרחי ישראל הלא-יהודים – אנחנו אומרים אזרחי ישראל הערבים, ואני בטוח שאתם גאים בערביות

ראובן ריבלין: כם כפי שאני גאה ביהדותי.

ראובן ריבלין: ואני הבעתי תמיהה לא על החוקים שיצאו מבית-מדרשנו.

ראובן ריבלין: כאשר חבר הכנסת היה מזכיר הממשלה, תמכנו בהצעת חבר הכנסת בשארה לאפליה מתקנת לגבי אותם דירקטוריונים שבהם נפקדו, ולא בצדק, במשך שנים רבות, דירקטורים מהמגזר הערבי.

ראובן ריבלין: אדוני השר, אנחנו שמחים היום וגאים שיש לנו חבר כנסת מוסלמי שהיה לשר הראשון בישראל.

ראובן ריבלין: אנחנו רק תוהים אם באמת ערביי ישראל ראויים לחוק שמעקר את עיקרו ותוכנו, ומבליט את הדבר שבו אנו חיים ונמצאים, זאת אומרת – מקומות שבהם לערבים אסור להיכנס.

ראובן ריבלין: עכשיו, אנחנו מסכימים שקיים סכסוך ושקיימת דילמה ושקיימת השקפת עולם שונה בין חברי הכנסת האזרחים הערבים הלא-ציונים לבין חברי הכנסת הציונים.

ראובן ריבלין: הדבר הזה הוא במהותה של הדילמה שבה אנו חיים ושעליה נאבקים ושאנחנו מקווים שיום אחד נמצא לה פתרון.

ראובן ריבלין: אבל יש דברים שהם מובנים מאליהם ואסור שייכנסו בחוק, משום שחוק זה – החוק הממשלתי מאפשר להפלות ערבים.

ראובן ריבלין: ולכן, אני אצביע כמובן בעדו, משום שיש איזו אמירה שמי שלא יצביע בעדו – איזה ז'בוטינסקאי הוא.

ראובן ריבלין: אני אומר לכם, חברי, אנחנו הז'בוטינסקאים, אנחנו תלמידי זאב ז'בוטינסקי, מתייחסים לא בפטרונות אלא בראייה נכוחה ובהבנה שנועדנו לחיות בארץ הזאת, במדינה היהודית הדמוקרטית, יהודים וערבים – אין דרך אחרת.

ראובן ריבלין: לא נגזר עלינו.

ראובן ריבלין: נועדו לחיות וכך נחיה.

ראובן ריבלין: נדמה לי שהחוק הזה הוא תשלום מס שפתיים יותר מאשר הוא בא לתקן את העניין.

ראובן ריבלין: עם זאת, אני כמובן אצביע בעדו, שכן אני קיימתי דבר – מדוע לא אצביע בדבר שאני מקיים אותו בעצמי.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת רובי ריבלין.

דוד רותם: חבר הכנסת נסים זאב.

דוד רותם: אחרון הדוברים – חבר הכנסת גדעון סער.

נסים זאב: אדוני היושב בראש, כל מה שאומר כבוד השר – אנחנו שותפים בממשלה הזאת, וברוך השם, הממשלה לפחות תיקנה את העיוות, וברוך השם, סוף-סוף יש ייצוג הולם.

נסים זאב: בממשלה הזאת יש ערבי שמכבד את הממשלה הזאת, וגם באידיאולוגיה הוא שותף מלא, וזה כבוד גדול לממשלה שבה חברים חברי ואני.

נסים זאב: למעשה, החוק בא להרחיב את מספר העובדים – – –

משה גפני: אתם מרוצים בממשלה הזאת?

נסים זאב: בוודאי.

יעקב מרגי: אפשר לחשוב שאתם לא מרוצים.

יעקב מרגי: הממשלה שלך עם טומי לפיד היתה טובה יותר?

נסים זאב: אני חושב שמעולם לא היתה ממשלה כזאת טובה, ממשלה כל כך רחבה, מגוונת, נותנת מענה לכל דבר.

דוד רותם: חברי הכנסת, נדון בממשלה אחר כך.

דוד רותם: ביום שני הצעות אי-אמון.

נסים זאב: החוק בא להרחיב את מספר העובדים ולהגדיל את מספר העובדים מן האוכלוסייה הערבית בחברות הממשלתיות – לאו דווקא בחברות הממשלתיות, גם ברשויות המקומיות.

נסים זאב: עד היום אולי היתה מגבלה, כאשר דובר על 20%-10%.

נסים זאב: שר הפנים רשאי לקבוע ולהגדיל גם אם מדובר באחוזים קטנים יותר ולאפשר למספר עובדים – אולי אפילו לחייב.

נסים זאב: לדעתי אנחנו נסחפים יותר מדי – רוצים לכפות עובדים על מעסיקיהם, ולא משנה אם זה חברות ממשלתיות.

נסים זאב: אנחנו בעצם מנסים לחזור לתקופת השבטים.

נסים זאב: אנחנו לא יכולים לבדוק את הדבר הזה ולראות איך זה מתבצע בכל שנה.

נסים זאב: השר גאלב מג'אדלה, אני רוצה לדעת: האם בכל שנה ידעו את גודל האוכלוסייה כדי שנוכל לקבוע את מספר העובדים שאפשר לחייב את הרשויות או החברות הממשלתיות – כשאתה מדבר על ייצוג הולם, במה הוא הולם?

נסים זאב: הוא צריך להיות יחסי כלפי האוכלוסין, כלפי אותה אוכלוסייה.

נסים זאב: אם כל שנה נצטרך לספור מחדש – – –

ראובן ריבלין: זאת הצהרה.

נסים זאב: אם זה הצהרתי בלבד, למה צריך להיאבק כאילו מחר בבוקר יש שינויים רציניים?

נסים זאב: אני לא רואה שאפשר ליישם את החוק הזה.

נסים זאב: בהתחלה החוק בא אולי להיטיב עם הנכים, אחר כך עם הנשים, אולי לתת לזה יותר משמעות דקלרטיבית כדי להראות שהממשלה תומכת ברעיון.

נסים זאב: אבל, לדעתי, מהרעיון ועד ליישומו של החוק הזה – קשה ליישם חוק כזה וקשה לעקוב אחריו.

נסים זאב: כמו כן, קשה לכפות על המעסיקים ולחייב אותם לקבל עובדים בניגוד לרצונם.

דוד רותם: תודה, חבר הכנסת נסים זאב.

דוד רותם: אחרון הדוברים, חבר הכנסת , בבקשה.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מאמין בכל לבי בשוויון לכל אזרחי ישראל, ואני חושב, במכלול היחסים שלנו עם האוכלוסייה הערבית – יש לי כאן טענות כלפי הציבור הערבי, אבל גם אנחנו עשינו עוולות, וכל ממשלות ישראל לא נתנו את הדעת מספיק לאותו מארג יחסים שצריך לשמור עליו ולטפח אותו.

גדעון סער: עם זאת, אני רוצה לומר שהחלת העיקרון של ייצוג הולם – שמקובל בדירקטוריונים לא רק בנושא האתני אלא גם בקשר לנשים, בכל מיני הקשרים – לבוא ולהחיל את זה על עובדים של חברות ממשלתיות, יש בזה הרבה מאוד בעייתיות.

גדעון סער: אם תהיה מחשבה רצינית ליישם אותו, זה יביא בהכרח, במדרון, לאותו עיקרון טמא של נומרוס קלאוזוס, אשר יבואו להגיד לכל קבוצה באוכלוסייה, ואותם שיקולים שאמורה כל חברה להתנהל על-פיהם, עסקיים ואחרים, בכלל לא יבואו לידי ביטוי.

גדעון סער: הייצוג ההולם הוא רלוונטי ברמה של ההנהלה.

גדעון סער: את העיקרון, או את העדר האפליה כלפי הציבור הערבי או כלפי כל ציבור, צריך להשריש בפרקטיקות ולא בחקיקה מהסוג הזה.

גדעון סער: הנקודה השנייה – ציינו אותה חבר הכנסת ריבלין וגם חבר הכנסת סעיד נפאע: אותה החרגה תהפוך את החוק לחוק קצת מצחיק.

גדעון סער: בסופו של יום החוק יכול להביא – והוא יביא – לכדי ביזיון וקצף, אם יעבור, במובן זה שהוא לא יקוים ותהיה שאלה אם הוא מקוים.

גדעון סער: יראו שחברות מסוימות כן מקיימות וחברות אחרות אינן מקיימות.

גדעון סער: זאת במקום לנקוט מדיניות שוויונית ולהנחות את אותם מנהלים של חברות ממשלתיות מטעם רשות החברות הממשלתיות: אנא אל תפלו את הציבור הערבי.

גדעון סער: ניתן לעשות את זה, זה לא דבר שבשמים.

גדעון סער: ללכת לחקיקת נומרוס קלאוזוס, שבהכרח יבואו בעקבותיה הצעות חוק של ציבורים שונים ומגוונים, שידרשו שבקרב העובדים יחול העיקרון של הייצוג ההולם – לפי דעתי זה רעיון לא פשוט.

גדעון סער: לכן, מאחר שאני תומך בשוויון, כפי שפתחתי, אני לא אצביע נגד ההצעה.

גדעון סער: אבל מאחר שנראה לי שזו הצעה קצת משונה, גם יהיה לי קשה להצביע בעדה.

גדעון סער: לכן אני אמנע בהצבעה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת גדעון סער.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה ראשונה.

גאלב מג'אדלה: אני מבקש להשיב.

דוד רותם: בבקשה, אדוני השר.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, מכובדי חברי הכנסת, אדוני היושב-ראש לשעבר – אתה יודע שהייתי רוצה שתהיה יושב-ראש הרבה שנים – – –

ראובן ריבלין: אם כי לא רצית שאני אהיה במקום אחר – – –

דוד רותם: אני דווקא לא רציתי שהוא יהיה יושב-ראש הרבה שנים.

גאלב מג'אדלה: שמעתי את ההערות של חבר הכנסת סעיד נפאע ובעקבות זה את דברי היושב-ראש לשעבר, חבר הכנסת ריבלין, ובהמשך לזה גם את דבריו של חבר הכנסת סער.

גאלב מג'אדלה: אם יש מה לתקן, אנחנו נתקן את זה בוועדת החוקה, חוק ומשפט.

גאלב מג'אדלה: אני מאוד מעריך ומכבד את ההערות שהעירו חברי חברי הכנסת.

גאלב מג'אדלה: נתקן את זה יחד, בשילוב ידיים, בוועדת החוקה, חוק ומשפט.

גאלב מג'אדלה: אין כוונה לרמות את הציבור הערבי.

גאלב מג'אדלה: אין כוונה לתת ביד ימין חוק טוב ולקחת את תוכנו ביד שמאל.

גאלב מג'אדלה: לא זו היתה הכוונה.

גאלב מג'אדלה: אם יש הערות מהותיות, על דברים שיכולים לפגוע במהות החוק, יישומו, הבקרה והפיקוח על ביצועו, אנחנו נתקן את זה יחד בוועדת החוקה, חוק ומשפט.

אליהו גבאי: המגזר החרדי בתוך הצעת החוק הזאת?

דוד רותם: המרת את דתו והפכת אותו לאוכלוסייה הערבית?

דוד רותם: אפילו הרב גפני לא מבקש ממך את זה.

גאלב מג'אדלה: מכובדי חבר הכנסת, שמעתי את ההערה שלך בקשב רב.

גאלב מג'אדלה: אני ידוע כתומך באוכלוסייה הענייה, בדומה לאוכלוסייה שלי, האוכלוסייה החרדית.

גאלב מג'אדלה: זה לא סוד.

גאלב מג'אדלה: להודות על האמת, גם אם היא אמת קשה, אני חושב שזה כמעט מצווה, גם בדת שלכם.

משה גפני: הבעיה שאצלנו לא כולם דתיים.

יעקב מרגי: גם לא כולם עניים.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת גפני, תרשה לי לא להתערב בדת היהודית.

גאלב מג'אדלה: יש לי מספיק צרות באסלאם.

גאלב מג'אדלה: תרשה לי גם לא להסתבך בין חרדים אשכנזים לבין חרדים ספרדים, ובין ליטא – תעשה לי טובה, אל תסבך אותי.

משה גפני: כל אחד יישאר עם הבעיות שלו.

ניסן סלומינסקי: מה עם החסידים?

גאלב מג'אדלה: אחר כך ניכנס לכיפה סרוגה ולא סרוגה.

גאלב מג'אדלה: אני פטור מזה, בסדר?

גאלב מג'אדלה: אתה מבין את מצבי?

גאלב מג'אדלה: אני מאוד מודה לך על שאתה מעריך את זה.

גאלב מג'אדלה: אני חוזר ואומר שאני מעריך את דבריו של חבר הכנסת נפאע, את חששותיו, וגם את דברי חברי הכנסת ריבלין וסער.

גאלב מג'אדלה: אני קורא לכם לשלב ידיים כדי לתקן את זה ולהביא חוק מושלם, נכון וישים, וגם כזה שנוכל לבקר אותו ולפקח על ביצועו.

גאלב מג'אדלה: אני מודה לך, אדוני היושב-ראש, על שאפשרת לי לקבל את רשות הדיבור.

גאלב מג'אדלה: אני מודה לכם פעם נוספת על הערותיכם.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

דוד רותם: תודה, אדוני השר.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה ראשונה על הצעת חוק להרחבת הייצוג ההולם של בני האוכלוסייה הערבית (תיקוני חקיקה), התשס"ז–2007.

דוד רותם: אני מבקש להצביע.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: הצבעה מס' 24 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 10 נגד – 3 נמנעים – 2 ההצעה להעביר את הצעת חוק להרחבת הייצוג ההולם של בני האוכלוסייה הערבית (תיקוני חקיקה), התשס"ז–2007, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

דוד רותם: עשרה בעד, שלושה מתנגדים ושני נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שהצעת חוק להרחבת הייצוג ההולם של בני האוכלוסייה הערבית (תיקוני חקיקה), התשס"ז–2007, התקבלה בקריאה ראשונה והיא תעבור לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: [הצעת חוק פ/2070/17; נספחות.

דוד רותם: ]

דוד רותם: אנחנו עוברים לנושא הבא: הצעת חוק כללי אתיקה לקאדים וקאדים מד'הב (תיקוני חקיקה), התשס"ז–2007, של חברי הכנסת מנחם בן-ששון ויצחק לוי.

דוד רותם: הנמקה מהמקום.

דוד רותם: חבר הכנסת ניסן סלומינסקי, נא לנמק את הצעת החוק.

ניסן סלומינסקי: אדוני היושב בראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, בשמם של המגישים: חוק בתי-המשפט יצר מסגרת שבה הוא קבע כללי אתיקה לשופטים.

ניסן סלומינסקי: המשמעות של זה היא שהפרה של כללי האתיקה תהווה עילה לקובלנה משפטית נגד השופט.

ניסן סלומינסקי: זה גם מסמיך את נשיא בית-המשפט העליון, בהתייעצות עם השר, להקים ועדת אתיקה שתפקידה לייעץ לשופטים בכל מה שקשור לנושא האתי.

ניסן סלומינסקי: בכך מחזקים מאוד את מעמד השופט.

ניסן סלומינסקי: בעקבות החוק הזה של בתי-המשפט החילו אותו גם על מערכת בתי-הדין.

ניסן סלומינסקי: החוק הזה לא הוחל עדיין על הקאדים וגם לא על קאדים מד'הב.

ניסן סלומינסקי: הצעת החוק הזאת, בהסכמה שהיתה, באה לומר שחוק האתיקה שחל על בתי-המשפט ועל הדיינים, יחול גם על הקאדים.

ניסן סלומינסקי: רק על הקאדים ולא על קאדים מד'הב.

יעקב מרגי: למה?

ניסן סלומינסקי: לא יודע.

ניסן סלומינסקי: זו היתה כנראה ההסכמה.

ניסן סלומינסקי: זו ההנחיה שקיבלתי.

יעקב מרגי: – – –

ניסן סלומינסקי: אין לי מושג.

ניסן סלומינסקי: אני מנמק במקום חבר הכנסת יצחק לוי.

ניסן סלומינסקי: זו היתה ההסכמה בשלב הזה.

ניסן סלומינסקי: ייתכן שבשלב הבא תהיה הסכמה גם על קאדים מד'הב.

ניסן סלומינסקי: אולי יהיו שני חוקים במקום חוק אחד.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת סלומינסקי.

דוד רותם: [הצעת חוק פ/2149/17; נספחות.

דוד רותם: ]

דוד רותם: חברי הכנסת, אני מזמין את חבר הכנסת משה גפני להציע את הצעתו באותו עניין.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, אני מתכבד להגיש לכנסת הצעת חוק כללי אתיקה לקאדים וקאדים מד'הב (תיקוני חקיקה), התשס"ז–2007.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, במהלך הדיונים בוועדת החוקה, כאשר ממשלת ישראל הביאה כללי אתיקה לשופטים, דרשתי להחיל את זה גם על הדיינים.

משה גפני: הממשלה סירבה, אבל הסכימה ששלושתנו – חבר הכנסת מנחם בן-ששון, הרב יצחק לוי ואנוכי – נגיש הצעות חוק פרטיות, ואכן החלנו גם את כללי האתיקה על הדיינים.

משה גפני: במהלך הדיונים בוועדה בנושא של בתי-המשפט והדיינים העלו נציגי בתי-הדין השרעיים ובתי-הדין של הקאדים מד'הב – אף-על-פי שבבית-הדין של הקאדים מד'הב, היות שמדובר רק במספר מצומצם של העוסקים בדבר, יכול להיות ששם תהיה בעיה עם כללי האתיקה.

משה גפני: מובן שאני אתאים את הצעת החוק שלי גם לכללים שנקבעו.

משה גפני: אני סבור שכל מי שנמצא בערכאה שיפוטית במדינת ישראל נמצא במעמד שווה.

משה גפני: לא יכול להיות שבבית-המשפט יהיו כללי אתיקה ואצל הקאדים לא יהיו כללי אתיקה.

משה גפני: לכן אני מבקש לתמוך בהצעת החוק הזאת.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת גפני.

דוד רותם: אני מזמין את שר המדע, התרבות והספורט גאלב מג'אדלה להשיב על שתי הצעות החוק במשולב.

דוד רותם: לאחר מכן נצביע עליהן בנפרד.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, מכובדי חברי הכנסת, הצעת חוק כללי האתיקה לקאדים וקאדים מד'הב (תיקוני חקיקה), התשס"ז–2007.

גאלב מג'אדלה: הצעת חוק זו באה לעגן את החלת כללי האתיקה על קאדים וקאדים מד'הב.

גאלב מג'אדלה: נוסף על החוק קיים חוק בתי-המשפט (תיקון מס' 43), התשס"ו–2006, אשר יצר מסגרת כללי אתיקה לשופטים וחיזק את מעמדם בקובעו כי הפרה של כללי האתיקה תהווה עילה לקובלנה משמעתית נגד שופט.

גאלב מג'אדלה: הצעת חוק זו קובעת הוראות דומות להוראות תיקון מס' 43 לחוק בתי-המשפט ותיקון מס' 23 לחוק הדיינים, תוך יצירת התאמות ושינויים מסוימים, בעיקר בכל הנוגע להרכב ועדת האתיקה, הנובעים מההבדלים הן במבנה מערכות בתי-הדין והן בהיקף פעילותן.

משה גפני: אדוני השר, אתה מציג הצעת חוק ממשלתית.

משה גפני: יש לי שאלה, למה הממשלה הגישה כללי אתיקה לשופטים, ועכשיו היא מגישה כללי אתיקה לקאדים, ולא הגישה הצעת חוק ממשלתית לכללי אתיקה לדיינים?

גאלב מג'אדלה: אתה מרשה לי להשלים את דברי?

גאלב מג'אדלה: מוצמדות להצעת חוק זו שתי הצעות חוק פרטיות, הצעת חוק של חבר הכנסת מנחם בן-ששון, שמספרה 2070, והצעת חוק של חבר הכנסת משה גפני, שמספרה 2149.

גאלב מג'אדלה: מה שאלתך, חבר הכנסת גפני?

משה גפני: אני שאלתי, היתה הצעת חוק ממשלתית על כללי אתיקה לשופטים.

משה גפני: עכשיו, כבוד השר, אתה מגיש הצעת חוק ממשלתית על כללי אתיקה לקאדים.

משה גפני: למה הממשלה לא מצאה לנכון להגיש הצעת חוק על כללי אתיקה לדיינים?

משה גפני: למה לדיינים לא מגיע?

דוד רותם: – – –

משה גפני: אתם משת"פים של הממשלה.

יצחק זיו: אני מבקש להפסיק את השיחות ביניכם ולאפשר לכבוד השר להמשיך.

יצחק זיו: תודה.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת גפני, אני חש שמאז שעזבתי את ועדת הפנים והגנת הסביבה חלו אצלך שינויים מרחיקי לכת, רדיקליים.

גאלב מג'אדלה: בעבר היית שואל אותי בדרכי נועם והייתי משיב לך – – –

אופיר פינס-פז: אדוני השר, זה בגללי.

גאלב מג'אדלה: אתה אשם בזה?

גאלב מג'אדלה: אפילו לרגע לא חשדתי בך.

דוד רותם: אצל גפני זה דרכי נועם.

אופיר פינס-פז: גפני פחות שלו מאז שאני יושב-ראש הוועדה.

גאלב מג'אדלה: דווקא הוא יכול להיות מאוד רגוע.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת הרב גפני שאל מדוע ממשלת ישראל לא מביאה כללי אתיקה לדיינים.

גאלב מג'אדלה: אני בקושי יכול להשיב לך על הקאדים וקאדים מד'הב, עכשיו אתה רוצה שאני אשיב לך גם על היהודים.

גאלב מג'אדלה: אבל דרישתך היא לגיטימית ונכונה, ואני בהחלט מוכן בעניין הזה לסייע ככל שאוכל.

גאלב מג'אדלה: מכל מקום, עדיף שהממשלה תלך לתיקוני עיוותים בשלבים מאשר לא תלך בכלל.

גאלב מג'אדלה: אז עכשיו בא תורם של הקאדים וקאדים מד'הב שיתוקן אצלם עיוות ויעשו כללי אתיקה.

גאלב מג'אדלה: אם אתה רוצה, בהמשך נבוא גם עם דיינים.

משה גפני: אני לא סומך על הממשלה, והבאתי הצעת חוק פרטית, שעברה בקריאה שלישית.

גאלב מג'אדלה: אז אנחנו מוכנים לסמוך את ידינו על הצעת החוק שלך.

גאלב מג'אדלה: היות שהממשלה מאוד מעריכה אותך, אני בטוח שהממשלה תסמוך את ידה על הצעתך.

משה גפני: היא כבר עברה.

גאלב מג'אדלה: ותשמח לאשר אותה, אני חושב.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אנחנו נעבור להצבעה על הצעת חוק כללי אתיקה לקאדים וקאדים מד'הב (תיקוני חקיקה), התשס"ז–2007, של חברי הכנסת מנחם בן-ששון והרב יצחק לוי, פ/2070/17.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 25 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לדיון מוקדם בוועדה – 11 נגד – אין נמנעים – 2 ההצעה להעביר את הצעת חוק כללי אתיקה לקאדים וקאדים מד'הב (תיקוני חקיקה), התשס"ז–2007, לדיון מוקדם בוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

יצחק זיו: בעד – 11, נגד – אפס, נמנעים – 2.

יצחק זיו: הצעת חוק כללי אתיקה לקאדים וקאדים מד'הב (תיקוני חקיקה), התשס"ז–2007, נתקבלה, והיא עוברת לוועדת החוקה, חוק ומשפט להכנה לקריאה ראשונה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת החוק כללי אתיקה לקאדים וקאדים מד'הב (תיקוני חקיקה), התשס"ז–2007, הצעת החוק של חבר הכנסת משה גפני, פ/2149/17.

יצחק זיו: הצבעה מס' 26 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לדיון מוקדם בוועדה – 14 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק כללי אתיקה לקאדים וקאדים מד'הב (תיקוני חקיקה), התשס"ז–2007, לדיון מוקדם בוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

יצחק זיו: הצעת החוק כללי אתיקה לקאדים וקאדים מד'הב (תיקוני חקיקה), התשס"ז–2007, עברה בקריאה טרומית, והיא עוברת לוועדת החוקה, חוק ומשפט להכנה לקריאה ראשונה.

יצחק זיו: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/299).

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת חוק הקאדים (תיקון מס' 14) (כללי אתיקה לקאדים), התשס"ז–2007, קריאה ראשונה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים לדיון.

יצחק זיו: חבר הכנסת – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת סעיד נפאע – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת מאיר פרוש – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת אורי אריאל.

יצחק זיו: חבר הכנסת .

יצחק זיו: חבר הכנסת .

יצחק זיו: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

יצחק זיו: חבר הכנסת ואסל טאהא.

יצחק זיו: חבר הכנסת חיים אורון.

יצחק זיו: חבר הכנסת נסים זאב.

יצחק זיו: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 27 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 12 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הקאדים (תיקון מס' 14) (כללי אתיקה לקאדים), התשס"ז–2007, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

יצחק זיו: בעד – 12, אין נגד ואין נמנעים.

יצחק זיו: אני קובע בזאת שהצעת חוק הקאדים (תיקון מס' 14) (כללי אתיקה לקאדים), התשס"ז–2007, התקבלה בקריאה ראשונה, והיא תעבור לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק זיו: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/301).

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת חוק הנהיגה הספורטיבית (תיקון) (דחיית מועד תחילה), התשס"ז–2007, קריאה ראשונה.

יצחק זיו: אני מזמין את שר המדע, התרבות והספורט גאלב מג'אדלה להציג את הצעת החוק.

יצחק זיו: בבקשה.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, מכובדי חברי הכנסת, הכנסת חוקקה את הצעת חוק הנהיגה הספורטיבית, ואנחנו נערכנו כמשרד המדע, התרבות והספורט ליישום ולביצוע של החוק, וראינו בזה בשורה לקהילה הזאת, שהדבר הזה בנפשה, וראינו בזה גם חשיבות רבה לענף ספורט חשוב זה.

קריאה: – – –

גאלב מג'אדלה: תיכף אסביר לכבודכם.

משה גפני: אפשר לדחות את זה לאוגוסט 2008?

גאלב מג'אדלה: למה?

גאלב מג'אדלה: בגלל האולימפיאדה?

משה גפני: אני חושב שבעוד שנה זה יהיה יותר טוב.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מבקשים שתחילת החוק תידחה ל-1 בנובמבר 2007, בשל העיכובים בהשלמות התקנות וגם בשל נושאים נוספים שיש בהם צורך רב, ובלעדיהם כמעט לא נוכל ליישם את החוק, ויש חשש שספורטאים וקהלים שמעניין אותם התחום יוכלו להיפגע חלילה.

גאלב מג'אדלה: על כן באנו אליכם בידיים נקיות, לאחר בדיקת אנשי המקצוע שלנו, ובאופן הכי ברור, כדי שנוכל להוציא את החוק הזה לפועל בצורה מסודרת, כדי שנשלים את כוח-האדם המקצועי הדרוש ואת התקנות הדרושות ואת כל הנושא הלוגיסטי שקשור בעניין.

גאלב מג'אדלה: באנו בבקשה לכנסת ובדרישה לדחיית תחילתו של החוק ל-1 בנובמבר 2007.

גאלב מג'אדלה: אני מקווה שתאשרו זאת.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

משה גפני: אני מוותר.

משה גפני: מציע לדחות ל-2013.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: יש רשימת דוברים.

יצחק זיו: חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת .

משה גפני: אני מוותר.

משה גפני: אני מציע לדחות את זה ל-2013.

יצחק זיו: חבר הכנסת מאיר פרוש – אינו נוכח.

יצחק זיו: אנחנו נעבור להצבעה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 28 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 11 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת החוק הנהיגה הספורטיבית (תיקון) (דחיית מועד תחילה), התשס"ז–2007, לוועדת החינוך, התרבות והספורט נתקבלה.

יצחק זיו: בעד – 11, נגד – אין, נמנעים – אין.

יצחק זיו: אני קובע בזאת שהצעת חוק הנהיגה הספורטיבית (תיקון) (דחיית מועד תחילה), התשס"ז–2007, התקבלה בקריאה ראשונה, והיא תעבור לדיון בוועדת החינוך, התרבות והספורט לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

אליהו גבאי: תוסיף אותי.

יצחק זיו: להוסיף את חבר הכנסת אליהו גבאי.

גאלב מג'אדלה: אם ידעו שהוא לא הצביע, זה לא טוב.

גאלב מג'אדלה: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/156).

גאלב מג'אדלה: ]

יצחק זיו: אנחנו נעבור להצעת חוק צער בעלי-חיים (איסור ייבוא ושיווק של מוצרי קוסמטיקה וחומרי ניקוי שנוסו בבעלי-חיים), התשס"ז–2007, של חבר הכנסת – קריאה ראשונה.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, ניסויים בבעלי-חיים לשם פיתוח מוצרי קוסמטיקה וחומרי ניקוי כרוכים בגרימת סבל עצום לבעלי-החיים ונעשים ללא משככי כאבים.

גדעון סער: לשם בדיקת מוצר קוסמטיקה או חומר ניקוי נערכים ניסויים במספר רב של בעלי-חיים, ובמהלכם מתים בעלי-החיים בייסורים קשים.

גדעון סער: הצעת חוק זו נועדה למנוע ייבוא לארץ ושיווק של מוצרי קוסמטיקה, שאינם לצורכי בריאות, ושל חומרי ניקוי שתהליך ייצורם היה כרוך בניסויים בבעלי-חיים, ובלבד שהניסויים כאמור נערכו לאחר תחילתו של החוק המוצע או שבעת תהליך הייצור ניתן היה לבצע את הבדיקות הנדרשות לגבי מוצר או חומר כאמור בדרך שנקבעה כחלופה מאושרת לעריכת ניסויים בעלי-חיים.

גדעון סער: כיום כבר קיימות חלופות מדעיות לחלק ממבדקי היעילות והרעילות של כימיקלים, שאינן כרוכות בניסויים בבעלי-חיים.

גדעון סער: מוצע להסמיך את המועצה לניסויים בבעלי-חיים, שהוקמה לפי חוק צער בעלי-חיים, לקבוע כללים לעניין חלופות מאושרות לניסויים בבעלי-חיים לבדיקת מוצרי קוסמטיקה וניקוי, ואת המועד שממנו ואילך ייחשבו החלופות למאושרות.

גדעון סער: לאחרונה התקבל בכנסת חוק צער בעלי-חיים (ניסויים בבעלי-חיים) (תיקון), שלפיו נאסרה בישראל לחלוטין – זה החוק הקודם שלי בעניין הזה, והוא עבר במושב הזה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית – עריכת ניסויים בבעלי-חיים לבדיקת מוצרי קוסמטיקה וניקוי.

גדעון סער: הצעת חוק זו היא נדבך נוסף בהגנה על בעלי-חיים.

גדעון סער: כמו החוק האמור, הוראותיה עולות בקנה אחד עם מדיניות האיחוד האירופי, הדירקטיבה של האיחוד האירופי, לעניין ניסויים בבעלי-חיים בתעשיית הקוסמטיקה – כפי שבאה לידי ביטוי בדירקטיבה האירופית, שאוסרת בהדרגה, עד לשנת 2009, עריכת ניסויים בבעלי-חיים בתעשיית הקוסמטיקה במדינות האיחוד האירופי וכן שיווק של מוצרי קוסמטיקה שנערכו בהם ניסויים כאמור.

גדעון סער: בדומה למדיניות האיחוד האירופי, מוצע להחיל את האיסור האמור בהדרגה.

גדעון סער: האיסור ייכנס לתוקפו בשנת 2008.

גדעון סער: עם זאת, עד לשנת 2009 ניתן יהיה לייבא ולשווק מוצרי קוסמטיקה וניקוי שתהליך ייצורם היה כרוך בניסויים בבעלי-חיים, אם לא נקבעה חלופה מאושרת לבדיקות הנדרשות באותו תהליך.

גדעון סער: כמו כן, מוצע כי ניתן יהיה לייבא או לשווק מוצרי קוסמטיקה וניקוי כאמור עד לשנת 2013, אם בתהליך ייצורם בוצעה אחת מבדיקות הרעילות המנויות בתוספת ולא נקבעה לבדיקה חלופה מאושרת.

גדעון סער: ההסדר המוצע מבקש לאזן בין הערך של הגנה על בעלי-חיים לבין העיסוק בייבוא ובשיווק של מוצרי קוסמטיקה וניקוי, ועל כן קבועה בו החלה מדורגת של האיסור על ייבוא ושיווק כאמור, וככלל האיסור נועד לצפות פני עתיד.

גדעון סער: אני רוצה להדגיש את הנקודה הזאת.

גדעון סער: אנחנו מעוניינים לחוקק לא חקיקה קיצונית אלא חקיקה אחראית, חקיקה שצופה פני עתיד, חקיקה שבעצם הולכת עם המגמה העולמית, ולא חקיקה צופה פני עבר.

גדעון סער: מוצע להסמיך את שר התמ"ת לקבוע הוראות משלימות לעניין הסדרת הייבוא והשיווק של מוצרי קוסמטיקה וניקוי כדי לאפשר פיקוח ואכיפה לגבי הוראות החוק המוצע.

גדעון סער: בעת הכנת הצעת החוק לקריאה השנייה ולקריאה השלישית תשוב ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת ותבחן סוגיות נוספות הנוגעות להסדרת העיסוק בייבוא ובשיווק של מוצרי קוסמטיקה וניקוי כאמור, לרבות צפייתו של האיסור המוצע פני עתיד, וכן את הוראות העונשין.

גדעון סער: על כן, אני מבקש לחדד את הנקודה הזאת, של הכוונה שלא לחוקק אלא חקיקה מאוזנת.

גדעון סער: אני מבקש להודות ליועצת המשפטית של ועדת החינוך, עורכת-הדין מרב ישראלי.

גדעון סער: אני רוצה להודות למנהלת הוועדה, גברת יהודית גידלי.

גדעון סער: אני רוצה לבקש את תמיכת הכנסת, אשר תמכה כמעט פה אחד בחוק בקריאה הטרומית, כפי שעשתה ועדת החינוך בהכינה את החוק לקריאה ראשונה, ואני חושב שבזה אנחנו מקרינים גישה ערכית נכונה, שהיא גם קונסיסטנטית עם החוק הקודם שחוקקנו.

גדעון סער: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה לחבר הכנסת גדעון סער.

יצחק זיו: אנחנו עוברים לדיון.

יצחק זיו: ראשון הדוברים, חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת זבולון אורלב – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת משה גפני.

משה גפני: אני רואה שחבר הכנסת סער ממהר, ואני מוותר על זכות הדיבור.

יצחק זיו: חבר הכנסת יעקב מרגי – מוותר.

יצחק זיו: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת אורי אריאל.

אורי אריאל: גם מוותר.

יצחק זיו: מוותר.

יצחק זיו: חבר הכנסת – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת מאיר פרוש – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת סעיד נפאע – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת חיים אורון – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת , בבקשה.

אריה אלדד: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מבקש להסביר לכם מדוע החוק הזה הוא חוק מסוכן מאוד.

אריה אלדד: לפני שנים לא רבות היתה תרופה בשם "תלידומיד", שהיתה תרופה מאושרת לשימוש נגד כאבים.

אריה אלדד: כיוון שהיא לא נוסתה בבעלי-חיים, איש לא יכול היה לנחש שאם ינסו אותה על בעלי-חיים בהיריון יגלו שהיא גורמת מומים מולדים.

אריה אלדד: בני-אדם לקחו את התרופה, ונולדו מאות תינוקות בלי גפיים.

אריה אלדד: החוק הזה בא לאסור גם ייבוא לארץ של חומרי ניקוי שניסו אותם על בעלי-חיים.

אריה אלדד: תארו לעצמכם חברה שמייצרת חומר ניקוי חדש – אין לנו מושג אם החומר מסרטן או לא, ואין לנו חלופות אמיתיות לברר אם חומר מסרטן או לא אלא אם מרחתי אותו על בעלי-חיים.

אריה אלדד: אפשר לעשות ניסויים גם על תאי אנוש, אבל הניסויים הללו אינם יכולים לגלות מה שסדרת ניסויים על 100 עכברים תגלה.

נסים זאב: אבל זה בתחום הבריאות.

גדעון סער: החוק שומר על נושא הבריאות.

אריה אלדד: בסופו של דבר, החוק הזה יגרום ב-2013 לכך שאם חומר מסוים נוסה על בעלי-חיים ורק כך גילו שהוא מסרטן, אי-אפשר לייבא אותו לארץ.

אריה אלדד: לעומת זאת, חומר של חברה שרלטנית, שסיכנה חולים והחליטה שהיא לא בודקת אותו על בעלי-חיים כיוון שיש דירקטיבה, כיוון שיש מגמה להגן על בעלי-חיים, ויש פחות ופחות מגמה להגן על בני-אדם – – –

גדעון סער: אתה יודע שיש חלופות מדעיות – – –

אריה אלדד: אין חלופות מדעיות.

אריה אלדד: אני מכיר את העניין הזה.

אריה אלדד: אין חלופות מדעיות לכך שחומר עלול לסרטן.

אריה אלדד: אני יכול לבדוק דברים בתרביות רקמה.

אריה אלדד: יש דברים שאין להם חלופה.

ראובן ריבלין: החוק מסייג תרופות או תכשירים לבריאות.

אריה אלדד: לא תרופות.

ראובן ריבלין: דברים שהם – – – או חומרי ניקיון.

אריה אלדד: לא.

אריה אלדד: חומרי ניקיון כלולים בחוק.

אריה אלדד: לצורך העניין, יש חומר חיטוי חדש לכיור במטבח.

אריה אלדד: היום בודקים את החומר הזה, אם הוא לא מסרטן.

אריה אלדד: לפי החוק אסור יהיה לבדוק, ואסור יהיה להביא לארץ חומר שבדקו אותו על בעלי-חיים כדי לבדוק אם הוא מסרטן.

גדעון סער: יש חוסר במוצרי שמפו?

אריה אלדד: אין חוסר במוצרי שמפו – –

גדעון סער: אז מה?

אריה אלדד: – – אבל חברות תעשייתיות כל הזמן מכניסות מוצרים חדשים.

גדעון סער: שיבדקו זאת על תחליפים.

אריה אלדד: אבל אי-אפשר לבדוק אותו על תחליפים.

אריה אלדד: הוא שאני אומר לך.

אריה אלדד: לכן, החוק הזה מנסה להגן על בעלי-חיים יותר ממה שהוא מנסה להגן על בני-אדם.

אריה אלדד: אנחנו צפויים בעוד חמש או עשר שנים – צופה פני עתיד – למצוא אנשים, שכמו שהם שחו בקישון ואיש לא ידע להגיד שהקישון מסרטן, אנחנו נרחץ כלים וכעבור 15 שנה לאנשים יהיה גידול ממאיר, כי דאגנו לעכברים יותר מאשר לבני-אדם.

גלעד ארדן: חבר הכנסת אריה אלדד, תגיד לי: איפה יש פה בני-אדם במדינה הזאת?

אריה אלדד: אני מציע לא לקבל את החוק במתכונתו זו ולהחזיר אותו לחבר הכנסת סער לעריכה מחדש, משום שהחוק הזה דואג לעכברים יותר מאשר לבני-אדם.

אריה אלדד: תודה רבה.

קריאה: זה חוזר לוועדת החינוך.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת נסים זאב, אחרון הדוברים, בבקשה.

דוד טל: יכול להיות שאשבור את המסורת ואני אהיה האחרון.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, צריך להבין שחדשות לבקרים אנחנו מופתעים מדברים שאנחנו משתמשים בהם יום-יום.

נסים זאב: למשל בכתבה האחרונה לפני כמה ימים נאמר שמייבש שיער, מכונות גילוח ועוד מכונות כאלה ואחרות הם פתאום מסרטנות, וכולם משתמשים בהן לפי תומם.

נסים זאב: מישהו חושב לרגע שמייבש שיער יכול לסרטן או לגרום נזק?

נסים זאב: חבר הכנסת גדעון סער, אני רוצה שהחוק הזה יובהר באופן חד-משמעי.

נסים זאב: כלומר, שאתה עושה זאת במקביל בנושא הקוסמטיקה בלבד, כלומר רק לגבי ייצור חומר קוסמטי.

נסים זאב: אבל אם אני רוצה לבדוק אם החומר הזה מסרטן, כפי שהעלה חשש חבר הכנסת אלדד – הוא כבר לא בתחום הקוסמטיקה.

קריאה: חומר ניקוי – – –

נסים זאב: אני אומר: גם חומרי ניקוי.

נסים זאב: אם זה ברמה של בדיקה אם החומר מזיק או לא, זה דבר שאין עליו אפילו מחשבה – – –

גדעון סער: חבר הכנסת זאב, בכל העולם יש חלופה שנקראת מבדקי רעילות: מוציאים את הדבר הפרימיטיבי הזה שנקרא ניסוי בבעלי-חיים, שמאמינים גם באופן כלשהו שהעור של הארנב הוא כמו העור של הבן-אדם – מה שלא נכון – והולכים לדבר הזה.

גדעון סער: עם ההתקדמות של החלופות, עם כניסת החלופות, מוציאים את שיטת הניסויים בדבר שהוא לא הצלת חיים או בריאות.

גדעון סער: זה בדבר שהוא קוסמטיקה.

אריה אלדד: – – –

נסים זאב: כן, אבל גם בקוסמטיקה יש סיכונים מסוימים, כאשר אתה בא לבחון אם החומר הזה יכול להזיק או לא ובאיזו רמת סיכון.

נסים זאב: אני מבקש שהחוק הזה לא יגביל.

נסים זאב: אפשר לבוא ולומר שהניסוי לא יהיה בצורה שאתה עושה את הניסוי בבעלי-חיים בלי חומר שיכול לשכך כאבים, ואני מסכים אתך.

נסים זאב: אבל לבוא ולומר שאין שום ניסוי בשום צורה, כשמדובר בקוסמטיקה, גם כאשר מדובר בבדיקת הרעלים – לדעתי, בהכנה לקריאה שנייה וקריאה שלישית צריך לתת על זה את הדעת.

גדעון סער: אבל יש מבדקים אלטרנטיביים.

גדעון סער: זו לא המצאה ישראלית.

גדעון סער: אנו ניתן את הדעת על זה.

נסים זאב: אני חושב שיש דברים של טעם במה שאמר חבר הכנסת אלדד.

נסים זאב: הוא אמר זאת כרופא, אבל אני בהחלט חושב שיש פה מקום להזדהות ולבדוק את הנושא באופן יותר מעמיק.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אנחנו נעבור להצבעה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 29 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 12 נגד – 1 נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק צער בעלי-חיים (איסור ייבוא ושיווק של מוצרי קוסמטיקה וחומרי ניקוי שנוסו בבעלי-חיים), התשס"ז–2007, לוועדת החינוך, התרבות והספורט נתקבלה.

יצחק זיו: בעד – 12, נגד – 1, נמנע אחד.

יצחק זיו: אני קובע בזאת שהצעת חוק צער בעלי-חיים (איסור ייבוא ושיווק של מוצרי קוסמטיקה וחומרי ניקוי שנוסו בבעלי-חיים), התשס"ז–2007, התקבלה בקריאה ראשונה, והיא תעבור לדיון בוועדת החינוך, התרבות והספורט לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק זיו: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/158).

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו נעבור להצעת חוק בתי-דין רבניים (קיום פסקי-דין של גירושין) (תיקון מס' 6) (הרחבת תוכנו של צו הגבלה), התשס"ז–2007, של חברי הכנסת – –

קריאה: בלילא.

יצחק זיו: – – בלילא, ו – קריאה ראשונה.

יצחק זיו: אני מזמין את חברת הכנסת -בלילא להציג את הצעת החוק.

רוחמה אברהם-בלילא: בלילא זו אני, והוספתי את שמי לאחר שאבי נפטר, וביקש זאת ממני.

רוחמה אברהם-בלילא: אודה לאדוני אם יקפיד לומר את השם הזה, שאני גאה בו כל כך.

רוחמה אברהם-בלילא: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת – – –

קריאה: לא שומעים.

גאלב מג'אדלה: הוא התכוון להגיד לך שפסחת על השר.

רוחמה אברהם-בלילא: אדוני השר, לא פסחתי, איך אני יכולה לפסוח עליך.

רוחמה אברהם-בלילא: חברי חברי הכנסת, אני יכולה לומר שזהו יום חשוב לנשים אשר בעלים, ללא שום חשבון-נפש אפילו, לא מאפשרים להן את הזכות לחופש.

רוחמה אברהם-בלילא: בישראל יש כיום מאות נשים מסורבות גט, נשים שאי-מתן הגט פוגע קשות ביכולתן לנהל אורח חיים סביר, אורח חיים תקין, נשים שחוות התעללות נפשית, שנמשכת לעתים גם שנים רבות, נשים שנשללה מהן הזכות הבסיסית לחיים בכבוד, וכפי שאמרתי, הזכות לחופש.

רוחמה אברהם-בלילא: סרבנות גט היא תופעה קשה, תופעה פסולה, בחברה הישראלית.

רוחמה אברהם-בלילא: היא פוגעת בנשים, ולעתים גם מהווה אמצעי לסחיטה באיומים.

רוחמה אברהם-בלילא: מדובר בנשים שמבקשות לעצמן חיים חופשיים מהתעללות ומצער.

רוחמה אברהם-בלילא: חברי חברי הכנסת, מונחת לפניכם הצעת חוק שנוסחה תוך כדי התייעצות עם הרב עמאר, ואני מוכרחה לציין את חברי, חבר הכנסת , שמכהן כיושב-ראש הוועדה למעמד האשה, אשר קידם ועשה ככל יכולתו על מנת שהצעת החוק הזאת תובא היום בפניכם לקריאה ראשונה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה גם לשבח את היועצת המשפטית ואת כל הצוות המקצועי שעזר לנו בניסוח הצעת החוק.

רוחמה אברהם-בלילא: מטרתה של הצעת החוק להגביר ולגוון את אמצעי האכיפה העומדים לרשות בתי-הדין הרבניים לאחר שניתן פסק-דין לגירושין.

רוחמה אברהם-בלילא: בתי-הדין הרבניים מקדישים מאמצים רבים כדי להתיר נשים עגונות וכדי למצוא פתרונות לתופעת סרבנות הגט.

רוחמה אברהם-בלילא: ואנחנו, בתור הגוף המחוקק – הגיע הזמן שניתן מענה לאותן נשים.

רוחמה אברהם-בלילא: אותם רבנים פועלים אך ורק בהתאם לסמכויות שבידיהם: איתור סרבני הגט, שכנוע, גישור ולבסוף הטלת סנקציות על סרבן הגט, כגון מניעת חידוש רשיון הנהיגה, הגבלת שירותים בנקאיים ולעתים אפילו מאסר.

רוחמה אברהם-בלילא: לכן, אנחנו, כנציגי ציבור – גם של אותן נשים מסכנות – עלינו מוטלת החובה לעזור כמה שניתן כדי שהתופעה הזאת תיעלם, ולכן הצעת החוק מונחת בפניכם לקריאה ראשונה.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת החוק מציעה שלושה אמצעי אכיפה נוספים על אלו הקיימים.

רוחמה אברהם-בלילא: הראשון בהם הוא עיקול או קיזוז של גמלאות או קצבאות אחרות המשולמות לסרבן הגט.

רוחמה אברהם-בלילא: הנוהל היום הוא שאין מעקלים או מקזזים דמי מזונות מגמלאות או מקצבאות המשולמות לבעל סרבן הגט.

רוחמה אברהם-בלילא: יש וראוי לאפשר את השלילה הזאת.

רוחמה אברהם-בלילא: חברי חברי הכנסת, דמו של סרבן הגט אינו סמוק יותר מדמה של אשתו שאותה הוא מתעקש להותיר בעגינותה, ולכן ניתן למנוע ממנו קיום בכבוד כל עוד הוא מונע קיום בכבוד מאשתו בסרבו לתת גט בידה.

רוחמה אברהם-בלילא: חברי חברי הכנסת, השלב השני הוא ירידה לנכסיו של סרבן הגט ומניעת אפשרות לשימוש בקניינו הפרטי.

רוחמה אברהם-בלילא: הפגיעה הקניינית בסרבן הגט קשה, אבל יש באמצעים אלה משום המידתיות הראויה אל מול סבלה של העגונה.

רוחמה אברהם-בלילא: השלב השלישי הוא מניעה של גמלה – מניעה, לא רק קיזוז – מניעה של גמלה או קצבה שמשולמת לסרבן הגט.

רוחמה אברהם-בלילא: לא ייתכן שהמדינה תתמוך כספית בסרבן הגט בזמן שהוא לא רק מתאכזר אל זוגתו אלא לעתים גם מתעלם מצו של בית-הדין.

רוחמה אברהם-בלילא: סרבן גט צריך לדעת כי סירובו ימנע ממנו חיים מלאים בקהילה התומכת ויגרום לו קושי בפרנסתו.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מקווה שהצעת החוק הזאת תעזור בהקטנת מספר הנשים העגונות ומסורבות הגט וקוראת לכם להצביע בעדה.

רוחמה אברהם-בלילא: זו לא רק קריאה אישית.

רוחמה אברהם-בלילא: מאחורי בקשתי זו מאות רבות של נשים המבקשות את עזרתו של הבית הזה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך, אדוני היושב-ראש, ואני קוראת לכם שוב, חברי חברי הכנסת, לתמוך בהצעה זו.

יצחק זיו: תודה לחברת הכנסת רוחמה אברהם-בלילא.

יצחק זיו: אני מזמין את חבר הכנסת זבולון אורלב, בבקשה.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, כאמור, החוק הזה הוא חוק שיזמו שלושה חברי הכנסת, כל אחד בנפרד – -בלילא, שהיטיבה להציג את החוק, ואני מודה לך על כך, חבר הכנסת , שהתנצל על שאיננו יכול להיות כאן, ואנוכי – כל אחד כמובן מההיבט שלו, ובעיקר מההיבט החברתי.

זבולון אורלב: קודם כול, צריך לומר שיש תדמית בציבור שיש רק מסורבות גט.

זבולון אורלב: על-פי הנתונים של הנהלת בתי-הדין, יש מסורבי גט במידה לא פחותה, ושני הצדדים מתגוששים.

זבולון אורלב: זה נכון, וצריך להודות שבדרך כלל הצד החלש הוא הצד הנשי – בכל מה שקשור בנכסים, בכל מה שקשור בעניינים הכספיים בין בני הזוג, הצד החלש יותר הוא הצד הנשי, ולכן חלה חובה מיוחדת להגן עליהן.

זבולון אורלב: אכן, במקרים שבהם בית-הדין פסק כפיית גט, אנחנו מאפשרים לבית-הדין כלים נוספים כדי להביא למימוש פסק-הדין.

זבולון אורלב: כשבית-הדין הרבני הגיע למסקנה והוא דורש מאחד הצדדים לתת גט, אנחנו נותנים לו עוד כלים, כפי שפירטה חברת הכנסת -בלילא, שעיקרם שלילת קצבאות וירידה לנכסים.

זבולון אורלב: אני חייב לומר, חברי חברי הכנסת מש"ס, שבדיונים התברר שהנהלת בתי-הדין הרבניים היתה יותר קיצונית מאתנו.

זבולון אורלב: הם דרשו, למשל, שנשלול 100% של הבטחת ההכנסה ולא נדאג לקיום בכבוד.

זבולון אורלב: אגב, אני נוטה לדעתם, וייתכן שלקראת הקריאה השנייה והשלישית נעמיד עוד אמצעים לרשות הדיינים ולרשות בית-הדין כדי שיוכלו לכפות את החלטתם.

זבולון אורלב: העניין הזה חשוב מאוד, כיוון שכל פרשת מסורבות הגט ומסורבי הגט היא מאוד כאובה, והיא מעיבה מאוד על מעמד בתי-הדין והדיינים בעיני הציבור בכללו, שאינו יורד לשורש ולעומק של תורה ומצוות ולהבנה של מה שקורה, ונוצרות תדמיות כאלה ואחרות כלפי בית-הדין.

זבולון אורלב: פה, במהלך הזה, אנחנו מחזקים את בתי-הדין הרבניים ואת הדיינים בכך שאנחנו נותנים להם עוד אמצעים כדי להביא למתן גט ולסיום הפרשה ולקצר את עינויי הנפש ועינויי הדין.

זבולון אורלב: אני רוצה לומר שהנוסח של הקריאה הראשונה לא רק שהוא על דעתה של הנהלת בתי-הדין הרבניים אלא הוא בברכתה, ואף יש בקשה להחמיר.

יעקב מרגי: זה נוסף על שלילת חירותו?

זבולון אורלב: בהחלט, אלה אמצעים נוספים – נוסף על האמצעים שיש לבית-הדין לאסור בתנאים מסוימים ולשלול עוד דברים.

זבולון אורלב: התברר שכל האמצעים האחרים לא היו מספיקים.

זבולון אורלב: לכן התעוררנו, חברי הכנסת מכל צדי הבית, כמו שאתה רואה, דתיים, חילונים, ימנים ושמאלנים, כדי להביא ישועה ומזור לאלה אשר בית-הדין פסק שצריך לתת להם גט.

זבולון אורלב: על כן, אודה לחברי הכנסת שיתמכו בהצעת החוק.

יצחק זיו: תודה רבה לחבר הכנסת זבולון אורלב.

יצחק זיו: אני מזמין את חבר הכנסת משה גפני – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת חיים אורון – מוותר.

יצחק זיו: חבר כנסת אברהם רביץ – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר כנסת נסים זאב.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, חבר הכנסת ראובן ריבלין.

נסים זאב: אני לא חוזר בי.

נסים זאב: אני חושב שיש לנו ממשלה טובה העושה עבודתה נאמנה, גם אם יש חילוקי דעות.

נסים זאב: אני חושב שזו אחת הממשלות הטובות ביותר, ואפשר לעשות את הכול בממשלה כזאת.

נסים זאב: אתה יכול להעביר היום כל הצעה שאתה רוצה – כמעט לא מתנגדים לשום דבר.

נסים זאב: אני כבר לא רואה את ההבדל בין האופוזיציה לקואליציה.

נסים זאב: אני רואה את זה בהצעות חוק בימי רביעי.

ראובן ריבלין: פרשת השבוע – פרשת בלק.

נסים זאב: שם כתוב: ותלחץ את רגל בלעם אל הקיר ויסף להכותה.

נסים זאב: הממשלה הזאת עושה הכול כדי להיטיב ולרצות גם את האופוזיציה, לכן התנגדות של האופוזיציה לא כל כך רצינית, כי הממשלה מעבירה חוקים שהאופוזיציה רוצה.

זבולון אורלב: אנחנו לא עוסקים בכפיית חוקים.

-בלילא: אני לא חברת קואליציה?

נסים זאב: לגבי הצעת החוק, אני קודם כול רוצה לברך את חברת הכנסת -בלילא, זו הפעם הראשונה שאני קורא בשמך, בשם המלא המורחב.

נסים זאב: אנחנו עדים לתופעות חוזרות ונשנות של בעלים שבורחים מהארץ, ואני רוצה לומר שיש גם מקרים הפוכים, שהנשים בורחות.

נסים זאב: השאלה אם מישהו נותן את הדעת מה קורה כשהאשה בורחת, ואני מכיר מקרים, לא אחד ולא שניים, שהבעל מחפש את האשה בכל העולם והיא נמצאת מעבר לים, והוא מרגיש שהוא בודד.

נסים זאב: האם יש סנקציות כלפי אותה אשה?

נסים זאב: אגב, אני רוצה לומר שלא בכל המקרים האשה היא עגונה.

נסים זאב: לפעמים היא מעגנת את עצמה כאשר יש ויכוח לא על עצם הגט, על מתן הגט.

נסים זאב: הרבה פעמים זה על חלוקת הרכוש.

נסים זאב: לכן, יש עוד הצעות חוק כדי לא לתלות זאת אחד בשני.

נסים זאב: אני אומר – לא תמיד העיגון הוא בגלל הסירוב של הבעל לתת גט.

נסים זאב: הוא משתמש בזה כאמצעי.

זבולון אורלב: החוק הזה חל על גברים ונשים כאחד.

נסים זאב: זה חידוש, כי זה לא מובן מדברי ההסבר.

זבולון אורלב: זה מובן מאליו.

נסים זאב: אני אומר שבדברי ההסבר ובהצעת החוק זה לא נראה, אבל אדרבה.

נסים זאב: חשוב לדעת שיש מקרים, ומקרים לא מעטים.

נסים זאב: אני לא אומר את זה בהלצה.

נסים זאב: אני רוצה לדעת אם זה יעמוד במבחן בג"ץ.

נסים זאב: אני רוצה לשאול אותך, חברי חבר הכנסת זבולון אורלב, מה היה קורה אם אדם חייב מס הכנסה, והממשלה היתה אומרת שהוא לא רשאי לשאת רשיון נהיגה משום שהוא חייב למס הכנסה.

נסים זאב: האם אפשר לתלות זאת אחד בשני?

נסים זאב: האם אפשר להגביל מין בשאינו מינו?

זבולון אורלב: האם אתה משווה חוב למס הכנסה לקיום פסק-דין של בית-דין רבני?

נסים זאב: אני לא משווה.

נסים זאב: אני לא אומר.

נסים זאב: אני אומר שצריכים לחשוש, שיכול להיות שזה לא יעמוד במבחן משפטי.

נסים זאב: יכול להיות שהוא יבוא ויאמר: אם מגיע לי מעצר – אם מגיע לי יותר ימי מאסר אני מוכן לקבל, אבל אל תיקח לי דברים אחרים.

נסים זאב: אתה יכול לקחת גם מזונות ודברים אחרים, אבל המומנט של רשיון נהיגה עלול להיות מורכב יותר.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חברת הכנסת רוחמה אברהם-בלילא, בבקשה.

רוחמה אברהם-בלילא: רק משפט קצר כדי להבהיר לחבר הכנסת נסים זאב שדנו בסוגיה הזאת בוועדה.

רוחמה אברהם-בלילא: הגענו למסקנה ולהסכמה עם משרד המשפטים בכל מה שקשור לשלילת הקצבאות.

רוחמה אברהם-בלילא: העניין הזה פתור.

רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שהעלית סוגיה מאוד חשובה באשר לאותם נשים או גברים שבורחים לחוץ-לארץ.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מניחה שלקראת הקריאה השנייה והשלישית אנחנו ניתן את הדעת גם לסוגיה הזאת.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך מאוד.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אנחנו נעבור להצבעה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 30 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 8 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק בתי-דין רבניים (קיום פסקי-דין של גירושין) (תיקון מס' 6) (הרחבת תוכנו של צו הגבלה), התשס"ז–2007, לוועדה לקידום מעמד האשה נתקבלה.

יצחק זיו: בעד – 8, וביחד עם חבר הכנסת ראובן ריבלין – 9.

יצחק זיו: נגד – אין, נמנעים – אין.

יצחק זיו: השר מצטרף להצבעה, ולכן מדובר בעשרה.

יצחק זיו: אני קובע בזאת שהצעת חוק בתי-דין רבניים (קיום פסקי-דין של גירושין) (תיקון מס' 6) (הרחבת תוכנו של צו הגבלה), התשס"ז–2007, נתקבלה בקריאה ראשונה, והיא תעבור לדיון בוועדה לקידום מעמד האשה לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק זיו: הודעה למזכיר.

נאזם בדר: הנני מתכבד להגיש לחברי הכנסת את החלטת ועדת האתיקה מיום י' בתמוז התשס"ז, 26 ביוני 2007, בעניין היעדרות חברי הכנסת מישיבות הכנסת בכנס החורף התשס"ז-2006.

נאזם בדר: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/158).

נאזם בדר: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת חוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט) (תיקון מס' 2), התשס"ז–2007, של חבר הכנסת אריה אלדד.

יצחק זיו: בבקשה.

אריה אלדד: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אדוני השר, החוק הזה בא לתקן כמעט טעות, שגגה שנפלה במרוצת השנים.

אריה אלדד: המצב האבסורדי כמעט הוא שאירן היא אולי האויב הקיומי המר ביותר לישראל.

אריה אלדד: באירן יש עשרות אתרים לייצור נשק להשמדה המונית עם דגש על נשק גרעיני, ואין הם מייצרים אותו לצורכי התגוננות.

אריה אלדד: הנשיא אחמדינג'

אריה אלדד: אד איננו מסתיר את כוונותיו ואיננו בורר במלים כאשר הוא נושא מדי פעם נאום שבו הוא מתאר בצורה פלסטית מאוד איך הוא מתכוון למחות את ישראל מעל פני המפה, איך הוא מתכוון להשמיד את ישראל.

אריה אלדד: אירן היא אויב לישראל, אבל מחמת טעות היסטורית, רשימת מדינות אויב – מדינות המנויות בחוק למניעת הסתננות – שנחתמה בשלהי שנות ה-40 או בתחילת שנות ה-50, מייד לאחר מלחמת השחרור, ונמנו בה אותן מדינות שנלחמו בישראל, ואירן לא היתה בימים ההם מדינה שנלחמה בישראל – לא הוסיפו את אירן לרשימת מדינות האויב הללו.

אריה אלדד: המצב החוקי המוזר היום הוא, שיכול אזרח ישראלי לצאת, לנסוע לאירן, לעשות שם כל מה שהוא רוצה, ולחזור בלא שעבר עבירה כלשהי.

אריה אלדד: אני יודע ששלטונות הביטחון של ישראל מעוניינים מאוד בקידום הצעת החוק הזאת ובזירוז הטיפול בה, משום שלאחרונה נחשפו כמה ניסיונות אירניים לריגול בתוך ישראל.

אריה אלדד: הדרך הקלה והבטוחה ביותר לקיים הליכים כאלה היא על-ידי יציאתם של אזרחים ישראלים לאירן.

אריה אלדד: לפיכך, הצעת החוק הזאת באה להוסיף את אירן לרשימת מדינות האויב, אותן מדינות שהיציאה אליהן מישראל נחשבת לעבירה.

אריה אלדד: בהקשר זה ראוי לומר כמה משפטים גם על קו ההסברה שישראל נוקטת ביחס לאירן.

אריה אלדד: להבנתי, האמירה שאירן איננה בעיה של מדינת ישראל היא אמירה שגויה.

אריה אלדד: אם אירן היא בעיה של כל העולם אז היא לא בעיה של אף אחד, כי כל אחד יצפה שמישהו אחר יטפל בבעיה הזאת.

אריה אלדד: אבל אם העולם כולו ידע שאירן היא בעיה של כל העולם אבל בראש ובראשונה היא בעיה של ישראל, משום שהיא מאיימת בריש גלי להשמיד את ישראל, ואם העולם לא יטפל בה ישראל תטפל בה, אז אולי העולם יתייחס אחרת לאירן.

אריה אלדד: הנחת היסוד תהיה שהתמודדות של ישראל מול אירן עלולה לגרור את האזור כולו למלחמה, ואולי לא רק למלחמה קונבנציונלית.

אריה אלדד: אלה שאמורים לטפל בנושא ויכולים למנוע אותו גם בכלים אחרים, אולי יזדרזו לעשות כן.

אריה אלדד: היום, כאשר הקו של ישראל אומר: זו לא בעיה שלנו, שאחרים יפתרו את הבעיה, זה סוג של אליבי ותירוץ לכל מי שעשוי להיות הכתובת לפתרון.

אריה אלדד: אני קורא לחברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק בקריאה ראשונה, ונמשיך לעסוק בה בוועדת החוץ והביטחון.

אריה אלדד: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה לחבר הכנסת אריה אלדד.

יצחק זיו: אנחנו עוברים לדיון.

יצחק זיו: ראשון הדוברים, חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת משה גפני – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת סעיד נפאע – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת חיים אורון – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הצעת החוק היא ראויה.

נסים זאב: אין שום ספק שאירן היא האויב המרכזי המאיים על קיומו של העם היהודי ועל מדינת ישראל.

נסים זאב: אותו אחמדינג'אד יימח שמו זה העמלקי והפלישתי הערל, שהשכם והערב הוא מכריז על השמדתה של מדינת ישראל.

נסים זאב: זה אתגר בשבילו, ובוודאי אירן היא מדינת אויב לכל דבר ועניין.

נסים זאב: השאלה שלי היא כזאת.

נסים זאב: בשנת 1981, כאשר עלה משטרו של חומייני, הרבה יהודים נסעו לארצות-הברית, חלקם הגדול.

נסים זאב: לא כולם באו לארץ-ישראל.

נסים זאב: היום הם נושאים פספורט אמריקני, פרסי וישראלי.

נסים זאב: השאלה היא אם אותם האמריקנים שהם גם ישראלים, הם באו לפה וחזרו לארצות-הברית, ויש רבים כאלה שלא מצאו את מקומם – בגלל עבודה או בגלל דבר כזה או אחר – האם גם עליהם חל החוק.

נסים זאב: עדיין יש שם משפחות.

נסים זאב: אין רבים כאלה, אבל אני יודע שמדי פעם הם נוסעים לביקור משפחותיהם.

נסים זאב: השאלה היא אם אפשר לחייב דבר כזה.

אריה אלדד: החוק אומר שהיציאה מישראל אסורה, למעט מי ששר הפנים התיר לו.

אריה אלדד: כלומר, אם יש מקרה חריג של אדם שהוא אזרח אמריקני ויש לו עדיין משפחה שם או עסקים, יכול שר הפנים להתיר.

נסים זאב: גם אם הוא ישראלי.

נסים זאב: השאלה היא אם הוא צריך את אישור שר הפנים.

אריה אלדד: כן.

נסים זאב: זאת אומרת, גם אם הוא אמריקני – מאחר שהוא ישראלי, החוק מגביל אותו.

נסים זאב: צריך לתת על זה את הדעת.

נסים זאב: אני לא חושב שאפשר לעסוק בזה, להפוך אותו למין עבריין, כשכרגע מקום מגוריו הוא בארצות-הברית.

נסים זאב: ויש כאלה, אני לא מעלה רעיון דמיוני.

נסים זאב: אני יודע, אני מכיר אנשים כאלה, ולכן צריך לתת את הדעת, אולי במהלך הדיונים בוועדת החוקה, חוק ומשפט, לא לכלול אותם.

נסים זאב: אלא אם כן הוא ישראלי שיוצא ממדינת ישראל, דרך אירופה או דרך כל מדינה אחרת.

נסים זאב: בוודאי אין לנו טיסה ישירה מישראל לאירן, לא חשבתי על זה.

אברהם מיכאלי: אבל היו מקרים של יהודים שבאו משם, חזרו לשם, בניגוד לחוק.

אברהם מיכאלי: לא היה חוק, מותר היה לעשות את זה.

נסים זאב: אפשר גם לכלול את זה, בהחלט.

נסים זאב: אני מצטרף לברכות, החוק ראוי ונתמוך בו.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, בבקשה.

ג'מאל זחאלקה: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, זה חוק לא ראוי, ויש להתנגד לו.

ג'מאל זחאלקה: שנים רבות מתלוננים בארץ על כך שיש ארצות שמסרבות לביקורי אזרחים ישראלים בהן.

ג'מאל זחאלקה: שנים רבות אמרו שמבחינת ישראל אין בעיה אם אנשים רוצים לפגוש את קרוביהם בסוריה או בלבנון או במקומות אחרים, שהבעיה היא שהמדינות האלה לא מוכנות להתיר לאזרחים ישראלים לבקר שם.

ג'מאל זחאלקה: והנה היתה החלטה של ממשלת סוריה להתיר ביקורי קרובי משפחה.

ג'מאל זחאלקה: בא המחוקק ושינה את החוק והחמיר אותו, כך שחבר כנסת שהיה מותר לו לנסוע לארצות אלה, לכל מקום בעולם – גם עליו אסרו לנסוע לארץ כמו סוריה.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שאין להגביל את נסיעתו של אזרח ישראלי, לא לסוריה, לא ללבנון, לא לירדן, לא לכל מקום אחר.

ג'מאל זחאלקה: השאלה היא אם הארצות האלה מתירות, מסיבות שלהן, את כניסתו של האזרח הישראלי.

ראובן ריבלין: אם למשל אני אסע לסוריה – – –

ג'מאל זחאלקה: אתה לא יכול לנסוע לסוריה, מסיבה אחת פשוטה, כי סוריה מתירה ביקורי אזרחים – – –

ראובן ריבלין: – – – ואלדד ייסע לסוריה, יקבלו אותו בברכה.

ראובן ריבלין: הדבר הזה לא צריך התייחסות של המחוקק.

ראובן ריבלין: אם כל אזרח יכול להיכנס, אתה צודק.

ראובן ריבלין: אבל במקום שבו מוכנים לקבל או לא מוכנים לקבל – אני לא מדבר על חברי כנסת שיש להם חסינות.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו מחוקקים חוקים בשביל אזרחים ישראלים, ועדיין לא מחוקקים בשביל אזרחים אירנים או סורים, או בשביל מדינת סוריה או מדינת אירן או מדינת לבנון.

ג'מאל זחאלקה: למרות מצב המלחמה, למרות מצב העוינות, יש החלטות שהן מטעמים הומניטריים.

ראובן ריבלין: אני לא מדבר על חברי כנסת, שיכול להיות שיש להם חסינות מוחלטת.

ג'מאל זחאלקה: גם את זה צריך למחוק מספר החוקים.

ראובן ריבלין: אם אתה תבוא לסוריה, יאסרו אותך, אם אני אבוא לסוריה, יקבלו אותי בסבר פנים יפות.

ג'מאל זחאלקה: חשבתי שההיפך.

ראובן ריבלין: הדברים האלה הם דברים ברורים.

ראובן ריבלין: אותו הדבר לגבי אירן.

ראובן ריבלין: הם רוצים להשמיד את מדינת ישראל.

ראובן ריבלין: אני לא מדבר על חברי כנסת שיש להם חסינות, תבחין הבחנה יתירה.

ג'מאל זחאלקה: הבעיה שהחוק שנקרא "חוק בשארה" שונה כדי לפגוע בזכויות של חברי כנסת.

ראובן ריבלין: דרך אגב, הפחיד אותו לנסוע לסוריה?

ראובן ריבלין: כי הוא יודע שהחסינות המהותית יותר גדולה.

ג'מאל זחאלקה: נכון, זאת הדעה שלי, שהחסינות המהותית היא מעל לסעיף הזה בחוק.

ג'מאל זחאלקה: כי זה במסגרת פעילות פוליטית.

ג'מאל זחאלקה: העניין הוא שהחמרה בחוק ובהוספת אירן בעצם להגדרות של מדינות שהן ארצות אויב, זה מסוג הנבואות שמגשימות את עצמן.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שאין לאסור על אזרח.

ג'מאל זחאלקה: אף אזרח ישראלי לא נוסע לאירן בשביל טיול.

ג'מאל זחאלקה: אנשים נוסעים מטעמים – יש למישהו קרוב משפחה או שיש לו עניין ספציפי במחקר מדעי, אני לא יודע מה.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שהמדינה לא צריכה.

ג'מאל זחאלקה: יש בעיה, יכול להיות שאירן לא תרצה לקבל, זאת בעיה אחרת.

ג'מאל זחאלקה: אבל שישראל בעצמה תאסור על האזרחים לצאת, אני חושב שזה דבר לא ראוי.

ג'מאל זחאלקה: גם העניין של האיסור לנסוע לסוריה וללבנון ולארצות אחרות – צריך למחוק אותו מספר החוקים.

ג'מאל זחאלקה: יש אנשים שנוסעים לפגוש את האחים שלהם, את בני-הדודים.

ראובן ריבלין: שיבקשו אישור.

ג'מאל זחאלקה: לא נותנים אישורים.

ג'מאל זחאלקה: לא צריך גם שהעניין הזה יעבור, בגלל מצב העוינות, את הסינון של השב"כ.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת , אחרון הדוברים.

ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, כבוד השר הנכבד, חברי חברי הכנסת, העובדה שאנחנו נמצאים במצב של חוסר ידידות או במצב שיש מדינה שהיא מדינת אויב, היא עובדה שנקבעת על-פי הנסיבות או ההכרזה.

ראובן ריבלין: כאשר נשיא של מדינה קורא להשמדתה של מדינת ישראל, האם יש ספק לגבי הצורך שלנו לראות בו אויב מר ונמהר?

ראובן ריבלין: כי יש אויבים שאפילו אומרים: אנחנו חושבים שבתנאים כאלה או אחרים – – –

ג'מאל זחאלקה: אתה חושב שהעם האירני הוא אויב?

ג'מאל זחאלקה: אנשים לא הולכים לפגוש את אחמדינג'אד.

ראובן ריבלין: בשום מקום לא מודדים את העם, מודדים את הממשלה שלו ומודדים את ההתייחסות של הנציגויות שלה כלפי אותה מדינה.

ראובן ריבלין: אין היום מקום בעולם שלא משתאים מהעובדה שבאומות המאוחדות – ואמרתי זאת אפילו למזכ"ל האו"ם הקודם: במקום מושבך ובעצרת שאתה מקיים ובמוסד שאתה מנהיג, עדיין יש מדינה אחת בעולם שיכולים חברים באותו ארגון לומר שאין לה זכות קיום, וזאת ישראל.

ראובן ריבלין: האם אנחנו יכולים להעלות על הדעת שמדינה שהנשיא שלה, ראש המדינה, אומר: אין זכות קיום למדינת ישראל – אנחנו לא נכריז עליה כמדינת אויב?

ראובן ריבלין: מדינת אויב היא מדינת אויב.

ראובן ריבלין: כאשר מדינה לא מוכנה לקבל חלק מהאזרחים שלנו, או היא אף מתייחסת לחלק מהאזרחים שלנו כאל אנשים שהם או מרגלים או שבויים או השד יודע מה, אבל הסכנה לחייהם היא מוחשית, והיא מוכנה לקבל אזרחים אחרים, רשאית מדינתנו לומר: אנחנו אוסרים באיסור מוחלט מגע כלשהו עם ארץ אויב.

ראובן ריבלין: זה דבר שהוא לחם חוקה של כל דמוקרטיה בעולם שמבקשת להתגונן.

ראובן ריבלין: אני ער למצב שבו אזרחי ישראל חלוקים ביניהם.

ראובן ריבלין: כאשר אנחנו אומרים "עם ישראל" יש עם אתני ויש עם אזרחי.

ג'מאל זחאלקה: מדובר בקרובי משפחה.

ראובן ריבלין: בעם האזרחי של עם ישראל, אני ואתה בני אותו עם.

ראובן ריבלין: כאשר אנחנו מדברים על עם אתני, אנחנו, כפי שאתה מגדיר זאת וכפי שאני מבין זאת, בני עמים אחרים.

ראובן ריבלין: אנחנו שני עמים שהם מרכיבים של אזרחים במדינת ישראל, שהרוב בה הוא הרוב היהודי, והיא גם מגדירה את עצמה כמדינה יהודית.

ראובן ריבלין: אתה צריך להבין שאנחנו לא מתייחסים כרגע לזכותו של חבר הכנסת לבוא ולמלא את שליחותו כפי שהוא מבין אותה, לפי כל אמות מידה ולפי החסינות שמוקנית לו, שהיא חסינות שהוא לא יכול לוותר עליה אפילו.

ראובן ריבלין: היא לא באה לידי התמודדות משפטית אמיתית כאשר אתה דיברת על חבר הכנסת לשעבר בשארה.

ראובן ריבלין: לכן, אני מבקש, במחלוקת הקשה שקיימת בינינו, לפעמים לשמור על פרופורציות.

ראובן ריבלין: שחברי ישמרו על פרופורציה, אבל שגם אתה תשמור על פרופורציות – – –

ג'מאל זחאלקה: אנחנו שומרים על פרופורציות.

ראובן ריבלין: אין אפשרות לבוא – ואין עם נורמלי בעולם שלא היה מגדיר מדינה שנשיאה אומר שיש להשמיד אותה – את מדינת ישראל – כמדינת אויב.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה לחבר הכנסת רובי ריבלין.

יצחק זיו: אנו עוברים להצבעה בקריאה ראשונה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 31 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 6 נגד – 1 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט) (תיקון מס' 2), התשס"ז–2007, לוועדת החוץ והביטחון נתקבלה.

יצחק זיו: בעד – 6, נגד – 1, נמנעים – אין.

יצחק זיו: אני קובע בזאת שהצעת חוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט) (תיקון מס' 2), התשס"ז–2007, התקבלה בקריאה ראשונה, והיא תעבור לדיון בוועדת החוץ והביטחון לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק זיו: חברי הכנסת, תם סדר-היום.

יצחק זיו: הישיבה הבאה תתקיים מחר, יום רביעי, י"ד בתמוז התשס"ז, 27 ביוני 2007, בשעה 11:00.

יצחק זיו: ישיבה זו נעולה.