ישיבת מליאה, כנסת 17, פרוטוקול מספר הישיבה המאתיים-ושישים-ושש של הכנסת השבע-עשרה, 2008-07-30 00:00

דליה איציק: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הכנסת היום, יום רביעי, כ"ז בתמוז, 30 ביולי.

דליה איציק: ברשותכם, כמה הודעות.

דליה איציק: חבר הכנסת סער, שב אתנו כאן.

דליה איציק: אתה בוודאי תשמח לשמוע שחבר הכנסת הולך להצטרף לנשיאות הכנסת, והוא יהיה סגן יושב-ראש הכנסת החל מההודעה שתהיה עוד מעט – זה טעון הודעה פורמלית של יושב-ראש הוועדה – וכן חבר הכנסת יצחק לוי.

דליה איציק: אני חושבת שאני אבטא את דעת כולם אם אני אומר שיש פה גם ייצוג של העם – בעובדה הזאת שחבר הכנסת ברכה מצטרף לחבר הכנסת לוי, וגם אנחנו מקבלים שני חברי כנסת מאוד מאוד מאוד מנוסים.

דליה איציק: אני מאחלת לכם הצלחה רבה; אני בטוחה שתסייעו בידי לנהל, לנווט ולהוביל את הבית הזה.

דליה איציק: בהצלחה בשם כולנו.

מוחמד ברכה: תודה, גברתי.

דליה איציק: אדוני יושב-ראש הוועדה, בוא נעשה את זה באופן פורמלי, נסיים עם הפרק הזה ונמשיך הלאה.

): יהיו גם הצבעות, גברתי.

): לנוכח התפטרותו של חבר הכנסת אחמד טיבי מתפקיד סגן יושבת-ראש הכנסת, ולנוכח הוראת השעה בדבר הגדלת מספר הסגנים, בהתאם לסיכומי הוועדה המסדרת, מוצע לבחור בחבר הכנסת יצחק לוי ובחבר הכנסת מוחמד ברכה כסגנים ליושבת ראש-הכנסת.

): אבקש את אישורה של הכנסת להמלצה זו.

): אם גברתי תאשר לי, אני אשאר כאן על הדוכן והיא תוסיף אותי לרשימת המצביעים.

דליה איציק: אני אשמח מאוד אם ההצבעה תהיה פה-אחד.

דליה איציק: זאת הפעם הראשונה שאני מתערבת, אבל נדמה לי שההתערבות שלי הפעם מאוד ראויה.

דליה איציק: נא להצביע.

דליה איציק: הצבעה מס' 1 בעד הצעת ועדת הכנסת – 18 נגד – אין נמנעים – אין הצעת ועדת הכנסת לבחור את חבר הכנסת יצחק לוי ואת חבר הכנסת מוחמד ברכה לסגנים ליושבת-ראש הכנסת נתקבלה.

דליה איציק: יופי.

דליה איציק: בעד אתם רואים ונגד אתם גם רואים.

דליה איציק: זה עבר פה-אחד.

דליה איציק: תודה רבה.

דליה איציק: בהצלחה לחברים ברכה ויצחק לוי.

דליה איציק: הנה, הם לוחצים ידיים.

דליה איציק: תודה רבה.

דליה איציק: יש לך עוד הודעה?

): יש לי עוד כמה הודעות.

): גברתי היושבת-ראש, חברי הכנסת, אבקש להציג בפניכם הצעה לתיקון תקנון הכנסת, שאישרה ועדת הכנסת בעקבות יוזמתו של חבר הכנסת יצחק אהרונוביץ.

): סעיף 142א לתקנון קובע כי חבר הכנסת שהציע הצעת חוק וחדל לכהן בכנסת, יראו כאילו חזר בו מהצעתו.

): סעיף 142ב לתקנון קובע הוראה דומה לגבי חבר הכנסת שהתמנה לשר או לסגן שר.

): המשמעות היא שאם חבר הכנסת הוא מציע יחיד, תורד הצעת החוק מסדר-היום של הכנסת, ואם אינו מציע יחיד, יימחק שמו מרשימת מציעי הצעת החוק.

): סעיף 142ב לתקנון מוסיף כי אם חבר הכנסת הוא מציע יחיד, והוא עומד להתמנות לשר או לסגן שר, באפשרותו להעביר את הצעת החוק לחבר כנסת אחר.

): עוד מוצע כי הוראות אלה יחולו גם לגבי חבר הכנסת ששמו נמחק מרשימת המציעים של הצעת חוק שהוחל עליה דין רציפות, בין שבשל מינוי לשר או לסגן שר ובין שבשל סיום כהונה בכנסת.

דליה איציק: חברי חברי הכנסת, נא להצביע.

דליה איציק: הצבעה מס' 2 בעד הצעת ועדת הכנסת – 22 נגד – אין נמנעים – אין הצעת ועדת הכנסת לתיקון סעיפים 142, 142א ו-142ב לתקנון הכנסת נתקבלה.

דליה איציק: אין מתנגדים, 22 בעד.

): גברתי תוסיף אותי לרשימת התומכים.

דליה איציק: 23 בעד.

): גברתי היושבת-ראש, הצעת ועדת הכנסת בדבר הקמת ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא ועידת התביעות.

): הכנסת החליטה בישיבתה ביום רביעי, כ"ב באייר התשס"ח, 25 ביוני 2008, להעביר לוועדת הכנסת את ההצעה לסדר-היום בנושא:

): הצורך בהקמת ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא התנהלותה הכספית של ועידת התביעות, הצעת חבר הכנסת אופיר פינס-פז.

): ועדת הכנסת החליטה בישיבתה ביום כ' בתמוז התשס"ח, 23 ביולי 2008, להציע לכנסת להקים ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא ועידת התביעות.

): להלן תפקידי הוועדה, סמכויותיה והרכבה.

): תפקידי ועדת החקירה הפרלמנטרית: ועדת החקירה הפרלמנטרית תדון בנושא פעילותה של ועידת התביעות מהקמתה בשנת 1951 ועד ימים אלה, ותבחן, בין היתר, את הסוגיות הבאות: א.

): מעורבות המדינה, על רשויותיה, בפעילות ועידת התביעות והקשר ביניהן; ב.

): סיוע ועידת התביעות לניצולי השואה ולארגונים, וכן למוסדות ציבור שונים, לרבות בנושאים אלה: קריטריונים לחלוקת הכספים ומנגנון חלוקתם, השבת רכוש, אופן קבלת ההחלטות, איתור יורשי נכסים, פרסום מידע לניצולים וליורשיהם; ג.

): פעילות ועידת התביעות בסיוע ליהודי מזרח אירופה וברית-המועצות לשעבר; ד.

): פניות ציבור בנושאים האמורים.

): עם סיום עבודתה תגיש הוועדה דין-וחשבון לכנסת.

): סמכויות ועדת החקירה הפרלמנטרית: לוועדת החקירה יהיו הסמכויות הנתונות לוועדה קבועה של הכנסת בנוגע לזימון, קבלת מידע וסדרי עבודה.

): הרכב ועדת החקירה הפרלמנטרית: ועדת החקירה תהיה בת תשעה חברים: חבר הכנסת אופיר פינס-פז – יושב-ראש, חבר הכנסת דוד טל, חבר הכנסת יולי אדלשטיין, חבר הכנסת יעקב מרגי, חבר הכנסת אביגדור ליברמן – ממלא-מקום קבוע: חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב – חבר הכנסת זבולון אורלב, חבר הכנסת אבשלום וילן, חבר הכנסת שמואל הלפרט, חבר הכנסת משה שרוני.

): אבקש את אישורה של הכנסת להצעה זו.

דליה איציק: נא להצביע.

דליה איציק: הצבעה מס' 3 בעד הצעת ועדת הכנסת – 28 נגד – אין נמנעים – אין הצעת ועדת הכנסת להקים ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא התנהלותה הכספית של ועידת התביעות נתקבלה.

דליה איציק: 28 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

דליה איציק: ההצעה התקבלה.

): אני מתכבד להודיע בזאת על חילופי אישים בוועדת הכלכלה, מטעם סיעת העבודה: במקום חבר הכנסת אבישי ברוורמן יכהן חבר הכנסת לאון ליטינסקי.

): גברתי היושבת-ראש, הכנסת החליטה בישיבתה ביום כ' בתמוז התשס"ח, 23 ביולי 2008, להעביר לוועדת הפנים והגנת הסביבה, לשם הכנתן לקריאה ראשונה, את הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – הגבלת פרסום בבתי מגורים), התשס”ז–2007; את הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – פרסומת אסורה בדירות ובבניינים ללא הסכמה), התשס”ו–2006; את הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – דברי פרסומת בבתי צרכנים), התשס”ז–2006; ואת הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – הגבלת פרסום בבתי מגורים), התשס”ח–2008.

): יושב-ראש ועדת הכלכלה ביקש להעביר את הצעות החוק הנ"ל לדיון בוועדת הכלכלה מן הנימוק שנושאים הקשורים בהגנת הצרכן, על כל היבטיהם, ובכלל זה חוק הגנת הצרכן לרבות תיקוניו, הם בתחום טיפולה של ועדת הכלכלה.

): ועדת הכנסת ממליצה לכנסת לשנות החלטתה ולהעביר את הצעות החוק האמורות מוועדת הפנים והגנת הסביבה לוועדת הכלכלה, לשם הכנתן לקריאה ראשונה.

): אבקש את אישורה של הכנסת להמלצה זו.

): גברתי היושבת-ראש, נדרש אישור של המליאה.

דליה איציק: חברי חברי הכנסת, נא להצביע.

דליה איציק: הצבעה מס' 4 בעד הצעת ועדת הכנסת – 13 נגד – 7 נמנעים – אין הצעת ועדת הכנסת להעביר את הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – הגבלת פרסום בבתי מגורים), התשס”ז–2007; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – פרסומת אסורה בדירות ובבניינים ללא הסכמה), התשס”ו–2006; הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – דברי פרסומת בבתי צרכנים), התשס”ז–2006, והצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – הגבלת פרסום בבתי מגורים), התשס”ח–2008, מוועדת הפנים והגנת הסביבה לוועדת הכלכלה נתקבלה.

דליה איציק: 13 בעד, שבעה נגד ואין נמנעים.

): גברתי היושבת-ראש, חברי הכנסת, הכנסת החליטה בישיבתה ביום רביעי, י"ג בתמוז התשס"ח, 16 ביולי 2008, להעביר לוועדה לזכויות הילד את הצעות חוק העונשין (תיקון – אינוס קטין על-ידי אשה), התשס”ו–2006, של חברי הכנסת זבולון אורלב ורונית תירוש לשם הכנתן לקריאה ראשונה.

): יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט ביקש להעביר את הצעות החוק הנ"ל לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט מן הנימוק שנושא הצעות החוק נמצא, במובהק, במסגרת סמכותה של ועדת החוקה.

): ועדת הכנסת ממליצה לכנסת לשנות החלטתה ולהעביר את הצעות החוק האמורות מהוועדה המיוחדת לזכויות הילד לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט, לשם הכנתן לקריאה ראשונה.

): אבקש את אישורה של הכנסת להמלצה זו.

דליה איציק: נא להצביע.

דליה איציק: הצבעה מס' 5 בעד הצעת ועדת הכנסת – 19 נגד – 6 נמנעים – אין הצעת ועדת הכנסת להעביר את הצעות חוק העונשין (תיקון – אינוס קטין על-ידי אשה), התשס”ו–2006, מהוועדה לזכויות הילד לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

דליה איציק: הם רואים, זה בסדר.

דליה איציק: בעד – 19 – – –

): תודה, גברתי.

): גברתי היושבת-ראש, ועדת הכנסת קבעה כי ועדת העבודה, הרווחה והבריאות תדון בהצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (דיווח על מחלות, התשס”ח–2008, של חברי הכנסת אריה אלדד ועמירה דותן, לשם הכנתה לקריאה ראשונה.

): יש לי הודעה נוספת, גברתי.

): ועדת הכנסת קבעה את הוועדות הבאות לדיון בהצעות חוק לשם הכנתן לקריאה ראשונה והצעה לסדר-היום כדלקמן: ועדת החוקה, חוק ומשפט – חבר הכנסת זבולון אורלב – – –

דליה איציק: סליחה.

דליה איציק: מאיפה באים הרעשים האלה?

דליה איציק: בבקשה, אדוני.

): ועדת החוקה, חוק ומשפט תדון בהצעות אלו: הצעת חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון – זכות קטין לקשר עם סבו וסבתו), התשס"ז–2007, של חברת הכנסת שרה מרום-שלו וקבוצת חברי הכנסת, פ/2294/17; הצעות חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון – זכות קטין לקשר עם קרוביו), התשס"ח–2008, של חברת הכנסת אורית נוקד, פ/3445/17, ושל חבר הכנסת יצחק גלנטי וקבוצת חברי הכנסת, פ/2591/17; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – הכרזת נבצרות ראש הממשלה), של חברי הכנסת זבולון אורלב ויוסף ביילין, פ/3837/17; הצעת חוק העונשין (תיקון – תקיפת מאבטח), התשס"ח–2008; הצעת חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים) (תיקון – הארכת מעצר במקרה הרשעה), התשס"ח–2008.

): ועדת הכלכלה תדון בהצעות אלו: הצעת חוק לעידוד השקעות הון (תיקון – חידוש ההקלות במס), התשס"ח–2008; הצעת חוק מתן הטבות והנחות למקבלי פנסיה (תיקוני חקיקה), התשס"ח–2008, של חברי הכנסת חיים כץ ומרינה סולודקין, פ/3607/17.

): ועדת החינוך, התרבות והספורט תדון בהצעות אלו: הצעת חוק איסור מימון מופעי תרבות וספורט בהשתתפות משתמטים, התשס"ח–2007, של חבר הכנסת ישראל חסון, פ/2965/17; הצעת חוק סל שירותים נוספים בחינוך, התשס"ח–2008, של חבר הכנסת אורי אריאל וקבוצת חברי הכנסת, פ/3828/17; הצעת חוק צער בעלי-חיים (ניסויים בבעלי-חיים) (תיקון – הוספת ארגונים למען חולים למועצה), התשס"ח–2008, של חבר הכנסת מנחם בן-ששון, פ/3383/17.

): ועדת הכספים תדון בהצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (אנשים עם מוגבלויות), התשס"ח–2008, של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת, פ/3346/17.

): ועדת הפנים והגנת הסביבה תדון בהצעת חוק חובת המכרזים (תיקון – העדפת טובין ותאגידים בעלי תו תקן ירוק), התשס"ח–2008, של חברי הכנסת גדעון סער ואופיר פינס-פז, פ/3671/17, ובהצעה לסדר-היום בנושא: התגברות פעילות נגד החוק של הכתות והמיסיון בישראל, של חבר הכנסת יעקב כהן.

): תודה רבה, גברתי.

דליה איציק: האם אנחנו צריכים להצביע על זה?

): לא.

): רק הודעה נוספת לאישור.

): חברי הכנסת, בהתאם לסעיף 16 לתקנון הכנסת וסעיף 1 לחוק שירות נתוני אשראי, התשס"ב–2002, החליטה ועדת הכנסת להקים ועדה משותפת של ועדת הכלכלה וועדת החוקה, חוק ומשפט לעניין החוק האמור.

): הוועדה תהיה בת עשרה חברים, בראשות חבר הכנסת גלעד ארדן.

): להלן ההרכב: מטעם ועדת הכלכלה, חברי הכנסת גלעד ארדן – היושב-ראש, משה כחלון, חנא סוייד, יואל חסון ויצחק וקנין; מטעם ועדת החוקה, חוק ומשפט, חברי הכנסת קולט אביטל, משה גפני, יצחק לוי, גדעון סער ודוד רותם.

): אבקש את אישורה של הכנסת להצעה זו.

): אני מודה לך מאוד על הזמן שהקדשתם לי.

): תודה.

דליה איציק: תודה לך, אדוני.

דליה איציק: תודה בכלל ובפרט לחבר הכנסת דוד טל, יושב-ראש הוועדה, על כל הפעילות שלך במשך המושב הזה.

קריאות: – – – הצבעה.

דליה איציק: זה מחייב הצבעה, נכון?

דליה איציק: הצבעה.

דליה איציק: הצבעה מס' 6 בעד הצעת ועדת הכנסת – 29 נגד – אין נמנעים – אין הצעת ועדת הכנסת בדבר הרכב הוועדה המשותפת להצעת חוק שירות נתוני אשראי, התשס"ב–2002, נתקבלה.

דליה איציק: בעד- 29, אין מתנגדים, אין נמנעים.

דליה איציק: דברי יושבת-ראש הכנסת

דליה איציק: חברי חברי הכנסת, כשהנשיא סרקוזי הגיע לכאן, הזמנתי את המשפחה שחמישה מבניה נרצחו ב"סבארו".

דליה איציק: אני רוצה לעשות לכם את זה קצר, ויש גם דברים שאני לא רוצה להגיד מפאת צנעת הפרט.

דליה איציק: כשצלצלנו למשפחה, הילדים שנשארו במשפחה ששני ההורים בה נרצחו לא רצו להגיע.

דליה איציק: הם לא רצו להגיע, ואני הבנתי שיש פה איזו בעיה, והתעקשנו, ובסוף ישבנו בחדרי.

דליה איציק: יש הרבה הרבה טענות.

זבולון אורלב: שכוללות 42 ילדים.

דליה איציק: שכוללות 42 ילדים.

דליה איציק: אני הזמנתי את מנכ"לית הביטוח הלאומי, שהיא אשה באמת מאוד מרשימה, ארבעה חודשים במשרדה.

דליה איציק: זאת היתה אחת הפגישות הקשות שהיו לי – כשאתה נכנס לפרטים, למספרים ולבעיות ומשפחה נשארת ככה, פשוט ככה.

דליה איציק: אני הבנתי שיש לקונה בחוק, וזה מאוד מזעזע אותי.

דליה איציק: חבר הכנסת אורלב, לפנים משורת הדין, אני אשב עם הייעוץ המשפטי, ולא מעניין אותי כמה כסף זה יעלה, זה גם מעט כסף בשביל האסון הנורא הזה.

דליה איציק: יש שמונה משפחות כאלה.

דליה איציק: אני רוצה לשבת יחד אתך.

דליה איציק: אני בטוחה שימין ושמאל ומרכז, וכל מה שאתה רוצה – כל בני הבית יתאחדו.

דליה איציק: זה עניין אנושי ממדרגה ראשונה, וזה המינימום שהכנסת יכולה לעשות.

דליה איציק: ראיתי את המכתב שלך, ראיתי את הצעת החוק שלך, ואנחנו הולכים לטפל בעניין הזה.

דליה איציק: בגלל זה רציתי לדבר אתך.

דליה איציק: יכול מאוד להיות שנעשה משהו כבר בפגרה, כדי שנראה, באמת לפנים משורת הדין.

דליה איציק: אני עצמי הייתי בהלם כמה לא היינו מעורבים וכמה לא הכרנו את הסיפור.

דליה איציק: חברי חברי הכנסת, אנחנו נציין היום את יום העסקים הקטנים והבינוניים.

דליה איציק: אני רוצה לספר לכם את חטאי היום.

דליה איציק: אני לא עמדתי בקסם של חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב.

דליה איציק: זה לא מתאים היום, היום האחרון למושב, שהוא בדרך כלל יום יותר קשה – ובכלל היה שבוע קשה.

דליה איציק: חבר הכנסת שי חרמש, אני לא יודעת אם ראיתם את התקנון האחרון.

דליה איציק: ברצינות, אני אחרים טלפונים.

דליה איציק: בכל הרצינות אני אומרת את זה.

דליה איציק: חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב, שמלווה את המנוע של המשק הישראלי – עסקים קטנים ובינוניים – בכל המגזרים: הערבי, הדרוזי, החרדי, הדתי – בכל המגזרים הללו הוא המנוע הרציני להנעת המשק.

דליה איציק: הוא משקיע את כוחו ואת מרצו בעניין הזה.

דליה איציק: אני בעצם נכנעתי לקסמך, אדוני.

דליה איציק: אשר על כן אני אזמין אותך לכאן, לפנים משורת הדין.

דליה איציק: אני רוצה לברך אתכם, קהל נכבד שנמצא כאן.

דליה איציק: אתם האורחים של חבר הכנסת מיסז'ניקוב, אבל אתם היום אורחים של מליאת הכנסת.

דליה איציק: ברוכים הבאים.

דליה איציק: כששירתי כשרת התעשייה והמסחר גם אני התוודעתי ליכולות שלכם.

דליה איציק: לא פשוט לכם, אני יודעת.

דליה איציק: נדמה לי שדווקא הכנסת יותר ויותר קשובה.

דליה איציק: חבר הכנסת מיסז'ניקוב, אני רוצה להודות לך על כל הפעילות שלך וגם להודות לך על שירותך כיושב-ראש ועדת הכספים.

דליה איציק: אתה עוד תשוב.

דליה איציק: בבקשה.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

סטס מיסז'ניקוב: גברתי היושבת-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני רוצה להודות לך, גברתי, שלוש פעמים: א.

סטס מיסז'ניקוב: על תרומתך לקיום היום הזה דווקא ביום האחרון של המושב הזה, שהוא טעון, ואנחנו בטח נישאר פה עד הלילה עם כל החקיקה, ולמרות זאת מצאת דרך לשלב את זה גם במליאה.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא אגזול הרבה זמן, כי יש לנו בין 13:00 ל-15:00 הצדעה לאנשי העסקים הקטנים, לעצמאים ולכל מי שעוסק בנושא הזה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מזמין את כל חברי הכנסת לכבד את האנשים, שמהווים באמת – כמו שאמרת – מנוע כלכלי מספר אחת במדינת ישראל, ולבוא בין 13:00 ל-15:00 ולראות איך עסקים הופכים מקטנים לגדולים.

סטס מיסז'ניקוב: גברתי, אני רוצה להודות לך גם על כך שבתקופתך כשרת התמ"ס אז – לא תמ"ת, אלא תמ"ס – תרמת תרומה גדולה והבנת עד כמה העסקים הקטנים והגדולים חשובים.

סטס מיסז'ניקוב: אני גם רוצה להודות לך על מעורבותך בקיום היום הזה.

סטס מיסז'ניקוב: רבותי חברי הכנסת, זה באמת מנוע צמיחה מספר אחת, ויושבים פה אנשים שעוסקים בזה בוקר וערב, יום ולילה.

דליה איציק: רק רגע.

דליה איציק: ארבעתכם, בבקשה צאו החוצה.

דליה איציק: מעניין, כשהתחלתי להיות יושבת-ראש הכנסת היו פה שלושה אנשים, מעולה לעולה כוחנו עולה.

דליה איציק: פתאום, לאט לאט יש עוד אחד ועוד אחד ועוד אחד, ובסוף אתם גם משתלטים על הרעש של המליאה.

דליה איציק: לא די לי לנהל את זה – למה אני צריכה לעשות את זה?

דליה איציק: את כל השיח ושיג תעשו בחוץ.

דליה איציק: היום הזה הולך להיות יום קשה, ואני איתנה בדעתי שהוא יסתיים יפה.

דליה איציק: תודה, אדוני.

סטס מיסז'ניקוב: תודה, גברתי.

סטס מיסז'ניקוב: אני הסתובבתי היום בין הוועדות של הכנסת כי חמש ועדות היום עסקו בפנים שונים, בסוגיות שונות שקשורות לעסקים הקטנים והבינוניים.

סטס מיסז'ניקוב: בוועדת הכספים יזמנו את הנושא של מחנק האשראים, שקשור לעסקים הקטנים והבינוניים, שהיום פשוט לא מסוגלים לקבל אשראי – כשהם רוצים לפתח עסק, כשהם רוצים לפתוח עסק, כשהם רוצים למלא מלאי או לחדש טכנולוגיה, וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: בוועדת העבודה והרווחה טיפלנו היום – ואנחנו נמשיך לטפל – בחוסר של מטרייה סוציאלית מטעם המדינה בנוגע לעסקים הקטנים והבינוניים.

סטס מיסז'ניקוב: אצלנו, משום מה, ההתייחסות לכל פותח עסק קטן היא כאילו הוא רוטשילד מינימום.

סטס מיסז'ניקוב: דהיינו, אין דמי אבטלה לאותם עצמאים או לאותם בעלי עסקים קטנים שחלילה פושטים את הרגל או סוגרים את העסק שלהם, וזה לא תקין, ואנחנו מקדמים חקיקה בנושא הזה.

סטס מיסז'ניקוב: בוועדת הכלכלה דנו בכל הנושא של העדפת תוצרת הארץ על-פני יבוא.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו גם יודעים שיש חסם מאוד גדול של מניעת עסקים קטנים מלהשתתף במכרזים ציבוריים, וזה מונע מהעסקים הקטנים להתפתח ולגדול.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה להגיד לך, גברתי, שגם "יטבתה" הגדולה התחילה כעסק קטן, ולהבדיל – אני בתור יושב-ראש השדולה לעסקים הקטנים והבינוניים וגם בתור יושב-ראש ועדת הכספים לשעבר, ושימשתי בתפקיד הזה שנה וחצי – הסתובבתי בהרבה מאוד מפעלים ובהרבה מאוד עסקים, וראיתי איך עסק קטן ומשפחתי הופך לעסק בינוני ולוקח ומעסיק אנשים, ועוד ועוד ועוד משפחות מצטרפות למעגל הזה של תעסוקה.

דליה איציק: גם "שטראוס" התחילה ככה.

סטס מיסז'ניקוב: נכון.

סטס מיסז'ניקוב: גם "שטראוס" התחילה ככה.

סטס מיסז'ניקוב: אמר פעם מאו צה-טונג: המסע הגדול מתחיל בצעד הקטן.

סטס מיסז'ניקוב: רבותי, אם כל הגורמים הממלכתיים – הממשלה, הכנסת, הגורמים הכלכליים – ישנסו מותניים – ויש רצון טוב, באמת יש רצון טוב, גם בכנסת הזאת וגם בממשלה – לעזור להוריד חסמים בפני כל העוסקים ביזמות ובפתיחת העסקים, אנחנו יכולים לקדם את מדינת ישראל הרבה מעבר לאותו רף של מדינות OECD, שאליהן אנחנו רוצים להשתייך גם מבחינת התעסוקה, גם מבחינת הצמיחה, גם מהבחינה של לתת פרנסה ליותר ויותר משקי-בית.

סטס מיסז'ניקוב: בתקופה האחרונה, גברתי, בכל הוועדות אנחנו הצלחנו לקדם נושאים, גם בתחום הכללת עצמאים במודל של מס הכנסה שלילי; אנחנו הצלחנו להעלות את הרף של הכרה בשווי שימוש הרכב לעצמאים מ-25% ל-45%; אנחנו הצלחנו במסגרת חוק ההסדרים להוריד כמה גזירות, כמו למשל ביטול תשלום ביטוח לאומי על הכנסות פסיביות; אנחנו הצלחנו להקים קרן למיקרו-הלוואות בשדרות ובעוטף-עזה, ואני מקווה מאוד שהמודל הזה יורחב לכלל הארץ.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא רוצה לפרט את כל הדברים, אנחנו נפרט אותם באודיטוריום, באמת עשינו כמה דברים, אבל הדרך עוד לפנינו.

סטס מיסז'ניקוב: ובסוף, גברתי, כדי באמת שלא לנצל את טוב לבך, אני רוצה לברך את האנשים שיושבים פה – הם הכי חשובים כי הם עוסקים יום-יום בעסקים, בפיתוח יזמות, הם אורחים של הכנסת היום.

סטס מיסז'ניקוב: טוב מאוד שאנחנו עושים את זה ביום האחרון של המושב הזה – זאת באמת תעודת כבוד לכנסת ולך, גברתי היושבת-ראש, ולכולנו, על כך שאנחנו מצדיעים לאנשים האלה.

סטס מיסז'ניקוב: ובמיוחד אני רוצה לברך את שמואל רוזנמן, יושב-ראש הרשות לעסקים קטנים ובינוניים; דני מצליח, מנכ"ל הרשות; הנרי ביטון, יושב-ראש פורום מט"י, וכמובן כל מינהל מט"י – –

דליה איציק: איפה הם?

דליה איציק: אני לא רואה אותם.

סטס מיסז'ניקוב: אני מניח שהם כולם פה.

דליה איציק: שלום לכם.

סטס מיסז'ניקוב: – – את אוריאל לין, נשיא איגוד לשכות המסחר בישראל, עמית וידידי האישי; יהודה טלמון, נשיא לשכת העצמאים בישראל – גם ידיד מאוד יקר שלי; מוטי שפירא, מנכ"ל "להב"; יהודה אלחדיף, נשיא התאחדות המלאכה והתעשייה בישראל; שרגא ברוש – ידידי היקר – נשיא התאחדות התעשיינים ויושב-ראש לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים, ומנכ"ל התאחדות התעשיינים יודקה שגב; נציגי הארגונים הכלכליים, נציגי משרדי הממשלה, נציגי הבנקים המסחריים; כמו שאמרתי, ראשי מט"י, שהם הכי חשובים לדעתי במתן שירות; נציגי השלטון המקומי והרשויות המקומיות; ראשי קרנות; אנשי עסקים; בעלי עסקים; יזמים.

סטס מיסז'ניקוב: כולם כולם – נשנס מותניים, ואנחנו נצליח להרים את מדינת ישראל לגבהים שעוד לא ידענו.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

סטס מיסז'ניקוב: את מוזמנת, כמובן, לאודיטוריום.

דליה איציק: תודה, אדוני.

דליה איציק: תודה.

דליה איציק: בשעה 15:00 נצטרך לקיים פה הצבעות, אז בוודאי יהיו מעט חברי הכנסת, כי הם יצטרכו להיות פה, אבל באמת אני גם מסתכלת – אני רואה המון המון נשים בעסקים קטנים ובינוניים.

דליה איציק: כן, גם מנפנפים לי שם לשלום, ואני מאחלת לכם היום שהייה מהנה ומועילה כאן בכנסת.

דליה איציק: תודה שבאתם.

דליה איציק: חברי חברי הכנסת, אנחנו ממשיכים בסדר-היום, ויחליף אותי חבר הכנסת עתניאל שנלר.

דליה איציק: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/252).

דליה איציק: ]

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

עתניאל שנלר: אנחנו נעבור לתהליך החקיקה.

עתניאל שנלר: הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 47) (הארכת חופשת הלידה), התשס”ח–2008, של חברי הכנסת גדעון סער, שלי יחימוביץ, דב חנין, משה גפני, נאדיה חילו וקבוצת חברי הכנסת נוספים – קריאה ראשונה.

עתניאל שנלר: אני רוצה להזכיר לנו טרם הדיון שהצעת חוק זו הינה הצעה תקציבית.

עתניאל שנלר: אני מזמין את חבר הכנסת גדעון סער.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת גדעון סער יעלה ויבוא להציג את החוק.

עתניאל שנלר: בבקשה, אדוני.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, מכובדי השרים, לפני שבוע חשפנו – חברת הכנסת שלי יחימוביץ ואנוכי – את המזימה של משרד האוצר לבצע במסגרת חוק ההסדרים לשנת 2009 שני מהלכים קיצוניים, הזויים, לפגוע פגיעה קשה ביותר בציבור של היולדות, בציבור של הנשים העובדות, במשפחות הצעירות במדינת ישראל, על-ידי שני מהלכים.

גדעון סער: מהלך מתוכנן ראשון – ביטול ההישג של הכנסת הזאת, אשר לאחר 53 שנים, במאי בשנה שעברה האריכה מ- 12 ל-14 שבועות את חופשת הלידה בשכר, ובכך בעצם בסך הכול העמידה את מדינת ישראל, או יישרה את מדינת ישראל, עם המינימום שנקבע על-ידי ארגון העבודה הבין-לאומי, שהוא 14 שבועות.

גדעון סער: מהלך שני מתוכנן – ביטול דמי הלידה מהילד השני, דהיינו רק בעת לידת הילד הראשון תקבלנה האמהות היולדות את אותו מענק חד-פעמי אחרי הלידה, וזה אפילו לא יכול היה שלא להזכיר את הגזירות על הילודה שמקובלות במקומות אחרים בעולם, כאילו במדינת ישראל המטרה העליונה של משרד האוצר היא שיהיה לכל היותר ילד אחד בלבד לכל משפחה.

גדעון סער: הכנסת הזאת ידעה לעשות דבר שכנסות קודמות לא עשו, היא ביטאה בכך הרבה מאוד ערכים.

גדעון סער: קודם כול, אנחנו מעוניינים לעודד ילודה, וצריך לומר את הדבר הזה בצורה ברורה, כי לא תמיד הוא ברור.

גדעון סער: שנית, אנחנו מאמינים שלאמהות היולדות אחר הלידה מגיע אותו פרק זמן מינימלי בטרם יועמדו בפני ברירה אכזרית – לחזור בטרם עת מחופשת הלידה או לאבד את מקום העבודה.

גדעון סער: כאשר אתה הולך למודלים של חופשות לידה קצרות במיוחד, זאת בדיוק הברירה.

גדעון סער: ולכן, יש גם היגיון כלכלי מאחורי המהלך הזה, והמשמעות שלו היא שיפור היכולת של האמהות היולדות להשתלב מחדש בשוק העבודה אחרי הלידה.

גדעון סער: כדי שנתיישר על נושא הדיון אני רוצה לומר מה מקובל במדינות מערביות מתוקנות אחרות.

גדעון סער: ואני רוצה להדגיש שאני מביא דוגמאות של מדינות שבהן חופשת הלידה היא בשכר.

גדעון סער: יש מדינות שבהן יש חופשות לידה ארוכות יותר ופחות שהן לא בשכר, ואז למעשה זה דבר שיכולות לנצל אותו רק אמהות ממעמד סוציו-אקונומי מסוים.

גדעון סער: באיטליה מקובלת חופשת לידה של חמישה חודשים על בסיס של 80% מהשכר.

גדעון סער: באירלנד מקובלת חופשת לידה של 18 שבועות על בסיס 75% מהשכר.

גדעון סער: בבריטניה מקובלת חופשת לידה של 31 שבועות בתשלום.

גדעון סער: בדנמרק מקובלת חופשת לידה של 18 שבועות על בסיס 90% מהשכר.

גדעון סער: בהונגריה מקובלת חופשת לידה של 24 שבועות על בסיס 70% מהשכר.

גדעון סער: בהולנד, שזה אולי המודל שאנחנו מציעים היום, מקובלת חופשת לידה של 16 שבועות על בסיס 100% השכר.

גדעון סער: חברי, חבר הכנסת סילבן שלום – – –

עתניאל שנלר: חבר הכנסת שלום.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת שלום.

גדעון סער: חבר הכנסת שלום, אני מדבר עליך ועל התיקון שלך בשנות ה-90 לחוק, שבעצם קבע לראשונה שחופשת הלידה בשכר תהיה 100% השכר ולא 75% מהשכר, כפי שהיה מקובל עד שנת – – –

סילבן שלום: עד שנת 1994.

סילבן שלום: 46 שנים הנשים קיבלו 76% משכרן בזמן חופשת הלידה.

גדעון סער: זה המודל הנכון.

גדעון סער: המודל צריך להיות מודל של 100% השכר, הוא לא צריך להיות קיצוני, אני מדגיש את זה.

גדעון סער: אסור ללכת לתקופות קיצוניות שלא יאפשרו לנשים להשתלב מחדש בשוק העבודה או ירתיעו מעסיקים.

גדעון סער: הבאתי את כל הדוגמאות האלה מהמדינות האירופיות המתוקנות, שבהן יש שיעור השתתפות גבוה של נשים בשוק העבודה, על מנת להדגים שאנחנו מציעים דבר סביר, דבר הגיוני, לא קיצוני.

גדעון סער: אמרנו לאוצר, גם אמרנו בעת הדיון בקריאה הטרומית, כאשר הכנסת אישרה את זה פה-אחד, וגם אמרתי זאת בוועדה לקידום מעמד האשה – ולא הצבענו בישיבה הראשונה, על מנת לאפשר לאוצר לבוא אתנו בדברים – שאנחנו מוכנים לשקול מודלים שונים ופשרות לעניין האורך.

גדעון סער: היו גם כאלה שדיברו על מודלים שונים לעניין שילוב גברים בחופשת הלידה; היום הדבר הזה מותנה בהסכמת האשה והוא על-חשבון חופשת הלידה של האשה.

גדעון סער: לצערי, נציגי משרד האוצר הסתפקו בהתנגדות, אפילו לא התכוונו לקיים אתנו הידברות.

גדעון סער: הכנסת היום, אם היא תאשר את התיקון שאנחנו מציעים, אני מזכיר, בקריאה ראשונה, היא קודם כול תשלח מסר זה – – –

רן כהן: היא תאשר.

רן כהן: היא תאשר.

גדעון סער: תודה, חבר הכנסת רן כהן.

גדעון סער: היא תשלח מסר למשרד האוצר: תורידו את ידיכם מחופשת הלידה ומדמי הלידה, והדבר הזה כשלעצמו הוא דבר חשוב בצורה בלתי רגילה, כי אלה הימים – אנחנו יודעים שבחודש אוגוסט, בתוך כמה ימים, ממשלת ישראל תדון בתקציב ובחוק ההסדרים לשנת 2009.

גדעון סער: ולכן ההצבעה שלנו, חברת הכנסת נוקד, חברת הכנסת תירוש וחברת הכנסת אביטל, בעניין הזה היא המסר הברור ביותר לממשלה, אשר מתכוונת, והדבר הזה לא הוכחש, לדון באותן גזירות בתוך כמה ימים.

גדעון סער: לאחר מכן אני רוצה להודיע בצורה ברורה, ואני חושב שאני עושה את זה בשם כל המציעים – חברת הכנסת יחימוביץ, חבר הכנסת דב חנין וחבריו לסיעת חד"ש, חברי הכנסת ברכה וסוייד, חברת הכנסת נאדיה חילו, שהיא גם מהמציעות, וחבר הכנסת גפני – ההצעה שלנו אוחדה להצעה אחת:

גדעון סער: אנחנו נסכים לקיים עם הממשלה משא-ומתן ענייני, רציני, לקראת הכנת הצעת החוק לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

גדעון סער: חשוב מאוד שהיום הכנסת תשלח מסר ברור, שהיום הכנסת תבשר בשורה לאותם עשרות אלפים – לא רק נשים, כי זה עניין של משפחות צעירות, לא מדובר בעניין שנוגע רק לנשים; הוא נוגע לתינוקות, הוא נוגע לנשים, הוא נוגע למשפחות הצעירות.

גדעון סער: ותאמינו לי, הדבר הזה, לפי כמות המיילים וההודעות שאני מקבל, מטריד עשרות אלפי משפחות במדינת ישראל.

גדעון סער: יש לנו ברוך השם כ-150,000 לידות בשנה, ומכאן בואו נצא ונלמד על איזה היקף של ציבור אנחנו משפיעים בחקיקה הזאת.

גדעון סער: דרך אגב, ההערכה התקציבית שהוועדה גיבשה היתה הערכה של 240 מיליון שקלים בשנה.

גדעון סער: הדבר הזה נקבע על-ידי הוועדה, בהנחת ההארכה של שבועיים – המשמעות של כל שבוע כאן היא 120 מיליון שקלים לשנה.

גדעון סער: אני רוצה להדגיש שהדברים הללו הם מקופת המוסד לביטוח לאומי, לא מאוצר המדינה, וכפי שידוע לכולם קופת המוסד לביטוח לאומי נמצאת ביתרות של מיליארדים.

גדעון סער: ולכן אני מציע לכל חברי הכנסת ולכל חברות הכנסת מהאופוזיציה ומהקואליציה שבעניין חוק זה, לפחות, לא יהלכו עלינו אימים בהיבט התקציבי כאשר התשלום הוא מקופת המוסד לביטוח הלאומי.

גדעון סער: תודה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת גדעון סער.

עתניאל שנלר: חברת הכנסת שלי יחימוביץ, בבקשה.

עתניאל שנלר: אנחנו מתחילים בדיון.

עתניאל שנלר: אחריה – חבר הכנסת דב חנין.

עתניאל שנלר: בבקשה, חברת הכנסת יחימוביץ.

שלי יחימוביץ': אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, לשמחתי לא נזקקתי פעמים רבות בחיי לכספים מן הביטוח הלאומי.

שלי יחימוביץ': זה קרה רק פעמיים במהלך חיי, אחרי שני הריונות, בשתי חופשות לידה, כשילדי נולדו – הראשונה לפני כמעט 18 שנים, השנייה לפני כמעט 13 שנים.

שלי יחימוביץ': ובתקופה הזאת במשך 12 שבועות – בפעם הראשונה אומנם קיבלתי רק 75% משכרי הממוצע קודם לכן, ובפעם השנייה, בזכות חבר הכנסת סילבן שלום, כבר קיבלתי 100% של מה שהשתכרתי קודם.

שלי יחימוביץ': בשתי התקופות האלה קיבלתי סכום שווה למה שהשתכרתי בתקופה שקדמה לחופשת הלידה.

שלי יחימוביץ': זה לא היה מענק, זו לא היתה נדבה, זו לא היתה מתנה מהמדינה, זה לא היה סיוע לחלשים.

שלי יחימוביץ': פשוט, פעמיים בחיים השתמשתי בפוליסת הביטוח מהחברה הלאומית הקרויה "הביטוח הלאומי".

שלי יחימוביץ': הכסף הזה הגיע לי בדין, הפרשתי אותו כל ימי חיי לקופה הזאת ועודי ממשיכה להפריש כסף לקופה הזאת גם היום.

שלי יחימוביץ': לכן, כשמדברים אתנו על עלות תקציבית של חופשת הלידה, מי שמדבר על עלויות תקציביות לתקציב המדינה אינו מבין דבר וחצי דבר במבנה התקציב.

שלי יחימוביץ': תקציב הביטוח הלאומי הוא תקציב עצמאי.

שלי יחימוביץ': לקופת הביטוח הלאומי אנחנו מפרישות כסף כל ימי חיינו.

עתניאל שנלר: אני בכל זאת מבקש להאזין.

עתניאל שנלר: סליחה, יש מסביב המון רעש.

עתניאל שנלר: חבל.

עתניאל שנלר: זה נושא חשוב.

עתניאל שנלר: עידוד ילודה זה דבר חשוב.

עתניאל שנלר: בבקשה.

שלי יחימוביץ': הכספים שיולדת מקבלת אחרי הלידה הם כספים שמגיעים לה בדין, כספים שהיא חסכה במהלך השנים שבהן עבדה, שכן הכסף הזה מיועד אך ורק לנשים עובדות, בין שהן חברות הכנסת, בין שהן פועלות במפעל טקסטיל, בין שהן מנקות, בין שהן עורכות-דין, בין שהן מנהלות – אלה נשים עובדות במגוון המקצועות, שמפרישות ממשכורתן מדי חודש בחודשו כדי לקבל את הפיצוי הזה בגין 12 השבועות עד שנה לפני המועד שבו יצאו לחופשת לידה.

שלי יחימוביץ': לפני שנה, חברי חבר הכנסת גדעון סער ואנוכי העברנו בחקיקה הארכת חופשת לידה בשבועיים נוספים, לכדי 14 שבועות, כשעדיין מדובר במינימום שבמינימום, שלא מגרד אפילו כהוא זה את חופשת הלידה הנהוגה בעולם המערבי.

שלי יחימוביץ': לפני שבועיים הגיעה לידינו טיוטה, אחת מטיוטות חוק ההסדרים, וממנה מתברר שהאוצר מבקש לחסוך, או להוסיף לקופת המדינה, או איך שלא תקראו לזה, על חשבון אותן יולדות ולקצר בחזרה את חופשת הלידה ל-12 שבועות – אחרי שבמשך שנה החוק הזה כבר שריר וקיים וכמעט 100,000 נשים עובדות נהנו ממנו.

שלי יחימוביץ': מדובר בהכרזת מלחמה על נשים עובדות, על תינוקות, על משפחות צעירות.

שלי יחימוביץ': אני מבקשת מכם, חברי חברי הכנסת, להצביע עבור החוק הזה, שמדבר על הארכה בשבועיים נוספים – לכדי 16 שבועות.

שלי יחימוביץ': מדובר במינימום שבמינימום.

שלי יחימוביץ': על הרף הזה צריך להתפשר, יותר מזה – ייפגע כושר התחרות של נשים בשוק העבודה, אבל זה המינימום הנהוג במדינות המערב, ועל כן אני חושבת שבוודאי כל חברות הכנסת צריכות להצביע עבורו, אבל גם כל חברי הכנסת.

שלי יחימוביץ': הם נשואים, יש להם בנות, זה נוגע גם להם.

שלי יחימוביץ': תודה רבה.

עתניאל שנלר: חברת הכנסת שלי יחימוביץ, תודה רבה.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת דב חנין – אינו נוכח.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת משה גפני, בבקשה.

עתניאל שנלר: אנא, ברשותכם, לסיים בתום הזמן, השתדלו לעמוד בתקנון.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, רבותי השרים, אדוני שר האוצר, אם שמעתי אותך נכון, אתה אמרת להאריך את זה בשנתיים.

משה גפני: נשקול את זה, אני לא מבטיח.

רוני בר-און: עם צבירה.

רוני בר-און: אם ילדו יותר מילד אחד בתוך שנתיים, זה ייצבר ללידה הבאה.

משה גפני: מה שאמרו לנו כל הזמן, אמר לנו עוד שר האוצר בנימין נתניהו, זה שמגמתו של משרד האוצר לעודד אנשים לצאת לעבודה.

רוני בר-און: ואתם האמנתם.

משה גפני: לכן מבטלים קצבאות, לכן עושים את כל המדיניות הזאת.

משה גפני: אנחנו ידענו כבר אז שזה לא נכון.

משה גפני: יש מדיניות אידיאולוגית במשרד האוצר, ברורה מאוד, ואני רוצה לומר במה החוק הזה עוסק.

משה גפני: החוק הזה עוסק בנשים שיוצאות לעבודה.

משה גפני: על זה אנחנו מדברים.

משה גפני: ואז נשאלת השאלה, מבחינת המדיניות הכלכלית של משרד האוצר, שצריך לעודד גם את הגבר וגם את האשה – מעבר לעובדה של חוקים שאנחנו חוקקנו כאן של עידוד נשים לצאת לעבודה – אשה שיולדת, אחרי 14 שבועות, האם היא יכולה לחזור לעבודה באופן סדיר ותקין ולא להתפטר ממקום עבודתה?

משה גפני: בדקנו את מה שנעשה בעולם; אנחנו המדינה המפגרת ביותר בעניין הזה.

משה גפני: בדקנו את זה בשנה שעברה, כאשר עלתה הצעת החוק של 14 שבועות, ובדקנו את זה עכשיו בוועדה לקידום מעמד האשה, כאשר דנו בהכנה לקריאה ראשונה של החוקים שלנו.

משה גפני: התברר שגם אם נעלה את זה ל-16 שבועות, אנחנו עדיין מדינה מפגרת בעניין הזה.

משה גפני: לכן, המדיניות הזאת, שבאים ואומרים לנו במשרד האוצר: אנחנו רוצים שנשים תצאנה לעבוד – מתברר שזה פשוט לא נכון.

משה גפני: הנה התבשרנו על-ידי חברת הכנסת שלי יחימוביץ שמשרד האוצר עומד להציע לממשלה לצמצם את חופשת הלידה ולתת מענק לידה רק לילד הראשון.

משה גפני: אני חשבתי: אולי זה לא נכון, אולי המידע שקיבלה חברת הכנסת שלי יחימוביץ הוא לא נכון.

משה גפני: מתברר שהוא נכון, שזה מה שמתכוונים להעביר.

משה גפני: ואני שואל את עצמי, מה ההבדל בין הילד הראשון לילד השני, למה מענק לידה לילד הראשון כן ולא לילד השני?

משה גפני: זאת אומרת, איפה ההיגיון המוסרי, הציבורי, איזה היגיון עומד מאחורי העניין הזה?

משה גפני: שאלתי את עצמי, מה פירוש שרוצים לצמצם את זה ל-12 שבועות?

משה גפני: הרי מדיניות האוצר כל הזמן, בדברי ההסבר שהם מביאים בחוק ההסדרים – וזה התחיל אצל בנימין נתניהו.

עתניאל שנלר: לפי הזמן זה נשאר בצריך עיון, כי נגמר הזמן.

משה גפני: אתה מה – אני אגיד את התשובה.

משה גפני: יש מדיניות כלכלית אכזרית של משרד האוצר, שמתנהלת כבר שש שנים, מדיניות אכזרית לפגוע בנשים, לפגוע בילדים.

משה גפני: אין מאחורי העניין הזה שום דבר אחר – אידיאולוגיה של פגיעה בציבור שאכן נזקק לזה; פגיעה באשה שלא תצא לעבודה או תתפטר ממקום עבודתה כאשר היא יולדת ילד ולא תהיה לה האפשרות לחזור לעבודה.

משה גפני: זאת המדיניות.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת גפני.

עתניאל שנלר: חברת הכנסת נאדיה חילו, ואחריה – חבר הכנסת מוחמד ברכה.

עתניאל שנלר: בבקשה.

נאדיה חילו: אדוני היושב-ראש, שרים נכבדים, חברי חברי הכנסת, החוק הזה שעומד היום להצבעה הוא מבחן חשוב מאוד לבית הזה.

נאדיה חילו: זה לא חוק של מה בכך, זה חוק שאמור לבטא את המוסריות, את הערכיות, חוק שאמור להראות אם הבית הזה מוכן, בשל ורוצה לצעוד עוד צעד לקראת שוויון מגדרי, לקראת אפליה מתקנת ולקראת שוויון נשים.

נאדיה חילו: הכנסת הזאת מחויבת להתאים, לחוקק חוקים שעניינם להתאים את עולם העבודה לנשים.

נאדיה חילו: נכון הוא שנכנסו כמה חוקים שאני בהחלט גאה להיות חלק מקידומם.

נאדיה חילו: אני רוצה להזכיר, החוק הראשון שהוגש בעניין הזה, הוגש גם מטעמי.

נאדיה חילו: ב-25 בפברואר 2007, כשאני הגשתי את החוק הזה של הארכת חופשת לידה, הצעתי להאריך מ-12 שבועות ל-16 שבועות, קרי ארבעה שבועות.

נאדיה חילו: בלחץ אדיר של משרד האוצר, ובעבודה משותפת של הוועדה לקידום מעמד האשה – אני רוצה לשבח את היושב-ראש הקודם, שקידם את החוק הזה, שהתקבל בסופו של דבר, מקוצץ ומקוצר אבל חשוב.

נאדיה חילו: החוק הראשון התקבל ב-7 במאי 2007, ובעצם הביא בשורה מסוימת לנשים.

נאדיה חילו: אבל הבשורה הזאת אמורה לעלות היום מדרגה אחת ולהיכנס לתהליך נוסף של קידום.

נאדיה חילו: אני רוצה להזכיר שהחוק הזה הוא לא רק עניינן של נשים, זה עניין של תאים משפחתיים.

נאדיה חילו: אני רוצה לציין: אמא שנשארת יותר זמן עם הילד ועם התינוק, זה תורם להתפתחות התקינה של התינוקות.

נאדיה חילו: ידוע לנו, אדוני היושב-ראש, שחלק מהאמהות, כאשר זאת חופשה קצרה, מחליטות להאריך את החופשה על-חשבונן, וזה מקצץ בהכנסתן.

נאדיה חילו: חלקן גם נושרות מהעבודה, מכל מיני סיבות.

נאדיה חילו: אז אם נעשה חישוב של שבוע, אם נעשה חישוב מתמטי נכון, נראה שאחוז הנשים שלא חוזרות לעבודה אלא נושרות – אפילו עם העלות של ההכנסה כלכלית למשק זה בעצם מתקזז.

נאדיה חילו: לכן, אני פונה לכולם ומבקשת לתמוך בחוק החשוב הזה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחברת הכנסת נאדיה חילו.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת מוחמד ברכה.

עתניאל שנלר: אחריו – חבר הכנסת נסים זאב.

עתניאל שנלר: עד שחבר הכנסת ברכה מגיע לכאן, אני רוצה לברך בברוכים הבאים שני חברי פרלמנט מקנדה שהגיעו לבקר אותנו, ברוכים הבאים לכנסת ישראל.

עתניאל שנלר: ברוכים הבאים.

עתניאל שנלר: בבקשה, אדוני.

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, ראשית, אני רוצה להיות פרקטי ולקרוא לחברי הכנסת שיושבים בלשכות שלהם ותומכים בחוק, לעלות למליאה.

מוחמד ברכה: הצעת החוק הזאת היא הצעת חוק תקציבית, וחשוב וראוי שהיא תעבור היום, ביום סיום עבודת המושב.

מוחמד ברכה: העלאת או הגדלת חופשת הלידה מ-14 ל-16 שבועות לא מציבה את מדינת ישראל בראש הסולם הבין-לאומי של חופשות הלידה.

מוחמד ברכה: גם כך ישראל עדיין תדשדש במקום כלשהו בחצי התחתון.

מוחמד ברכה: המינימום הנדרש, גם לגבי הנשים העובדות וגם לטובת התינוקות שנולדים, הוא ללכת דווקא לכיוון הזה ולאשר את הצעת החוק ברוב הנדרש.

מוחמד ברכה: אני רוצה להביע תרעומת על עצם העובדה שיש הדלפות ממשרד האוצר שבחוק ההסדרים הם יציעו לחזור למתכונת הקודמת ואפילו לצמצם את חופשת הלידה.

מוחמד ברכה: ההדלפה והעיתוי הם בעצם הרמת שוט על הכנסת ועל זכותה ומעמדה כרשות מחוקקת, ולבוא ולומר: תעשו מה שתעשו.

מוחמד ברכה: אנחנו מצפצפים על הכול.

מוחמד ברכה: בחוק ההסדרים אנחנו נקעקע את כל הכוונות שלכם.

מוחמד ברכה: על כן, אדוני היושב-ראש, אני כבר עכשיו מציע, ואני מציע למציעים – וגם אגיד את ההצעה שלי בוועדה הרלוונטית גם דרך הוויכוח וגם דרך הסתייגות – שלהצעת החוק, בעת הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, יוכנס סעיף נוסף, שישריין את החוק הזה מפני הווירוס שנקרא "חוק ההסדרים" שעלול לכלות את החוק הזה ואת הצעת החוק הזאת.

מוחמד ברכה: אני חושב שיש מקום שבסיפא של הצעת החוק יתווסף סעיף שיקבע שביטולו, אם זה באופן ישיר או באמצעות עיכוב ביצועו, במסגרת חוק ההסדרים, יהיה רק ברוב של 61 חברי הכנסת, רוב מוחלט של חברי הכנסת.

מוחמד ברכה: לא ייתכן שהכנסת עמלה, יושבת, מחוקקת ומתדיינת, ואחר כך במחי ידו של האוצר הכול ירד לטמיון.

מוחמד ברכה: אני מגנה בכל תוקף את ההדלפות האלה, גם אם הן נכונות וגם אם הן לא נכונות.

מוחמד ברכה: עצם ההדלפה היא איום.

מוחמד ברכה: על כן, אני מציע ומבקש שכל חברי הכנסת יתמכו בהצעת החוק, שאני לא בין מציעיה אבל אני חושב שהיא חשובה מאוד.

מוחמד ברכה: תודה רבה.

עתניאל שנלר: אדוני, תודה רבה.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

עתניאל שנלר: אחריו – אחרון הדוברים, לפני ההצבעה, חבר הכנסת רן כהן.

עתניאל שנלר: על מנת להסיר ספק, על-פי הבקשה ובכפוף לנוהל, תהיה הצבעה אישית.

עתניאל שנלר: אדוני, בבקשה.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, אין ספק לגבי החשיבות של טיפוח הקשר שבין האם ליילוד דווקא בחודשים הראשונים לחיי התינוק, ובוודאי ככל שניתן להאריך – זה חשוב.

נסים זאב: השאלה היא מהי המטרה של חופשת הלידה.

נסים זאב: האם לתת לאשה להתאושש לאחר הלידה או הכוונה היא הטיפוח של התינוק?

נסים זאב: דבר נוסף, לא כל האמהות נמצאות באותו מצב לאחר לידה.

נסים זאב: יש אמהות שעוברות ניתוח קיסרי, ויש נשים שיש להן כמה ילדים, משפחה ברוכת ילדים, וכאשר בא הילד התשיעי או העשירי אצלן המצב הוא הרבה יותר בעייתי והרבה יותר קשה.

נסים זאב: חופשת הלידה – צריך להאריך אותה כי המצב נהיה יותר קשה בבית.

נסים זאב: לכן, אולי היינו צריכים פעם אחת ולתמיד לחשב – אולי בצורה של סדר העדיפות – ואולי היו רוצים להאריך אפילו יותר מ-14 ו-16 שבועות, ולתת לאמהות ברוכות ילדים כמה שבועות יותר, ואולי זה היה מתקבל יותר בכנסת.

נסים זאב: דבר נוסף שאני רוצה להעיר הוא, שכשהחוק מאפשר חופשת לידה לבעל, זה נשמע משהו ציני.

נסים זאב: מצד אחד אני דואג שיהיה קשר בין האם לתינוק כי היא צריכה להיניק אותו או כי היא צריכה יותר לטפח אותו, ומצד שני אנחנו אומרים שיש סמכות להעביר מאותם שבועות של חופשת הלידה מהאשה לבעל.

נסים זאב: אני חושב שצריך לקיים דיון רציני ומעמיק ולתת אולי עדיפות או כמה שבועות יותר לאותן נשים שיש להן כמה ילדים, משפחה ברוכת ילדים יותר, וכך יהיה אולי קונסנזוס בתוך הכנסת.

נסים זאב: הייתי בעד להאריך את חופשת הלידה, כל עוד האשה מרגישה שקשה לה אחרי הלידה.

נסים זאב: כפי שכתוב: איבריה של יולדת מתפקקים, עד 24 חודש.

נסים זאב: 24 חודש זה כמעט שנתיים, וגם שר האוצר הסכים בעיקרון להאריך את חופשת הלידה כל עוד האשה מרגישה שהיא עכשיו רק סיימה את הלידה, ולא להגביל את זה בכלל בזמן עד שנתיים.

רוני בר-און: אצלנו – – –

נסים זאב: אני לא יודע מה שאצלנו.

נסים זאב: "אצלנו" זה משהו כללי יותר.

עתניאל שנלר: זמנך גם כן חלף עבר.

נסים זאב: לכן, אדוני היושב-ראש, אני בעד לקיים דיון רציני ומעמיק בכל הנושא הזה.

רוני בר-און: חבר הכנסת זאב, כתוב במקורות: "– – – בשעת לידתה", לא?

נסים זאב: כן.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת נסים זאב, תודה רבה.

עתניאל שנלר: אחרון הדוברים בדיון לפני ההצבעה הוא חבר הכנסת רן כהן.

עתניאל שנלר: עד שחבר הכנסת רן כהן מגיע לכאן, אני רוצה לברך בברכת ברוכים הבאים לכנסת ישראל – ביתכם ביתנו, בית העם כולו – את הקבוצה מעוספיא שנמצאת אתנו.

עתניאל שנלר: ברוכים הבאים.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת רן כהן, בבקשה.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, רבותי השרים, נרשמתי לרשות הדיבור בחוק הזה רק כדי להצדיע ליוזמים, חברי הכנסת גדעון סער, שלי יחימוביץ, נאדיה חילו ואחרים, ובמידה מסוימת לומר להם שאני מצטער על כך שאני לא נמנה עמם.

רן כהן: זו הצעת חוק טובה מכל בחינה שהיא: לשוויון בין נשים לגברים, לעידוד נשים לצאת לעבודה.

רן כהן: ולכן היא טובה כלכלית, ולרווחת הנשים והילדים שלהן, ולצדק חברתי מכל בחינה שהיא.

רן כהן: הצעת החוק הזאת היא הצעה טובה, ואני מאוד רוצה לברך עליה.

רן כהן: אני אומר לכם את האמת, ואני אומר את זה לשר האוצר: שר האוצר, האמן לי שלראות את העוזרת שלי אחרי הלידה שואבת חלב במהלך יום העבודה כדי לתת אותו כחלב-אם לילדתה זה דבר שאינך יכול שלא להעריץ אותו, ואני רואה על פניך שגם אתה אוהב את זה ומעריך את זה.

רן כהן: יש חשיבות עצומה לעבודת נשים במשק הישראלי, ובעניין הזה, נדמה לי, אם הצעת החוק – – –

רוני בר-און: בעוד שלושה חודשים נדון בהצעת חוק שמאריכה עוד – – –

רן כהן: לא.

רן כהן: אז יהיה עוד שבועיים.

רוני בר-און: עד שנתיים.

רן כהן: אבל, מה לעשות, חייבים למצוא פתרון כלשהו.

רן כהן: דרך אגב, יש מדינות שבהן זה שנה.

רן כהן: אני לא חושב שצריך להגיע להגזמות האלה.

רן כהן: שמעתי אותך צועק משם: שנתיים.

רן כהן: לא, כי הולכים באופן הגיוני ומדוד.

רן כהן: לדעתי, 16 שבועות זה בהחלט הגיוני ומדוד.

רוני בר-און: אז למה לפני שלושה חודשים – – –

רן כהן: אני אומר לך עוד דבר ביושר: מאחד שדיברנו פה אתמול על חוק ההסדרים, אני רוצה שהכנסת תעביר את זה היום, כדי שבאוצר ישכחו מלפגוע בדמי הלידה בחוק ההסדרים.

רן כהן: תודה רבה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת רן כהן.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו נעבור להצבעה.

עתניאל שנלר: נא לשבת.

עתניאל שנלר: אנחנו לא נערוך הצבעה כאשר יש רעש באולם.

עתניאל שנלר: על-פי התקנון, הוגשה בקשה להצבעה אישית, ולכן אנחנו נעבור להצבעה אישית.

עתניאל שנלר: המזכיר, בבקשה.

קריאה: הקואליציה נגד.

עתניאל שנלר: אני אבקש שקט בקריאת שמותיהם של חברי הכנסת.

עתניאל שנלר: אדוני המזכיר, בבקשה.

איל ינון: (קורא בשמות חברי הכנסת) קולט אביטל – בעד רוחמה אברהם-בלילא – נגד יולי יואל אדלשטיין – בעד יעקב אדרי – אינו נוכח יצחק אהרונוביץ – אינו נוכח אהוד אולמרט – אינו נוכח חיים אורון – בעד זבולון אורלב – בעד דוד אזולאי – נגד אריאל אטיאס – אינו נוכח עמיחי אילון – נגד רוברט אילטוב – בעד דליה איציק – אינה נוכחת אפי איתם – בעד מיכאל איתן – אינו נוכח רפי איתן – אינו נוכח אריה אלדד – בעד בנימין אלון – אינו נוכח טלב אלסאנע – אינו נוכח זאב אלקין – נגד חיים אמסלם – נגד אלי אפללו – אינו נוכח גלעד ארדן – בעד אורי אריאל – בעד מזור בהיינה – נגד זאב בוים – נגד יוסף ביילין – בעד יצחק בן-ישראל – אינו נוכח בנימין בן-אליעזר – אינו נוכח יעקב בן-יזרי – נגד מנחם בן-ששון – נגד רוני בר-און – נגד אבישי ברוורמן – נגד מוחמד ברכה – בעד אליהו גבאי – אינו נוכח זהבה גלאון – בעד אלחנן גלזר – בעד יצחק גלנטי – נגד משה גפני – בעד עמירה דותן – בעד אברהם דיכטר – נגד אברהם הירשזון – אינו נוכח שמואל הלפרט – בעד צחי הנגבי – אינו נוכח צבי הנדל – בעד יצחק הרצוג – נגד מגלי והבה – אינו נוכח אבשלום וילן – בעד מתן וילנאי – נגד יצחק וקנין – אינו נוכח נסים זאב – נגד ג'מאל זחאלקה – אינו נוכח יצחק זיו – אינו נוכח עבאס זכור – אינו נוכח נאדיה חילו – בעד דב חנין – אינו נוכח יואל חסון – נגד ישראל חסון – בעד שי חרמש – נגד ואסל טאהא – בעד אחמד טיבי – אינו נוכח דוד טל – אינו נוכח אסתרינה טרטמן – בעד שלי יחימוביץ – בעד אליהו ישי – אינו נוכח איתן כבל – נגד אמנון כהן – נגד יעקב כהן – אינו נוכח יצחק כהן – אינו נוכח רן כהן – בעד משה כחלון – אינו נוכח חיים כץ – בעד ישראל כץ – בעד ציפי לבני – אינה נוכחת לימור לבנת – בעד יצחק לוי – בעד אביגדור ליברמן – אינו נוכח לאון ליטינצקי – נגד יעקב ליצמן – בעד סופה לנדבר – בעד גאלב מג'אדלה – אינו נוכח שלמה מולה – נגד שאול מופז – אינו נוכח אברהם מיכאלי – אינו נוכח אלכס מילר – בעד סטס מיסז'ניקוב – בעד מיכאל מלכיאור – אינו נוכח יעקב מרגי – אינו נוכח שרה מרום-שלו – בעד יורם מרציאנו – אינו נוכח משולם נהרי – נגד מיכאל נודלמן – נגד אורית נוקד – אינה נוכחת סעיד נפאע – בעד בנימין נתניהו – בעד חנא סוייד – בעד מרינה סולודקין – בעד ניסן סלומינסקי – בעד גדעון סער –

איל ינון: בעד גדעון עזרא – נגד אופיר פינס-פז – אינו נוכח יוחנן פלסנר – נגד – בעד עמיר פרץ – בעד אברהים צרצור – בעד אברהם רביץ – בעד דוד רותם – בעד ראובן ריבלין – בעד חיים רמון – נגד יוסף שגאל – בעד יובל שטייניץ – בעד מאיר שטרית – אינו נוכח סילבן שלום – בעד שלום שמחון – נמנע ליה שמטוב – אינה נוכחת שכיב מוראד שנאן – נמנע עתניאל שנלר – נגד משה שרוני – בעד רונית תירוש – אינה נוכחת יולי תמיר – אינה נוכחת אקרא שוב בשמות חברי הכנסת שלא נכחו בסיבוב הראשון: יעקב אדרי – נגד יצחק אהרונוביץ – אינו נוכח אהוד אולמרט – אינו נוכח אריאל אטיאס – אינו נוכח דליה איציק – אינה נוכחת מיכאל איתן – בעד רפי איתן – אינו נוכח בנימין אלון – בעד טלב אלסאנע – בעד אלי אפללו – אינו נוכח יצחק בן-ישראל – נגד בנימין בן-אליעזר – אינו נוכח אליהו גבאי – אינו נוכח אברהם הירשזון – נגד צחי הנגבי – אינו נוכח מגלי והבה – נגד יצחק וקנין – נגד ג'מאל זחאלקה – בעד יצחק זיו – נגד עבאס זכור – אינו נוכח דב חנין – אינו נוכח אחמד טיבי – אינו נוכח דוד טל – אינו נוכח אליהו ישי – אינו נוכח יעקב כהן – אינו נוכח יצחק כהן – נגד משה כחלון – אינו נוכח ציפי לבני – אינה נוכחת אביגדור ליברמן – אינו נוכח גאלב מג'אדלה – אינו נוכח שאול מופז – אינו נוכח אברהם מיכאלי – נגד מיכאל מלכיאור – אינו נוכח יעקב מרגי – אינו נוכח יורם מרציאנו – אינו נוכח אורית נוקד – אינה נוכחת אופיר פינס-פז – אינו נוכח מאיר שטרית – נגד ליה שמטוב – אינה נוכחת רונית תירוש – אינה נוכחת יולי תמיר – אינה נוכחת האם יש מי מבין חברי הכנסת הנוכחים באולם שלא קראתי בשמו?

איל ינון: רפי איתן – נגד יצחק אהרונוביץ – בעד תמה ההצבעה.

עבאס זכור: אדוני המזכיר – – –

עתניאל שנלר: זה לא נתון לשיקול דעת, ההצבעה נגמרה.

דוד רותם: אין דבר כזה ההצבעה נגמרה.

עתניאל שנלר: כדי שתנוח דעתך, חבר הכנסת רותם, הנוהל הוא שמצביעים בשני סבבים.

עתניאל שנלר: הפעם, משום שחבר הכנסת אהרונוביץ נכנס באיחור, קראו בשמו פעמיים והוא לא היה – – –

קריאות: – – –

עתניאל שנלר: הוא לא היה, הסתכלתי.

עתניאל שנלר: העלמתי עין ואפשרתי לקרוא בשמו, והוא אמר את דעתו.

עתניאל שנלר: במקביל, עשיתי את אותו דבר לשר רפי איתן.

עתניאל שנלר: באותו רגע שהמזכיר הודיע על גמר הצבעה – נגמרה ההצבעה.

עתניאל שנלר: נקודה.

עתניאל שנלר: תודה.

דוד רותם: זה לא נכון על-פי הנוהל.

דוד רותם: זה נוח לקואליציה.

צבי הנדל: אדוני היושב-ראש, אל תתנצל.

עתניאל שנלר: חברים, תנוח דעתכם ותנוחו במקומותיכם.

עתניאל שנלר: יהיו תוצאות, ואם יש חילוקי דעות – נפתור אותן בכפוף לתקנון.

עתניאל שנלר: מדוע אתם צועקים?

עתניאל שנלר: זה לא יעזור.

עתניאל שנלר: בבקשה, שבו במקומותיכם, נכריז על התוצאות.

עתניאל שנלר: בעד החוק – 54, נגד – 38, אחד נמנע.

עתניאל שנלר: אני קובע בזאת שהצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 47) (הארכת חופשת לידה), התשס"ח–2008, התקבלה בקריאה ראשונה, והיא תעבור לדיון בוועדה לקידום מעמד האשה לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

קריאות: – – –

עתניאל שנלר: מכיוון שאחרי קריאה ראשונה אנחנו איננו יכולים להעביר, זה יישאר בוועדה לקידום מעמד האשה, ונכין אותה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: הודעה של מזכיר הכנסת, בבקשה.

איל ינון: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיע, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק הספנות (עבירות נגד ביטחון השיט הבין-לאומי ומתקנים ימיים), התשס"ח–2008, שהחזירה ועדת החוקה, חוק ומשפט.

איל ינון: לקריאה ראשונה, מטעם הכנסת:

איל ינון: הצעת חוק רשות שדות התעופה (תיקון מס' 8) (שדה תעופה בקריית-שמונה), התשס"ח–2008.

איל ינון: תודה.

איל ינון: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/254).

איל ינון: ]

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצעת החוק הבאה, הצעת חוק לתיקון פקודת הכנסה (מס' 170) (הכרה בהוצאות טיפול בילדים), התשס"ח–2008, של חברי הכנסת יעקב מרגי, אמנון כהן, גדעון סער, זהבה גלאון, אורית נוקד, רונית תירוש, אורי אריאל ונאדיה חילו וקבוצת חברי הכנסת – קריאה ראשונה.

עתניאל שנלר: אני שוב מכריז – הצעת חוק זו היא הצעה תקציבית.

אמנון כהן: חבר הכנסת יעקב מרגי ינמק את הצעת החוק.

אמנון כהן: בבקשה, אדוני.

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, מכובדי השרים, סדר-היום עמוס.

יעקב מרגי: איך אומרים?

יעקב מרגי: המלאכה מרובה, בעל-הבית דוחק, הפועלים עצלים.

יעקב מרגי: אני אומר בקצרה את עיקרם של דברים.

מנחם בן-ששון: מי זה בעל-הבית?

יעקב מרגי: שר האוצר.

רוני בר-און: מי הם הפועלים העצלים?

יעקב מרגי: אתם רוצים פרשנות עכשיו?

יעקב מרגי: רבותי, אני מקווה שהחקיקה היום לא תגדיל לנו את חוק ההסדרים.

יעקב מרגי: שר האוצר מגלה נדיבות היום, ואני מקווה שחוק ההסדרים יהיה בהתאם – כזה צר ודק.

יעקב מרגי: רבותי, הצעת החוק שלי, של חברי הכנסת גדעון סער ושל עוד כמה חברי הכנסת – הרשימה לא לפני – אבל אין ספק שמגיעה התודה והברכה לחבר הכנסת גדעון סער על הדחיפה.

יעקב מרגי: החוק הזה מכיל קודם כול את הרציונל של פסיקתו של בית-המשפט המחוזי בעניין.

יעקב מרגי: מובן שהמדינה ערערה לעליון ורוצה לבלום, אבל זה עיקרם של דברים.

יעקב מרגי: בית-המשפט הולך בכיוון שכל חוקי המס על ההכנסה – כל הוצאה שמוכח שאכן בוצעה לצורך ייצור הכנסה, היא בסיס לניכוי.

יעקב מרגי: זה הרציונל של פסיקת בית-המשפט.

יעקב מרגי: אומנם הצעת החוק שלנו מדברת גם על ניכוי וגם על זיכוי, אני מאמין ששר האוצר וצוות משרדו – – –

צבי הנדל: ש"ס מאוד חשוב לה מה אומר הבג"ץ.

יעקב מרגי: לכן הקלנו על בג"ץ, והפעם אנחנו הראינו את הדרך לבג"ץ – מה בית-המחוקקים רוצה ומה דעתם של המחוקקים.

יעקב מרגי: לכן, אני מקווה שהפעם בג"ץ, בשונה מפעמים אחרות, אכן יטה אוזן לרצונם של חברי הכנסת המחוקקים.

יעקב מרגי: אני חושב שיש בזה גם מן הצדק ומן ההגינות.

יעקב מרגי: הורים שיוצאים לעבודה, לייצר הכנסה, נאלצים להוציא חלק גדול מאותה הכנסה לטובת שמירה על הילדים, הן במעונות-יום והן במסגרות אחרות.

יעקב מרגי: אני רוצה לומר, חברי הכנסת, אדוני שר האוצר, כמי שמכיר את התחום הזה טוב-טוב, אם הנושא הזה יהיה מוסדר על-ידי החזר הוצאות, זיכויים, והאדם יצטרך להוכיח הוצאה – הרבה מן השוק השחור סביב המעונות וסביב הטיפול בילדים יהיה מוסדר וההכנסה תצומצם.

רוני בר-און: יתפתח שוק עבודה פיקטיבי, אנשים יעבדו מן הצד.

רוני בר-און: אני מציע לבדוק את הפיקטיבי.

יעקב מרגי: ניצור מנגנון טוב למנוע את זה.

יעקב מרגי: המסלול עדיין ארוך לקראת קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יעקב מרגי: אני מודה מאוד לחברי הכנסת, ואני מבקש לתמוך בחוק הזה, שמעודד יציאת נשים לשוק העבודה.

יעקב מרגי: אני חושב שזאת אמירה גם לגבי החוק הקודם שעבר, ואני מקווה שבהמשך יהיו עוד חוקים שאכן יעודדו יציאת נשים לעבודה.

יעקב מרגי: תודה.

אמנון כהן: תודה למציע החוק, חבר הכנסת יעקב מרגי.

אמנון כהן: כמה חברי כנסת נרשמו לדיון בהצעת החוק.

אמנון כהן: חברת הכנסת זהבה גלאון – מוותרת.

אמנון כהן: חברת הכנסת אורית נוקד.

אמנון כהן: חברת הכנסת רונית תירוש.

אמנון כהן: חבר הכנסת אורי אריאל – ויתר.

אמנון כהן: חבר הכנסת אברהם רביץ – גם כן ויתר.

אמנון כהן: נעבור להצבעה על הצעת החוק לתיקון פקודת מס הכנסה.

גדעון סער: ביקשתי לדבר.

אמנון כהן: בבקשה, אדוני.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אדוני ומכובדי שר האוצר, כדי שלא יהיה מחטף, אני כבר מגיש לאדוני בקשה להצבעה אישית.

גדעון סער: לצערי, אדוני היושב-ראש, על אף הרבה מאוד מאמצים שעשינו במהלך השנתיים האחרונות, גילינו אטימות רבה מאוד מאז העברנו בתחילת הקדנציה, קואליציה של כמה חברים – , , , אורי אריאל וזהבה גלאון – בהסכמתו של שר האוצר לשעבר, אברהם הירשזון, את החוק הזה בקריאה טרומית.

גדעון סער: קיימתי באופן אישי שיחות, גם עם שר האוצר רוני בר-און, גם עם ראש אגף התקציבים הקודם קובי הבר וגם עם ראש אגף התקציבים הנוכחי רם בלינקוב.

גדעון סער: ביקשתי מהם: תנו לנו מודל אלטרנטיבי, אתם הרי יותר חכמים.

גדעון סער: אתם לא רוצים עד גיל חמש?

גדעון סער: תציעו משהו אחר.

גדעון סער: אתם לא רוצים את היקף מדרגות המס שאנחנו מציעים?

גדעון סער: תנו לנו הצעה אלטרנטיבית.

גדעון סער: אני חייב לומר שבאגף התקציבים – ואולי זה יפתיע אותך, אדוני המשנה לראש הממשלה – היתה פתיחות לנושא הזה, אבל רשות המסים – שהיא קובעת והיא גוררת את המדינה גם להתבזות בבית-המשפט העליון בערעור על פסק-הדין של בית-המשפט המחוזי בנושא הזה, שהכיר בהוצאות טיפול בילדים – נעמדה על הרגליים האחוריות.

גדעון סער: אני חוזר ואומר למכובדי שר האוצר רוני בר-און: ההכרה בהוצאות טיפול בילדים, שקיימת בארצות-הברית, בקנדה, בצרפת, בספרד – הרי ארצות-הברית זה לא לב הסוציאליזם – מבוסס על גישה שמהלך כזה מעודד השתתפות בשוק העבודה.

גדעון סער: והאוצר, בכל שנה, כאשר הוא בא אלינו ומציג את תקציב המדינה, אומר שהיעד הכי חשוב הוא הגברת שיעור ההשתתפות בשוק העבודה.

גדעון סער: בלי מהלך כזה – ויש עוד מהלכים שצריכים להיעשות – לא ניתן יהיה להביא להעלאה משמעותית של שיעור ההשתתפות בשוק העבודה, כי הרבה מאוד אמהות ניצבות בפני דילמה שההוצאה לטיפול בילדים היא פחות או יותר – לפעמים יותר מהשכר במקום העבודה.

גדעון סער: יש פסק-דין של בית-המשפט המחוזי.

גדעון סער: בעזרת השם, אני מקווה שהכנסת תאמר את דברה היום בקריאה הראשונה ותתקן את מה שקרה פה ביום האחרון של כנס החורף, שהחוק הזה נפל בקולות ספורים.

גדעון סער: נשב באורך-רוח, בצורה רצינית, בצורה אחראית, מתוך הבנת האילוצים התקציביים, להגיע להסדר בנושא הטיפול בילדים למען המשפחות הצעירות בישראל, למען הגדלת שיעור ההשתתפות בשוק העבודה, למען הצדק החברתי.

גדעון סער: פעם אחת תגלו – ואני מאמין שאתה יכול לעשות את זה – את היכולת שלא לקבל באופן אוטומטי המלצה של גורם מקצועי ולהיכנס למהלך היסטורי, שבסופו של דבר יקרה, השאלה אם הוא ייכפה על הממשלה או אם הוא יתבצע בשיתוף פעולה של הממשלה.

גדעון סער: אני כבר מודיע שאני מעדיף שיתוף פעולה של הממשלה ומבקש מהכנסת לעשות את הדבר החשוב ולאשר בקריאה ראשונה את הצעת החוק.

אמנון כהן: תודה.

רוני בר-און: בקצב שאתם מאריכים בכל שלושה חודשים את חופשת הלידה בעוד שבועיים, בסוף חופשת הלידה תהיה עשר שנים, ואז אמהות לילדים לא יצאו לעבודה.

צבי הנדל: רעיון מצוין.

גדעון סער: אדוני לא היה בדיון הקודם, והוא מתווכח את הוויכוח של החוק הקודם.

גדעון סער: אבל בחוק הקודם נתתי את הדוגמאות של כל המדינות – של בריטניה, של אירלנד – שבהן שיעור ההשתתפות של הנשים יותר גבוה מאשר בארץ וחופשת הלידה יותר ארוכה מאשר בארץ.

גדעון סער: אז אפשר לפעמים גם ללמוד ממה שקורה שם, אדוני השר.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: אחרונת הדוברים בחוק הזה, חברת הכנסת נאדיה חילו, בבקשה.

אמנון כהן: לאחר מכן נעבור להצבעה אישית.

נאדיה חילו: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, עוד חוק, ומה עוד אפשר לומר על חוק כזה, שבעצם מבשר מהפכה חברתית אמיתית בשוק העבודה ושינוי אמיתי במבנה ובכלל בתפיסות של שוק העבודה.

נאדיה חילו: רשות המסים ומשרד האוצר טוענים שעלות החוק הזה נאמדת ב-2.5 מיליארדי שקלים, אבל במחקר נוסף, שנעשה על-ידי "נעמת", והוא ברשותי, הם אמדו את כל ההוצאה על פתרון כולל לנשים שנמצאות מתחת לסף המס בסכום של 1.5 מיליארד שקלים.

נאדיה חילו: ברור שחוק כזה ישפיע ויניע את הנשים לצאת לשוק העבודה באחוזים הרבה יותר גדולים.

נאדיה חילו: ההכנסה שנאמדת מאותו חוק, שבא להניע את הנשים ובגין חוק כזה יצטרפו למעגל העבודה – התוספת השנתית לתמ"ג תהיה בין 3 ל-5 מיליארדי שקלים.

נאדיה חילו: אז בואו עשו חישוב מתמטי כלכלי פשוט מאוד, ואנחנו נראה שיש רווח אמיתי מאוד מהחוק הזה.

נאדיה חילו: אנחנו צריכים לחשוב על צעד נוסף בחוק הזה, ש-60% מהנשים העובדות גם לא מגיעות, לצערי, לסף המס.

נאדיה חילו: צריך לחשוב עם כל המציעים של החוק הזה, כשאנחנו מקדמים אותו, איך אותן נשים יזכו בהטבה.

נאדיה חילו: עלינו להרחיק לכת ולהשלים את ההצעה הזאת בצעד מהפכני, שמובילים אותו גם כל ארגוני הנשים, שזה חינוך חינם לגיל הרך.

נאדיה חילו: עד אז הייתי אומרת שהמהפכה עדיין בתהליך וצריך להמשיך בחקיקה ענפה של חוקים אשר יביאו למהפכה ושינוי בעולם העבודה ובהתאמתו לנשים.

נאדיה חילו: אני יודעת שכתוצאה מהחוק הזה משפחות רבות יצאו ממעגל העוני ולא יהיו זקוקות לתשלומי העברה, לא יחתמו על אבטלה, והרווחה החברתית תגיע לבתיהן ולילדיהן.

נאדיה חילו: אל תגידו לי שזה חוק פמיניסטי – זה חוק חברתי, זה חוק שתורם לצדק החברתי, זה חוק שמניע את גלגל המשק הכלכלי.

נאדיה חילו: תודה.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה אישית.

אמנון כהן: כבוד המזכיר, אנא תקריא את השמות.

אמנון כהן: אנחנו מצביעים על הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 170) (הכרה בהוצאות טיפול בילדים), התשס"ח–2008, בקריאה ראשונה.

אמנון כהן: כבוד המזכיר, בבקשה.

איל ינון: (קורא בשמות חברי הכנסת) קולט אביטל – בעד רוחמה אברהם-בלילא – אינה נוכחת יולי יואל אדלשטיין – בעד יעקב אדרי – אינו נוכח יצחק אהרונוביץ – אינו נוכח אהוד אולמרט – נגד חיים אורון – בעד זבולון אורלב – בעד דוד אזולאי – אינו נוכח אריאל אטיאס – אינו נוכח עמיחי אילון – אינו נוכח רוברט אילטוב – בעד דליה איציק – אינה נוכחת אפי איתם – בעד מיכאל איתן – בעד רפי איתן – נגד אריה אלדד – בעד בנימין אלון – אינו נוכח טלב אלסאנע – בעד זאב אלקין – נגד חיים אמסלם – אינו נוכח אלי אפללו – אינו נוכח גלעד ארדן – בעד אורי אריאל – בעד מזור בהיינה – בעד זאב בוים – אינו נוכח יוסף ביילין – בעד בנימין בן-אליעזר – אינו נוכח יעקב בן-יזרי – נגד יצחק בן-ישראל – נגד מנחם בן-ששון – אינו נוכח רוני בר-און – נגד אבישי ברוורמן – נגד מוחמד ברכה – אינו נוכח אליהו גבאי – אינו נוכח זהבה גלאון – בעד אלחנן גלזר – בעד יצחק גלנטי – נגד משה גפני – בעד עמירה דותן – אינה נוכחת אברהם דיכטר – נגד אברהם הירשזון – נגד שמואל הלפרט – בעד צחי הנגבי – אינו נוכח צבי הנדל – בעד יצחק הרצוג – אינו נוכח מגלי והבה – נגד אבשלום וילן – בעד מתן וילנאי – נגד יצחק וקנין – אינו נוכח נסים זאב – בעד ג'מאל זחאלקה – בעד יצחק זיו – נגד עבאס זכור – בעד נאדיה חילו – בעד דב חנין – אינו נוכח יואל חסון – אינו נוכח ישראל חסון – אינו נוכח שי חרמש – נגד ואסל טאהא – אינו נוכח אחמד טיבי – אינו נוכח דוד טל – אינו נוכח אסתרינה טרטמן – אינה נוכחת שלי יחימוביץ – בעד אליהו ישי – אינו נוכח איתן כבל – נגד אמנון כהן – בעד יעקב כהן – אינו נוכח יצחק כהן – אינו נוכח רן כהן – אינו נוכח משה כחלון – בעד חיים כץ – בעד ישראל כץ – בעד ציפי לבני – אינה נוכחת לימור לבנת – בעד יצחק לוי – בעד אביגדור ליברמן – אינו נוכח לאון ליטינצקי – נגד יעקב ליצמן – אינו נוכח סופה לנדבר – בעד גאלב מג'אדלה – אינו נוכח שלמה מולה – נגד שאול מופז – אינו נוכח אברהם מיכאלי – בעד אלכס מילר – בעד סטס מיסז'ניקוב – בעד מיכאל מלכיאור – אינו נוכח יעקב מרגי – בעד שרה מרום-שלו – בעד יורם מרציאנו – אינו נוכח משולם נהרי – אינו נוכח מיכאל נודלמן – נגד אורית נוקד – בעד סעיד נפאע – אינו נוכח בנימין נתניהו – בעד חנא סוייד – בעד מרינה סולודקין – בעד ניסן סלומינסקי –

איל ינון: בעד גדעון סער – בעד גדעון עזרא – נגד אופיר פינס-פז – אינו נוכח יוחנן פלסנר – אינו נוכח – אינו נוכח עמיר פרץ – אינו נוכח אברהים צרצור – בעד אברהם רביץ – בעד דוד רותם – בעד ראובן ריבלין – בעד חיים רמון – נגד יוסף שגאל – בעד יובל שטייניץ – בעד מאיר שטרית – נגד סילבן שלום – אינו נוכח שלום שמחון – נגד ליה שמטוב – אינה נוכחת שכיב מוראד שנאן – אינו נוכח עתניאל שנלר – נגד משה שרוני – בעד רונית תירוש – אינה נוכחת יולי תמיר – אינה נוכחת אשוב ואקרא בשמות חברי הכנסת שלא נכחו בסיבוב הראשון: רוחמה אברהם-בלילא – נגד יעקב אדרי – נגד יצחק אהרונוביץ – אינו נוכח דוד אזולאי – בעד אריאל אטיאס – אינו נוכח עמיחי אילון – אינו נוכח דליה איציק – נגד בנימין אלון – בעד חיים אמסלם – בעד אלי אפללו – אינו נוכח זאב בוים – נגד בנימין בן-אליעזר – אינו נוכח מנחם בן-ששון – נגד מוחמד ברכה – בעד אליהו גבאי – אינו נוכח עמירה דותן – אינה נוכחת צחי הנגבי – אינו נוכח יצחק הרצוג – נגד יצחק וקנין – אינו נוכח דב חנין – אינו נוכח יואל חסון – נגד ישראל חסון – בעד ואסל טאהא – אינו נוכח אחמד טיבי – אינו נוכח דוד טל – אינו נוכח אסתרינה טרטמן – בעד אליהו ישי – אינו נוכח יעקב כהן – אינו נוכח יצחק כהן – אינו נוכח רן כהן – בעד ציפי לבני – אינה נוכחת אביגדור ליברמן – אינו נוכח יעקב ליצמן – בעד גאלב מג'אדלה – אינו נוכח שאול מופז – אינו נוכח מיכאל מלכיאור – אינו נוכח יורם מרציאנו – אינו נוכח משולם נהרי – אינו נוכח סעיד נפאע – אינו נוכח אופיר פינס-פז – אינו נוכח יוחנן פלסנר – נגד – בעד עמיר פרץ – בעד סילבן שלום – בעד ליה שמטוב – אינה נוכחת שכיב מוראד שנאן – אינו נוכח רונית תירוש – אינה נוכחת יולי תמיר – אינה נוכחת האם יש מישהו מחברי הכנסת שנמצא במליאה ולא קראתי בשמו?

איל ינון: תמה ההצבעה.

אמנון כהן: להלן תוצאות ההצבעה על הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 170) (הכרה בהוצאות טיפול בילדים), התשס”ח–2008, קריאה ראשונה: בעד הצעת החוק – 60, נגד – 31.

אמנון כהן: אני קובע שהצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 170) (הכרה בהוצאות טיפול בילדים), התשס"ח–2008, התקבלה בקריאה ראשונה, והיא תעבור לדיון בוועדה לקידום מעמד האשה לשם הכנתה לקריאה שנייה וקריאה שלישית.

אמנון כהן: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/244).

אמנון כהן: ]

אמנון כהן: הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 169) (הכרה בהוצאות לימודים), התשס"ח–2008, של חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב וקבוצת חברי הכנסת – קריאה ראשונה.

אמנון כהן: מי ינמק את הצעת החוק?

קריאה: סטס.

אמנון כהן: בבקשה, חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב ינמק את הצעת החוק.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב-ראש, היום הכנסת מציינת במליאה, כפי שאמרתי בתחילת דברי, את היום לציון העסקים הקטנים והבינוניים.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא תכננתי שהצעת החוק הזאת תיפול דווקא על היום הזה, אבל ככה זה יצא.

סטס מיסז'ניקוב: היום בפתיח במליאה דיברתי על כך שבכל מדינה מתוקנת הממשלה מעודדת את העסקים הקטנים – – –

אמנון כהן: חברי הכנסת, קצת שקט, אני לא שומע את מציע החוק.

אמנון כהן: סיעת הליכוד.

אמנון כהן: חברי הכנסת כחלון, כץ, זה מפריע.

אמנון כהן: שלי יחימוביץ.

אמנון כהן: נשמע את המציע, בבקשה.

אמנון כהן: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: בכל מדינה מתוקנת, כמו שאמרתי הבוקר, הממשלה מעודדת עסקים קטנים ובינוניים ועצמאיים כדי שיגדלו, כדי להוריד את החסמים בפני גדילתם, כי זה המנוע האמיתי במדינה כמו מדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: אני מזכיר: ראש הממשלה אהוד אולמרט, כשהיה שר התמ"ת, היה מאוד minded ועשה הרבה מאוד בשביל העסקים הקטנים והבינוניים.

סטס מיסז'ניקוב: היום, דווקא ביום הזה, כשבאודיטוריום התכנסו 700 אנשי עסקים, עצמאים, יזמים – ברגע זה מוענקים שם פרסים על היזמות הכי טובה בארץ – פה, בכנסת, הממשלה מתנגדת להורדת אחד החסמים הגדולים לפעילותם של העצמאים ושל העסקים הקטנים.

סטס מיסז'ניקוב: רבותי, על מה מדובר פה?

סטס מיסז'ניקוב: מדובר פה על הכרה לצורכי מס בלימודים לצורכי אותם מקצועות שבהם עובדים העצמאים.

סטס מיסז'ניקוב: על מה מדובר?

סטס מיסז'ניקוב: מה, זאת הצעת חוק תקציבית?

סטס מיסז'ניקוב: על כמה מדובר?

סטס מיסז'ניקוב: בזה אנחנו מאכזבים את האנשים האלה דווקא היום; דווקא ביום שבו כל ועדות הכנסת, כל ראשי הוועדות של הכנסת דיברו על כך שצריך להוריד את החסמים להתפתחותם של העצמאים ושל העסקים הקטנים והבינוניים.

סטס מיסז'ניקוב: איזה מסר ממשלת ישראל רוצה להעביר לאותם 700 אנשים שיושבים למטה באודיטוריום, ולא מתחילים את הטקס הרשמי בלי הבשורה שתבוא מפה?

סטס מיסז'ניקוב: ולעוד אלפי ועשרות אלפי יזמים שנמצאים בשטח, שעובדים יום ולילה, מפרנסים את המשפחה, שרוצים להתקדם, שרוצים ללמוד – זה המסר שאנחנו רוצים לשדר להם?

סטס מיסז'ניקוב: איך אנחנו מסתכלים לאותם אנשים בעיניים?

סטס מיסז'ניקוב: זה לא משנה קואליציה-אופוזיציה – זה בדיוק היום, השעה, גם לדבר גבוהה-גבוהה וגם לעשות.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני ראש הממשלה, טוב שנכנסת עכשיו, כרגע נתתי לך קומפלימנט גדול.

סטס מיסז'ניקוב: כשאתה היית שר התמ"ת היית מאוד minded לנושא העסקים הקטנים והבינוניים, ואתה החשבת אותם – וכך גם דיברת עליהם – כמנוע מרכזי בכלכלת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: היום הוא יום העסקים הקטנים והבינוניים בכנסת.

סטס מיסז'ניקוב: יותר מ-700 בעלי עסקים נמצאים עכשיו באודיטוריום כדי לתת פרסים לעצמאים ולעסקים הקטנים המצטיינים במהלך השנה.

סטס מיסז'ניקוב: הם מצפים לבשורה.

סטס מיסז'ניקוב: היום כל ועדות הכנסת דיברו על כך שצריך להוריד חסמים ולעודד את היזמות.

סטס מיסז'ניקוב: דווקא עכשיו, ביום שבו הם מצפים לבשורה, אנחנו הולכים לאכזב אותם.

סטס מיסז'ניקוב: ממשלת ישראל הולכת לאכזב אותם ולהתנגד לחוק צודק שיאפשר להם להתפתח בהשכלה שלהם ולפתח את העסקים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש ממך באופן אישי, אדוני ראש הממשלה, לתת דוגמה לאלה שלפי הכוונה של הקואליציה מתכוונים להתנגד לכך, ולהצביע בעד בחוק הזה.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה לכם.

אמנון כהן: תודה למציע החוק, חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב.

אמנון כהן: יש לנו רשימת דוברים.

אמנון כהן: אני רק מציין שההצבעה תהיה אישית.

אמנון כהן: יש לנו חתומים, וההצבעה בסוף תהיה הצבעה אישית.

אמנון כהן: רשימת הדוברים: חבר הכנסת ; חבר הכנסת אברהם רביץ – מוריד.

אמנון כהן: חבר הכנסת אורי אריאל?

אורי אריאל: מוותר.

אמנון כהן: חבר הכנסת משה גפני; חברת הכנסת נאדיה חילו; חבר הכנסת נסים זאב – ויתרת.

אמנון כהן: חברת הכנסת לימור לבנת – בבקשה, גברתי.

קריאה: – – –

אמנון כהן: לא סיימתי.

אמנון כהן: חבר הכנסת ישראל חסון וחבר הכנסת דודו רותם.

אמנון כהן: סגרתי.

לימור לבנת: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני רוצה לומר כמה מלים פה על לימודים.

לימור לבנת: מחר, כ"ט בתמוז, הוא יום השנה ה-68 לפטירתו של זאב ז'בוטינסקי.

לימור לבנת: לפני כמה שנים, על-פי הצעתו של השר דהיום, רוני בר-און, הוקמה במשרד ראש הממשלה המועצה הציבורית להנצחת זכרו של זאב ז'בוטינסקי, גוף סטטוטורי שיש לו תקציב משלו.

לימור לבנת: חברי המועצה החליטו, פה-אחד, לפרסם מודעה בעיתונים, ובה ציטוטים מתוך דבריו של זאב ז'בוטינסקי; רק ציטוטים מתוך דבריו של זאב ז'בוטינסקי, מתוך מאמריו ומתוך קלטת שהתפרסמה בקולו.

לימור לבנת: והנה, הפלא ופלא, קרה דבר שלא ייאמן: משרד ראש הממשלה צנזר את המודעה והחליט שלא לפרסמה.

לימור לבנת: אסר לפרסם את המודעה שבה ציטוטים מדבריו של זאב ז'בוטינסקי.

לימור לבנת: חברי חברי הכנסת, אדוני ראש הממשלה, השר רוני בר-און, מי שיזם – ואני מברכת אותו על כך – את חוק המועצה, השר זאב בוים, ידידו – – –

לימור לבנת: איזו מועצה?

לימור לבנת: מועצה להנצחת זכרו של זאב ז'בוטינסקי.

לימור לבנת: ראש הממשלה, יליד נחלת-ז'בוטינסקי, השר זאב בוים, אף הוא יליד נחלת-ז'בוטינסקי – שעמד יחד עם חבר הכנסת, יושב-ראש הקואליציה, יואל חסון, רק לפני ימים אחדים, ושרו בקולי קולות את "שתי גדות לירדן, זו שלנו, זו גם כן" – ובכן, אני פונה אליכם: מה קורה כאן?

לימור לבנת: מה קורה כאן?

לימור לבנת: איך אחרי 68 שנה פוחדים – ממה?

לימור לבנת: ואני אומר לכם מה היה הנימוק שבגינו המודעה הזאת נפסלה.

לימור לבנת: בהתחלה אמרו שזה יביך את ראש הממשלה, ולאחר מכן אמרו שהמודעה הזאת היא פוליטית ולכן אסור לפרסם אותה.

לימור לבנת: אמרו שהיועץ המשפטי למשרד ראש הממשלה אמר שזה פוליטי – אתה שומע, יואל חסון, עם "שתי גדות לירדן" הבית"רי, יואל חסון?

לימור לבנת: ואני שואלת אתכם, אדוני ראש הממשלה, איך יכול להיות – אני שואלת ברצינות – שמשרד ראש הממשלה פוסל מודעה שהמועצה להנצחת זכרו של זאב ז'בוטינסקי ביקשה לפרסם מחר, ביום כ"ט בתמוז, להנצחת זכרו?

לימור לבנת: ואתה תהיה מחר, אני מאמינה, בהר-הרצל, מתוקף תפקידך כראש הממשלה – וגם כשלא היית ראש ממשלה – איך אפשר להסביר את זה?

לימור לבנת: לפסול מודעה כזאת?

לימור לבנת: ממה הפחד?

לימור לבנת: מה?

לימור לבנת: בבקשה.

אהוד אולמרט: – – –

לימור לבנת: את תחילת דברי?

אהוד אולמרט: – – –

לימור לבנת: לא.

לימור לבנת: אז אני אסביר, אולי, ברשותך וברשות היושב-ראש.

ראובן ריבלין: – – –

חיים רמון: – – –

לימור לבנת: סליחה, אם ראש הממשלה שאל, אז אני רוצה להסביר, ברשות היושב-ראש.

ראובן ריבלין: הוא לא רוצה – – – את ממלא-מקומו.

לימור לבנת: לא, אני אסביר.

לימור לבנת: ראש הממשלה, ראש הממשלה, ברשותך, אני רק אחזור ואסביר: מדובר כאן במודעה שהמועצה הציבורית להנצחת זכרו של זאב ז'בוטינסקי החליטה פה-אחד לפרסם.

לימור לבנת: יש בה ארבעה קטעים עם ציטוטים בלבד מדברי זאב ז'בוטינסקי, שעוסקים בארבעה נושאים שונים, והמודעה הזאת נפסלה על-ידי משרד ראש הממשלה.

לימור לבנת: היא הוכנה על-ידי לשכת הפרסום הממשלתית והיא נפסלה.

אמנון כהן: טוב, אנחנו לא דנים בזה עכשיו, אנחנו דנים בהסתייגות.

לימור לבנת: סליחה, ראש הממשלה שאל אותי שאלה, ואני – – –

אמנון כהן: בסדר.

אמנון כהן: זה לא קשור לחוק כרגע, אז סיימי.

אמנון כהן: גם סיימת את הזמן שלך.

לימור לבנת: ואני עונה על שאלתו.

לימור לבנת: אני לא רציתי להאריך, אני רק עונה על שאלת ראש הממשלה.

חיים רמון: על-ידי מי?

לימור לבנת: על-ידי משרד ראש הממשלה היא נפסלה.

חיים רמון: מי שם?

חיים רמון: זה חשוב.

לימור לבנת: סליחה.

אמנון כהן: חבר'ה, אנחנו לא עושים פה דיון על הנושא הזה.

לימור לבנת: שנייה.

לימור לבנת: לי הודיע מזכיר המועצה להנצחת זכרו של זאב ז'בוטינסקי, מר אבי וידרמן, שהוא גם יועץ ראש הממשלה, שהמודעה נפסלה כי היא תביך את ראש הממשלה והיא פוליטית.

לימור לבנת: זאב ז'בוטינסקי, מה שהוא כתב לפני יותר מ-70 שנה, הוא פוליטי.

לימור לבנת: ואני שואלת עכשיו: ממה מפחדים?

לימור לבנת: ממה מפחדים?

לימור לבנת: מזה שטלנסקי שר בחקירה הנגדית "שתי גדות לירדן" ואולי הציבור ייזכר בזה?

לימור לבנת: שאולי הציבור ייזכר בדברי ז'בוטינסקי מלפני יותר מ-70 שנה?

אמנון כהן: טוב, תודה.

לימור לבנת: אדוני היושב-ראש, אני חושבת שזו בושה לממשלה.

לימור לבנת: אני פונה אל ראש הממשלה לבטל את הביטול ולאפשר לפרסם מחר את המודעה הזאת – –

אמנון כהן: תודה.

לימור לבנת: – – כי אני מקווה שהבא בתור שהממשלה תרצה למחוק את פועלו – –

אמנון כהן: תודה.

לימור לבנת: – – לא יהיה בנימין זאב הרצל.

לימור לבנת: תודה רבה.

אמנון כהן: חבר הכנסת ישראל חסון, בבקשה.

אמנון כהן: חבר הכנסת שלמה מולה, בבקשה.

שלמה מולה: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, האמת היא שלא הצלחתי למצוא את הקשר בין הדברים של חברת הכנסת לימור לבנת ובין הנושא שבו אנחנו עוסקים – עידוד עסקים.

זבולון אורלב: – – –

מיכאל איתן: זאב ז'בוטינסקי היה אחד החסידים הגדולים של עידוד עסקים קטנים.

שלמה מולה: אין שום בעיה עם זה.

שלמה מולה: אבל אני רוצה לומר לכם דווקא מה קורה בכנסת.

שלמה מולה: רבותי, אנחנו, חברי הכנסת, מגלים חוסר אחריות לאומית במה שקורה כאן.

שלמה מולה: הבוקר, בשבוע שעבר, אתמול, עוברים חוקים על ימין ועל שמאל.

שלמה מולה: מה אתם חושבים, מאיפה נמצא את הכסף לממן את החוקים האלה?

שלמה מולה: גם אלה שחושבים – גם אם הם נגד חוק ההסדרים, יבואו מחר ויהיו בעד חוק ההסדרים.

שלמה מולה: רבותי, אנחנו מגלים חוסר אחריות לאומית.

שלמה מולה: לא יעלה על הדעת שחבר כנסת יברח מהצבעה.

מיכאל איתן: איפה הקואליציה?

שלמה מולה: אדוני, אדוני – – –

מיכאל איתן: אל מי אתה בא בטענות?

מיכאל איתן: דבר אל הקואליציה שלך.

שלמה מולה: אדוני, גם האופוזיציה צריכה לגלות אחריות.

מיכאל איתן: על מה אתה מדבר?

שלמה מולה: חבר הכנסת איתן, לא יכול להיות שאתם תעסקו כל יום בפופוליזם פוליטי.

שלמה מולה: לא יעלה על הדעת שאתם רוצים לרוקן את מדינת ישראל מתוכן.

מיכאל איתן: תחליפו את הממשלה.

שלמה מולה: לא יכול להיות – – –

מיכאל איתן: הממשלה פשטה את הרגל, היא לא מסוגלת לעשות כלום.

שלמה מולה: אדוני, חבר הכנסת, ידידי, מיקי איתן – – –

מיכאל איתן: הממשלה לא יודעת לעשות כלום.

שלמה מולה: לא יעלה על הדעת.

אמנון כהן: תודה, חבר הכנסת מיקי איתן.

אמנון כהן: תודה.

שלמה מולה: אני מתפלא איך מי שהיה שר האוצר, ביבי נתניהו, יכול להצביע על החוקים האלה.

מיכאל איתן: הוא יכול.

שלמה מולה: הוא גזר את הגזירות הקשות ביותר על האוכלוסיות החלשות.

מיכאל איתן: הוא באופוזיציה, הוא באופוזיציה.

שלמה מולה: הממשלה הזאת מנסה לעשות – –

אמנון כהן: חבר הכנסת מיקי איתן.

שלמה מולה: – – לייצר אפשרויות של מדיניות כלכלה נורמלית, ואתם באים ומחוקקים חוקים בצורה בלתי אחראית.

מיכאל איתן: הוא באופוזיציה.

שלמה מולה: לא יכול להיות.

מיכאל איתן: כן.

מיכאל איתן: יכול להיות.

מיכאל איתן: הוא באופוזיציה.

שלמה מולה: זה נכון, זה מאוד פופוליסטי, זה נחמד לבוא אל המצביעים ולהגיד להם: הנה, העברנו לכם חוקים.

שלמה מולה: ואני אומר לך: כל החוקים האלה שיעברו, יפגעו באוכלוסיות החלשות, באותם מצביעים.

מיכאל איתן: הממשלה תלך הביתה.

מיכאל איתן: הממשלה צריכה ללכת הביתה.

שלמה מולה: גילוי אחריות לאומית זה הדבר החשוב ביותר.

שלמה מולה: לא יכול להיות שנהיה פופוליסטים.

מיכאל איתן: הכול יכול להיות.

שלמה מולה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

מיכאל איתן: לא יכולה להיות ממשלה שאין לה רוב בכנסת.

אמנון כהן: תודה רבה.

אמנון כהן: אנחנו, כאמור, נעבור להצבעה.

אמנון כהן: חבר הכנסת דודו רותם – גם ויתר, אני מבין.

אמנון כהן: אנחנו עוברים להצבעה אישית, בבקשה, על הצעת חוק – – –

מיכאל איתן: – – –

אמנון כהן: אתה מפריע לי, אדוני.

אמנון כהן: הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 169) (הכרה בהוצאות לימודים), התשס"ח–2008, קריאה ראשונה.

אמנון כהן: בבקשה, המזכיר.

איל ינון: (קורא בשמות חברי הכנסת) קולט אביטל – אינה נוכחת רוחמה אברהם-בלילא – נגד יולי יואל אדלשטיין – אינו נוכח יעקב אדרי – נגד יצחק אהרונוביץ – אינו נוכח אהוד אולמרט – נגד חיים אורון – בעד זבולון אורלב – אינו נוכח דוד אזולאי – אינו נוכח אריאל אטיאס – אינו נוכח עמיחי אילון – נגד רוברט אילטוב – בעד דליה איציק – נגד אפי איתם – אינו נוכח מיכאל איתן – בעד רפי איתן – נגד אריה אלדד – בעד בנימין אלון – בעד טלב אלסאנע – בעד זאב אלקין – אינו נוכח חיים אמסלם – אינו נוכח אלי אפללו – אינו נוכח גלעד ארדן – אינו נוכח אורי אריאל – אינו נוכח מזור בהיינה – נגד זאב בוים – נגד יוסף ביילין – בעד יצחק בן-ישראל – נגד בנימין בן-אליעזר – נגד יעקב בן-יזרי – נגד מנחם בן-ששון – נגד רוני בר-און – נגד אבישי ברוורמן – אינו נוכח מוחמד ברכה – אינו נוכח אליהו גבאי – אינו נוכח זהבה גלאון – בעד אלחנן גלזר – בעד יצחק גלנטי – נגד משה גפני – בעד עמירה דותן – אינה נוכחת אברהם דיכטר – אינו נוכח אברהם הירשזון – נגד שמואל הלפרט – אינו נוכח צחי הנגבי – אינו נוכח צבי הנדל – בעד יצחק הרצוג – נגד מגלי והבה – נגד אבשלום וילן – בעד מתן וילנאי – נגד יצחק וקנין – נגד נסים זאב – אינו נוכח ג'מאל זחאלקה – אינו נוכח יצחק זיו – נגד עבאס זכור – בעד נאדיה חילו – אינה נוכחת דב חנין – בעד יואל חסון – נגד ישראל חסון – בעד שי חרמש – אינו נוכח ואסל טאהא – אינו נוכח אחמד טיבי – אינו נוכח דוד טל – אינו נוכח אסתרינה טרטמן – בעד שלי יחימוביץ – בעד אליהו ישי – אינו נוכח איתן כבל – נגד אמנון כהן – בעד יעקב כהן – אינו נוכח יצחק כהן – אינו נוכח רן כהן – בעד משה כחלון – בעד חיים כץ – אינו נוכח ישראל כץ – אינו נוכח ציפי לבני – אינה נוכחת לימור לבנת – בעד יצחק לוי – אינו נוכח אביגדור ליברמן – אינו נוכח לאון ליטינצקי – אינו נוכח יעקב ליצמן – בעד סופה לנדבר – בעד גאלב מג'אדלה – אינו נוכח שלמה מולה – נגד שאול מופז – אינו נוכח אברהם מיכאלי – נגד אלכס מילר – בעד סטס מיסז'ניקוב – בעד מיכאל מלכיאור – אינו נוכח יעקב מרגי – נגד שרה מרום-שלו – בעד יורם מרציאנו – אינו נוכח משולם נהרי – נגד מיכאל נודלמן – נגד אורית נוקד – נגד סעיד נפאע – אינו נוכח בנימין נתניהו – בעד חנא סוייד – אינו נוכח מרינה סולודקין – אינה נוכחת ניסן סלומינסקי –

איל ינון: בעד גדעון סער – בעד גדעון עזרא – נגד אופיר פינס-פז – נגד יוחנן פלסנר – נגד – בעד עמיר פרץ – בעד אברהים צרצור – בעד אברהם רביץ – אינו משתתף בהצבעה דוד רותם – בעד ראובן ריבלין – בעד חיים רמון – נגד יוסף שגאל – בעד יובל שטייניץ – בעד מאיר שטרית – נגד סילבן שלום – אינו נוכח שלום שמחון – נגד ליה שמטוב – אינה נוכחת שכיב מוראד שנאן – נגד עתניאל שנלר – אינו נוכח משה שרוני – בעד רונית תירוש – נגד יולי תמיר – אינה נוכחת אקרא שוב בשמות חברי הכנסת שלא נכחו בסיבוב הראשון:

איל ינון: קולט אביטל – נגד יולי יואל אדלשטיין – בעד יצחק אהרונוביץ – אינו נוכח זבולון אורלב – בעד דוד אזולאי – נגד אריאל אטיאס – אינו נוכח אפי איתם – בעד זאב אלקין – אינו נוכח חיים אמסלם – נגד אלי אפללו – אינו נוכח גלעד ארדן – בעד אורי אריאל – בעד אבישי ברוורמן – אינו נוכח מוחמד ברכה – בעד אליהו גבאי – אינו נוכח עמירה דותן – אינה נוכחת אברהם דיכטר – נגד שמואל הלפרט – אינו נוכח צחי הנגבי – אינו נוכח נסים זאב – נגד ג'מאל זחאלקה – אינו נוכח נאדיה חילו – נגד שי חרמש – נגד ואסל טאהא – אינו נוכח אחמד טיבי – אינו נוכח דוד טל – אינו נוכח אליהו ישי – אינו נוכח יעקב כהן – אינו נוכח יצחק כהן – נגד חיים כץ – בעד ישראל כץ – בעד ציפי לבני – אינה נוכחת יצחק לוי – בעד אביגדור ליברמן – אינו נוכח לאון ליטינצקי – בעד גאלב מג'אדלה – אינו נוכח שאול מופז – אינו נוכח מיכאל מלכיאור – אינו נוכח יורם מרציאנו – אינו נוכח סעיד נפאע – אינו נוכח חנא סוייד – בעד מרינה סולודקין – אינה נוכחת סילבן שלום – אינו נוכח ליה שמטוב – אינה נוכחת עתניאל שנלר – נגד יולי תמיר – אינה נוכחת האם יש מי מבין חברי הכנסת הנוכחים במליאה שלא קראתי בשמם?

אמנון כהן: כן, אבישי ברוורמן.

איל ינון: אבישי ברוורמן – נגד תמה ההצבעה.

אמנון כהן: להלן תוצאות ההצבעה: 48 בעד, 46 נגד.

אמנון כהן: אף שיש רוב, הצעת החוק הזאת לא אושרה, כי היא הצעת חוק תקציבית.

אמנון כהן: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/256).

אמנון כהן: ]

אמנון כהן: אנחנו עוברים להצעת חוק הפחתת השימוש בשקיות פלסטיק, התשס”ח–2008, של חברי הכנסת אסתרינה טרטמן ודב חנין – קריאה ראשונה.

אמנון כהן: ינמק את הצעת החוק חבר הכנסת דב חנין.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני מתכבד להביא לפני הכנסת את הצעת החוק להפחתת השימוש בשקיות פלסטיק.

דב חנין: הצעת החוק מכוונת להתמודד עם אחד המפגעים הסביבתיים הקשים והבעייתיים ביותר.

דב חנין: שקיות פלסטיק הן מפגע סביבתי מבחינות רבות מאוד, גם מבחינה סביבתית, גם מבחינת בעלי-החיים, גם מבחינת היותן מפגע נופי.

דב חנין: הדבר הבעייתי במיוחד, אדוני היושב-ראש, הוא ששקיות פלסטיק שכולנו התרגלנו להשתמש בהן הן אמצעי לא נוח, לא יעיל, לא מתאים לשימוש.

דב חנין: השקיות האלה נקרעות הרבה פעמים, קשה להחזיק בהן, ולכן זה גם איננו האמצעי הנכון והמתאים לשימוש הציבור שרוצה לעשות את הקניות שלו בנוחות.

דב חנין: העיקר שאני רוצה לומר היום לכנסת הוא שלאמצעי הזה, שכולנו כל כך התרגלנו להשתמש בו, שקיות פלסטיק, יש חלופות מצוינות.

דב חנין: יש חלופות נוחות יותר, זולות, יש חלופות שמאפשרות להשתמש בתיקים, בשקים רב-פעמיים, שהם הרבה יותר נוחים לשימוש, מאוד זולים לצרכן ולא נזרקים מייד אחרי פעם אחת של שימוש, ומבחינה זאת יש להם יתרון גדול מאוד.

דב חנין: בכל חודש נצרכות בישראל כ-430 מיליון שקיות פלסטיק ברשתות השיווק בלבד, עם כל ההשלכות הסביבתיות הקשות שלהן – פגיעה וזיהום של שטחים פתוחים: השקיות האלה מתפזרות ברוח, יש בזה פגיעה בנופים, סכנה לבעלי-חיים שמנסים לאכול אותן ונחנקים, פגיעה בצומח ובקרקע, משום שצמחים מכוסים בשקיות נפגעים עקב הקטנת קצב חילוף הגזים שלהם, הגוררת גם פגיעה בתפוקה החקלאית, סכנה לנוהגים בכלי רכב ומפגעים סביבתיים נוספים.

דב חנין: מטרתה של הצעת החוק היא לצמצם במידה ניכרת את השימוש בשקיות פלסטיק, לעודד את השימוש בשקיות המיועדות לשימוש רב-פעמי ובשקיות פלסטיק מתכלות, להגביר את המודעות בקרב הציבור לנושא ולתרום לפיתוח אחריות סביבתית.

דב חנין: אנחנו מציעים לקבוע מנגנון שלפיו השר להגנת הסביבה יקבע, לאחר התייעצות עם שר התעשייה, המסחר והתעסוקה, מפרט לשקיות פלסטיק, לשקיות רב-פעמיות ולשקיות מתכלות, שבו ייקבעו בין השאר תכונות החומרים שמהם השקיות האמורות עשויות, ממדיהן ואיכותן.

דב חנין: כמו כן, מוצע לקבוע איסור לייצר, לייבא, למכור או לשווק שקיות החורגות מהוראות המפרט האמור.

דב חנין: אנחנו מציעים להטיל על בעלי בתי-העסק, על היצרנים ועל היבואנים חובת רישום סוגי השקיות שרכשו ומכרו.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, נמצא אתנו פה השר להגנת הסביבה, ואני רוצה להודות לו מאוד על הדיאלוג המאוד-רציני שהוא מקיים, ומשרדו מקיים, ובכללו דיונים ציבוריים רציניים ומעמיקים שצוות המשרד קיים בנושא הזה.

דב חנין: בכוונתנו, אדוני היושב-ראש, לקדם את החוק הזה בתיאום מלא ובהבנה מלאה עם המשרד להגנת הסביבה.

דב חנין: אני מכיר את הרעיונות הנוספים שקיימים במשרד להגנת הסביבה, וגם השר עצמו התבטא בעניינם, ואני אומר לכנסת שאלה רעיונות נכונים, לכן אני משוכנע שבהמשך נמצא את הדרך ואת האופן להגיע לפתרון מוסכם על דעת הממשלה, קודם כול על דעת המשרד להגנת הסביבה והצוות המקצועי שלו, שבאמת יצמצם באופן ניכר את המפגע הסביבתי הזה, ייתן לציבור את המענה הנכון והמדויק לצרכיו ויוכל בסופו של דבר לשפר גם את איכות החיים – גם את איכות החיים היומיומית שלנו, כצרכנים וכאזרחים, וגם את איכותה של הסביבה שלנו, על כל ההשפעות הבריאותיות והאחרות הקשות שיש לשקיות הפלסטיק.

דב חנין: לכן אני פונה לכנסת היום, לאור הדיונים וההידברות שהיו ממש עד הרגעים האחרונים, ולאור ההבנות בין כל הגורמים הממשלתיים והפרלמנטריים, וברוח החיובית הזאת אני פונה לכנסת ומציע שנתאחד כולנו בתמיכה בעיקרון של הצעת החוק, ונאשר אותה בקריאה ראשונה, ובהמשך הדרך יתקיים הדיון.

דב חנין: נמצאת פה גם חברת הכנסת טרטמן, שמובילה את הצעת החוק הזאת וגם את הדיאלוג עם המשרד כדי להגיע לפתרונות מוסכמים וליצור מצב שבו הצעת החוק הזאת, כשתובא לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, תובא עם הפתרונות האופטימליים, הנכונים והמתאימים ביותר לסביבה הישראלית ולצרכן הישראלי.

דב חנין: תודה רבה.

אמנון כהן: תודה לכבוד מציע החוק.

אמנון כהן: כבוד השר, אתה רצית להתייחס.

אמנון כהן: יש פה רשימת דוברים.

אמנון כהן: אתה רוצה לדבר אחרי הדוברים או לפניהם?

גדעון עזרא: עכשיו.

אמנון כהן: ממש עכשיו.

אמנון כהן: כבוד השר להגנת הסביבה רוצה להתייחס ולשכנע את חברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק, כנראה.

אמנון כהן: בבקשה, אדוני.

גדעון עזרא: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אין לי כל ספק ששקיות הפלסטיק שמפוזרות בשטח הן מפגע רציני מאוד.

גדעון עזרא: ועדת השרים לחקיקה תמכה בהצעת החוק הפרטית של חברת הכנסת טרטמן ואחרים, וקבענו שם תנאים מסוימים.

גדעון עזרא: לא כל התנאים קוימו, אבל הצעת החוק חשובה, ולכן אנחנו בהחלט נתמוך בה.

גדעון עזרא: יש לי בעיה רצינית אחת, שנצטרך למצוא לה פתרון.

גדעון עזרא: בהצעת החוק כתוב שהשקיות הלא-תקניות תימכרנה תמורת כסף, ואני לא רואה את הדרך – לא רואה את הדרך – איך אנחנו אוכפים את זה על מי שייתן שקית חינם.

גדעון עזרא: הדבר הזה הוא קשה לפי דעתי ובלתי אפשרי, ויחד עם הוועדה, המציעים וועדת הפנים והגנת הסביבה, נגיע להסכמות.

גדעון עזרא: לי ברור לחלוטין שהשקיות שהיום ניתנות לכל דורש בכמות גדולה מאוד הן דבר בלתי אפשרי, לא ייתכן, ואנחנו ממש עכשיו עוסקים בתקן השקית שתהיה אסורה בשיווק ובייצור.

גדעון עזרא: ולכן, אני בעד הצבעה בעד הצעת החוק בקריאה ראשונה והעברתה לדיונים ולהסכמות בוועדה.

גדעון עזרא: תודה.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: יש פה רשימת דוברים, גם המציעה, אם היא רוצה.

אמנון כהן: חברת הכנסת אסתרינה טרטמן, את רוצה להגיד כמה מלים?

אמנון כהן: בבקשה, גברתי.

אופיר פינס-פז: בסוף, בסוף, היא המציעה.

אמנון כהן: היא יכולה להיות גם ראשונה, איך שאתם רוצים.

אמנון כהן: אופיר פינס ביקש להיות ראשון כי הוא רשום ראשון.

אופיר פינס-פז: היא כבר עלתה.

אסתרינה טרטמן: אדוני היושב-ראש, תודה, חברי חברי הכנסת, כבוד השרים, הצעת החוק הזאת להפחתת השימוש בשקיות פלסטיק נולדה כבר לפני כשנתיים, והיא מצטרפת לעשייה בעולם כולו, שהולך ומצטרף להחלפת השקיות ולהפחתת השימוש בפלסטיק משום הנזק הנוראי שזה גורם לעולם.

אסתרינה טרטמן: הצעת החוק עברה בשנתיים שחלפו כברת דרך ארוכה מאוד.

אסתרינה טרטמן: נעשו בה שינויים רבים, והשורה התחתונה של ההצעה היום, לקראת הקריאה הראשונה, בעיקרם של דברים: אין גבייה של שקל עבור השקיות; אין שקיות פלסטיק מזיקות; יש שקיות פלסטיק למוצרים בתפזורת; יש שקיות מחומרים מתכלים; ויש סלים – וזה העיקר – שמיועדים לשימוש חוזר, ואלה עיקרי הדברים שבעקבותיהם נוכל להשיג את המטרה שלשמה נולד החוק הזה.

אסתרינה טרטמן: יש תהליך שיגן על הבריאות, יש תהליך שיגן על האקולוגיה במדינת ישראל ובעולם כולו.

אסתרינה טרטמן: במהלך השינויים להשגת המטרה, הצבנו לנגד עינינו את המצב שלא נשפוך את התינוק עם המים – ומצד שני לא נגזור על הציבור גזירה שקשה לו לעמוד בה.

אסתרינה טרטמן: ולכן קיימנו "שולחן עגול" ודיונים רבים וארוכים עם גורמים שונים שמעורבים בכל הנושא הזה, מכל מיני היבטים: עם נציגי הארגונים הירוקים, ובעיקר עם "אדם טבע ודין" והמועצה לארץ-ישראל יפה, שהיו שותפים לניסוחים של חוקים – של חבר הכנסת חנין ושלי, ושל חבר הכנסת פלסנר ואבו וילן, שבהמשך יצטרפו להצעת החוק שלנו ונהיה מגובשים כולנו על דרך משותפת.

אסתרינה טרטמן: זה בהסכמה ובשיתוף פעולה עם משרד התמ"ת, עם התאחדות התעשיינים – בישיבות רבות שקיימנו אתם והגענו להבנות ולהסכמות; בהסכמה של התאחדות התעשיינים.

אסתרינה טרטמן: מובן שנפגשנו עם בעלי המרכולים הגדולים, ששיתפו פעולה והם תומכים בחוק.

אסתרינה טרטמן: ואחרונים חביבים – ודאי עם נציגי הצרכנים.

אסתרינה טרטמן: זה המקום להודות על שיתוף הפעולה בשורה התחתונה עם השר להגנת הסביבה, השר גדעון עזרא, שלמרות דרך החתחתים הארוכה שעברנו – גם השר וגם משרדו וגם אנחנו – לא הסרנו מנגד עינינו את המטרה, שהיא מטרה משותפת, שבאה להועיל ולסייע, וזאת בעצם הכוונה של כולנו.

אסתרינה טרטמן: אני מודה לשר, שמשתף פעולה, ולקראת הקריאה השנייה והקריאה השלישית, אנחנו בהחלט נשב יחד כדי לגבש את הדרך להביא את החוק הזה ליישום, לספר החוקים של מדינת ישראל.

אסתרינה טרטמן: ולכן, קואליציה-אופוזיציה, ללא יוצא מן הכלל – בואו נתמוך בחוק ונצביע בעד.

אסתרינה טרטמן: תודה רבה.

אמנון כהן: תודה.

אסתרינה טרטמן: תודה רבה לוועדת הפנים ולחבר הכנסת אופיר פינס, שיושב בראשה, על שיתוף הפעולה ועל התמיכה הגדולה.

אסתרינה טרטמן: תודה רבה.

אמנון כהן: תודה, והנה גם הוא עולה לבוא ולחזק את המציעים.

אמנון כהן: הוא בטח יבטיח לקדם את זה גם בתקופת הפגרה.

אמנון כהן: בבקשה, אדוני יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת אופיר פינס-פז.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, תודה, רבותי השרים, חברי חברי הכנסת, אני כמובן מחשיב את הצעת החוק הזאת.

אופיר פינס-פז: קודם כול, הסתבר לנו – ואני חייב בגילוי נאות לכנסת – שכנראה לא כצעקתה.

אופיר פינס-פז: מחקר שיזם המשרד להגנת הסביבה, באמצעות מכון "נאמן" של הטכניון, קבע ששקיות הפלסטיק הן בעיה, אבל יש בעיות הרבה יותר גדולות ממנה.

אופיר פינס-פז: אז קודם כול, צריך לשים את הדברים בפרופורציה.

אופיר פינס-פז: עם זה, כולנו מאוחדים בדעה שחובה להפחית את מספר שקיות הפלסטיק, שהיום בעצם ניתנות חינם אין-כסף, וזה שורש הבעיה.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, כמו שאני מכיר את הציבור הישראלי, מרגע שהוא יצטרך לשלם עבור שקית – הוא לא ייקח אלף; הוא במקרה הטוב ייקח אחת, ובמקרה היותר טוב הוא יביא שקית מהבית.

אופיר פינס-פז: זה כל הסיפור.

אופיר פינס-פז: זו לא הצעת חוק מסובכת, זו הצעת חוק יחסית פשוטה, ואני מניח שבמחיר כזה או אחר, אם נדע באמת לעשות את העניין הזה אפקטיבי, לצד קנסות לאלה שלא יגבו כתוצאה מתחרות פרועה, אני חושב שאפשר להביא לתוצאה של הפחתה דרמטית במספר שקיות הניילון שניתנות היום לכל דורש חינם, ונוכל לעשות שינוי.

אופיר פינס-פז: אני מדבר אתכם על מיליארדים.

אופיר פינס-פז: היום מיליארדי שקיות פלסטיק ניתנות ומחולקות, וזה כמובן דבר שהוא לא נחוץ ולא דרוש, ואפשר להפחית את המספר גם במיליארדים, ואת זה אנחנו מתכוונים לעשות – כמובן, בתיאום עם המשרד להגנת הסביבה.

אופיר פינס-פז: ייבחנו גם רעיונות אחרים, אם יש צורך, לקראת הקריאה השנייה והקריאה השלישית, בתנאי שמליאת הכנסת תעביר היום את החוק בקריאה הראשונה.

אופיר פינס-פז: אני כמובן ממליץ לחברי.

אופיר פינס-פז: ראיתי שבהתחלה היה איזה נגד; גם השר להגנת הסביבה וגם אני תומכים בהצעת החוק הזאת, שכנענו את הקואליציה לתמוך בהצעת החוק הזאת, ואני מקווה מאוד כאמור שהיא תעבור בקריאה הראשונה בעוד דקות ספורות, כשאתה תקיים הצבעה, אדוני היושב-ראש.

אופיר פינס-פז: תודה.

אמנון כהן: תודה לחבר הכנסת אופיר פינס-פז.

אמנון כהן: חבר הכנסת אברהם רביץ, אתה רשום, אם אתה רוצה.

אברהם רביץ: לא.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: חברת הכנסת נאדיה חילו – לא נמצאת.

אמנון כהן: חבר הכנסת נסים זאב, מוותר?

אמנון כהן: אה, לא מוותר.

אבשלום וילן: אחרון הדוברים?

אמנון כהן: אחרון הדוברים, חבר הכנסת נסים זאב, ואנחנו, חברי חברי הכנסת, נעבור להצבעה.

אורית נוקד: הצבעה.

אמנון כהן: לא, יש עוד דובר אחד, לא צריך לרוץ.

אמנון כהן: יש עוד דובר אחד, חברת הכנסת נוקד.

נסים זאב: אבל כדאי שכולם ישבו במקום ויהיו מוכנים להצבעה, זה חשוב מאוד.

אמנון כהן: מוכנים להקשבה.

נסים זאב: להקשבה גם כן.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, אני זוכר שפעם, בדיון בנושא של מכירת חזיר, אמרו שלאכול חזיר מותר, למכור חזיר מותר, אבל לגדל חזירים אסור.

נסים זאב: אז אמרתי: לא הבנתי.

נסים זאב: איך זה לגדל חזירים אסור ולמכור ולאכול מותר?

נסים זאב: אז מאיפה פתאום החזיר הזה צומח?

נסים זאב: לא הבנתי.

נסים זאב: אז עכשיו אנחנו בעצם באים ואומרים לקליינטים: תשמעו, שקיות – אסור להשתמש בהן, אז אנחנו נטיל קנסות כאלה כבדים: 67,000 שקלים ואולי 26,000, תלוי באיזה מפעל מדובר.

נסים זאב: אם אסור לייצר שקיות פלסטיק, ואנחנו רוצים להטיל חרם על אותם בתי-חרושת היום – אין בעיה.

נסים זאב: אתה תלך לשוק ולא נמצא את זה בשוק, אז לא יהיה איפה לקנות.

נסים זאב: גם בסופרים אתה לא תמצא שיחלקו שקיות פלסטיק – לא חינם ולא בכסף – ואפשר למנוע את זה מלכתחילה.

נסים זאב: למה אנחנו צריכים לחפש אחרי אותם אנשים שאולי יש להם איזו שקית ניילון, שאולי רוצים להשתמש בה, אולי חד-פעמית?

רונית תירוש: מה היה לפני 50 שנה?

נסים זאב: אני מסכים, בואי נחזור 50 שנה.

נסים זאב: אני בעד שלא ניסע במכוניות – נרכב על סוסים, על חמורים, על גמלים, על אופניים – היתה אתמול הצעת חוק בעניין הזה.

מנחם בן-ששון: זה רק כשנראה סרטים.

נסים זאב: ניסע על אופניים.

נסים זאב: אגב, הצעתי שכל חבר כנסת יגיע – – –

אמנון כהן: לא נצטרך כבישים, לא נצטרך כיכרות.

נסים זאב: הצעתי שכל חבר כנסת, במקום שייתנו לו החזקת רכב ייתנו לו או חמור או אופניים, הוא יחליט איך להגיע לכנסת – –

רונית תירוש: זה בחוק הבא.

מנחם בן-ששון: זה בחוק הבא.

נסים זאב: – – העיקר שיגיע בזמן.

נסים זאב: אנחנו עושים צחוק מעצמנו.

נסים זאב: אני מבין שהשר גדעון עזרא חייב ללכת עם הזרם.

נסים זאב: אין לו ברירה.

נסים זאב: האם הוא יכול להגיד שהוא נגד איכות הסביבה?

נסים זאב: הוא חייב לשפר, הוא חייב להראות שהוא בעד.

נסים זאב: אבל אתה זוכר טוב, כשטענתי שהחוק הזה בעייתי הסכמת אתי.

נסים זאב: קשה מאוד ליישם את זה הלכה למעשה.

נסים זאב: או שאנחנו רוצים ללכת עכשיו כמו בדוחות חנייה, לחפש את העבריינים במקום שהם חונים שלא כדין כדי לדפוק אותם בדוח, או שאנחנו רוצים באמת למנוע.

נסים זאב: אם אתה רוצה למנוע, תמנע את זה בבית הייצור.

נסים זאב: תבוא ותאמר: אין יותר ייצור שקיות פלסטיק, אז לא יהיו בשווקים וגם לא תצטרך לרוץ אחרי האנשים האלה.

אסתרינה טרטמן: חבר הכנסת זאב, מתי תלמד חוקים לפני שאתה הולך ומבלבל את המוח?

נסים זאב: לי אין בעיה, אבל אי-אפשר.

אסתרינה טרטמן: לפני שאתה עולה לדוכן, תעשה טובה לציבור – אתה מייגע חברי כנסת בלי ללמוד את החוק שאתה מדבר עליו.

נסים זאב: באמת?

נסים זאב: רק כשאת מדברת זה לא לטורח לציבור.

נסים זאב: כשאת מאריכה בדיבור אין בזה שום טורח לציבור, רק כשאני מדבר זה טורח לציבור?

אסתרינה טרטמן: זה נכון.

אסתרינה טרטמן: זאת עובדה.

נסים זאב: אני רוצה לדעת ממתי יש חברי כנסת שמסווגים אותם, כשהם מדברים, כטורח לציבור.

אסתרינה טרטמן: אתה לא קראת את החוק, ואתה מדבר על דברים שהם לא מעניין החוק.

אסתרינה טרטמן: אתה לא לומד את החוק, אתה סתם מטעה את הציבור.

נסים זאב: קראתי את הצעת החוק, קראתי את הסעיפים.

נסים זאב: אדוני השר, מפני שהזמן עבר, אני באמת לא רוצה לגרום טורח לציבור, ואני אתמוך בהצעת החוק.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: בסוף – לא הבנתי – אתה תומך בהצעת החוק?

אמנון כהן: חבר הכנסת זאב, שב בבקשה, כי אני רוצה לעבור להצבעה.

אמנון כהן: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת החוק.

אמנון כהן: הצבעה.

אמנון כהן: הצבעה מס' 7 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 29 נגד – 2 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הפחתת השימוש בשקיות פלסטיק, התשס”ח–2008, לדיון מוקדם בוועדת הפנים והגנת הסביבה נתקבלה.

סופה לנדבר: תוסיף אותי בבקשה.

אמנון כהן: בעד – 29, שניים נגד, אין נמנעים.

אמנון כהן: אנחנו מוסיפים את קולה של חברת הכנסת סופה לנדבר.

אמנון כהן: אני קובע בזה שהצעת חוק הפחתת השימוש בשקיות פלסטיק, התשס”ח–2008, התקבלה בקריאה ראשונה, ותועבר לוועדת הפנים והגנת הסביבה לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

אמנון כהן: מי צעק פה?

שלמה מולה: תוסיף אותי.

אמנון כהן: בעד או נגד?

שלמה מולה: בעד.

אמנון כהן: להוסיף את חבר הכנסת מולה בעד הצעת החוק.

אמנון כהן: [מס' כ/243; "דברי הכנסת", חוב' ל"ז, עמ' 18542; נספחות.

אמנון כהן: ]

אמנון כהן: הצעת חוק המרכז להנצחת מורשת גוש-קטיף וצפון השומרון, התשס”ח–2008, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

אמנון כהן: אני מזמין את יושב-ראש ועדת החינוך, התרבות והספורט, חבר הכנסת מיכאל מלכיאור, להציג את הצעת החוק.

אמנון כהן: בבקשה, אדוני.

מיכאל מלכיאור: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להביא לפני הכנסת לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק המרכז להנצחת מורשת גוש-קטיף וצפון השומרון, התשס”ח–2008, שיזמו חבר הכנסת אורי אריאל וקבוצת חברי הכנסת.

מיכאל מלכיאור: בהצעת החוק מוצע להקים מרכז להנצחת מורשת גוש-קטיף וצפון השומרון, כדי להנציח ולתעד התיישבות זו ופועלה לאורך השנים.

מיכאל מלכיאור: המרכז יהיה תאגיד ותונצח בו מורשת ההתיישבות בגוש-קטיף במשך כל שנותיה, ובכלל זה ההווי הקהילתי המיוחד שלה, רוחה ופעילותה בהיבטים שונים, כגון ההיבט התורני, החברתי, הכלכלי והחקלאי.

מיכאל מלכיאור: במרכז ייכללו כמה מוסדות: אתר הנצחה, שתהיה בו תערוכה מתמדת המציגה את ההתיישבות בגוש-קטיף ויתקיימו בו בין השאר פעילויות חינוך והסברה; מכון מחקר, שיפעל להעמקת הידע בכל הקשור להתיישבות בגוש-קטיף, להעשרתו ולהפצתו; ויפעלו בו ספרייה וארכיון, שיהיה חלק מגנזך המדינה ויישמר בו חומר ארכיוני על גוש-קטיף.

מיכאל מלכיאור: המרכז יופעל באמצעות מועצה שיהיו חברים בה בין השאר נציגי משרדי הממשלה שיש להם זיקה לנושא, נציג הרשות המקומית שהמרכז יפעל בתחומה, אנשי אקדמיה וכן נציגי המפונים מחבל-עזה ומצפון השומרון ונציגי ציבור עם זיקה להתיישבות זו.

מיכאל מלכיאור: בהצעת החוק מפורטים מבנה המוסדות המוצעים ואופן פעולתם, וכן הוראות בעניין העמדת מקרקעין על-ידי המדינה לרשות המרכז ותקציב שנתי לפעילותו כדי להבטיח את קיומו ואת פעולתו.

מיכאל מלכיאור: אני מבקש מחברי הבית לאשר את הצעת החוק שהביאה הוועדה.

מיכאל מלכיאור: היא מוגשת ללא הסתייגויות לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להוסיף משפט; גם בקריאה הטרומית במליאה, וגם בוועדה, כל משרדי הממשלה, גם משרד ראש הממשלה ומינהלת סל"ע – כולם היו בעד החוק, אחרת הדיון היה לגמרי אחר.

מיכאל מלכיאור: לפני כמה דקות אמרו לי שהממשלה מתנגדת לחוק, ואני חושב שזאת התנהלות תמוהה – בלשון המעטה.

אופיר פינס-פז: – – –

מיכאל מלכיאור: אני יכול להסביר לך, אבל לא זה הנושא.

אמנון כהן: תודה ליושב-ראש ועדת החינוך, התרבות והספורט.

אמנון כהן: חברי חברי הכנסת, אנחנו הולכים להצביע.

אמנון כהן: הצבעה על הצעת חוק המרכז להנצחת מורשת גוש-קטיף וצפון השומרון, התשס”ח–2008, בקריאה שנייה, ללא מסתייגים – אפשר להצביע.

אמנון כהן: הצבעה מס' 8 בעד סעיפים 1–37 – 33 נגד – 9 נמנעים – אין סעיפים 1–37 נתקבלו.

אמנון כהן: בעד – 33, תשעה נגד, אין נמנעים.

אמנון כהן: אני קובע שהצעת חוק המרכז להנצחת מורשת גוש-קטיף וצפון השומרון, התשס”ח–2008, אושרה בקריאה שנייה.

אמנון כהן: נעבור להצבעה בקריאה שלישית.

אמנון כהן: אפשר להצביע.

אמנון כהן: הצבעה מס' 9 בעד החוק – 39 נגד – 9 נמנעים – אין חוק המרכז להנצחת מורשת גוש-קטיף וצפון השומרון, התשס”ח–2008, נתקבל.

אמנון כהן: בעד – 39, תשעה נגד, אין נמנעים.

אמנון כהן: אנחנו מוסיפים את קולו של שר הבריאות, השר בן-יזרי, בעד הצעת החוק.

אמנון כהן: גם חבר הכנסת הירשזון בעד ההצעה.

אמנון כהן: אני קובע שהצעת חוק המרכז להנצחת מורשת גוש-קטיף וצפון השומרון, התשס”ח–2008, אושרה בקריאה שלישית, כהצעת הוועדה.

אמנון כהן: הצעת חוק המועצה הישראלית לצרכנות, התשס”ח–2008, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

אמנון כהן: אני מזמין את חבר הכנסת גלעד ארדן.

אמנון כהן: כהרגלו הוא תמיד מאחר, ותמיד אנחנו קופצים.

אמנון כהן: אני אעביר אותו לסוף היום.

אמנון כהן: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/255).

אמנון כהן: ]

אמנון כהן: הצעת חוק לימודי בטיחות בדרכים בבתי-ספר, התשס”ח–2008, לקריאה ראשונה – גם הצעת החוק הזאת היא של חבר הכנסת גלעד ארדן.

אמנון כהן: להעביר את זה לסוף היום בבקשה.

אמנון כהן: רונית תירוש, את יכולה לנמק?

רונית תירוש: זה של מלכיאור.

אמנון כהן: כתוב לי פה גלעד ארדן.

מיכאל מלכיאור: יש שני חוקים.

אמנון כהן: רונית תירוש, הצעת החוק הזאת היא גם שלך.

אמנון כהן: האם את רוצה להציג אותה?

אבשלום וילן: הוא הגיע.

אבשלום וילן: הוא הגיע.

אמנון כהן: הוא ידבר בסוף.

אמנון כהן: שב פה.

אמנון כהן: אתה לא תעלה.

אמנון כהן: אתה לא תעלה.

אמנון כהן: כל פעם אותו סיפור אתך.

אמנון כהן: שב שם.

אמנון כהן: אנחנו מדברים על הצעת חוק לימודי בטיחות בדרכים בבתי-ספר.

אמנון כהן: את חתומה על הצעת החוק.

אמנון כהן: בבקשה, גברתי.

רונית תירוש: אדוני היושב-ראש, רבותי השרים, כנסת נכבדה, אנחנו מבקשים להעלות לקריאה ראשונה את הצעת חוק לימודי בטיחות בדרכים בבתי-ספר, התשס”ח–2008.

רונית תירוש: כשאני אומרת "אנחנו" אני מתכוונת במקרה זה לחבר הכנסת גלעד ארדן ואלי.

רונית תירוש: הציבור כולו עד למספר רב של נפגעים בתאונות דרכים, חלקם הרוגים, חלקם פצועים בדרגות שונות.

רונית תירוש: אני חושבת שמדינת ישראל מזדעזעת בכל פעם שיש פיגוע, ובצדק – הזעזוע מוצדק, אבל כשאנחנו מונים את מספר הנפגעים בתאונות דרכים, אני חושבת שהוא עולה עשרות מונים על מה שקורה לנו בפיגועים, מבחינת המספרים המזעזעים.

רונית תירוש: ודבר לא קורה, ודבר אינו משתנה.

רונית תירוש: למרות מאמצים שכנראה עושים במשרדי הממשלה השונים, עדיין אין שיפור.

רונית תירוש: לכן ביקשנו – גם פה אנחנו לא מבטיחים תרופת קסם, אבל לפחות אפשר לנסות – אני אישית, כאשת חינוך ותיקה, מאמינה שהפלטפורמה הנכונה להטמעת נורמות התנהגות וערכים היא בתי-הספר – מוסדות החינוך שלנו, גני-הילדים שלנו.

רונית תירוש: ככל שנקפיד לטפטף, השכם וערב, גם בגני-הילדים, לגילאים צעירים ובוגרים יותר, יש סיכוי שמשהו בדרך ההתנהגות שלנו – משהו אולי ישתנה.

רונית תירוש: הייתי רוצה מאוד לראות ילדים בוגרים, שמתנהגים בצורה אחראית, גם בדרך הליכתם, גם בדרך נהיגתם, גם בדרך נסיעתם; זה יכול להיות אדם שבאופן פסיבי יוכל להשפיע בזה שהוא לא נוהג – אבל ילד שיושב ליד אבא או אמא, או ליד אח בוגר, בהחלט יכול להעיר את תשומת לבו, ודאי וודאי – אדוני היושב-ראש, זה נראה לי כמו הפרלמנט של יום שישי אחר-הצהריים.

אמנון כהן: כבוד שר האוצר, אני לא ממשיך בדיון עד שאתה לא קם משם.

רונית תירוש: אני חוזרת ואומרת, שהפלטפורמה הנכונה להטמעת התנהגות סובלנית יותר, אחראית יותר, בוגרת יותר, היא מוסדות החינוך שלנו, ולכן ביקשנו, באמצעות מוסדות החינוך, להכתיב – לא אנחנו נכתיב, משרד החינוך כמובן, הגורמים המקצועיים במשרד יבנו תוכנית נכונה, שתשנה את נורמות ההתנהגות של כולנו – מתחילים בילדים, כמובן, גם כשהם הולכים ברחוב, גם כשהם רוכבים על אופניים, גם כשהם חוצים כבישים, גם כשהם נוהגים, גם כשהם יושבים ליד אבא, אמא, אח בוגר, אחות בוגרת, שנוהגים ברכב, הם בהחלט יכולים להשפיע בכיוון נהיגה סובלנית יותר, רגועה יותר, ודאי משהו שהוא בהתאם לחוק ולא בניגוד לחוק.

רונית תירוש: בצורה שכזאת אולי נצליח, סוף-סוף, להפחית במידה מסוימת את תאונות הדרכים, שלצערי הרב קורות כאן כמעט מדי יום.

רונית תירוש: התוכנית שביקשנו להחיל במשרד החינוך היא תוכנית שאנחנו לא מתערבים בתכנים שלה, ואנחנו משאירים אותה לגורמים המקצועיים.

רונית תירוש: כדי שלא להקשות גם לא ביקשנו שהצעת החוק הזאת תהיה תקציבית, משום שמשרד החינוך ממילא נוהג לתת תכנים כאלה ואחרים, גם בגני-הילדים, גם בכיתות היסוד וגם בשכבות הבוגרות, ואפשר לנצל את השעות האלה לתוכנית מסודרת, שיש לה התחלה ויש לה סוף, וכל כולה מכוונת לשנות את ההתנהגות שלנו בדרכים.

רונית תירוש: לשמחתי הרבה, שר התחבורה שאול מופז הבטיח שהוא יוסיף תקציבים כדי לרכוש שעות הוראה – שעות לימוד – בבתי-הספר ולהכניס תכנים נוספים על אלה שכבר קיימים.

רונית תירוש: אני חושבת שבשום-שכל אפשר לעבוד בשיתוף פעולה יצירתי מאוד – גם משרד החינוך וגם משרד התחבורה, בכך שנוסיף שעות "צבועות" לנושא הזה, אני חושבת, בשכבות הבוגרות, אבל יחליט המשרד כפי שיחליט, ואז יהיה אפשר לצאת בתוכנית שתוכל אולי למנוע הישנות כל כך גדולה – ואולי אפילו הולכת וגוברת – של תאונות דרכים.

רונית תירוש: אני מצטערת ששרת החינוך עשתה את כל שביכולתה כדי להתנגד להצעת החוק הזאת, אבל אני מודה ושמחה על השכל הישר של הקואליציה ושל מי שמוביל אותה, שהחליט שיש מקום להחיל חוק כזה במדינת ישראל.

רונית תירוש: החידוש – וזאת הפנינה שבכתר – שהחוק הזה מביא הוא לא השעות ולא התכנים, אלא דווקא העובדה הפשוטה, הכל-כך נדרשת, שאף בוגר של מערכת החינוך לא יוכל לצאת עם תעודת בגרות אם מערכת החינוך לא וידאה שהוא נחשף לתוכנית לימודים שנועדה לשנות את הרגליו – או נאמר בצורה חיובית: להטמיע בו הרגלים של התנהגות בכביש, בדרך, משהו אחראי יותר, בוגר יותר ובטוח יותר.

רונית תירוש: לא קבענו שתהיה חובת בחינה, כדי שהוא יוכל לקבל את תעודת הבגרות.

רונית תירוש: לא התערבנו בכלל בצעדים שהמשרד צריך לנקוט.

רונית תירוש: המשרד צריך להחליט איך לעשות זאת.

רונית תירוש: כשם שחינוך גופני הוא מקצוע ונושא חובה שהוא תנאי לקבלת תעודת בגרות, כך גם הנושא הזה יהיה חלק מהחובות של התלמיד בטרם יקבל את תעודת הבגרות, וכך נבטיח שיותר ויותר תלמידים ייחשפו לתוכניות האלה.

רונית תירוש: הדבר לא כל כך פשוט – – –

חיים אורון: למה זה צריך להיות בחוק?

רונית תירוש: זה צריך להיות בחוק משום שלצערי הרב מסתבר ששר הולך ושר בא, וכל אחד מחליט על-פי דעתו.

רונית תירוש: בזמני, כאשר הייתי מנכ"לית משרד החינוך, החלנו חובה כזאת – – –

חיים אורון: – – –

רונית תירוש: משום שתנ"ך, היסטוריה ונושאים נוספים כבר התקבעו בתוכנית תעודת הבגרות, או בליבה של הלימודים, ואין אף אחד שיוציא אותם משם, והנושא הכל-כך חשוב הזה, שבעיני הוא חשוב יותר מהמקצועות שכרגע הזכרת – כל כולם, אגב, כל המקצועות – כי זה עניין של חיים ומוות, לא נכנס באופן מוסדר, והוא נתון לשיקול דעתו של שר כזה או אחר.

רונית תירוש: אני מזכירה את התקופה שבה דווקא החלנו חובה כזאת בלי להזדקק לחוק, אבל שרת החינוך הנוכחית החליטה שזה לא מספיק חשוב, או אינני יודעת מה הניע אותה למנוע – – –

חיים אורון: האם את בעד שהכנסת תחוקק את מערכת השעות?

רונית תירוש: לא, חבר הכנסת אורון.

רונית תירוש: אני חושבת שראוי שתתייחס אלי במלוא הכבוד, משום שהוכחתי שאני יושבת כאן שנתיים וחצי ולא כפיתי על המשרד שום תוכנית לימודים, משום שלא חשבתי שזה נכון.

רונית תירוש: בנושא הזה אני חושבת שכן נכון, בעיקר כאשר אני רואה כיצד שרת החינוך נוהגת כרגע בנושא הזה, שהוא כל כך בחיינו, בנפשנו ובדמנו.

רונית תירוש: רק רציתי להוסיף ולומר, שהתוכנית הזאת לא יכולה לבוא, מן הסתם, כלאחר יד; היא דורשת שיהיו מורים שיוסמכו לנושא הזה לצד שעות שלדעתי כבר קיימות.

רונית תירוש: בזמנו, בהיותי מנכ"לית משרד החינוך, כבר התחלתי, בתיאום עם אוניברסיטת בר-אילן, להכשיר צוות גדול של מורים לנושא הזה, כדי שזה לא יהיה משהו שרלטני, משהו שנידון לכישלון מרגע שמורה לא מוסמך נכנס לכיתה ללמד, וככל שייכנסו יותר מורים מוסמכים כך הנושא הזה יתפוס תאוצה, ייכנס ויהפוך לנורמה.

רונית תירוש: אני שמחה מאוד שזה עורר אותך, חבר הכנסת אורון, לבקש לעלות לדוכן ואולי לדבר דברים בזכות העניין – אני מניחה שתדבר אולי נגד החובה שבחוק.

רונית תירוש: אבל, האמן לי, שנתיים וחצי אנחנו מנסים להתחיל מהלך – ככל שאני משתכנעת שזה נתון לשיקול דעתו של שר כזה או אחר, אני משתכנעת שנכון היה להביא את זה בחקיקה, והחקיקה היא מאוד עדינה, היא לא קובעת את התכנים, היא לא כופה תכנים, היא לא כופה את מספר השעות, היא בעצם לא כופה כמעט שום דבר, למעט מלה, או משפט פשוט: תלמיד יקבל תעודת בגרות רק לאחר שנחשף לחומר לימודים שמנחה אותו כיצד לנהוג בצורה זהירה בדרכים.

רונית תירוש: תודה רבה.

אמנון כהן: גברתי, זאת הצעת חוק תקציבית, את יודעת.

רונית תירוש: לא, היא לא תקציבית.

אמנון כהן: כתוב לי שהיא תקציבית.

רונית תירוש: הוועדה החליטה שהיא לא תקציבית.

אמנון כהן: כרגע היא תקציבית, ולכן צריך להיערך.

רונית תירוש: אז מישהו הונה אותנו פה.

גלעד ארדן: הממשלה לא מתנגדת.

רונית תירוש: הממשלה גם לא מתנגדת, אז בכלל אני לא צריכה 50 מצביעים.

רונית תירוש: אני קוראת לחברים להצביע בעד.

אמנון כהן: יש פה רשימת דוברים, וברגע זה נעלתי אותה.

אמנון כהן: חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח; חבר הכנסת אורי אריאל – אינו נוכח; חבר הכנסת – אינו נוכח; חבר הכנסת משה גפני – אינו נוכח; חבר הכנסת יעקב מרגי – אינו נוכח; חברת הכנסת נאדיה חילו – אינה נוכחת; חבר הכנסת עתניאל שנלר – אינו נוכח; חבר הכנסת נסים זאב – אינו נוכח; חבר הכנסת יובל שטייניץ – אינו נוכח.

אמנון כהן: חבר הכנסת , תורך הגיע – הדובר האחרון, ונעבור להצבעה.

אבשלום וילן: – – – לחזור לחוק שלי.

אמנון כהן: אבו, רק בגללך.

יואל חסון: בעד רונית תירוש באופן אישי.

יואל חסון: הכול אישי.

קריאה: – – –

אמנון כהן: אבל הבנתי שהממשלה תומכת, אז זה לא רלוונטי.

רונית תירוש: הממשלה תומכת, אבל – – –

אמנון כהן: אם הממשלה תומכת זה לא רלוונטי.

רונית תירוש: הוא רוצה להגן על שרת החינוך.

בשעה הזאת אני לא יודע במה.

אדוני היושב-ראש, גברתי חברת הכנסת תירוש, אני נשבע במלה "שומרית" – אין לי משהו אחר להישבע בו; המלה "שומרית", זה מה שהיינו נשבעים בו בתנועת הנוער – שאני מאוד מחשיב את הנושא של בטיחות בדרכים, אבל יש לי קושי: האם הדרך לפעול בנושא שאני מחשיב אותו מאוד היא במסגרת הצעת חוק שמתערבת בתוכנית הלימודים?

רונית תירוש: לא קראת את התוכן.

רונית תירוש: ביקשתי להתעלם.

רגע, רגע, דקה.

אמנון כהן: תני לו להתחיל.

אמנון כהן: זה פתיח.

ממה נפשךְ, אם היא לא מתערבת – – –

רונית תירוש: אתה מניח – – –

אם היא לא מתערבת, וזאת רק ההצהרה שהתלמיד ייחשף, יש לזה שם אחר: הצהרת חוק.

אבל, הצהרת חוק עוברת ככה.

רוני בר-און: – – –

רונית תירוש: זה לא תקציבי.

רוני בר-און: – – –

אדוני השר, זה מפריע לי.

הרי יש כמה מנגנונים – – –

רונית תירוש: – – –

רוני בר-און: אין תמיכה של הממשלה בזה.

רונית תירוש: אני מצטערת מאוד – – –

חיים אורון: אדוני, אני מבין שהמשא-ומתן עם הממשלה יותר חשוב, ובכל זאת אני רוצה לדבר אל המליאה.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש.

קריאה: – – –

רונית תירוש: אני לא אומרת על הממשלה.

רונית תירוש: אני – – –

קריאה: – – –

רונית תירוש: למשרד האוצר – שידבר עם הפקידות.

יולי יואל אדלשטיין: מה ההתלהבות?

יולי יואל אדלשטיין: אדוני הדובר, חבר הכנסת אורון, אתה יכול להמשיך.

לא, אני לא יכול לדבר.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני שר האוצר.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני שר האוצר.

רונית תירוש: אני נגד – – –

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת סער וארדן.

יולי יואל אדלשטיין: סער וארדן.

חיים אורון: זה לא עניין כל כך אידיאולוגי, ואני לא הופך אותו לכזה.

חיים אורון: ישבתי ושמעתי וראיתי את הצעת החוק, ואני עולה ומשיח – – –

רונית תירוש: – – –

רוני בר-און: – – –

רונית תירוש: – – –

רוני בר-און: הממשלה מתנגדת להצעת החוק.

רונית תירוש: הממשלה לא מתנגדת.

יולי יואל אדלשטיין: אוקיי, שמענו את ההודעה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מבקש משר האוצר לשבת.

יולי יואל אדלשטיין: שמעתי אותך, וודאי גם כל האחרים שמעו.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני הדובר, אני מוסיף לך דקה, ואתה יכול להמשיך לדבר.

רונית תירוש: אז אני מחזירה את – – –

יולי יואל אדלשטיין: אדוני, בבקשה.

חיים אורון: אי-אפשר כך.

חיים אורון: אני מעיר את ההערה בהקשר אחד: זאת לא הפעם הראשונה שעולות הצעות חוק שעניינן מערכת הלימודים.

חיים אורון: אני חושב שצריך להיזהר בזה, זה הכול.

חיים אורון: אני אומר יותר מזה: הרי המנגנון קיים כבר היום, רק לצערי הרב לא משתמשים בו, והסבה את תשומת לבי – – –

רונית תירוש: אתם עושים לי תרגיל.

לא, אני לא מוכן כך.

עם כל הכבוד, שיצאו החוצה ויתווכחו עם השר.

רונית תירוש: חבל שהמושב הזה – חבל.

רונית תירוש: הייתי מראה לכם.

רוני בר-און: לי את היית מראה?

רונית תירוש: כן, לך.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת תירוש, זאת הצעת חוק שלך?

רונית תירוש: כן.

רונית תירוש: מי אתה?

רונית תירוש: מי אתה?

רוני בר-און: – – –

רונית תירוש: – – –

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת כהן וסער, תעשו לי טובה.

יולי יואל אדלשטיין: יש פה יותר מדי התרחשות במליאה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אלקין, בבקשה בישיבה.

קיים המנגנון שמאפשר להורים להשפיע על תוכנית הלימודים באמצעות – – –.

אני לא – – –

יולי יואל אדלשטיין: נו, אם אני לא משתלט – חברי הכנסת כץ ולבנת.

חיים כץ: לא אמרתי כלום.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת ישראל כץ וחברת הכנסת לבנת, אבקש לשבת.

יולי יואל אדלשטיין: השר מג'אדלה.

טוב, אני אדבר בפעם אחרת.

יולי יואל אדלשטיין: סיימנו עם הדוברים בהצעת החוק הזאת.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, הצעת חוק לימודי בטיחות בדרכים בבתי-ספר, התשס”ח–2008, של חברי הכנסת גלעד ארדן ורונית תירוש, קריאה ראשונה.

רוני בר-און: ההצעה היא תקציבית.

יולי יואל אדלשטיין: שמעתי את הודעת שר האוצר בשם הממשלה: הממשלה מתנגדת להצעת החוק.

גדעון סער: אבל יש פה שאלה.

גלעד ארדן: תמשוך את החוק.

רוני בר-און: רק על – – –

יולי יואל אדלשטיין: ועדה שדנה צריכה להגדיר את ההצעה ולקבוע אם היא תקציבית או לא תקציבית.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, האם אפשר לדבר?

יולי יואל אדלשטיין: כן.

יולי יואל אדלשטיין: נא לפתוח את המיקרופון לחבר הכנסת גדעון סער.

רוני בר-און: הצבעה, נו.

גדעון סער: השאלה הרלוונטית, לפני שהממשלה מתנגדת, היא אם הוועדה הגדירה את הצעת החוק הצעה תקציבית.

גדעון סער: אם הוועדה לא קבעה שהיא תקציבית, אין להתנגדות הממשלה נפקות לעניין ה-50.

יולי יואל אדלשטיין: קודם כול, חבר הכנסת גדעון סער, אתה ודאי צודק, וזה בדיוק מה שאמרתי.

יולי יואל אדלשטיין: לפי מה שנמסר לי ממזכירות הכנסת, הוועדה שדנה בהכנתה של הצעת החוק לקריאה ראשונה קבעה כי הצעת החוק היא הצעה תקציבית.

רוני בר-און: – – –

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת ארדן, בבקשה.

גלעד ארדן: אני מבקש לומר משהו לפרוטוקול.

גלעד ארדן: כמו בכל דיון, הוועדה ביקשה את הערכת העלות ממשרד האוצר.

גלעד ארדן: ההערכה שנתקבלה לאחר כמה ימים היתה הערכה תקציבית של – דומני – 20 או 30 מיליון ש"ח.

גלעד ארדן: בעקבות זאת יצרנו קשר עם הרפרנט במשרד האוצר, והוא ביקש שנסכים לשנות בהצעת החוק סעיף כלשהו כך שההצעה תחדל להיות תקציבית בעיניהם והם לא יתנגדו לה.

גלעד ארדן: חתמנו על הסכם כזה עם הרפרנט במשרד האוצר, ועוד מעט יביאו לכאן את ההסכם.

גלעד ארדן: אם הרפרנט לא עדכן את שר האוצר, צר לי מאוד על כך.

גלעד ארדן: אני אומר לפרוטוקול שיש התחייבות כתובה כזאת שלנו.

גלעד ארדן: אם שר האוצר עדיין עומד על עמדתו, שהצעת החוק היא תקציבית והוא מתנגד לה, אנחנו נמשוך את הצעת החוק, אבל מעתה ואילך נלמד מכך לקח: לא ינוהל עוד שום משא-ומתן.

גלעד ארדן: צר לי מאוד שאת התסכולים של שר האוצר על היום הזה הוא מוציא דווקא בנושא לימודי בטיחות בדרכים, שהוא כל כך חשוב.

גלעד ארדן: חבל.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת ארדן, העמדה ברורה.

יולי יואל אדלשטיין: היוזמת השנייה של הצעת החוק, חברת הכנסת רונית תירוש, בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: בזה נסיים את הפרק הזה.

רונית תירוש: אדוני היושב-ראש, העברתי ליושב-ראש הקואליציה החדש, הצעיר, המתחיל, כמה מסמכים שכפו עלי – – –

חיים כץ: מה זה "מתחיל", הוא עשה טירונות.

רונית תירוש: הוא לא זקן, הוא חדש וצעיר, והוא צריך ללמוד.

יולי יואל אדלשטיין: סגן השר והבה.

קריאה: – – –

רונית תירוש: סליחה, אל תתערב.

חיים כץ: את יכולה להסביר?

יולי יואל אדלשטיין: לא.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת תירוש, אני מבין מאוד ללבך, ולכן נתתי לך לדבר.

יולי יואל אדלשטיין: זה לא מעניינה של המליאה.

יולי יואל אדלשטיין: את רוצה להגיד משהו לגופו של עניין – בבקשה.

רונית תירוש: לגופו של עניין, העברתי ליושב-ראש הקואליציה כמה מסמכים, שבהם התכתבתי גם עם רביב סובל ממשרד האוצר.

רונית תירוש: התשובה שקיבלתי לא אמרה שזה תקציבי, כי – מה עשינו במסמכים?

רונית תירוש: התחייבתי שאני לא מבקשת שעה אחת נוספת על מה שקיים במערכת החינוך ממילא.

רונית תירוש: כל החידוש בחוק הזה הוא שתלמיד לא יקבל תעודת בגרות אם לא נחשף לתוכנית של לימודי בטיחות בדרכים, שקיימת ממילא.

רוני בר-און: – – –

רונית תירוש: אילו תכנים יכניסו – אני לא מתערבת.

רונית תירוש: כלומר זה לא תקציבי.

רונית תירוש: ענה לי רביב סובל שהוא לא מתערב בתכנים, וגם אני לא מתערבת בתכנים.

רונית תירוש: הוא לא כתב לי שם שזה הופך את הצעת החוק לתקציבית.

רונית תירוש: את כל המסמכים העברתי ליושב-ראש הקואליציה, ולכן הזכרתי אותו, מר מגלי.

יולי יואל אדלשטיין: טוב, גברתי, כפי שאמרת – – –

רונית תירוש: אבל, עכשיו, כשאני מבקשת את המסמכים כדי להראות אותם אולי גם לשר האוצר, שפקידיו היו מכותבים, יושב-ראש הקואליציה אומר לי שהוא לא מוצא אותם.

רונית תירוש: זאת המצוקה שאני נמצאת בה כרגע, ואין לי יכולת להוכיח.

יואל חסון: מה אני, הארכיון שלך?

רונית תירוש: לא, אתה לא ארכיון.

רונית תירוש: אתמול נתתי לך את המסמכים.

יואל חסון: – – –

חיים כץ: אתה מתחיל.

לימור לבנת: – – –

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, שתי נקודות חשובות ורלוונטיות אולי קצת יותר מכמה דברים שנאמרו:

יולי יואל אדלשטיין: דבר אחד – מונחת לפני הצעת החוק שמונחת לפניכם, וכתוב בה, ואפילו בהבלטה: הצעת החוק היא הצעת חוק תקציבית כהגדרתה בסעיף 3ג לחוק-יסוד: משק המדינה.

יולי יואל אדלשטיין: זה מה שקובע, נכון לעכשיו.

יולי יואל אדלשטיין: דבר אחר שקובע הוא בקשת שני המציעים שלא לקיים כרגע הצבעה על הצעת החוק הזאת.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עוברים לסעיף הבא.

רוני בר-און: אין דבר כזה.

רוני בר-און: אתה הכרזת על הצבעה.

רוני בר-און: הם יכולים למשוך את החוק, ואז החוק מת.

רונית תירוש: הוא לא הכריז על ההצבעה.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני, לא הכרזתי על שום הצבעה.

רוני בר-און: שמישהו יביא את הפרוטוקול.

יולי יואל אדלשטיין: לא הכרזתי על שום הצבעה.

יולי יואל אדלשטיין: אתה יכול בהחלט לבדוק את הפרוטוקול.

רוני בר-און: תשאל את המזכיר.

רוני בר-און: אתה הכרזת על הצבעה.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא הכרזתי על שום הצבעה.

יולי יואל אדלשטיין: אני עדיין שולט בדברי.

גלעד ארדן: מה קורה לך?

גלעד ארדן: מה אתה הופך את זה לעניין אישי?

יולי יואל אדלשטיין: אין בעיה.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת ואדוני שר האוצר, הפרוטוקול ייבדק, ואם הכרזתי על הצבעה לתוך הפרוטוקול – אני אשנה את עמדתי.

יולי יואל אדלשטיין: כרגע, למיטב זיכרוני וידיעתי, לא הכרזתי על הצבעה.

גלעד ארדן: החוק לא מת.

גלעד ארדן: בקריאה ראשונה אפשר למשוך אותו ולבקש לא להצביע עליו.

רוני בר-און: – – –

גלעד ארדן: תפסיק להלך אימים על המזכירות פה כל הזמן.

יולי יואל אדלשטיין: המזכיר יבדוק בפרוטוקול.

יולי יואל אדלשטיין: [מס' כ/112; "דברי הכנסת", הכנסת ה-16, מושב רביעי, חוב' ח', עמ' 27415; הכנסת ה-17, מושב שני, חוב' ח', עמ' 4671; נספחות.

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אנחנו חוזרים לסעיף 11: הצעת חוק המועצה הישראלית לצרכנות, התשס”ח–2008, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: יציג את ההצעה חבר הכנסת גלעד ארדן, יושב-ראש ועדת הכלכלה של הכנסת.

גלעד ארדן: – – –

לימור לבנת: – – –

יובל שטייניץ: – – –

גלעד ארדן: עוד לא היה לי אף חוק אחד, יובל.

גלעד ארדן: זה בכלל לא חוק שלי, זה חוק של אבו.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להציג לפניכם את הצעת חוק המועצה הישראלית לצרכנות, התשס”ח–2008, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

גלעד ארדן: הצעת החוק האמורה היא פרי יוזמתו של חבר הכנסת לשעבר רומן ברונפמן ושל קבוצת חברי הכנסת בעת כהונת הכנסת ה-16.

גלעד ארדן: בכנסת הנוכחית הוחל על הצעת החוק הזאת דין רציפות, וחבר הכנסת אבשלום וילן נטל על עצמו את קידומה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

גלעד ארדן: הצעת החוק נועדה לחזק את מעמדה ואת עצמאותה של המועצה הישראלית לצרכנות, בלי לשנות את מעמדה המשפטי כחברה ממשלתית.

גלעד ארדן: בהצעת החוק נמנים תפקידי המועצה – – – סליחה, זה מאוד מפריע.

גלעד ארדן: אפשר לפנות את שר האוצר מפה?

גלעד ארדן: זה מאוד מפריע.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני שר האוצר.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני שר האוצר.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת תירוש, אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני שר האוצר, נא לשבת.

לימור לבנת: יש מהומות בקואליציה?

יולי יואל אדלשטיין: אדוני שר האוצר, אתה מפריע לדובר.

גלעד ארדן: מפריע, מפריע מאוד.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני יושב-ראש הקואליציה, חבר הכנסת חסון.

גלעד ארדן: בהצעת החוק נמנים תפקידי המועצה.

גלעד ארדן: המועצה תסייע לצרכנים ולארגוני צרכנים בכל הקשור להגנה על זכויות הצרכן, לרבות נקיטת הליכים משפטיים, ובכלל זה תובענות ייצוגיות וייצוג צרכנים בערכאות במסגרת הליכים אלה, ותקדם חינוך והסברה למודעות צרכנית, תיזום הצעות חוק בנושא הגנת הצרכן, תיתן חוות דעת בנושאי צרכנות ותצטרף לארגונים בין-לאומיים של צרכנים.

גלעד ארדן: במילוי תפקידים אלה תפעל המועצה על-פי שיקולים של טובת הצרכן בלבד.

גלעד ארדן: אציין כי כבר היום המועצה לצרכנות מוסמכת לבקש מבית-הדין לחוזים אחידים לבטל תנאי מקפח בחוזה אחיד ולערער על החלטות הממונה על ההגבלים העסקיים.

גלעד ארדן: כדי להבטיח שבדירקטוריון המועצה יכהנו גם חברים בעלי כשירות מקצועית נאותה, בלא זיקה פוליטית, מוצע לקבוע הוראות מיוחדות לעניין אופן מינויו של דירקטוריון המועצה והרכבו, בלי לגרוע מהוראות חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975, לרבות מהוראותיו לעניין תנאי הכשירות הנדרשים מדירקטורים בחברה ממשלתית ולעניין ההליך לבדיקת מינוי דירקטורים, כאמור, בוועדה לבדיקת מינויים.

גלעד ארדן: מוצע כי שר התעשייה, המסחר והתעסוקה ושר האוצר ימנו את 11 חברי דירקטוריון המועצה; חמישה מהם ייבחרו מתוך רשימה של עשרה מועמדים שהמליצה עליהם ועדה מיוחדת לאיתור מועמדים שתוקם לפי הצעת החוק.

גלעד ארדן: בראש ועדה זו יעמוד שופט בדימוס של בית-המשפט העליון או של בית-משפט מחוזי, שימנה שר המשפטים בהסכמת שר התעשייה, המסחר והתעסוקה, ושני החברים האחרים בה יהיו אנשי משק וכלכלה או אנשי סגל במוסדות להשכלה גבוהה, בעלי מומחיות בתחומים הקשורים לתחומי פעולתה של המועצה, וימונו בידי יושב-ראש הוועדה.

גלעד ארדן: אחד הקשיים המלווים את פעילותה של המועצה בשנים האחרונות קשור לתקציבה, שככל הנראה אין בו כדי לאפשר את תפקודה התקין.

גלעד ארדן: מעצם מעמדה כחברה ממשלתית המתוקצבת על-ידי המדינה, נקבע כיום תקציב המועצה במסגרת תקציב משרד התמ"ת, ועל כן בנושא זה המועצה תלויה בהחלטות הממשלה.

גלעד ארדן: כדי לנסות לפתור קושי זה, נכללה בנוסח הצעת החוק, שהתקבל בקריאה ראשונה עוד בעת כהונתה של הכנסת הקודמת, ההוראה כי תקציב המועצה ייקבע בחוק התקציב השנתי בסעיף תקציב נפרד.

גלעד ארדן: במקביל הוסכם בין משרד האוצר ומשרד התמ"ת כי משנת 2006 המועצה תתוקצב בסכומים שיוגדלו בהדרגה, עד 6 מיליוני ש"ח בשנת 2010.

גלעד ארדן: בעת הכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, הוחלט – בשל הסכמות בין המועצה ובין משרד האוצר – כי ההוראה האמורה תיקבע כהוראת שעה, שתעמוד בתוקפה עד 31 בדצמבר 2010.

גלעד ארדן: בהקשר זה אבקש לציין כי בדיוני הוועדה התחייב נציג משרד האוצר שעד לפקיעת הוראת השעה האמורה ימצא משרדו דרך להבטיח את עצמאות המועצה בהיבט התקציבי גם לאחר 31 בדצמבר 2010.

גלעד ארדן: חברי הכנסת, הצעת החוק המונחת לפניכם היא פשרה בין הרצון של חברים רבים בבית זה לחזק את מעמדה של המועצה הישראלית לצרכנות ובין הצורך להגיע להסכמות עם הממשלה, ובפרט עם משרד האוצר, כדי לאפשר את העברת החוק המוצע, ואני קורא לכם להצביע בעד הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

גלעד ארדן: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה מאוד לחבר הכנסת גלעד ארדן.

יולי יואל אדלשטיין: יש הסתייגות של חבר הכנסת אבשלום וילן, שמבקש לנמק אותה, וודאי שיש לו זכות לעשות זאת – במסגרת זמן שעד חמש דקות.

יולי יואל אדלשטיין: הרבה פחות, אומר לי חבר הכנסת וילן, ואני מברך על כך.

אבשלום וילן: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, קודם כול אני רוצה להודות ליושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת גלעד ארדן, שהיום – פורמלית – גם נערך טקס החילופין שלו, על הנכונות שלו להשקיע בחוק ולקדם אותו.

אבשלום וילן: יש לי הסתייגות אחת עקרונית, לעניין מבנה הדירקטוריון, ואני אסביר אותה: בהצעה המקורית נכתב ששישה מ-11 חברי הדירקטוריון יהיו נציגי ציבור שנבחרים בנוהל נפרד, ולא נציגי המשרדים הממשלתיים.

אבשלום וילן: שר התעשייה והמסחר התנגד לכך בכל תוקף, וברגע האחרון שונה ההרכב משישה נציגי הממשלה לחמישה נציגי ציבור שנבחרים על-פי קריטריונים.

אבשלום וילן: זה מנוגד, באופן עקרוני, לכל המהלכים שמנסים להוביל היום, מטעם הממשלה, לחברות ציבוריות.

אבשלום וילן: במקרה הזה המועצה צריכה בעצם לייצג את ציבור הצרכנים.

אבשלום וילן: היא לא יכולה להיות חברה פרטית; היא צריכה להיות חברה ממשלתית וכו'.

אבשלום וילן: זה מתבקש, זה הגיוני, כך עשתה הכנסת הזאת בשורה של שינויים שהיו בחברות בשנים האחרונות.

אבשלום וילן: אבל אני אומר פה, מכיוון ששר התעשייה והמסחר, במקום ללכת עם ההיגיון של ההצעה והשכל הישר, החליט להפוך את זה למאבק כוח.

אבשלום וילן: לפני שעה הוא הודיע לי שאם אצביע על ההסתייגות הזאת הוא יוביל החלטת ממשלה של התנגדות להצעת החוק.

אבשלום וילן: אני לא נבהל מהאיומים, יש לנו רוב בכל מקרה, אבל אני לא מחפש פה הורדת ידיים מיותרת, לכן לא אבקש להצביע על ההסתייגות.

אבשלום וילן: היא לא מהותית, כי גם בסעיף 1 ובסעיף 2 אנחנו מקבעים את עצמאות המועצה, כך שזה באמת לא מהותי, רק צר לי להלין על כך שעדיין שרים בישראל אינם מבינים מהו משחק פרלמנטרי הוגן.

אבשלום וילן: מכל מקום, אני מסיר את הסתייגותי וקורא לחברי הכנסת להצביע בעד ההצעה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת אבשלום וילן.

יולי יואל אדלשטיין: כפי ששמענו, הוא מסיר את ההסתייגות שלו.

יולי יואל אדלשטיין: לכן אנחנו נצביע עכשיו בקריאה שנייה על הצעת חוק המועצה הישראלית לצרכנות, התשס”ח–2008, ללא הסתייגויות, כנוסח הוועדה – על שם החוק ועל כל סעיפיו.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 10 בעד סעיפים 1–8 – 29 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–8 נתקבלו.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, בעד – 29, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי הצעת החוק התקבלה בקריאה שנייה, כנוסח הוועדה.

יולי יואל אדלשטיין: ההצבעה בקריאה שלישית החלה.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 11 בעד החוק – 33 נגד – אין נמנעים – אין חוק המועצה הישראלית לצרכנות, התשס”ח–2008, נתקבל.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, 33 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי הצעת חוק המועצה לצרכנות, התשס”ח–2008, אושרה כנדרש, בשלוש קריאות.

יולי יואל אדלשטיין: [מס' כ/244; "דברי הכנסת", חוב' ל"ט, עמ' 18971; נספחות.

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עוברים לנושא הבא, הצעת חוק המכינות הקדם-צבאיות, התשס”ח–2008, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: יציג את החוק חבר הכנסת מיכאל מלכיאור, יושב-ראש ועדת החינוך של הכנסת.

מיכאל מלכיאור: כבוד היושב-ראש, כנסת נכבדה, הצעת החוק המובאת היום לקריאה שנייה ולקריאה שלישית היא איחוד של שתי הצעות חוק – של חברת הכנסת לימור לבנת וקבוצת חברי הכנסת ושל הצעת חוק שלי.

מיכאל מלכיאור: במכינות הקדם-הצבאיות – חילוניות, דתיות או משולבות, ניתנת הכשרה לעתודה של הפיקוד הצבאי ושל דור המנהיגות של החברה הישראלית.

מיכאל מלכיאור: שיעור גבוה של החניכים במכינות מתגייסים לתפקידי לחימה – –.

מיכאל מלכיאור: אני לא שומע כלום.

יולי יואל אדלשטיין: כן, אני מסכים עם אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת צבי הנדל – נא לשבת.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת זבולון אורלב – נא לשבת.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת רן כהן שומע ויושב, ואנחנו ניקח ממנו דוגמה.

יולי יואל אדלשטיין: גם חברת הכנסת גלאון מתקדמת כדי להתיישב ולא להפריע, אבל חבר הכנסת ניסן סלומינסקי מפריע מאוד.

יולי יואל אדלשטיין: יושב-ראש הקואליציה, חבר הכנסת חסון, מפריע כל הזמן.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

מיכאל מלכיאור: – – וכך גם אשר לפונים לתפקידים פיקודיים מתוכם.

מיכאל מלכיאור: בשנת הלימודים התשס"ח פעלו 34 מכינות קדם-צבאיות, 25 מהן מוכרות ומתוקצבות מאוצר המדינה ותשע בשלבי הקמה.

מיכאל מלכיאור: בכל המכינות למדו כ-1,800 חניכים, כ-1,600 מהם במכינות המוכרות והמתוקצבות.

מיכאל מלכיאור: התקציב השנתי שמקצה המדינה למכינות נתון תדיר לקיצוצים.

מיכאל מלכיאור: נוכח ההכרה בחשיבות המשך פעילותן של המכינות הקדם-צבאיות, מוצע לעגן בחקיקה את פעילותן, וכן את תקצובן הנאות ואופן חישובו, כדי להבטיח את המשך קיומן הסדיר והתקין.

מיכאל מלכיאור: החישוב יתבסס על קביעת סל לחניך שיעדכן שר החינוך, וכל מכינה תהיה זכאית לתקצוב לפי מספר החניכים בה, ובלבד שמספר החניכים בכלל המכינות המוכרות לא יגדל בכל שנה בשיעור של יותר מ-15%.

מיכאל מלכיאור: התקציב השנתי לכלל המכינות ייקבע בתקציבי משרד החינוך ומשרד הביטחון, ויעמוד בשנת התקציב 2009 על 33 מיליון שקלים חדשים – שזה בדיוק אותו הדבר כמו בשנה הנוכחית.

מיכאל מלכיאור: התבקשתי על-ידי שר הביטחון להגיד שאף שהביצוע של החוק הזה מוטל על משרד החינוך, גם משרד הביטחון רוצה להיות שותף לתכנים ולערכים שיילמדו במכינות הקדם-צבאיות.

מיכאל מלכיאור: אני לא רואה בעיה להיענות לבקשה הזאת, מאחר שמשרד הביטחון נותן חצי מהסכום.

מיכאל מלכיאור: לעומת ההצעה הקודמת, האוצר אכן הבהיר – אף שהיה הרבה הלוך וחזור – כי הוא מתנגד לחוק.

מיכאל מלכיאור: לכן, בניגוד למה שהונח, החוק אכן תקציבי.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מבקשים – אני מדבר גם בשם חברת הכנסת לימור לבנת – הצבעה שמית.

בנימין נתניהו: שמית.

מיכאל מלכיאור: שמית, לא אנטי-שמית.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת נתניהו, יושב-ראש האופוזיציה, הדובר רוצה לסיים ולעבור להצבעה.

מיכאל מלכיאור: זה מפעל חשוב ביותר, זה חוצה את כל הגבולות פה.

מיכאל מלכיאור: אי-אפשר להיות נגד, וזה לא עולה יותר במאום ממה שזה עלה השנה, ממה שזה עלה בשנים הקודמות.

מיכאל מלכיאור: זה מעגן את החלטת הממשלה בחוק, מאחר שהממשלה לא היתה מסוגלת לקיים את החלטתה, ואני שמח שיש שותפות מלאה של כולם בעניין.

יולי יואל אדלשטיין: תודה ליושב-ראש ועדת החינוך, התרבות והספורט, חבר הכנסת מיכאל מלכיאור.

יולי יואל אדלשטיין: שתי נקודות: א.

יולי יואל אדלשטיין: כפי שאמר יושב-ראש ועדת החינוך, חבר הכנסת מלכיאור, מדובר בהצעת חוק תקציבית.

יולי יואל אדלשטיין: המשמעות היא שנדרשים, כדי שהיא תעבור, לפחות 50 קולות בעד; ב.

יולי יואל אדלשטיין: מונחת בפני בקשה חתומה לקיום הצבעה אישית.

יולי יואל אדלשטיין: קודם כול, לפני ההצבעה נשאל את אלה שהגישו הסתייגויות אם הם רוצים לדבר.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת ברכה, אתה מבקש לנמק את ההסתייגויות?

מוחמד ברכה: לא.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת חנא סוייד, דב חנין – לא מבקשים.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, המצב הוא שאין הסתייגויות לחוק.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עוברים להצבעה אישית.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני המזכיר, בבקשה.

איל ינון: (קורא בשמות חברי הכנסת) קולט אביטל – בעד רוחמה אברהם-בלילא – אינה נוכחת יולי יואל אדלשטיין – בעד יעקב אדרי – אינו נוכח יצחק אהרונוביץ – אינו נוכח אהוד אולמרט – אינו נוכח חיים אורון – בעד זבולון אורלב – בעד דוד אזולאי – בעד אריאל אטיאס – אינו נוכח עמיחי אילון – אינו נוכח רוברט אילטוב – אינו נוכח דליה איציק – אינה נוכחת אפי איתם – בעד מיכאל איתן – אינו נוכח רפי איתן – בעד אריה אלדד – בעד בנימין אלון – בעד טלב אלסאנע – אינו נוכח זאב אלקין – בעד חיים אמסלם – אינו נוכח אלי אפללו – אינו נוכח גלעד ארדן – בעד אורי אריאל – בעד מזור בהיינה – בעד זאב בוים – אינו נוכח יוסף ביילין – בעד בנימין בן-אליעזר – אינו נוכח יעקב בן-יזרי – אינו נוכח יצחק בן-ישראל – אינו נוכח מנחם בן-ששון – אינו נוכח רוני בר-און – אינו נוכח אבישי ברוורמן – בעד מוחמד ברכה – אינו נוכח אליהו גבאי – אינו נוכח זהבה גלאון – בעד אלחנן גלזר – אינו נוכח יצחק גלנטי – בעד משה גפני – בעד עמירה דותן – אינה נוכחת אברהם דיכטר – אינו נוכח אברהם הירשזון – אינו נוכח שמואל הלפרט – אינו נוכח צחי הנגבי – אינו נוכח צבי הנדל – בעד יצחק הרצוג – בעד מגלי והבה – אינו נוכח אבשלום וילן – בעד מתן וילנאי – בעד יצחק וקנין – בעד נסים זאב – בעד ג'מאל זחאלקה – אינו נוכח יצחק זיו – בעד עבאס זכור – אינו נוכח נאדיה חילו – בעד דב חנין – אינו נוכח יואל חסון – אינו נוכח ישראל חסון – אינו נוכח שי חרמש – בעד ואסל טאהא – אינו נוכח אחמד טיבי – אינו נוכח דוד טל – אינו נוכח אסתרינה טרטמן – בעד שלי יחימוביץ – בעד אליהו ישי – בעד איתן כבל – בעד אמנון כהן – אינו נוכח יעקב כהן – אינו נוכח יצחק כהן – בעד רן כהן – אינו נוכח משה כחלון – בעד חיים כץ – בעד ישראל כץ – בעד ציפי לבני – אינה נוכחת לימור לבנת – אינה נוכחת יצחק לוי – בעד אביגדור ליברמן – אינו נוכח לאון ליטינצקי – בעד יעקב ליצמן – אינו נוכח סופה לנדבר – אינה נוכחת גאלב מג'אדלה – אינו נוכח שלמה מולה – בעד שאול מופז – אינו נוכח אברהם מיכאלי – בעד אלכס מילר – בעד סטס מיסז'ניקוב – אינו נוכח מיכאל מלכיאור – בעד יעקב מרגי – בעד שרה מרום-שלו – אינה נוכחת יורם מרציאנו – בעד משולם נהרי – בעד מיכאל נודלמן – אינו נוכח אורית נוקד – בעד סעיד נפאע – אינו נוכח בנימין נתניהו – בעד חנא סוייד –

איל ינון: אינו נוכח מרינה סולודקין – אינה נוכחת ניסן סלומינסקי – בעד גדעון סער – בעד גדעון עזרא – אינו נוכח אופיר פינס-פז – בעד יוחנן פלסנר – בעד – בעד עמיר פרץ – בעד אברהים צרצור – אינו נוכח אברהם רביץ – אינו נוכח דוד רותם – בעד ראובן ריבלין – בעד חיים רמון – אינו נוכח יוסף שגאל – בעד יובל שטייניץ – בעד מאיר שטרית – אינו נוכח סילבן שלום – אינו נוכח שלום שמחון – אינו נוכח ליה שמטוב – אינה נוכח שכיב מוראד שנאן – בעד עתניאל שנלר – אינו נוכח משה שרוני – בעד רונית תירוש – בעד יולי תמיר – בעד אקרא את שמות חברי הכנסת שלא נכחו במליאה בסיבוב ההצבעה הראשון: רוחמה אברהם-בלילא – אינה נוכחת יעקב אדרי – בעד יצחק אהרונוביץ – אינו נוכח אהוד אולמרט – אינו נוכח אריאל אטיאס – אינו נוכח עמיחי אילון – בעד רוברט אילטוב – בעד דליה איציק – אינה נוכחת מיכאל איתן – בעד טלב אלסאנע – אינו נוכח חיים אמסלם – בעד אלי אפללו – אינו נוכח זאב בוים – אינו נוכח בנימין בן-אליעזר – אינו נוכח יעקב בן-יזרי – אינו נוכח יצחק בן-ישראל – בעד מנחם בן-ששון – בעד רוני בר-און – אינו נוכח מוחמד ברכה – אינו נוכח אליהו גבאי – אינו נוכח אלחנן גלזר – בעד – אינה נוכחת אברהם דיכטר – אינו נוכח אברהם הירשזון – אינו נוכח שמואל הלפרט – אינו נוכח צחי הנגבי – אינו נוכח מגלי והבה – אינו נוכח ג'מאל זחאלקה – אינו נוכח עבאס זכור – אינו נוכח דב חנין – אינו נוכח יואל חסון – אינו נוכח ישראל חסון – אינו נוכח ואסל טאהא – אינו נוכח אחמד טיבי – אינו נוכח דוד טל – בעד אמנון כהן – אינו נוכח יעקב כהן – אינו נוכח רן כהן – בעד ציפי לבני – אינה נוכחת לימור לבנת – בעד אביגדור ליברמן – אינו נוכח יעקב ליצמן – אינו נוכח סופה לנדבר – בעד גאלב מג'אדלה – אינו נוכח שאול מופז – אינו נוכח סטס מיסז'ניקוב – אינו נוכח שרה מרום-שלו – אינה נוכחת מיכאל נודלמן – אינו נוכח חנא סוייד – אינו נוכח מרינה סולודקין – אינה נוכחת גדעון עזרא – אינו נוכח אברהים צרצור – אינו נוכח אברהם רביץ – אינו נוכח חיים רמון – אינו נוכח מאיר שטרית – אינו נוכח סילבן שלום – אינו נוכח שלום שמחון – אינו נוכח ליה שמטוב – אינה נוכחת עתניאל שנלר – אינו נוכח האם יש מי מבין חברי הכנסת הנמצא באולם ולא קראתי בשמו?

איל ינון: זהבה גלאון הצביעה.

יולי יואל אדלשטיין: זהבה גלאון הצביעה, וההצבעה הסתיימה.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני המזכיר יספור את הקולות.

יולי יואל אדלשטיין: אני מזכיר לחברי הכנסת, זה עתה הצבענו בקריאה שנייה.

יולי יואל אדלשטיין: אם הצעת החוק עברה בקריאה שנייה, נצביע בקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: לא מונחת לפני בקשה להצבעה אישית בקריאה שלישית, לכן ההצבעה תהיה אלקטרונית.

יולי יואל אדלשטיין: גם שם נדרש רוב של 50 קולות בעד לפחות, כי ההצעה היא הצעה תקציבית.

יולי יואל אדלשטיין: לכן, מי שמעוניין להשתתף בהצבעה בקריאה שלישית מתבקש כבר עכשיו לשבת במקומו.

יולי יואל אדלשטיין: מייד עם ההודעה על תוצאות ההצבעה בקריאה שנייה נעבור להצבעה בקריאה שלישית.

צבי הנדל: אם זה עבר בקריאה שנייה.

יולי יואל אדלשטיין: אם זה עבר בקריאה שנייה.

יולי יואל אדלשטיין: אם זה לא עבר בקריאה שנייה, כל ההודעה הקודמת שלי תתבטל מעצמה.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, הצעת חוק המכינות הקדם-צבאיות, התשס"ח–2008, תוצאות הקריאה השנייה: 72 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני מבקש שלא להתפרע, חברי הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: ההצבעה היא אלקטרונית.

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 12 בעד החוק – 69 נגד – אין נמנעים – אין חוק המכינות הקדם-צבאיות, התשס"ח–2008, נתקבל.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, בקריאה שלישית: 69 בעד, ללא מתנגדים וללא נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי הצעת חוק המכינות הקדם-צבאיות, התשס"ח–2008, אושרה כנדרש בשלוש קריאות.

יולי יואל אדלשטיין: אני מזמין את יוזמת החוק, חברת הכנסת לימור לבנת, להודות לאלה שעסקו במלאכה.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת לימור לבנת ביקשה ממני להודיע שהיא מודה לכל אלה שעסקו במלאכה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מזמין את יושב-ראש ועדת הכנסת – – –

קריאות: – – –

יולי יואל אדלשטיין: אוקיי, בהסכמת יושב-ראש ועדת הכנסת, חבר הכנסת דוד טל, אנחנו נדחה את ההודעה שלו.

יולי יואל אדלשטיין: ["דברי הכנסת", חוברת זו, עמ' 19625.

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אני מתנצל על הבירור הזה עם המציעים, כי הם התלבטו בעניין אופי ההצבעה.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה אלקטרונית על הצעת חוק לעידוד תחבורת אופניים, התשס”ח–2008, של חברי הכנסת גלעד ארדן ודב חנין וקבוצת חברי הכנסת, קריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה בלבד.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת החוק היא הצעה תקציבית, ולכן היא תאושר רק אם יהיו בעדה 50 קולות או יותר.

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 13 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 66 נגד – 1 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק לעידוד תחבורת אופניים, התשס”ח–2008, לוועדת הפנים והגנת הסביבה נתקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: 66 בעד, מתנגד אחד, אין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי הצעת חוק לעידוד תחבורת אופניים, התשס”ח–2008, התקבלה בקריאה ראשונה, ותוכן לקריאה שנייה ולקריאה שלישית בוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.

דוד טל: – – –

יולי יואל אדלשטיין: אין אפשרות כזאת, חבר הכנסת דוד טל.

יולי יואל אדלשטיין: הוויכוח הזה היה יכול להתקיים רק אחרי הצבעה בקריאה טרומית, כפי שאדוני ודאי יודע.

גלעד ארדן: על-פי דרישת שר האוצר אנחנו מבקשים שההצבעה תתקיים עכשיו.

יולי יואל אדלשטיין: שר האוצר לא נמצא כאן ואנחנו טרם בדקנו את הפרוטוקול.

גלעד ארדן: – – – לבקש את ההצבעה.

גלעד ארדן: החוק הוצג.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, יש כאן שלוש הצעות חוק להצבעה בלבד, וגם הן הצעות חוק תקציביות.

יולי יואל אדלשטיין: בינתיים המזכירות תברר היכן שר האוצר נמצא ואם הוא אומנם ביקש את ההצבעה.

גלעד ארדן: מה זה קשור לשר האוצר?

קריאות: – – –

קריאות: הצעת חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות באקה-אל-ע'רביה וג'ת והוראת שעה), התשס”ח–2008;

קריאות: ["דברי הכנסת", חוברת זו, עמ' 19628.

קריאות: ]

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אנחנו לא נתחיל את ההצבעה לפני שיהיה שקט במליאה.

יולי יואל אדלשטיין: אני בתורנות, לא הולך לשום מקום, אז ההחלטה היא שלכם.

יולי יואל אדלשטיין: יש שלוש הצבעות נפרדות – הראשונה שבהן על הצעת חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות דאלית-אל-כרמל ועוספיא והוראת שעה), התשס”ח–2008, של חברי הכנסת שלי יחימוביץ, נאדיה חילו, ואסל טאהא, אחמד טיבי, דוד אזולאי, יורם מרציאנו ומוחמד ברכה וקבוצת חברי הכנסת, בקריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה בלבד.

יולי יואל אדלשטיין: הדיון הסתיים.

קריאה: – – –

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה בלבד, זה מה שהסעיף קובע.

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, הדיון היה אתמול.

קריאות: אין תשובה – – –

מאיר שטרית: – – –

יולי יואל אדלשטיין: אדוני, כבקיא בתקנון, את הדיון בקריאה ראשונה מסכם אחד המציעים.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני לא יכול לסכם את הדיון.

רן כהן: יש סדר-יום והוא מחייב.

יולי יואל אדלשטיין: יש סדר-יום, ויש תקנון, והשר שטרית בקיא בו.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, אתמול, כשהנושא עלה לדיון, הסכמתי שהוא יובא לדיון אתמול ולהצבעה היום בתנאי שאני אשיב לפני ההצבעה.

מאיר שטרית: יושבת-ראש הכנסת הסכימה, ומזכיר הכנסת יעיד על כך.

מאיר שטרית: אני מבקש לכבד את הסיכום.

מאיר שטרית: אם אתם לא מכבדים את הסיכום – אין לי בעיה, אני יכול לוותר.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, זה עתה הודיע לי מזכיר הכנסת – לא ניהלתי את הישיבה בעת הזאת אתמול – שיושבת-ראש הכנסת אומנם הסכימה עם שר הפנים.

יולי יואל אדלשטיין: אני מציע שנחסוך מכולנו זמן אם נפסיק את הוויכוח הזה.

יולי יואל אדלשטיין: שר הפנים ישיב.

מאיר שטרית: על שלוש ההצעות יחד, חבל לטרטר את החברים.

יולי יואל אדלשטיין: תעלה, תשיב על שלוש הצעות ונעבור להצבעות.

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, הדיון אתמול היה משולב.

מאיר שטרית: גם התשובה שלי משולבת.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני חבר הכנסת ברכה, מדובר בסיכום ובתשובה משולבת.

יולי יואל אדלשטיין: מכיוון שלא אני עשיתי את הסיכום, אין לי אלא לכבד את הסיכום הזה שנעשה עם שר הפנים.

יולי יואל אדלשטיין: שר הפנים ידבר, ואני אבקש ממנו שלא יאריך מעבר למידה.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, איני סוחב זמן.

מאיר שטרית: אני חושב שחשוב להשיב על ההצעות האלה ולא להשאיר אותן כך על סדר-היום להצבעה בלי תשובה.

מאיר שטרית: זה נושא חשוב מאוד שעומד על סדר-היום של הכנסת, ואני לא מציע להתעלם מהסדרים בכנסת.

מאיר שטרית: אני אומר לכם, חברי הכנסת – אני פונה אל כל חברי הכנסת, מכל סיעות הבית – הצעות החוק שלפנינו הן הצעות רעות, שיגרמו נזק חמור ביותר לשלושת היישובים שמדובר בהם.

מאיר שטרית: תסלחו לי שאני אומר את זה, אבל אני עוד לא מכיר מישהו שבקיא בפרטים יותר ממני.

מאיר שטרית: אני אעבור עיר-עיר ואספר לכם מה קרה בכל אחת מהן מאז אוחדו על-ידי בנימין נתניהו לפני חמש שנים.

מאיר שטרית: בעיריית עיר הכרמל, שבעצם איחדה את עוספיא ואת דאליה, הוקמה עיר דרוזית.

מאיר שטרית: לא אני עשיתי את האיחוד, אני שנה במשרד הפנים.

מאיר שטרית: אנחנו תומכים בכל כוחנו בשיפור המצב בעיר הכרמל, אשר סבלה מבעיות חמורות ביותר בשני היישובים – גם בעוספיא וגם בדאליה.

קריאה: אף אחד לא – – –

מאיר שטרית: אדוני, אתה רוצה להתווכח אתי?

מאיר שטרית: אני מוכן להתווכח שעה, אין לי בעיה.

יולי יואל אדלשטיין: לא לא, הוא לא רוצה להתווכח אתך.

יולי יואל אדלשטיין: אתה רוצה לדבר, כפי שאמרת, עניינית, בקצרה, כפי שאתה יודע לעשות.

מאיר שטרית: הוקמה עיר דרוזית, עיר הכרמל.

מאיר שטרית: שני היישובים שמרכיבים אותה, גם עוספיא וגם דאליה, סבלו מבעיות חמורות, עם גירעונות ענק.

מאיר שטרית: כשאיחדו אותם נוצרה הזדמנות לא לפרק את היישובים הללו, אלא ללכת לאיחוד העיר.

מאיר שטרית: אני מודה שכאשר עשו את האיחוד הממשלה לא השקיעה בעיר הכרמל את הכספים שנדרשו, לדעתי, כדי שעיר הכרמל אכן תשתנה לטובה מקצה לקצה.

מאיר שטרית: תזכרו, לא הייתי אז שר הפנים.

מאיר שטרית: אני שר הפנים שנה, ולפני היו כמה וכמה שרי פנים – לצערי היתה התחלפות מהירה מאוד – ולא ראיתי שר פנים אחד שתמך בפירוק הזה או שניסה לפרק את האיחוד הזה, והם גם לא סייעו בהיקף הדרוש.

מאיר שטרית: עם זאת, עם כל זה שלא היה סיוע, עיר הכרמל קיבלה מהמדינה, מעבר למענקי האיזון, תוספת של 112 מיליון.

מאיר שטרית: עיריית אל-שגור, שאוחדה משלושה יישובים – בענה, דיר-אל-אסד ומג'ד אל-כרום – קיבלה עוד 140 מיליון שקל מאז האיחוד, נוסף על מענקי האיזון.

מאיר שטרית: באקה-ג'ת קיבלה עשרות מיליונים נוספים מעבר למענק האיזון.

מאיר שטרית: עדיין לא נפתרו הבעיות, אבל לדעתי בשלושת היישובים האלה אנחנו בדרך הנכונה.

מאיר שטרית: צריך להמשיך לתמוך בהם.

מאיר שטרית: יעידו ראשי הרשויות – דרך אגב, שלושתם מתנגדים לפירוק.

מאיר שטרית: גם ראש עיריית עיר הכרמל, גם ראש עיריית אל-שגור וכמובן ראש הוועדה הקרואה בבאקה-ג'ת.

מאיר שטרית: בשנה הזאת שאני שר הפנים קיבלו העיריות ממשרד הפנים תמיכות בהיקף של עשרות מיליוני שקלים.

מאיר שטרית: חברים, באמת יש לי רצון – וזה מה שמדאיג אותי: יש לי רצון לדאוג לטובת התושבים ביישובים הללו.

מאיר שטרית: חברי הכנסת, אני אומר לכם – מי שרואה את עצמו חבר כנסת אחראי, אל יצביע בעד החוקים הללו, כי המשמעות של זה תהיה הרס של היישובים הללו והידרדרות חמורה ביותר, רוורס, אשר בסוף הדרך יביא, לצערי, להכנסת היישובים הללו למשבר עמוק.

מאיר שטרית: אני יכול לתת לכם דוגמאות להיקף גביית המסים וארנונה.

מאיר שטרית: רק עכשיו מתחילים לראות את האור בקצה המנהרה.

מאיר שטרית: פירוק יחזיר אותנו חזרה למשטר של חמולות.

מאיר שטרית: בעיר הכרמל שלטו עד היום – בעוספיא ובדאליה – נבחרים של חמולות.

מאיר שטרית: מי שמעוניין לפרק את עיר הכרמל הן החמולות האלה, שרוצות להחזיר את שלטון החמולות.

מאיר שטרית: הצעירים בעיר הכרמל ותושבי עיר הכרמל – אני מקבל עשרות פניות – אומרים: אל תחזירו אותנו למשטר החמולות; הקמתם עיר – תנו לנו לבחור את ההנהגה שלנו.

מאיר שטרית: יש בחירות בנובמבר, תנו לנו לבחור את ההנהגה הראויה לנו, ולא על בסיס חמולתי.

מאיר שטרית: עד שרואים סוף-סוף אור בקצה המנהרה, והדברים מתחילים להשתפר, ניתן עכשיו יד להרס כל מה שהממשלה השיגה במקומות האלה?

מאיר שטרית: רבותי, אני מבין את הלחצים הפוליטיים שמופעלים על כל אחד.

מאיר שטרית: שמעתי שאפילו איימו על חברי הכנסת ועל אנשים כדי שיצביעו – איימו עליהם בכוח פוליטי של כל מפלגה, כזה או אחר.

מאיר שטרית: נצביע נגדכם.

מאיר שטרית: גם אני פוליטיקאי, אני מתמודד לראשות קדימה, ואתם רואים: אני לא מפחד משום איום, ולא עושה שום חשבון אם יצביעו בשבילי לפריימריס או לא.

מאיר שטרית: מי שרוצה – יצביע.

מאיר שטרית: מי שלא רוצה – שלא יצביע.

מאיר שטרית: יש מדינה בדרך, חברים.

מאיר שטרית: ולנוכח מה שקורה בכנסת הזאת, תסלחו לי שאני אומר:

מאיר שטרית: אולי צריך לפרק את הכנסת ואת הממשלה וללכת לבחירות.

קריאות: – – – כן.

קריאות: כן.

קריאות: – – – אתה יכול ללכת.

מאיר שטרית: אי-אפשר.

מאיר שטרית: אני מסכים אתך.

קריאות: – – –

מאיר שטרית: חבר הכנסת – חבר הכנסת גדעון סער, הרי אני אומר את זה בגלוי, ולא בהסתר.

מאיר שטרית: במצב שבו הכנסת מתפקדת – ואני יכול לומר את זה אחרי 25 שנים בכנסת:

מאיר שטרית: אני עוד לא ראיתי; אני עוד לא ראיתי כנסת, קואליציה או ממשלה שעובדות ככה.

מאיר שטרית: ואני אומר לכם, חברים: זה מגיע למצב של חוסר אחריות, להמשיך את ההתנהלות הזאת.

מאיר שטרית: שלושת החוקים האלה הם דוגמה קלאסית להתנהלות הזאת; לא משנה מה טוב לתושבים, לא משנה מה טוב לערים – הפוליטיקה מנצחת.

מאיר שטרית: אולי מישהו יקבל עוד כמה קולות מהמגזר הדרוזי או הערבי.

קריאות: – – –

מאיר שטרית: רבותי, אני שואל אתכם: זה מה שקובע את טובת התושבים?

מאיר שטרית: זה מה שקובע את טובת העיר?

מאיר שטרית: מה, אתם באמת יודעים מה קורה בכל יישוב ויישוב?

מאיר שטרית: אני מכיר את היישובים האלה היטב, מכיר את הדוחות הכספיים שלהם, מה קורה בגבייה, מה קורה בעבודה, מה קורה בתכנון ובבנייה, מה קורה בכל מקום כזה, בפרטי פרטים.

מאיר שטרית: אתם לא מכירים.

מאיר שטרית: ולכן, לדעתי, אתם גם לא רשאים לשפוט.

מאיר שטרית: והנהוג הוא שכשיש ממשלה, ועמדת הממשלה היא נגד החוקים הללו, חברי הממשלה וחברי הקואליציה מצביעים נגד החוקים שהממשלה מתנגדת להם.

מאיר שטרית: לכן אני קורא גם לחברי הכנסת מהאופוזיציה – כי, חברים, זה כבר לא עניין של קואליציה ואופוזיציה, זה עניין – האם תיתנו יד להרס של מה שהושג – – –

חיים כץ: אין קואליציה.

מאיר שטרית: ואני אומר לכם, חברי הכנסת, תזכרו מה שאני אומר לכם היום: לא פחדתי לעמוד לבד בקריאה הטרומית, ואני לא מפחד לעמוד לבד היום.

מאיר שטרית: אבל אני קורא לכם: תפגינו אחריות; מי שייתן יד לפירוק היישובים הללו – תזכרו בעוד שנה, אתם תהיו אחראים – כל מי שיצביע בעד החוקים הללו – למצב שייווצר ביישובים האלה בתוך שנה או אפילו חצי שנה.

גדעון סער: – – –

מאיר שטרית: ולכן אני אומר לכם, חברים: אנא, תצביעו נגד החוקים הרעים הללו.

מאיר שטרית: יושבים פה תושבים, ואני מכבד את כל התושבים שבאו מהיישובים.

מאיר שטרית: אין לי שום דבר נגד התושבים.

מאיר שטרית: להיפך.

מיכאל איתן: אם הקואליציה תצביע בעד גם אנחנו נצביע בעד.

יולי יואל אדלשטיין: לא לא, חבר הכנסת איתן.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת איתן.

מאיר שטרית: נגד, אתה מתכוון.

מאיר שטרית: נגד.

מאיר שטרית: מאה אחוז.

חיים כץ: אנחנו נצביע כששר האוצר יצביע.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת איתן, תודה.

יולי יואל אדלשטיין: נא לשבת.

מאיר שטרית: חברים, אני קורא לתושבים – אני אומר לתושבים שיושבים פה – ואני מכבד את כולם ומברך אתכם על שבאתם לכנסת – אין לי שום דבר נגד התושבים, יש לי רק בעדם.

מאיר שטרית: אני חושב שמה שעושים היום – יעשה לתושבים רע.

מאיר שטרית: זה יפגע בשירותים שניתנים לתושבים, יפגע ביכולת של היישובים הללו להתארגן ולפרוח, ואני, לפחות, אומר – חברי הכנסת, אם הרשויות האלה לא יפורקו, אני מתכוון להמשיך לתמוך, בכל כוחי, ביישובים הללו ובאיחוד.

מאיר שטרית: ואני רוצה לספר לחברי הכנסת – – –

יולי יואל אדלשטיין: לא לא, אבל – – –

מאיר שטרית: אני מסיים, אדוני.

מאיר שטרית: לא דיברתי עשר דקות על שלוש הצעות.

מאיר שטרית: בישיבת ועדת הפנים – יעיד יושב-ראש ועדת הפנים – הבאנו לישיבה את נציג אגף התקציבים ואת מנכ"ל משרד הפנים, שהיו מוכנים, כדי למנוע את הפירוק של עיר הכרמל, להוסיף לתקציב עשרות מיליוני שקלים מענק מיוחד לעיר הכרמל, כדי למנוע את הפירוק.

מאיר שטרית: זה לא עזר.

מאיר שטרית: הצביעו "אנ-בלוק", לא שאלו אותנו בכלל.

מאיר שטרית: לא מוכנים לשמוע.

מאיר שטרית: הצביעו בעד פירוק היישובים.

מאיר שטרית: לכן, חברים, אני מבקש מכם להצביע נגד החוקים הללו.

חיים כץ: תעשה את זה הצבעת אמון.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה מאוד לשר הפנים, חבר הכנסת מאיר שטרית.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אני מבקש מכולם לשבת.

יולי יואל אדלשטיין: הסתיים הדיון המשולב בשלוש הצעות החוק.

יולי יואל אדלשטיין: מיותר לומר שההצבעות הן, ודאי, הצבעות נפרדות, על כל הצעה והצעה.

יולי יואל אדלשטיין: מדובר בשלוש הצעות חוק תקציביות, ולכן בכל הצבעה בנפרד דרוש רוב של 50 קולות לפחות כדי שההצעות תעבורנה.

יובל שטייניץ: במקום להתפטר הם מתחננים לקואליציה להציל אותם.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת שטייניץ.

יולי יואל אדלשטיין: ההצעה הראשונה: הצעת חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות דאלית-אל-כרמל ועוספיא והוראת שעה), התשס”ח–2008, של חברי הכנסת שלי יחימוביץ, נאדיה חילו, ואסל טאהא, אחמד טיבי, דוד אזולאי, יורם מרציאנו ומוחמד ברכה וקבוצת חברי הכנסת – קריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: ההצבעה החלה.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: דאלית-אל-כרמל ועוספיא – זאת ההצעה הראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 14 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 67 נגד – 1 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות דאלית-אל-כרמל ועוספיא והוראת שעה), התשס”ח–2008, לוועדת הפנים והגנת הסביבה נתקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: בעד – 67 – אני מבקש להפסיק, אחרת לא נמשיך בהצבעות.

יולי יואל אדלשטיין: אני מבקש ביציע להפסיק את זה.

יולי יואל אדלשטיין: בעד – 67, מתנגד אחד, אין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי הצעת חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות דאלית-אל-כרמל ועוספיא והוראת שעה), התשס”ח–2008, נתקבלה בקריאה ראשונה ותועבר לוועדת הפנים והגנת הסביבה לצורך הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות באקה-אל-ע'רביה וג'ת והוראת שעה), התשס”ח–2008, של חברי הכנסת מוחמד ברכה, ג'מאל זחאלקה, טלב אלסאנע, אחמד טיבי ונאדיה חילו וקבוצת חברי הכנסת, קריאה ראשונה – מי בעד?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: להצביע – ואני מזהיר את האורחים ביציע לשמור על שקט, ודאי לא למחוא כפיים, גם אם ההצעה מתקבלת.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 15 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 65 נגד – 1 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות באקה-אל-ע'רביה וג'ת והוראת שעה), התשס”ח–2008, לוועדת הפנים והגנת הסביבה נתקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: בעד – 65, מתנגד אחד, אין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי הצעת חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות באקה-אל-ע'רביה וג'ת והוראת שעה), התשס”ח–2008, אושרה כנדרש, ברוב הנדרש, ותוכן לקריאה שנייה וקריאה שלישית בוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.

יובל שטייניץ: האם ראש הממשלה יפטר את השרים שהצביעו נגד עמדת הממשלה?

יולי יואל אדלשטיין: אתה תוכל לשאול את ראש הממשלה, חבר הכנסת שטייניץ.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא דובר שלו.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות מג'ד-אל-כרום, דיר-אל-אסד ובענה והוראת שעה), התשס"ח–2008, של חברי הכנסת דוד אזולאי, יורם מרציאנו, אחמד טיבי, מוחמד ברכה, זהבה גלאון, ואסל טאהא, נאדיה חילו ועבאס זכור וקבוצת חברי הכנסת – קריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: מי שמעוניין להצביע יכול לעשות זאת עכשיו.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 16 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 65 נגד – 1 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות מג'ד-אל-כרום, דיר-אל-אסד ובענה והוראת שעה), התשס"ח–2008, לוועדת הפנים והגנת הסביבה נתקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: בעד – 65, מתנגד אחד, אין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי גם הצעת חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות מג'ד-אל-כרום, דיר-אל-אסד ובענה והוראת שעה), התשס"ח–2008, אושרה ברוב נדרש בקריאה ראשונה ותוכן לקריאה שנייה ולקריאה שלישית בוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: [מס' מ/393; "דברי הכנסת", חוב' ל"ט, עמ' 18970; נספחות.

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים) (היוועדות חזותית – הוראת שעה) (תיקון), התשס"ח–2008, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: יציג את החוק יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, חבר הכנסת מנחם בן-ששון.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני.

מנחם בן-ששון: אדוני היושב-ראש, רבותי השרים – הם בטח נמצאים פה באיזה מקום – חברי חברי הכנסת – –

יולי יואל אדלשטיין: אדוני, שנייה אחת, שנייה אחת.

מנחם בן-ששון: – – בשם ועדת החוקה – – –

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת גלאון, אני יכול לבקש את עזרתך לפזר את ההתקהלות הבלתי-חוקית באמצע המליאה?

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת סלומינסקי, תירוש, שרוני.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מרציאנו – אני פשוט רוצה להסתכל לך בעיניים.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מנחם בן-ששון ימשיך.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני.

מנחם בן-ששון: אדוני היושב-ראש, חברי השרים – שוודאי יש פה מישהו, לפני רגע עוד היה אחד; הנה, השר ישי – בשם ועדת החוקה, חוק ומשפט, אני מתכבד להביא בפניכם את הצעת חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים) (היוועדות חזותית – הוראת שעה), (תיקון) לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

מנחם בן-ששון: זאת הצעת חוק ממשלתית, ומטרתה להאריך את תוקפה של הוראת השעה לעניין היוועדות חזותית, שפקעה ב-23 ביולי, לתקופה של שנה נוספת.

מנחם בן-ששון: מטרתה של הוראת השעה, שנחקקה ביוזמת הממשלה, לקבוע כהוראת שעה שלתקופה של שנה יהיה בית-המשפט רשאי לקיים דיון בבקשות להארכת מעצר ובבקשות לשחרור בערובה של חשודים בגירים שטרם הוגש נגדם כתב-אישום ויש להם סניגור גם באמצעות היוועדות חזותית; ובלבד שהחשוד הסכים לכך, לאחר שניתנה לו הזדמנות סבירה להתייעץ עם סניגורו בעניין זה, פנים אל פנים.

מנחם בן-ששון: בדיון בוועדה הודגש שוב כי היוועדות חזותית יוצרת למעשה תחליף לנוכחותו הפיזית של עצור בבית-משפט בשלב הדיון במעצרו, ואין מדובר בחריג לכלל של קיום דיון בנוכחות העצור.

מנחם בן-ששון: הוראת השעה נחקקה לאחר כמה דיונים בוועדת החוקה, בהכנתה לקריאה השלישית.

מנחם בן-ששון: במסגרת הדיונים נשמעו עמדות כל הגורמים הרלוונטיים, לרבות המשטרה, המשרד לביטחון הפנים, משרד המשפטים, הפרקליטות, הסניגוריה הציבורית, הנהלת בתי-המשפט, האגודה לזכויות האזרח ולשכת עורכי-הדין.

מנחם בן-ששון: במהלך הדיונים הוועדה אף קיימה ביקור בבתי-מעצר ונכחה בדיוני הארכות מעצר בבתי-משפט שלום בירושלים ובתל-אביב, ובמהלכם התרשמו חברי הוועדה באופן בלתי אמצעי ממצבם של העצורים.

מנחם בן-ששון: בנוסף, התקבלה חוות-דעת מטעם ד"ר ויגודה ממשרד המשפטים ביחס לעמדת המשפט העברי אשר לדיונים שלא בנוכחות חשודים ונאשמים, וכן התקבלה סקירה השוואתית שערך מרכז המחקר והמידע.

מנחם בן-ששון: לאחר כמה דיונים, הוראת השעה אושרה.

מנחם בן-ששון: נקבע שתחילתה ביום כניסתן לתוקף של התקנות, או בתום שישה חודשים מיום פרסומה של הוראת השעה – לפי המוקדם מביניהם.

מנחם בן-ששון: הסדר זה נקבע כהוראת שעה לשנה, במטרה לבחון במהלך תקופה זו אם הדיונים המתנהלים באמצעות היוועדות חזותית מהווים תחליף ראוי לנוכחות פיזית של חשוד בדיון בבית-המשפט.

מנחם בן-ששון: בפועל, מתקיימים דיוני הארכת מעצר ושחרורים בערובה של חשודים בדרך של היוועדות חזותית בבית-משפט השלום בתל-אביב בלבד, מחודש ספטמבר 2007, כאשר החשודים נמצאים בבית-המעצר באבו-כביר.

מנחם בן-ששון: במסגרת הבחינה של הוראת השעה, נערך במהלך תקופת יישומה מחקר מלווה, שבחן את ההליכים שבוצעו באמצעות היוועדות חזותית, ובכלל זה את ההשפעה של קיום הדיונים בהיוועדות חזותית על תקינות ההליך ועל שמירת הזכויות המהותיות של החשוד.

מנחם בן-ששון: בדיונים בוועדה הפעם הוצגו ממצאי המחקר האמור, נשמעו עמדות של גורמים שונים אשר לאופן יישום הוראת השעה בפועל, וברקע הדיון, חברים, עמד גם פסק-דינו של בית-המשפט העליון, בג"ץ 1548/07, שדחה את עתירתה של לשכת עורכי-הדין לבטל את הוראת השעה של הכנסת מחמת – כך טענו הם – אי-חוקתיותה, בהיותה פוגעת, לטענתם, בזכויות היסוד של החשוד.

מנחם בן-ששון: בג"ץ, כאמור, דחה את העתירה, ובין היתר ציין כי על פני הדברים קשה לומר כי שיטת היוועדות חזותית פוגעת בזכויותיהם של חשודים.

מנחם בן-ששון: כן התייחס לזמניותו של החוק שנחקק כהוראת שעה כאחד הטעמים לאי-התערבותו.

מנחם בן-ששון: זאת, משום שמזמניותו של החוק למד כי המחוקק טרם אמר את דבר חקיקתו באופן סופי.

מנחם בן-ששון: ועדת החוקה, ברוח פסק-הדין האמור, קיימה דיון מעמיק, שבו בחנה את ההסדר המעוגן בהוראת השעה תוך הערכתו מחדש והפקת לקחים מהניסיון המצטבר בעניין הפעלתו, בטרם אישרה את הארכת הוראת השעה בשנה, כאמור.

מנחם בן-ששון: בנסיבות אלה, חברי הוועדה שוכנעו כי לאור ממצאי הדוח ולצורך השלמת המחקר המלווה את היישום הניסיוני, יש לתקן את הוראת השעה ולהאריך את תוקפה בשנה נוספת, ומלבד הארכת הוראת השעה בשנה נוספת, החליטה הוועדה להבהיר בגוף הוראת השעה כי למנהל בתי-המשפט סמכות, בהתייעצות עם נציב שירות בתי-הסוהר, לקבוע לא רק את מקום המעצר שבו ישהה החשוד, אלא גם את בית-המשפט שבו יתקיים דיון בדרך של היוועדות חזותית.

מנחם בן-ששון: למען האמת, מבחינה מעשית מדובר בתיקון "מבהיר" בלבד.

מנחם בן-ששון: בעיני הלכתי לראות, חברי חברי הכנסת, ולהיווכח מה המשמעות של ההיוועדות החזותית עבור עצורים, ואם מדובר בדאגה לכבוד האדם ולחירותו.

מנחם בן-ששון: אין להשוות – ולטובה – את ההיוועדות החזותית לעומת ההמתנה של שעות בתאי מעצר, לעומת ההובלה בשעות בוקר מוקדמות ובשעות לא נוחות, פשוט בגלל אילוצים, של העצורים.

מנחם בן-ששון: אי-אפשר להשוות את הבושה של חלק מהעצורים שצריכים להגיע לאולם בית-המשפט ולהצטלם או להתעטף בבגדיהם כדי להסתיר את עצמם.

מנחם בן-ששון: ההיוועדות החזותית שראו עיני בבית-המעצר באבו-כביר – והגעתי במפתיע, ללא הודעה מראש – היא הצדעה לכבוד האדם.

מנחם בן-ששון: אני מדגיש את הדברים משום שאלה שמתנגדים למהלך, רוממות כבוד האדם בגרונם, אבל צריך לראות בעין מה המשמעות של הליך כזה, כיצד על פני מסך שלם, פניו של העצור נראות – ויודה כל מי שיראה את הדברים בעיניו – שיש לך כאן תשומת-לב של מאה אחוז של בית-המשפט אל העצור, דבר שפעמים רבות, בגלל לחץ הנסיבות, לא מתפנים אליו.

מנחם בן-ששון: לא כך צריך להיות.

מנחם בן-ששון: חברי חברי הכנסת, אני מבקש אפוא לדחות את ההסתייגות של חבר הכנסת רותם, שמציע להאריך את תוקפה של הוראת השעה בשלושה חודשים נוספים בלבד, ולאשר את הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

מנחם בן-ששון: תודה.

עתניאל שנלר: תודה ליושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט.

עתניאל שנלר: להצעת החוק הזאת הסתייגות אחת, של חבר הכנסת דוד רותם – הוא איננו כאן, לכן אין הסתייגויות להצעת החוק.

עתניאל שנלר: אנחנו נעבור להצבעה בקריאה שנייה, כנוסח הוועדה – שם החוק ונוסח החוק, כנוסח הוועדה, כהצעת הוועדה, על כל חלקיה.

עתניאל שנלר: קריאה שנייה.

עתניאל שנלר: הצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 17 בעד סעיף 1 – 13 נגד – 6 נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני היושב-ראש, כנראה השם שלי מופיע בעמדת היושב-ראש, לכן לא יכולתי להצביע במקומי.

עתניאל שנלר: קודם כול, התוצאות: 13 בעד, 6 נגד, אין נמנעים.

עתניאל שנלר: הייתי מבקש לפרוטוקול – – –

משה גפני: יש קריאה שלישית.

עתניאל שנלר: מה אמרת, בבקשה?

יולי יואל אדלשטיין: הצבעתי בעד החוק, ולא יכולתי להצביע במקומי בגלל תקלת מחשב.

יעקב אדרי: גם אני הצבעתי – – –

קריאות: יש שנייה ושלישית.

עתניאל שנלר: ובכן, על מנת להסיר ספק, משום שכאן היתה תקלה טכנית – אנחנו נרשום את זה – תקלת עיכוב לא תירשם.

עתניאל שנלר: אני מכריז שהחוק עבר בקריאה שנייה, ואנחנו נעבור לקריאתו השלישית, ואין לי ספק שאלה שאיחרו מפאת הפקקים בדרך, לא יאחרו בהצבעה הזאת.

עתניאל שנלר: הצבעה בקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 18 בעד החוק – 21 נגד – 5 נמנעים – אין חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים) (היוועדות חזותית – הוראת שעה) (תיקון), התשס”ח–2008, נתקבל.

עתניאל שנלר: ובכן, בעד – 21, חמישה מתנגדים, אין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע כי הצעת חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים) (היוועדות חזותית – הוראת שעה) (תיקון), התשס”ח–2008, עברה.

עתניאל שנלר: מזל טוב, יושב-ראש הוועדה.

עתניאל שנלר: מילות תודה – בבקשה, אדוני.

מנחם בן-ששון: אדוני היושב-ראש, רבותי השרים, חברי חברי הכנסת, אני מבקש להודות לעורכת-הדין אפרת רוזן.

מנחם בן-ששון: אנחנו עוד נשוב להודות על כל פעליה במושב הזה, אבל תודה מיוחדת על העבודה כאן.

מנחם בן-ששון: אדוני השר, אני מחכה לתקנות.

מנחם בן-ששון: אני רוצה להודות למנהלת הוועדה.

מנחם בן-ששון: אני רוצה להודות ליועצת של השר לביטחון הפנים על הליווי המסור שלה את החוק, ואני מניח שהיא תמשיך ללוות אותו בצורה נאמנה כמו שהיא ליוותה אותו עד עתה.

עתניאל שנלר: תודה רבה ליושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט.

עתניאל שנלר: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/403).

עתניאל שנלר: ]

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים לסעיף הבא בסדר-היום: הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 171), התשס”ח–2008, קריאה ראשונה.

עתניאל שנלר: יציג את החוק השר משולם נהרי.

עתניאל שנלר: בבקשה.

משולם נהרי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, ב-28 בינואר 2008 פורסם תיקון מס' 3 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים.

משולם נהרי: בתיקון מס' 3 נקבע כי יהיו שני סוגים של קופות גמל לקצבה: קופת גמל לקצבה אשר משלמת ישירות קצבה לזכאים בהתאם לתקנונה, וקופת גמל לקצבה שלא ניתן יהיה למשוך ממנה ישירות כספים שהופקדו בה, למעט כספים ממרכיב הפיצויים, אלא באמצעות העברתם לקופת גמל משלמת לקצבה.

משולם נהרי: עוד נקבע בתיקון האמור כי הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר לא ייתן אישור קופת גמל לקרן או לתוכנית ביטוח כקופת גמל לתגמולים או כקופת גמל אישית לפיצויים משנת 2008 ואילך, אלא לכספים שהופקדו לקופות האמורות בשל שנות המס שלפני 2008.

משולם נהרי: בהצעת החוק שלפני

משולם נהרי: כם מוצעים כמה תיקונים, שמרביתם משלימים לתיקון מס' 3, וביניהם: 1.

משולם נהרי: מוצע לאשר משיכה במישרין מקופת גמל לא משלמת לקצבה בשל מצב כלכלי או בריאותי של העמית או של בן-זוגו, וכן במקרה שבו סך הכספים שצבר העמית בחשבונותיו בקופה, בקופת גמל לא משלמת אחרת או בקופת גמל משלמת שאינה קרן ותיקה, אינו עולה על 40,000 שקלים; 2.

משולם נהרי: מוצע לקבוע, בדומה לכללים שנקבעו בפקודת מס הכנסה לגבי הפקדות למרכיב הפיצויים לפני 2008, כי עובד שפרש ממקום עבודתו רשאי שלא לקבל את מענק הפרישה שניתן לו (בכלל זה פיצויי פיטורים וכל סכום אחר ששולם לו בעת הפרישה), אלא להותיר את הכספים בקופת גמל לקצבה במרכיב הפיצויים או להפקיד כספים שקיבל כחלק מהמענק האמור (ולא היו מופקדים קודם לכן בקופת גמל לקצבה) בקופת גמל לקצבה, בכפוף לתקרת הפקדה, כך שהוא לא יחויב במס בעת הפרישה ומועד החיוב במס נדחה לעת שבה יבקש לשחרר את הכספים מהקופה; 3.

משולם נהרי: מוצע להתאים את כל הסכומים הנקובים בסעיפים 45א ו-47 לפקודת מס הכנסה לפי אותו בסיס.

משולם נהרי: יודגש: אין בתיקונים המוצעים כדי לשנות את כללי המס שיחולו לגבי כספים שהופקדו בשל שנות המס שלפני שנת המס 2008.

משולם נהרי: אבקש מחברי הכנסת לאשר את ההצעה ולהעבירה לוועדת הכספים להכנה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

משולם נהרי: תודה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לשר משולם נהרי.

עתניאל שנלר: לפני שנעבור לדיון אני רוצה לברך בברוכות הבאות את קבוצת אורחות הכנסת ממגדל-העמק, ברוכות הבאות לכנסת ישראל, ביתכן שלכן.

עתניאל שנלר: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לדיון.

עתניאל שנלר: ראשון הדוברים, חבר הכנסת משה גפני – אינו נוכח; חבר הכנסת אורי אריאל – אינו נוכח; חבר כנסת אברהם רביץ – אינו נוכח; חבר הכנסת – אינו נוכח; חברת הכנסת נאדיה חילו – אינה נוכחת; חבר הכנסת נסים זאב – חברי חברי הכנסת, גם הוא אינו נוכח.

עתניאל שנלר: נסתתמו טענותינו.

עתניאל שנלר: הדיון הסוער ברגע זה הסתיים ונעבור להצבעה בקריאה ראשונה על החוק כפי שהציג אותו השר נהרי.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו מצביעים, בבקשה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 19 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 8 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 171), התשס”ח–2008, לוועדת הכספים נתקבלה.

עתניאל שנלר: בעד – 8, אין מתנגדים ואין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע שהצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 171), התשס”ח–2008, עברה בקריאה ראשונה והיא תעבור להמשך תהליך חקיקה לוועדת הכספים, כפי שביקש המציע.

עתניאל שנלר: הודעה למזכיר הכנסת, בבקשה.

איל ינון: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק להגנת חיית הבר (תיקון מס' 6), התשס”ח–2008, שהחזירה ועדת הפנים והגנת הסביבה.

איל ינון: לדיון מוקדם:

איל ינון: הצעת חוק לתיקון פקודת מניעת טרור (הריסת בית פעיל טרור), התשס”ח–2008, מאת חבר הכנסת אליהו גבאי; הצעת חוק לתיקון פקודת מניעת טרור (החרמה והריסה של רכוש של אדם שביצע מעשה טרור), התשס”ח–2008, מאת חבר הכנסת אברהם מיכאלי; הצעת חוק לתיקון פקודת מניעת טרור (החרמה והריסה של רכוש של אדם שביצע מעשה טרור), התשס”ח–2008, מאת חבר הכנסת נסים זאב; הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון – איסור גביית עמלות בחשבון עובר ושב), התשס”ח–2008, מאת חברי הכנסת גלעד ארדן, משה כחלון ואליהו גבאי; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (סמכות לפסילת נהגים מסוכנים), התשס”ח–2008, מאת חברי הכנסת משה גפני ואיתן כבל; הצעת חוק רשות השידור (תיקון – פטור מתשלום אגרת הטלוויזיה לגמלאים), התשס”ח–2008, מאת חברת הכנסת אורית נוקד; הצעת חוק בתי-דין דתיים (יחידות סיוע), התשס”ח–2008, מאת חברי הכנסת עמירה דותן ויצחק לוי; הצעת חוק האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים (תיקון – מטרות ודרכי פעולה), התשס”ח–2008, מאת חברי הכנסת בנימין אלון וזבולון אורלב וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הספקת חשמל (הוראת שעה) (תיקון – תחילה ותוקף), התשס”ח–2008, מאת חבר הכנסת שכיב מוראד שנאן; הצעת חוק פיצוי לפליטים יהודים מארצות ערב במסגרת תהליך השלום, התשס”ח–2008, מאת חבר הכנסת נסים זאב וקבוצת חברי הכנסת.

איל ינון: מסקנות ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בעקבות דיון מהיר בנושא:

איל ינון: ביטול תקציב דירות המעבר על-ידי משרד הרווחה, של חברי הכנסת ניסן סלומינסקי, יולי יואל אדלשטיין ודוד אזולאי.

איל ינון: הצעת ועדת הכנסת להקים ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא היחס של הממסד הדתי כלפי יוצאי אתיופיה.

איל ינון: החלטת ועדת האתיקה מיום כ"ו בתמוז התשס"ח, 29 ביולי 2008, בעניין צבירת נקודות מועדוני "הנוסע המתמיד".

איל ינון: תודה.

עתניאל שנלר: תודה למזכיר הכנסת.

עתניאל שנלר: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/402)].

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים לנושא הבא שעל סדר-היום: הצעת חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות (תיקון מס' 11), התשס”ח–2008, קריאה ראשונה.

עתניאל שנלר: אני מתכבד להזמין את השר משולם נהרי להציג את החוק.

עתניאל שנלר: בבקשה, אדוני השר.

רן כהן: זה מטעם הממשלה?

עתניאל שנלר: כן.

משולם נהרי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, הצעת החוק המונחת לפניכם גובשה ברשות לניירות ערך ונועדה לאפשר לזרים המוסמכים במדינת מוצאם לעסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות או בניהול תיקים, להציע את שירותיהם בישראל ללא רשיון ישראלי מתאים – זאת, בתנאי שיעמדו באחת משתי חלופות מוצעות: או שייתנו שירותיהם במסגרת תאגיד מורשה ישראלי, שעליו מוצע להטיל חובת פיקוח ביחס לפעילות העוסק הזר, או שיתקשרו בהסכם ניהול תיקים עם לקוחות מתוחכמים בישראל, בעוד ניהול התיק ייעשה בחוץ-לארץ.

משולם נהרי: בנוסף, מוצעים כמה תיקונים נוספים, ובין השאר: הוספת לקוחות בעלי תיק נכסים גדול לרשימת הלקוחות המתוחכמים שייעוץ ושיווק השקעות להם פטור מרשיון – לקוחות אלה יכולים לרכוש בכספם סיוע מקצועי לשם קבלת החלטות השקעה בעצמם, ולפיכך אינם נדרשים להגנת החוק הגלומה בדרישת הרשיון; הסמכת רשות ניירות ערך להסתייע במקור חוץ לשם פיקוח על בעלי רשיון לפי החוק, סמכות דומה לזו המוקנית לה מכוח חוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968, וכן תיקונים נוספים הנדרשים לאור חקיקת בכר ולאור תיקונים נוספים לחוק שהתקבלו בשנים האחרונות.

משולם נהרי: אבקש מחברי הכנסת לאשר את ההצעה בקריאה ראשונה ולהעבירה לוועדת הכספים להכנה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: תודה רבה לשר משולם נהרי.

עתניאל שנלר: נעבור לדיון.

עתניאל שנלר: נרשמו לדיון חבר הכנסת אברהם רביץ – שאינו נוכח.

עתניאל שנלר: חברת הכנסת נאדיה חילו – אינה נוכחת; חבר הכנסת אורי אריאל – אינו נוכח.

עתניאל שנלר: מישהו רוצה להירשם לדיון ברגע זה?

עתניאל שנלר: ובכן, הדיון הסתיים ונעבור להצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 20 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 9 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות (תיקון מס' 11), התשס”ח–2008, לוועדת הכספים נתקבלה.

עתניאל שנלר: ובכן, בעד – 9, אין מתנגדים ואין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה ראשונה והחוק יידון בהמשך הליך החקיקה בוועדת הכספים של הכנסת.

עתניאל שנלר: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/406).

עתניאל שנלר: ]

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים לסעיף הבא.

עתניאל שנלר: הסעיף הבא: הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 87), התשס”ח–2008, קריאה ראשונה.

עתניאל שנלר: אני מתנצל מצד אחד, וגוער מצד שני.

עתניאל שנלר: אדוני השר.

מאיר שטרית: אני מצטער, יצאתי לנשום אוויר באמצע.

עתניאל שנלר: אנחנו עובדים מהר, אדוני השר.

עתניאל שנלר: הכנסת רוצה לחוקק חוק, רוצה לצאת לפגרה כנראה.

עתניאל שנלר: אני אכריז על הדברים מחדש.

עתניאל שנלר: ובכן, אנחנו עוברים להצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 87), התשס”ח–2008, קריאה ראשונה.

עתניאל שנלר: אני מזמין את שר הפנים להציג את הצעת החוק.

עתניאל שנלר: בבקשה, אדוני השר.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, אני מתכבד להציג את התיקון מס' 87 לחוק התכנון והבנייה.

מאיר שטרית: הצעת החוק מציעה שורה של שינויים בחוק התכנון והבנייה, שכל מטרתם היא להגביר את האכיפה בתחום של שמירת חוקי התכנון והבנייה, שלצערי היום לוקה בחסר בצורה דרסטית.

מאיר שטרית: יש בנייה פראית בכל מקום בארץ.

מאיר שטרית: יש, לצערי, 70,000 מבנים בלי רשיון בכל רחבי הארץ, 112 אולמות אירועים שנבנו על אדמות חקלאיות מארחים כל יום אלפי אנשים, כשהם עובדים ללא רשיון.

מאיר שטרית: כוחה של מערכת אכיפת החוק והמשפט חלש מאוד, היכולת להביא לאכיפה אפקטיבית של חוק התכנון והבנייה.

מאיר שטרית: הצעת החוק הזאת נועדה להתמודד עם הסוגיה הזאת ולעשות צעדים שישנו את המצב.

מאיר שטרית: השינוי הראשון, אדוני, הוא ייעול יכולת האכיפה של הוועדה המחוזית: בתיקון מוצע לתת את הסמכויות של הוועדה המקומית בידי מתכנן המחוז ויושב-ראש הוועדה המחוזית, כאשר הוועדה המקומית איננה מבצעת את תפקידה.

מאיר שטרית: היום מה שקורה הוא שכאשר הוועדה המקומית איננה מבצעת את תפקידה, אף אחד אחר לא בא בנעליה, והתוצאה שלא מבצעים אכיפה.

מאיר שטרית: השינוי השני המהותי הוא סמכות לפזר ועדה מקומית: תורחב סמכות שר הפנים למנות ועדה ממונה גם בנוגע לתפקודה של ועדה מקומית ברשות מקומית אחת, כאשר אינה ממלאת תפקידיה, ולא רק בנוגע לתפקודה של ועדה מקומית בכמה רשויות מקומיות, כפי שקובע החוק היום.

מאיר שטרית: השינוי השלישי: החמרת ענישה על אישור או היתר או תוכנית לא חוקיים – חתימה על תוכנית, היתר או אישור שהם בניגוד לתוכנית או לחוק, מהווים הטעיה של הציבור והטעיה של מי שבונה על-פיהם ומסתמך עליהם, שכן מסמכים אלו נחזים כתקינים.

מאיר שטרית: מוצע לקבוע ענישה מחמירה יותר, של שלוש שנות מאסר, על הגורמים המקצועיים במוסדות התכנון אשר חותמים על תוכנית, היתר או אישור ומודעים לכך שחתימתם ואישורם נעשו בניגוד לתוכנית או בניגוד לחוק.

מאיר שטרית: החמרה בענישה על עבירות בנייה: העונש על עבירות בנייה ושימוש במקרקעין ללא היתר הוחמר, ובמקום מאסר של שנתיים נקבע מאסר של שלוש שנים.

מאיר שטרית: על בנייה ושימוש בסטייה מהיתר הוחמר העונש משנת מאסר אחת לשנתיים מאסר, כך גם על עבירה של אי-קיום צו בית-המשפט או צו מינהלי הוחמר העונש משנת מאסר אחת לשנתיים מאסר.

מאיר שטרית: 5.

מאיר שטרית: הגבלת האפשרות להארכת תוקף צווי הריסה: מוצע לקבוע את הכלל שלפיו המועד לביצועו של כל צו הניתן לפי הוראות חוק זה הוא 30 יום מיום נתינתו.

מאיר שטרית: מטרת התיקון היא להבטיח שהארכות מועד לביצוע הצו יינתנו רק מקום שיש לכך הצדקה.

מאיר שטרית: 6.

מאיר שטרית: הארכת המועד לביצוע צו הריסה מינהלי וגביית הוצאות הביצוע: היערכות לביצוע צו הריסה מינהלי ותיאום עם הגורמים הרלוונטיים דורשים לעתים למעלה מ-30 ימים.

מאיר שטרית: מוצע להאריך את המועד לביצוע צו ההריסה באופן שבו ניתן יהיה לבצע את ההריסה על-פי הצו בתוך 60 ימים ממועד הגשת תצהיר המהנדס או מיום מתן החלטת בית-המשפט בכל עניין בקשר לצו לפי סעיף זה – ולא רק החלטה הדוחה את הבקשה לביטול הצו המינהלי, שכן לעתים היא איננה ההחלטה הסופית בהליך.

מאיר שטרית: 7.

מאיר שטרית: החמרת ענישה על עבירה המתבצעת על-ידי תאגיד: נמצא כי תאגידים רבים נוטלים חלק בפעילות הבנייה הבלתי-חוקית וקיים קושי בנטל הראיה המוטל על התביעה לעניין הוכחת אחריותו של נושא המשרה בתאגיד.

מאיר שטרית: מוצע להחמיר את הענישה הכלכלית על עבירה המבוצעת בידי תאגיד ולהגדיל את גובה הקנס שבית-המשפט יהיה מוסמך להטיל על התאגיד שביצע עבירה – מעונש של כפל הקנס שקבוע בפרק לאותה עבירה לעונש של פי ארבעה משיעור הקנס כאמור.

מאיר שטרית: 8.

מאיר שטרית: הסדרה והרחבה של סמכויות הפיקוח: מוצע להתאים ולהרחיב את סמכויות המפקחים לחקיקה העדכנית.

מאיר שטרית: למפקח אשר יקבל הכשרה מתאימה יהיו סמכויות לחקור, לתפוס כל חפץ הקשור לעבירה, לבקש מבית-המשפט צו חיפוש ולעכב חשוד עד לבואו של שוטר.

מאיר שטרית: חברים, אני חושב שזה שינוי גדול בדרכים לאכוף את חוקי התכנון והבנייה, דבר שייתן כלים בידי כל המערכת – ועדות מקומיות, ועדות מחוזיות, עיריות – לאכוף חוקי תכנון ובנייה ולמנוע את המשך העבירות הפראיות על חוקי התכנון והבנייה.

מאיר שטרית: לכן אני מבקש מהכנסת לאשר את הצעת החוק בקריאה הראשונה ולהעביר אותה להכנה לקריאה השנייה ולקריאה השלישית לוועדת הפנים של הכנסת.

עתניאל שנלר: תודה רבה לשר הפנים, חבר הכנסת מאיר שטרית.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים לדיון.

עתניאל שנלר: נרשמו לדיון חברי הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח, חברת הכנסת נאדיה חילו – אינה נוכחת, חבר הכנסת אורי אריאל – איננו נוכח.

עתניאל שנלר: האם מישהו רוצה עוד לדון?

עתניאל שנלר: אם אין נרשמים נוספים, הדיון הסתיים, ואנחנו עוברים להצבעה בקריאה הראשונה.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, הצבעה.

עתניאל שנלר: בבקשה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 21 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 8 נגד – 1 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 87), התשס”ח–2008, לוועדת הפנים והגנת הסביבה נתקבלה.

עתניאל שנלר: ובכן, בעד – 8, אחד מתנגד, אין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע כי הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 87), התשס”ח–2008, עברה בקריאה הראשונה, והיא תידון בהמשך תהליך החקיקה בוועדת הפנים והגנת הסביבה.

עתניאל שנלר: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/404).

עתניאל שנלר: ]

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים לסעיף הבא בסדר-היום: הצעת חוק הסיוע המשפטי (תיקון מס' 9) (סיוע משפטי לנפגעי עבירות סחר בבני-אדם והחזקה בתנאי עבדות), התשס”ח–2008, קריאה ראשונה.

עתניאל שנלר: אני מזמין את כבוד שר המשפטים דניאל פרידמן.

עתניאל שנלר: בבקשה, כבוד השר.

דניאל פרידמן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, חוק הסיוע המשפטי מעניק כיום סיוע משפטי חינם לנפגעי עבירות סחר בבני-אדם והחזקה בהם בתנאי עבדות.

דניאל פרידמן: הסדר זה מעוגן בהוראת שעה שאמורה לפוג ב-15 בספטמבר 2008.

דניאל פרידמן: הצעת החוק הנוכחית מבקשת לבטל את הוראת השעה ולהפוך את מתן הסיוע המשפטי לנפגעי סחר בבני-אדם להסדר קבע, ובנוסף לבטל את הוראת סעיף 9(א) לחוק הסיוע המשפטי, שהחילה את ההסדר באופן הדרגתי ומכוח צווים, כיוון שתקופת ההחלה נסתיימה כבר ב-1 באוגוסט 2006.

דניאל פרידמן: תיקון זה מבטא את מחויבותה העמוקה של מדינת ישראל להגן על נפגעי העבדות והסחר בבני-אדם, ומשתלב עם האמנות הבין-לאומיות שהמדינה אשררה.

דניאל פרידמן: בוועדת השרים לענייני חקיקה הוחלט ביום ראשון האחרון, ב-27 ביולי 2008, לתמוך בהצעת החוק.

דניאל פרידמן: החלטה זו אושרה באותו יום בממשלה וקיבלה תוקף של החלטת ממשלה.

דניאל פרידמן: על כן, הממשלה תומכת בהצעת החוק ומציעה להעבירה לדיון בוועדת הכנסת המתאימה לכך.

דניאל פרידמן: ואנחנו מציעים את ועדת החוקה, חוק ומשפט.

עתניאל שנלר: תודה רבה לשר המשפטים, השר דניאל פרידמן.

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים לדיון.

עתניאל שנלר: נרשמו לדיון חבר הכנסת גפני – שאינו נוכח, חבר הכנסת אריאל – שאינו נוכח, חבר הכנסת רביץ – אינו נוכח, חבר הכנסת פרוש – אינו נוכח, חברת הכנסת חילו – איננה נוכחת.

עתניאל שנלר: מישהו מבקש לדון?

עתניאל שנלר: נסתיים הדיון.

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים להצבעה.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, הצבעה.

עתניאל שנלר: בבקשה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 22 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 7 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הסיוע המשפטי (תיקון מס' 9) (סיוע משפטי לנפגעי עבירות סחר בבני אדם והחזקה בתנאי עבדות), התשס”ח–2008, לוועדת החוקה, חוק ומשפט, נתקבלה.

עתניאל שנלר: ובכן, בעד – 7, אין מתנגדים, אין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע כי הצעת חוק הסיוע המשפטי (תיקון מס' 9) (סיוע משפטי לנפגעי עבירות סחר בבני אדם והחזקה בתנאי עבדות), התשס”ח–2008, עברה בקריאה הראשונה, והמשך תהליך החקיקה ייערך בוועדת החוקה, חוק ומשפט.

עתניאל שנלר: [מס' מ/378; "דברי הכנסת", חוב' כ"ו, עמ' 16614; נספחות.

עתניאל שנלר: ]

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים לסעיף הבא בסדר-היום: הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 87), התשס”ח–2008, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: אני מזמין את יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה להציג את הצעת החוק.

עתניאל שנלר: בבקשה, אדוני.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, הנני מתכבד להביא בפניכם את הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 87), התשס”ח–2008, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

אופיר פינס-פז: הצעת חוק זו היא הצעת חוק ממשלתית, שאושרה בקריאה ראשונה ב-2 באפריל 2008.

אופיר פינס-פז: סעיף 33א לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965, קובע כי הממשלה רשאית, בהמלצת ועדה שמונתה על-ידה, להכריז בצו על שטח כעל מתחם לפינוי לשם בינוי או לצורך עיבוי בנייה.

אופיר פינס-פז: תוקפה של ההכרזה הוא לא יותר משש שנים.

אופיר פינס-פז: הכרזת הממשלה מזכה את הרשות המקומית אשר בשטחה מצוי המתחם בסיוע מטעם המדינה לצורך מימון הכנת תוכנית למתחם, פעולות מנהל הפרויקט לצורך קידום הפרויקט, לרבות הסברה לתושבים וניהול תקציבי.

אופיר פינס-פז: במשך תקופת תוקפו של הצו חלות הקלות במיסוי וניתן לקבל פטור מהיטל השבחה בתנאים מסוימים.

אופיר פינס-פז: במהלך שש השנים שבהם עומד הצו בתוקפו יש לבצע פעולות רבות על מנת לממש את ניצול ההטבות למתחמים המוכרזים.

אופיר פינס-פז: המציאות מעידה כי הזמן שנקבע אינו מספיק, למרבה הצער, על מנת להשלים את כל ההליכים.

אופיר פינס-פז: לפיכך מוצע בסעיף 1 להצעת החוק להסמיך את הממשלה, בהמלצת הוועדה ולפי תנאים שתורה, להאריך את תוקפו של צו ההכרזה לתקופה אחת נוספת, שלא תעלה על שש שנים, ובלבד שאושרה או שהופקדה תוכנית לפינוי ובינוי או שמוסד התכנון החליט על הפקדתה.

אופיר פינס-פז: עוד טרם חקיקתו של סעיף 33א הכריזה הממשלה, בארבע הכרזות שונות, על מתחמים להתחדשות עירונית – בסוגריים: פינוי ובינוי.

אופיר פינס-פז: הכרזות אלו פקעו ואינן בתוקף כיום.

אופיר פינס-פז: על מנת לאפשר המשך ההליכים במתחמים שהוכרזו וליהנות מההטבות הכרוכות בכך, מוצע להסמיך את הממשלה להאריך את תוקפן של ההכרזות לתקופה שלא תעלה על שש שנים מהמועד שבו פג תוקפה של ההכרזה.

אופיר פינס-פז: בסעיף 2 להצעת החוק מוצע לתקן את חוק פינוי ובינוי (פיצויים), התשס”ו–2006.

אופיר פינס-פז: נקבע כי כאשר נעשית עסקה לפינוי ובינוי, יש לספק לאדם עם מוגבלות מגורים חלופיים לתקופת הביניים.

אופיר פינס-פז: אני החלטתי להוסיף את הסעיף הזה, אף שהוא לא היה במקור בהצעת החוק הממשלתית, משום שהגיעו אלי תלונות שנכים, שהם חלק מהפרויקט של פינוי-בינוי, שלא מקבלים תנאי דיור הולם, לא בשלב הפינוי הזמני ולא בשלב הפינוי הקבוע, מוכרזים כדיירים סרבנים.

אופיר פינס-פז: הדבר הזה נשמע בעיני בלתי סביר בעליל, ולכן אני הוספתי את התיקון הזה.

אופיר פינס-פז: אני מוכרח לומר שהממשלה הסכימה לתוספת, אבל זה לא היה בהצעת החוק המקורית.

אופיר פינס-פז: לכן קבענו כי יש לספק לאדם עם מוגבלות מגורים חלופיים לתקופת הביניים, הכוללים התאמות לצרכיו המיוחדים, וכן נקבע כי בדירת קבע חלופית אשר תוענק לו יש לכלול את ההתאמות או להעניק לו את שוויין הכספי של ההתאמות, אם ניתן לו כסף תמורת דירתו הקודמת.

אופיר פינס-פז: במקרה שלא מתקיימים תנאים אלה, לא ייחשב אותו אדם לדייר מסרב ולא ניתן יהיה לתבוע אותו בנזיקין בשל סירובו להסכים לפינוי.

אופיר פינס-פז: כמו שאמרתי, אנחנו בעד פינוי-בינוי, אבל אנחנו לא בעד שהחלשים והמוגבלים יידרסו תחת התהליכים האלה.

אופיר פינס-פז: הצעת החוק באה להבטיח המשך מהלכים אשר הוחל בהם, ולפיכך אבקש כי הכנסת תתמוך בה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

אופיר פינס-פז: אני מקווה שכתוצאה מכך פרויקטים רבים – יש 130 פרויקטים של פינוי-בינוי בארץ שממתינים, ואני מקווה מאוד שהממשלה, עם הרשויות המקומיות הרלוונטיות, יצליחו בכוחות משותפים להעביר אותם מן הכוח אל הפועל.

אופיר פינס-פז: תודה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת אופיר פינס-פז, יושב-ראש הוועדה.

עתניאל שנלר: האם שר הפנים ביקש להתייחס?

עתניאל שנלר: בבקשה, אדוני.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, ראשית, אני מבקש להודות ליושב-ראש ועדת הפנים של הכנסת על העברת החוק.

מאיר שטרית: החוק הזה הוא חיוני וחשוב ביותר לאוכלוסיות רבות שחיות בשכונות מצוקה.

מאיר שטרית: כדי לקבל מושג, יש למעלה מ-100 פרויקטים שמאושרים על-ידי הממשלה.

מאיר שטרית: האישור של פרויקט פינוי-בינוי נותן אפשרות ליזם פרטי לקחת שכונה שלמה – נגיד שיש בה 100 דירות – ולקבל זכויות בנייה פי-חמישה ממספר הדירות הקיימות, תוך מתן פטור ממסים, כך שהוא יכול לתת פיצוי לכל משפחה בדירה כזאת, במצוקה, דירה חדשה במקומה, ועדיין, בחישוב כלכלי, יכול להרוויח על הדירה.

מאיר שטרית: ברור שככל שיש ביקוש גדול יותר לבנייה למגורים באותם מקומות והמחירים גבוהים, הנושא כלכלי יותר, ולכן שם לפרויקטים כאלה יש סיכוי טוב יותר.

מאיר שטרית: במקומות שבהם העסק לא כלכלי ואין ביקוש גדול לדירות, אז הפרויקטים לא עובדים.

מאיר שטרית: בצער אני אומר שאף שהממשלה אישרה כ-130 פרויקטים, רק שניים או שלושה מהם יצאו לביצוע – ודרך אגב, אחרי השקעה של המדינה בהיקף של 100 מיליון שקל על-ידי משרד השיכון.

מאיר שטרית: מאחר שנגמרו שש השנים שהממשלה קובעת כתנאים לאישור לתוכנית פינוי-בינוי, שעל זה חל הפטור, ובינתיים כל התוכניות, או רוב התוכניות, לא יצאו לדרך, מוצע על-ידי הממשלה כחוק להאריך את התקופה בשש שנים נוספות.

מאיר שטרית: הממשלה תוסמך, באותם מקומות שבהם יש תנועה ומתחילים לזוז, לתת להם עוד שש שנים.

מאיר שטרית: לכן, אני חושב שיש חשיבות גדולה מאוד, חברתית, לחוק הזה – דבר שאני מקווה שיאפשר להרבה שכונות וליזמים לשפר את המצב של התושבים באותן שכונות מצוקה ולבנות שכונות חדשות ולשקם את החיים של התושבים שם בלי להפסיד כסף.

מאיר שטרית: כולם מרוויחים: התושבים, המדינה שמקבלת שכונות יותר מסודרות וכן הלאה, העיריות, וגם כמובן הקבלנים שבונים, כי אם הם לא ירוויחו ודאי שהם לא יעשו את זה.

מאיר שטרית: לכן, אדוני היושב-ראש, אני תומך בכל לבי בחוק.

מאיר שטרית: אני מודה לוועדת הפנים על הטיפול היעיל בחוק ועל הבאתו לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: תודה לשר הפנים.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, לחוק זה אין הסתייגויות, ולכן אנחנו נעבור ישר להצבעה בקריאה שנייה כנוסח הוועדה, לרבות שם החוק והחוק כולו מהמסד ועד הטפחות.

עתניאל שנלר: הצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 23 בעד סעיפים 1–2 – 14 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–2 נתקבלו.

עתניאל שנלר: בעד – 14, אין מתנגדים ואין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע כי החוק עבר בקריאה שנייה.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים לקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: הצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 24 בעד החוק – 16 נגד – אין נמנעים – אין חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 87), התשס”ח–2008, נתקבל.

עתניאל שנלר: בעד – 16, אין מתנגדים ואין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע כי הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 87), התשס”ח–2008, עברה בקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: מזל טוב למחוקקים.

עתניאל שנלר: [מס' כ/206; "דברי הכנסת", חוב' כ"ב, עמ' 15625; נספחות.

עתניאל שנלר: ]

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים לסעיף הבא בסדר-היום: הצעת חוק הדרכים (שילוט) (תיקון מס' 5), התשס”ח–2008.

מה עם המעונות?

עתניאל שנלר: אבקש להזמין את יושב-ראש ועדת – – –

קריאה: – – –

עתניאל שנלר: לא.

עתניאל שנלר: זה לא עובד ככה.

עתניאל שנלר: אני מודה לכם.

עתניאל שנלר: אני מבקש להזמין את יושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת גלעד ארדן.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת ארדן, חבר הכנסת ארדן, קראתי בשמך כבר שלוש פעמים להציג את הצעת החוק.

עתניאל שנלר: אני מתנצל על שקולי חלש והרמקול לא עובד, ואתה פנוי ואוזנך כרויה.

עתניאל שנלר: ברוך הבא.

עתניאל שנלר: אדוני, בבקשה.

עתניאל שנלר: אנחנו בהצעת חוק הדרכים (שילוט) (תיקון מס' 5).

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת חוק הדרכים (שילוט) (תיקון מס' 5), התשס"ח–2008, שיזם חבר הכנסת יורם מרציאנו.

גלעד ארדן: כבר בתחילת דברי, ולפני שאציג את הוראות החוק המוצע, אני מבקש לציין שאני מתנגד נמרצות להצעת החוק, ובהתאם לכך גם הגשתי הסתייגויות, שאותן אפרט בהמשך.

גלעד ארדן: עם זאת, אני מכבד את ההליכים הדמוקרטיים ואת הרוב שהצעת החוק זכתה לה בעת ההצבעות בוועדת הכלכלה, ובהתאם לכך, ובתוקף תפקידי כיושב-ראש ועדת הכלכלה של הכנסת, אציג את הצעת החוק בדיוק כפי שאני מציג הצעות חוק שאני תומך בהן.

גלעד ארדן: חוק הדרכים (שילוט), התשכ"ו–1966, להלן: החוק, כשמו, מתייחס לנושא השילוט בדרכים, קובע את המותר והאסור לעניין זה ואת האופן שבו מותר להתקין שלטים.

גלעד ארדן: כדי להציג בפניכם את הרקע שעל בסיסו נחקק החוק, אני אקרא מתוך דברי ההסבר להצעת החוק המקורית, משנת 1965: "בעיית שלטי הפרסומת הרבים המוצבים לאורך כבישי הארץ מדאיגה מזמן את משרדי הממשלה הנוגעים בדבר.

גלעד ארדן: בשנת 1959 מינה שר העבודה ועדה לבדיקת בעיה זו, ומסקנתה של הוועדה היתה שהצבת אמצעי הפרסומת בצדי הדרכים מסכנת את בטיחות התנועה".

גלעד ארדן: בהתאם לכך חוקק החוק, החל על שילוט הנראה לעיני מי שנוהג בדרך בין-עירונית, ומותקן הן בדרכים עירוניות והן בדרכים בין-עירוניות.

גלעד ארדן: החוק בנוסחו עד היום אוסר לחלוטין שילוט הכולל פרסומות, ומאפשר לתת היתר לשלטים מסוימים מסוג ובתנאים שפורטו בחוק בלבד, לדוגמה שלטי הכוונה.

גלעד ארדן: החוק גם קובע מיהו הגוף המוסמך לתת היתרים לשילוט.

גלעד ארדן: כך, הסמכות לתת היתר להצבת שלטים המיועדים להזהיר את הנוסעים בדרך מפני תאונות דרכים, להורות על מיקומו של עסק או אתר מסוים וכן להודיע הודעות מטעם רשות מקומית, היא, בתחום רשות מקומית, אותה רשות באישור הוועדה המחוזית; מחוץ לתחום רשות מקומית – הוועדה המחוזית בלבד.

גלעד ארדן: בנוגע לשלט שמצוין בו שמו וסמלו של נותן חסות לניקיון ולטיפוח קטע מסוים של דרך בין-עירונית, מוסמכת לתת היתר ועדת היתרים שהוקמה לפי החוק.

גלעד ארדן: כפי שידוע לכל נהג שנסע בכביש 20, נתיבי-איילון, שהוא דרך בין-עירונית במשמעות החוק, עד לא מזמן הוצבו שלטי פרסומת שנראו לעיני מי שנהג בדרך זו.

גלעד ארדן: שלטים אלה, כפי שקבע בית-המשפט, הוצבו בניגוד לחוק, ולפיכך נקבע כי יש להסירם.

גלעד ארדן: זה הרקע להצעת החוק שאני מציג בפניכם.

גלעד ארדן: הצעת החוק של חבר הכנסת מרציאנו קובעת שלגבי נתיבי-איילון לא יחולו הוראות החוק בנוגע לאיסור להציב שלטי פרסומת או ההוראות הנוגעות לגוף המוסמך לתת היתר להציב שלט.

גלעד ארדן: בהתאם למוצע, ניתן יהיה לתת היתר להצבת שלט בנתיבי-איילון, לרבות שלט פרסומת, אם השלט יותקן בסמוך לדרך או בצמוד לה על מבנה שנבנה כדין, והשטח הסמוך למקום התקנת השלט משני צדי הדרך אינו מיועד למטרה חקלאית או לסוג של שטחים פתוחים כמשמעותם בחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965.

גלעד ארדן: בהתאם להצעת החוק, הסמכות לתת היתר לעניין הצבת שלט בנתיבי-איילון תהיה של הרשות המקומית, באישור הוועדה המקומית.

גלעד ארדן: כפי שציינתי, במצב החוקי כיום, הסמכות לתת היתר להצבת שלט כזה היא, בתחום רשות מקומית – הרשות המקומית, באישור הוועדה המחוזית.

גלעד ארדן: כדי לייתר אחר כך את הצורך לנמק את הסתייגויותי, אסביר כעת כי אני מתנגד כמובן גם לסעיף זה בהצעת החוק, משתי סיבות עיקריות.

גלעד ארדן: האחת, הרשות המקומית והוועדה המקומית הן בעצם אותו הגוף – –

עתניאל שנלר: חבר הכנסת שגאל, לא באולם.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת יוסף שגאל.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת יוסף שגאל.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת יוסף שגאל, אתה מדבר בפלאפון, ואני קורא לך.

עתניאל שנלר: לא כאן – לא.

עתניאל שנלר: זה לא בסדר.

יוסף שגל: – – –

עתניאל שנלר: תודה.

עתניאל שנלר: בבקשה, אדוני ימשיך.

גלעד ארדן: – – ולכן, לפי המוצע, הגוף שמקבל את ההחלטה הוא גם הגוף האינטרסנטי לתת היתרים, בשל ההכנסות הגבוהות שיש לו מהשילוט, והוא גם הגוף שאמור לאשר אותה.

גלעד ארדן: ברור, בעיני לפחות, שמצב כזה אינו תקין.

גלעד ארדן: הסיבה השנייה, האישור של הוועדה המחוזית נחוץ מאחר שהיא זו שיש לה את הראייה הכוללת בשטח שבתחומה, בניגוד לראייתה המוגבלת יותר של הרשות המקומית.

גלעד ארדן: ראייה כוללת זו של הוועדה המחוזית חיונית בכל הנוגע לשיקולים שיש לשקול כשמת

גלעד ארדן: קבלת ההחלטה אם לאשר הצבת שלט או לא, ובין היתר שיקולים של בטיחות בדרכים, ערכי טבע ונוף, איכות הסביבה וכן הלאה.

גלעד ארדן: בהקשר זה אני מבקש להזכיר, שכביש איילון עובר דרך כמה רשויות מקומיות – דבר המדגיש עוד יותר את הצורך בראייה רוחבית של הנושא, שמצויה אך ורק אצל הוועדה המחוזית.

גלעד ארדן: זה המקום לציין כי שלטי הפרסומת בצדי הדרכים אינם מעלים רק שאלות של בטיחות בדרכים, שאליהן אתייחס מייד, אלא גם שאלות בנוגע לאיכות הסביבה ובנוגע לבעלות במרחב הציבורי.

גלעד ארדן: הצעת החוק קובעת גם שהוועדה המקומית תפרסם הודעה על היתר להצבת שלט בנתיבי-איילון שנתנה הרשות המקומית, וכי מי שרואה עצמו נפגע מהחלטת הוועדה המקומית כאמור יהיה רשאי לערור בפני הוועדה המחוזית.

גלעד ארדן: בנוגע לאופן שבו יותקנו השלטים בנתיבי-איילון, קובעת הצעת החוק ששר התחבורה והבטיחות בדרכים ושר הפנים, בהתייעצות עם השר להגנת הסביבה ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, יתקינו תקנות בכל הנוגע לשלטים.

גלעד ארדן: מאחר שכפי שכבר ציינתי, ההיבטים של איכות הסביבה הם קריטיים בכל הנוגע להצבת שלטים, בעיני, הגשתי הסתייגות גם לסעיף זה, שלפיה התקנות יותקנו בהסכמת השר להגנת הסביבה ולא בהתייעצות עמו.

גלעד ארדן: כפי שהזכרתי, הצעת החוק מעלה שאלות כבדות משקל בנוגע לבטיחות בדרכים.

גלעד ארדן: אומנם המחקרים הקיימים אינם מגלים תמונה חד-משמעית בנוגע להיבטים הבטיחותיים של הצבת שלטי פרסומת בצדי הדרכים.

גלעד ארדן: הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, שהתבקשה לבצע מחקר מקיף בנושא, מסרה לוועדה שדרושה לה שנה כדי לסיים את המחקר שהיא מבצעת.

גלעד ארדן: כשלעצמי, בכל הנוגע לבטיחות בדרכים אינני מוכן לקחת סיכון, ואם קיים חשש ששלטי הפרסומת גורמים להיסח הדעת של הנוהגים בכביש, אינני יכול להבין כיצד ניתן לקחת סיכון של פגיעה בחיי אדם.

גלעד ארדן: מה גם שההסתכנות היא לצורך קידום אינטרסים כלכליים ומסחריים של חברות שלטי הפרסום ושל הרשויות המקומיות, שבהקשרים אחרים אין לי ספק בלגיטימיות שלהם, אבל כאשר יש ספק לחיי אדם, אני חושב שהוא זה שצריך לגבור.

עמיר פרץ: אדוני היושב-ראש, זה לא מקובל.

עמיר פרץ: אם יושב-ראש ועדה מתנגד נחרצות, לא מקובל שהוא יעלה ויציג את ההצעה.

עמיר פרץ: לא מקובל – – – שדנה הוועדה.

עמיר פרץ: פעם אחת אם אתה בא להציג את החוק – – –

עתניאל שנלר: חבר הכנסת פרץ – – –

עמיר פרץ: – – –

עתניאל שנלר: חבר הכנסת פרץ, זו שאלה תקנונית מעניינת, אבל אנחנו עכשיו מונעים ממנו לסיים את הדברים.

עמיר פרץ: זו לא שאלה תקנונית.

עמיר פרץ: זו שאלה אתית.

עתניאל שנלר: תקנונית, אתית.

עתניאל שנלר: אבל, אנחנו נאפשר לו לסיים את דבריו.

עמיר פרץ: – – –

גלעד ארדן: אני אענה לך על השאלה האתית.

גלעד ארדן: אשר לשאלות אתיות – – –

עתניאל שנלר: לא.

עתניאל שנלר: אני מציע פשוט לסיים את הדברים.

גלעד ארדן: לא.

גלעד ארדן: אדוני, הוא – – –

עתניאל שנלר: אתה תענה לו, אבל תגמור קודם כול את הנימוקים.

עתניאל שנלר: חבל.

עתניאל שנלר: אני עוקב אחרי הנאום שלך.

עתניאל שנלר: תגמור אותו, ואחר כך תעיר את ההערה הזאת.

עמיר פרץ: אדוני היושב-ראש, סליחה – – –

גלעד ארדן: זו תשובה קצרה.

עתניאל שנלר: הוא יענה לך.

עמיר פרץ: אני ותיק מכם.

עתניאל שנלר: אני יודע.

עמיר פרץ: מקובל בכנסת שמי שמגיש הסתייגויות – – – להציג את כל מה שהוא אומר.

גלעד ארדן: אז, אני שילבתי כפי – – –

עמיר פרץ: לא, אתה לא יכול – – –

עתניאל שנלר: חבר הכנסת פרץ, כצעיר בפני ותיק, אני מודה על ההערה שלך.

עתניאל שנלר: נאפשר לו לסיים את הדברים.

עתניאל שנלר: הוא ותיק – הוא יודע.

עתניאל שנלר: בבקשה.

גלעד ארדן: בשל העובדה שאני משוכנע שאין כלל מקום להצעת חוק זו, הגשתי הסתייגות נוספת, שלפיה החוק המתוקן יעמוד בתוקפו לתקופה של שנתיים – תקופה שעד לסיומה אין ספק שהרשות הלאומית לבטיחות בדרכים תסיים את המחקר שהיא מבצעת.

גלעד ארדן: אם יתברר שאכן אין כל סכנה בהצבת שלטי פרסומת הנראים לעיני מי שנוהג בדרך בין-עירונית, תוכל הכנסת לחוקק את החוק כהוראת קבע.

גלעד ארדן: אולם אם לדאבוננו יסתבר שהחשש שלנו מבוסס, ואכן קיימת סכנה בטיחותית עקב היסח הדעת ששלטי הפרסומת גורמים לנוהגים בכביש, החוק יפקע מאליו ולא נצטרך להמתין עד לסיום הליכי חקיקה בשלוש או ארבע קריאות לצורך ביטולו.

גלעד ארדן: גם חבר הכנסת הלפרט הגיש הסתייגות, שלפיה החוק יעמוד בתוקפו לתקופה של חצי שנה, אבל הוא בוודאי ינמק אותה.

גלעד ארדן: להצעת החוק הוגשו לא-מעט הסתייגויות.

גלעד ארדן: עמדתי האישית, ולא כיושב-ראש הוועדה, היא שיש לתמוך בהסתייגויות.

גלעד ארדן: אבל אני משאיר את ההכרעה בקשר לכל הסתייגות לשיקול דעתם של חברי הכנסת.

גלעד ארדן: לסיום אומר רק דבר אחד, מכיוון שחבר הכנסת עמיר פרץ טוען שיש בעיה אתית בכך שאני כיושב-ראש הוועדה משלב גם את עמדתי האישית.

גלעד ארדן: אענה על כך בקצרה מאוד: 1.

גלעד ארדן: בעיני אין שום מניעה אתית שבמקום לעלות אחר כך ולהגיד את ההסתייגויות, אני משלב אותן בנאומי, ובתנאי שאני עושה הפרדה, ועשיתי אותה בכל משפט שבו אמרתי שזו עמדתי האישית בלבד, וכך אמרתי, ועל ההכרעה בוועדה אמרתי שזו ההכרעה שלה יש רוב בוועדה, ואותה אני מייצג כיושב-ראש הוועדה.

גלעד ארדן: חברי הטוב חבר הכנסת פרץ, שאלה שנייה למחשבה היא: האם רוב בוועדה שמושג על-ידי חברי הכנסת שלא נכחו כמעט באף אחד מהדיונים שעסקו בחוק, ושואלים שאלות אתיות – אני מציע לשאול גם את עצמנו את השאלה האתית הזאת.

גלעד ארדן: תודה רבה.

עתניאל שנלר: תודה, והנה השיח ביניכם הגיע להבנות.

עתניאל שנלר: יש לא-מעט הסתייגויות: שר הפנים, חברי הכנסת דב חנין, מוחמד ברכה, חנא סוייד, אריה אלדד, רן כהן, חיים אורון, זהבה גלאון, יוסי ביילין, שמואל הלפרט, אבשלום וילן.

עתניאל שנלר: נתחיל בהסתייגויות של שר הפנים.

עתניאל שנלר: בבקשה, אדוני השר.

עתניאל שנלר: אני מזכיר, חמש דקות לכל מסתייג.

מאיר שטרית: תודה, אדוני היושב-ראש, יש לי אומנם שלוש הסתייגויות, אם כי זאת חלוקה של אחד ושניים.

מאיר שטרית: אני אדבר בדיוק שתי דקות, לא צריך חמש דקות.

מאיר שטרית: ההסתייגויות שאני מגיש מוסכמות גם על דעת מציע החוק.

מאיר שטרית: חבר הכנסת מרציאנו, אני אומר שההסתייגויות שאני מגיש מוסכמות עליך.

יורם מרציאנו: על דעתי.

מאיר שטרית: יש שתי הסתייגויות, אדוני.

מאיר שטרית: הסתייגות אחת אומרת – החוק קובע ששרי הפנים והתחבורה יערכו תקנות בתוך שלושה חודשים.

מאיר שטרית: אין שום סיכוי שנגמור להתקין תקנות כאלה בתוך שלושה חודשים, כיוון שמדובר פה בעשיית תקנות בשלושה או בארבעה משרדים שונים.

מאיר שטרית: לא נספיק, ולכן ההסתייגות שלי קובעת לא שלושה חודשים אלא שישה חודשים.

מאיר שטרית: עם זאת, אמרתי לחבר הכנסת מרציאנו, שמצדי, מבחינת משרד הפנים, אני אעשה כל מה שאני יכול שזה ייעשה גם מוקדם יותר ככל שזה אפשרי.

מאיר שטרית: מי שיוזם את התקנות, אגב, חבר הכנסת מרציאנו, זה שר התחבורה, לא אני.

מאיר שטרית: אבל מבחינת משרד הפנים, אנחנו מצדנו נעשה כל מה שאנחנו יכולים גם לקצר את זה מתחת לשישה חודשים.

חיים כץ: שיתחייב לך שהם יישארו עד אז.

חיים כץ: שיתחייב שהם יישארו שישה חודשים.

מאיר שטרית: ההסתייגויות השנייה והשלישית: בהצעת החוק נקבעת זכות ערר לכל מי שרואה עצמו נפגע מהחלטת הוועדה המקומית בעניין היתר להקמת שילוט בנתיבי-איילון.

מאיר שטרית: בבסיס הדיון בוועדת הכלכלה עמדה הנחת היסוד כי כל עוד תלוי ועומד ערר בפני הוועדה המחוזית, לא ניתן להקים את השלט, אף אם ניתן אישור הוועדה המקומית להקמתו.

מאיר שטרית: לשם כך הוקצבו לוועדה המחוזית 30 ימים בלבד עד למתן ההחלטה.

מאיר שטרית: עם זאת, בנוסח הצעת החוק לא מובהר הנושא עד תום.

מאיר שטרית: לפיכך, בנוסח המוצע בהסתייגות מובהר כי משהוגש ערר ולמשך 30 הימים שהוקצבו לדיון להחלטה בוועדה המחוזית, לא ניתן יהיה להקים את השלט.

מאיר שטרית: בחלוף מועד זה תעמוד החלטת הוועדה המקומית בעינה.

מאיר שטרית: בעברית פשוטה, היה והוגש ערר, מיום הגשת הערר סופרים 30 יום.

מאיר שטרית: הוועדה לא החליטה, החלטת הוועדה המקומית תופסת.

מאיר שטרית: החליטה, אז יש תשובה בעניין הזה.

מאיר שטרית: כך מתקיים האיזון בין החלטת הוועדה המקומית להחלטת הוועדה המחוזית.

מאיר שטרית: מה שפוצל מההסתייגות, בהסתייגות השלישית, קובע שהחוק נכנס לתוקף ביום אישור התקנות, כי אם אין תקנות אין חוק.

יעקב ליצמן: למה אתה לא עושה את זה בכל התחומים?

יעקב ליצמן: צריך לקבוע בכל הנושאים שאם בתוך פרק זמן הוועדה המחוזית לא מחליטה, זה עובר לוועדה מקומית.

מאיר שטרית: חבר הכנסת ליצמן, יש דברים שהם אלמנטריים, שלא מחייבים דיון רחב וגדול ושל להחליט כן או לא.

מאיר שטרית: בתכנון זה יותר מסובך.

מאיר שטרית: כשאתה עושה תוכנית ויש לה סיבוכים וכן הלאה, זה לוקח יותר זמן ואין מה לעשות.

מאיר שטרית: לכן, אדוני, אני מבקש מהכנסת להצביע בעד ההסתייגויות האלה.

מאיר שטרית: הן על דעתו של חבר הכנסת מרציאנו, כך שהחוק יעבור בתיקון ההסתייגויות האלה.

מאיר שטרית: תודה רבה, אדוני.

עתניאל שנלר: תודה לשר.

עתניאל שנלר: נעבור למסתייג הבא, חבר הכנסת דב חנין.

עתניאל שנלר: בבקשה, אדוני.

עתניאל שנלר: אחריו – חבר הכנסת ברכה.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני מפנה את תשומת לבך לכך שיש לי חמש הסתייגויות.

דב חנין: אני מוכן לנמק את כולן יחד.

דב חנין: לפי סעיף 126(ד) לתקנון הכנסת, אני זכאי לחמש דקות לכל הסתייגות, אבל כיוון שהיום מאוד ארוך, אני אנסה לעשות מאמץ לרכז את הדברים במסגרת זמן קצרה יותר.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני חושב שהצעת החוק הזאת איננה הצעת חוק טובה.

דב חנין: אני אמרתי את דעתי זו גם בדיוני הוועדה, שהיו דיונים מאוד מקיפים, מאוד רציניים, לעתים גם מאוד טעונים.

דב חנין: אני רוצה להסביר לחברי הכנסת מדוע עדיף לנו שהחוק הזה לא יתקבל, מדוע עדיף לנו שהחוק הזה לא ייכנס היום לספר החוקים שלנו.

דב חנין: החוק בעצם בא לאפשר הקמה והפעלה של שלטי חוצות לאורך נתיבי-איילון, בכל מחוז תל-אביב.

דב חנין: זה מצב שבעצם לא היה מותר עד היום לפי החוק, אבל למרבית הצער, חברות שלטי החוצות נהגו לצפצף על החוק ולהתקין שלטים, כשבעצם לא היה שום בסיס חוקי להעמדתם.

דב חנין: עד שלמרבית השמחה התעוררה גם מערכת המשפט, כמובן בעקבות פנייה של אזרחים, ארגונים סביבתיים וכדומה, ובתי-משפט פסקו שהשלטים האלה, שאין שום בסיס חוקי להקמתם, צריכים להיות מוסרים.

דב חנין: היום, אותם גורמים, שבעצם פעלו בניגוד לחוק, שהתקינו שלטי חוצות בניגוד לחוק, שהתעלמו מהוראות הדין ובעצם עקפו אותן, אותם גורמים בעצם באים היום ומבקשים להתגבר על התוצאות של פסקי-הדין שקבעו שאת שלטי החוצות האלה צריך להסיר; להתגבר על פסקי-הדין האלה בדרך של שינוי החוק, כך שהחוק יאפשר הקמה של שלטי חוצות לאורך נתיבי-איילון.

דב חנין: ההתנגדות שלי לחוק נובעת משורה ארוכה של טעמים.

דב חנין: אני אנסה להציג את הטעמים האלה בפניכם, עמיתי חברי הכנסת, אחד לאחד.

דב חנין: הטעם הראשון להתנגדות שלי הוא כמובן הטעם הסביבתי.

דב חנין: אני חושב שראוי לנו, כשאנחנו נוסעים בכבישי ישראל, לראות דברים אחרים ולאו דווקא שלטי פרסומת.

דב חנין: לאו דווקא שלטי פרסומת.

דב חנין: אנחנו מוצפים בפרסומת בכל חיינו, וראוי שלפחות המרחב הציבורי שלנו יהיה משוחרר ונקי ככל האפשר מפרסומות ומשלטי פרסומת.

דב חנין: אמר בהקשר זה דברים מאוד יפים הסופר ס' יזהר, כאשר הוא היה חבר הכנסת, על דמותה של הארץ ודמותם של נופי הארץ – כאשר הוא נימק בכנסת את אותו חוק, חוק הדרכים (שילוט), שהיום בעצם מבקשים מאתנו לשנותו.

דב חנין: הדברים הם יפים, הדברים הם ערכיים, ואני מציע לנו לחשוב את החשיבה הנכונה, היפה והערכית הזאת על דמותה של הארץ שבסופו של דבר אנחנו רוצים לראות גם כאשר אנחנו נוסעים בכבישים.

דב חנין: לטעם הסביבתי הזה מתחבר גם טעם ערכי, והוא קשור לשאלת מקומה של הפרסומת בחברה שלנו, מקומה של הפרסומת בחיים שלנו.

דב חנין: אומר לכם, עמיתי חברי הכנסת, ברור לכולנו שבחברה המודרנית יש מקום לפרסום ויש מקום לפרסומת.

דב חנין: על זה אין ויכוח; וגם אני אינני חולק על זכותם של מפרסמים לפרסם ובעצם על חובתנו לספוג פרסומת גם אם לפעמים איננו רוצים בכך.

דב חנין: השאלה היא במידה רבה שאלה של מידה, כי הרי אנחנו חיים בחברה שבה אנחנו למעשה לחלוטין מופצצים בפרסומות.

דב חנין: מבוקר עד ערב, מינקות ועד זיקנה, אנחנו מופצצים בכל רגע ורגע בפרסומות.

דב חנין: יש הבדל גדול בין פרסומות שאנחנו בחרנו לקבל אותן לבין פרסומות שלא בחרנו לקבל אותן.

דב חנין: כאשר אני בוחר לקנות עיתון, אני ער לכך שאני קונה עיתון שיש בתוכו פרסומות וכשאני מעלעל בו אני נתקל בעמודי העיתון בפרסומות האלה, מעיין בהן, ורואה אותן וקורא אותן ואין לי ברירה, אבל אני החלטתי לקנות את העיתון הזה.

דב חנין: מותר בהחלט ואפילו עדיף לדלג עליהן, אבל אתה עדיין, כשאתה קורא, אתה עדיין נחשף אליהן כאשר אתה מדפדף בעיתון.

דב חנין: גם כאשר אני פותח טלוויזיה, אני פותח בערוץ-2 ובערוץ-10 ואני חשוף לפרסומות.

דב חנין: אני יכול לא לפתוח טלוויזיה, אבל מרגע שהחלטתי לפתוח טלוויזיה, אני חשוף לאותן פרסומות שיש שם באותו ערוץ.

דב חנין: כך, כמובן, אנחנו יכולים להמשיך ולדבר על רדיו ולדבר על עוד מישורים של החיים, שגם אליהם נכנסה הפרסומת.

דב חנין: מה הבדל בין כל המישורים האלה וכל האפיקים האלה לבין שלטי החוצות?

דב חנין: שלטי החוצות פועלים, למעשה, מול קהל שבוי.

דב חנין: אנחנו לא בוחרים לראות את שלטי החוצות, אין לנו ברירה אלא לראות את שלטי החוצות.

רוברט אילטוב: אפשר לא לנסוע בכביש.

דב חנין: אפשר לא לנסוע בכביש, אפשר להישאר בבית.

דב חנין: אפשר לנסוע בכביש עוקף, אבל, חבר הכנסת אילטוב, גם בו יש שלטי פרסומת.

דב חנין: לכן, כאשר אנחנו נוסעים בכביש, חבר הכנסת אילטוב, אנחנו לא מקבלים החלטה לבחור בקנייה של מוצר שיש בתוכו פרסומת – אם טלוויזיה או עיתון, או מדיה – שפרסומת כלולה בתוכם built-in.

דב חנין: כאשר אנחנו בוחרים לנסוע בכביש אנחנו בסך הכול מממשים את הזכות הטבעית שלנו להגיע ממקום אחד למקום שני.

דב חנין: כשאנחנו חשופים לשלטי פרסומת בכבישים כאלה, אנחנו משמשים לאותם מפרסמים כקהל שבוי, שאין לו ברירה אלא לראות את השלטים האלה, ירצה או לא ירצה.

דב חנין: דרך אגב, שלטי הפרסומת הולכים ומשתכללים.

דב חנין: הם נעשים מאוד פרובוקטיביים ומושכי תשומת לב, ויש היום גם שלטי פרסומת בדמות טלוויזיות, חבר הכנסת אילטוב, שבכלל אתה יכול לראות סרט – קצר אומנם – תוך כדי נסיעתך בכביש.

דב חנין: הדברים האלה הם מושכי תשומת לב, אבל הם דברים שמשתמשים במרחב הציבורי של כולנו כמדיה – – –

יורם מרציאנו: אל תטעה.

יורם מרציאנו: אנחנו לא מדברים על השלטים האלו.

יורם מרציאנו: מדבריך יתפרש שמדובר בשלטים האלה, שגם אני נגדם, אבל אתה לא מגיש הצעת חוק להסיר אותם, כי הם בתוך העיר.

דב חנין: קודם כול, חבר הכנסת מרציאנו, אשמח לשתף אתך פעולה נגד שלטי החוצות האלה.

דב חנין: חבר הכנסת מרציאנו, לא אמרתי שהצעת החוק שלכם באה לעסוק בשילוט כזה.

דב חנין: דרך אגב, אני לא בטוח שהיא אוסרת שילוט כזה, ממש לא בטוח, כי הצעת החוק שלכם מתירה שילוט באופן גורף, ושילוט כזה בהחלט יכול לכלול גם שלטים כאלה וגם לוחות מודעות כאלה.

דב חנין: לכן, עמיתי חברי הכנסת, כאשר משתמשים בכולנו כקהל שבוי של פרסום ושל פרסומת, קהל שבוי שאין לנו ברירה ואין לנו בחירה – לא קנינו ולא החלטנו להשתמש בערוץ כלשהו בטלוויזיה, לא החלטנו לקנות עיתון, אלא פשוט אנחנו נוסעים בכביש, זו האופציה שיש לנו, ואז אנחנו חשופים לאותן פרסומות – אני חושב שיש בזה דבר בעייתי, יש בזה אמירה בעייתית.

דב חנין: יש בזה העברה של המרחב הציבורי לידי גורמים פרטיים בעלי הון, כדי שיעשו עלינו את אותה מניפולציה שנעשית באמצעות פרסומת.

דב חנין: מכאן אני מגיע, עמיתי חברי הכנסת, לאלמנט השלישי המרכזי בהתנגדות שלי לחוק הזה, ואני מתכוון לאלמנט הבטיחותי-התחבורתי.

דב חנין: תראו, שלטי החוצות נעשים על-ידי אנשים מאוד-מאוד מוכשרים – כמתנגד לחוק אני אומר את זה.

דב חנין: הם יודעים לעשות את עבודתם היטב, והם יודעים לייצר שלטים שמושכים תשומת לב, מושכים עניין.

דב חנין: אין לי כל טענות אליהם.

דב חנין: זה תפקידם, על זה הם מקבלים משכורת, והם עושים עבודה טובה.

דב חנין: אבל ככל שהשלטים האלה יותר בולטים, יותר מושכי תשומת לב, התוצאה היא שתשומת הלב נגרעת מהנהיגה בכביש; התוצאה היא שדעתו של הנהג מוסחת ממה שהוא צריך להתרכז בו, קרי נהיגה.

דב חנין: לכן, באופן מהותי השלטים האלה מזיקים ופוגעים בבטיחות, מסיחים את הדעת.

דב חנין: אומרים לי יוזמי החוק: כן, אבל יש עוד דברים שמסיחים את הדעת.

דב חנין: זה שאני מתנגד לחוק הזה זה לא אומר שאני תומך בדברים אחרים שמסיחים את הדעת, אבל כרגע החוק הזה עומד על סדר-יומנו ולחוק הזה צריך להתייחס.

דב חנין: אחד הדברים הבעייתיים שקרו בדיון שלנו – ודיבר על כך גם יושב-ראש הוועדה – הוא שהרשויות המקצועיות העוסקות בעניין ביקשו מאתנו מסגרת זמן כדי לגבש חוות-דעת שתסכם את הידע המקצועי ואת העמדה המקצועית שלהם, ותוכל להביא בפני הכנסת טרם החקיקה עמדה מקצועית, שאומרת מה עלולה להיות השפעת שלטי החוצות עלינו.

דב חנין: למרבית הצער, אצה הדרך ליוזמי החוק והם לא הסכימו להמתין את מסגרת הזמן הזאת, כדי שאותם גורמים במשרד התחבורה יוכלו לבצע את המחקר המקיף והמעמיק הדרוש כדי להראות לנו – – –

יורם מרציאנו: אתה עוד פעם לא מדייק.

דב חנין: אני מדייק לחלוטין, חבר הכנסת מרציאנו.

יורם מרציאנו: לא ראיתי אותך – – – בוועדה, שמאז ההחלטה להקים ועדה כזאת שתבדוק את העניין לקח חצי שנה, ועד היום הם לא עשו כלום.

דוד רותם: חבר הכנסת מרציאנו, תודה על ההערה.

דב חנין: תודה לך על ההערה, אבל לא זה מה שהם ביקשו.

דב חנין: הם ביקשו שנה, ואני חושב שלבקשה הזו היה צריך להיענות.

דב חנין: לא היה צריך להיחפז בעניין שיכול להיות שיש לו משמעות של בטיחות בדרכים, יכול להיות שיש לו משמעות אפילו בבריאות ובחיים של בני-אדם.

דב חנין: לא צריך היה להיחפז, אסור היה לנו להיחפז, והיינו צריכים לתת להם את מסגרת הזמן הזו כדי לאפשר להם לבחון את הדברים באופן מקצועי ומעמיק ולהביא בפנינו חוות-דעת רצינית ומקיפה, כמו שצריך היה לעשות במקרה של הצעת חוק כזו.

דב חנין: אבל כאשר אין בפנינו חוות-דעת כזו, מה הדין?

דב חנין: מה אנחנו אמורים לעשות?

דב חנין: עמיתי חברי הכנסת, בדיוק למצב כזה נועד עיקרון שידוע לכולנו בתור עקרון הזהירות המקדימה.

דב חנין: עקרון הזהירות המקדימה אומר שכאשר אנחנו ניצבים בפני החלטה, שעלולות להיות לה משמעויות לגבי חיים, לגבי בריאות, ויש לנו חשש גדול שההחלטה הזו אולי פוגעת בחיים או בבריאות, נימנע מלקבל את אותה החלטה.

דב חנין: זה עקרון הזהירות המקדימה.

דב חנין: כולם נשבעים בשם העיקרון הזה: הממשלה נשבעת בשם העיקרון הזה, האקדמיה נשבעת בשם העיקרון הזה, גם הכנסת נשבעת בשם העיקרון הזה, אבל, עמיתי חברי הכנסת, זה הרגע לממש את ההתחייבות הזו.

דב חנין: זה הרגע לממש את המחויבות העקרונית והציבורית שלנו לבריאות של בני-אדם, לחיים של בני-אדם.

דב חנין: עמיתי חברי הכנסת, העיקרון הזה מחייב אותנו כאשר סימני שאלה אמיתיים קיימים ביחס להשפעתו של שילוט החוצות על החיים ועל בריאות, על בטיחות הנסיעה בתחבורה.

דב חנין: אנחנו מחויבים להתנגד לחוק שעלול לפגוע בדרכים האמורות באותה בטיחות ובאותם חיים של נהגים.

דב חנין: אני רוצה לספר לכם, עמיתי חברי הכנסת, שבפני הוועדה נעשה ניסוי, שעשה אותו אחד מאנשי משטרת ישראל, שהראה לנו דוגמה של שלט חוצות – – –

יורם מרציאנו: הוא גם הראה לנו עוד דוגמה.

יורם מרציאנו: תדבר גם על הדוגמה השנייה.

דוד רותם: חבר הכנסת מרציאנו, אני מבקש ממך לא להעיר הערות.

דב חנין: חבר הכנסת מרציאנו, יש לי רק עוד עשר דקות.

דב חנין: ההערות האלה לא על-חשבון זמני.

יורם מרציאנו: חבל שאתה ככה מתנהג, אדם שחשבתי שהוא ישר.

יורם מרציאנו: אתה מדבר על קצין המשטרה ששיקר לחברי ועדת הכלכלה?

דוד רותם: חבר הכנסת מרציאנו – פעם ראשונה.

יורם מרציאנו: בושה וחרפה.

יורם מרציאנו: לא מתאים להגינות שלך.

דוד רותם: חבר הכנסת מרציאנו, אני קורא אותך לסדר פעם שנייה.

דוד רותם: חבר הכנסת מרציאנו, אני אוציא אותך.

דב חנין: חבר הכנסת מרציאנו, חבל שאתה מתרגש.

דב חנין: אני מציע לך, במקום להתרגש, להקשיב.

דוד רותם: חבר הכנסת חנין, אנא נמק את הסתייגויותיך.

דב חנין: אני מנסה לסיים, אבל אני מנסה לענות לחבר הכנסת מרציאנו.

דוד רותם: אתה לא צריך לענות לו.

יורם מרציאנו: קצין המשטרה ששיקר בוועדת הכלכלה – הוא משבח אותו.

דוד רותם: חבר הכנסת מרציאנו, נא צא.

דוד רותם: (חבר הכנסת יורם מרציאנו יוצא מאולם המליאה.

דוד רותם: )

דב חנין: קצין המשטרה עשה בפנינו ניסוי.

דב חנין: הוא הראה לנו שקופית של שלט חוצות ובחן כמה זמן דרוש לנו כדי לראות ולהבין מה כתוב בשלט הזה, אדוני היושב-ראש.

דב חנין: התוצאה המצערת היא שלכל אחד מאתנו, גם ליוזמי החוק ולתומכיו, לקח זמן לקרוא בדיוק מה שכתוב בשלט.

דב חנין: כאשר את הנתון הזה אנחנו מצרפים לנתון הידוע והמוכר, שעליו אין מחלוקת, שמספיקה הסחת דעת של שתיים או שלוש שניות כדי לפגוע באופן ממשי בבטיחות של נהג שנוהג בדרך, אנחנו מגיעים לתוצאה מדאיגה.

דב חנין: אנחנו מגיעים לתוצאה מדאיגה, ואני אומר שהיא מדאיגה מכיוון שאני מסכים עם חבר הכנסת מרציאנו, שאין לנו נתונים – לא לחבר הכנסת מרציאנו ולא לי.

דב חנין: לא הוא יכול להוכיח את טענתו ולא אני יכול להוכיח את טענתי.

דב חנין: לכן צריך זמן נוסף לבצע את הבדיקה ואת הבחינה המעמיקה והרצינית, והזמן הזה לא ניתן.

דב חנין: הבעיה הנוספת שקשורה בחוק הזה היא שהחוק הוא חוק מיוחד, שתפור על כביש אחד, חבר הכנסת עבאס זכור.

דב חנין: החוק הזה מתייחס רק לכביש אחד בישראל, נתיבי-איילון.

דב חנין: הוא בעצם נועד לפתור פתרון נקודתי אחד בנתיבי-איילון, והוא לא חוק כללי שמתייחס לכל כבישי ישראל.

דב חנין: אחת מן השתיים: אם המנגנון שהחוק הזה מציע הוא מנגנון נכון וראוי, אז למה שזה לא יהיה חוק כללי?

דב חנין: למה צריך לבנות פתרון מיוחד לנתיבי-איילון?

דב חנין: ואם החוק הזה הוא לא חוק ראוי והוא לא חוק נכון, אז למה צריך לחוקק אותו דווקא על נתיבי-איילון?

דב חנין: כל הרעיון של חוק מיוחד הוא רעיון בעייתי.

דב חנין: אומר לכם במה מתאפיינים נתיבי-איילון, וזה דווקא נימוק נגד החוק הזה.

דב חנין: נתיבי-איילון הם נתיבים שיש בהם שני מאפיינים: מצד אחד עומס מאוד גדול של תנועה ושל תחבורה, מצד שני מהירות נסיעה מאוד גבוהה.

דב חנין: כשמחברים מהירות נסיעה גבוהה מאוד לעומס תחבורה מסיבי מאוד, התוצאה היא סכנה של עומס ומהירות וצורך יותר גדול בריכוז של הנהגים.

דב חנין: זאת אומרת, דווקא בנתיבי-איילון הייתי מציע שיהיו פחות שלטים, כי דווקא בכביש הזה, עם המאפיינים הייחודיים שלו, יכול להיות – אני אומר את זה מכיוון שגם לי אין נתונים, כמו שלאף אחד מאתנו אין נתונים – שדווקא בכביש כזה מידת הסכנה תהיה יותר גדולה בקיומם של שלטי חוצות.

דב חנין: אני רוצה להתייחס גם לעניין הוועדה המקומית והוועדה המחוזית, נושא שעליו דיבר גם יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת ארדן.

דב חנין: החוק הזה יוצר מנגנון אבסורדי.

דב חנין: הוא קובע שמי שנותן את ההיתר זאת הרשות המקומית, וכדי שהיא תיתן את ההיתר היא צריכה לקבל גם את אישור הוועדה המקומית.

דב חנין: אבל הרשות המקומית והוועדה המקומית באותם יישובים שאנחנו מדברים עליהם, במחוז תל-אביב, הם אותם גורמים.

דב חנין: אנחנו נותנים לוועדה המקומית לאשר את החלטות הרשות המקומית, וזה אותו גורם.

דב חנין: בחוק הדרכים (שילוט) הקודם, שהחוק הזה בא לתקן אותו, יש מדרג כלשהו.

דב חנין: הרשות המקומית יכולה ליזום את התוכנית וליזום את השילוט, אבל מי שצריך לאשר את התוכנית הזאת הוא הוועדה המחוזית.

דב חנין: לדבר הזה יש טעם ויש היגיון גדולים מאוד, כי אחרת נגיע למצב שבו ניתן לחתול לשמור על השמנת.

דב חנין: לוועדה המקומית באופן טבעי יש אינטרסים בקיומם של שלטים, יש להם גם אינטרס כלכלי.

דב חנין: אגב, זה לגיטימי, זה מקור הכנסה לוועדה המקומית; אבל כאשר אין לנו מסגרת נוספת, אינסטנציה נוספת של ערעור, של דיון, של שיקול דעת יותר רחב, יותר כולל, אנחנו מגיעים למצב שבו מי שיש לו אינטרס הוא גם הגורם המחליט והוא גם הגורם המאשר, ובכך אני חושב שקיימת בעיה עקרונית מאוד רצינית.

דב חנין: לכן אני חושב שאסור לנו לאמץ, מעבר לוויכוח העקרוני שקיים על הצעת החוק, את התיקון הזה, שמוציא מן התמונה את הוועדה המחוזית.

דב חנין: גם אם החוק היה מתקבל, אני חושב שנכון שהוועדה המחוזית תישאר כמסגרת המאשרת, כמו שקיים בחוק הדרכים (שילוט) במהדורתו הקיימת.

דב חנין: אני חושב שזאת הדרך הנכונה, אני חושב שזאת הדרך הראויה וזאת הדרך שמייצרת איזון בין האינטרס של הרשות המקומית לחזק את הכנסותיה ולחזק את עצמה בדרך של היתרי שילוט רבים ומגוונים לבין האינטרס של הציבור בכללותו לשקול שיקולים נוספים, שיקולים תכנוניים, שיקולים בטיחותיים, שיקולים סביבתיים ושיקולים אחרים.

דב חנין: עמיתי חברי הכנסת, לכן אני מציע לכנסת להתנגד לחוק הזה.

דב חנין: אני מציע לכנסת, לחלופין, לאמץ את כל ההסתייגויות שהוגשו לחוק, שמנסות למתן אותו ולהפוך אותו לחוק מזיק פחות.

דב חנין: אני יודע שיש הרבה מאוד לחצים ודרישות, אבל צריך לשמוע גם את קולו של הציבור.

דב חנין: אני חושב שהציבור הביע עמדה.

דב חנין: אני כמובן לא יכול לדבר בשם כל הציבור, אבל אני יכול לדבר בשם ציבורים רחבים שאני שומע את עמדתם ואת התייחסותם.

דב חנין: אני חושב שהחוק הזה הוא חוק שמעורר בהחלט התנגדות ציבורית אמיתית.

דב חנין: אני מציע לנו, בכנסת, להאזין היטב לקולות האלה של ההתנגדות, לשמוע אותם, לשקול אותם ולהביא אותם בחשבון כאשר אנחנו מחליטים וכאשר אנחנו מצביעים.

דב חנין: תודה רבה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת דב חנין.

דוד רותם: חבר הכנסת מוחמד ברכה.

מוחמד ברכה: מוותר.

דוד רותם: על רשות הדיבור או על ההסתייגויות?

מוחמד ברכה: על רשות הדיבור.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: חבר הכנסת חנא סוייד – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת אריה אלדד – בבקשה, אדוני.

אריה אלדד: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, חבר הכנסת חנין סיכם כמעט את כל ההתנגדויות.

אריה אלדד: הפרסומות באמת רודפות אותנו, אנחנו מוצפים בהן, אנחנו מופגזים בהן, כמעט אין מפלט מהן.

אריה אלדד: כל עוד הן היו על גבי לוחות מודעות ועל בתי-עסק, ואפילו בעיתון שאנחנו יכולים לבחור אם לקנות או לא לקנות, ניחא.

אריה אלדד: אחר כך הן הגיעו לקולנוע, ואדם יכול להחליט להגיע חצי שעה אחרי תחילת הסרט, ובתיבות הדואר ובחדרי המדרגות, וכשהולכים במדרכה דוחפים לנו עלוני פרסומת.

אריה אלדד: אבל האונס נמשך ברדיו והוא נמשך בטלוויזיה.

אריה אלדד: ובאינטרנט כבר אי-אפשר להזיז עכבר לרוחב המסך בלי שבנקודה מסוימת תתחיל לצרוח עלינו פרסומת שנעשה משהו או שלא נעשה משהו.

אריה אלדד: אנחנו יותר ויותר שבויים בידי המפרסמים ופחות ופחות נשארת לנו חירות על מה שאנחנו רוצים לחשוב באותו רגע, כי מישהו רוצה לגנוב את דעתנו.

אריה אלדד: שלטי החוצות חצו גם את הגבולות הללו, ודווקא בגלל ההצפה וריבוי הפרסומות וההפגזה בכל שאר האמצעים, מאליו מובן שהשילוט צריך להיות יותר מושך, יותר פרובוקטיבי, יותר טיזרי, יותר מסיח את הדעת.

אריה אלדד: כרופא אני אומר לכם שחובת הזהירות המונעת מחייבת אותנו, משום שההצלחה של הפרסומאי עלולה להיות הכישלון של כל אחד מאתנו.

אריה אלדד: ככל שהוא יהיה מוצלח יותר, חדשני יותר, יפיק פרסומת שעוד לא ראינו, מסקרנת יותר, פרובוקטיבית יותר, יש יותר סיכוי שההצלחה שלו תיגמר באסון של כל אחד ואחד מאתנו.

אריה אלדד: הבטיחות היא אכן הנדבך המכריע של טעם ההתנגדות לחוק.

אריה אלדד: אני קורא לכם, חברי הכנסת, להתנגד לחוק הזה.

אריה אלדד: תודה רבה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת אריה אלדד.

דוד רותם: חבר הכנסת רן כהן – מוותר; חבר הכנסת חיים אורון – אינו נוכח; חברת הכנסת זהבה גלאון – אינה נוכחת; חבר הכנסת ביילין – מוותר.

דוד רותם: חבר הכנסת הלפרט, בבקשה.

שמואל הלפרט: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, חוק השילוט הוא חוק מסוכן, שאפשר לומר עליו: טוב שלא נברא משנברא.

שמואל הלפרט: חוק השילוט המוצע עלול לסכן אלפי נהגים יום-יום.

שמואל הלפרט: כוונת המפרסמים בשלטים שאנשים יתבוננו, יעיינו ויתעמקו בתוכנם.

שמואל הלפרט: כדי להשיג את המטרה הזאת המפרסמים יעסיקו את מיטב הפרסומאים, שישקיעו את מיטב הכשרונות כדי למשוך את העין ואת החשיבה של הנוהג ברכב.

שמואל הלפרט: הדבר עלול לגרום להסחת הדעת בעת הנהיגה.

שמואל הלפרט: כל מי שנוהג ברכב יודע שמספיקה שנייה של היסח דעת לגרום חס ושלום לתאונת דרכים קטלנית.

שמואל הלפרט: בנוסף, קיימת סכנה של פרסום תמונות תועבה.

שמואל הלפרט: גם אם מבטיחים לנו כעת שלא יפרסמו תמונות כאלה, מהרגע שהחוק יאושר אף אחד לא יוכל למנוע זאת, ותמיד יטענו הפרסומאים שזה לא גובל בתמונות שחץ, ובמצב הטוב ביותר בתי-המשפט יעסקו בסוגיה שנים, ובינתיים כל התמונות שהורסות את המוסר, את הנפש, את הנוער, יוצגו בכבישים.

שמואל הלפרט: חשוב מאוד שנדע, אדוני היושב-ראש, שהמשטרה והמשרד לביטחון הפנים מתנגדים לחוק השלטים, כי זה גורם להסחת הדעת.

שמואל הלפרט: הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים מתנגדת וכך גם המועצה לארץ-ישראל יפה.

שמואל הלפרט: לכן אני פונה לחברי הכנסת להצביע נגד החוק המזיק, ולחלופין לחוקק את החוק לשישה חודשים בלבד וכולנו ניווכח עד כמה החוק הזה מסוכן מבחינה בטיחותית ומוסרית.

שמואל הלפרט: תודה.

קריאה: צודק בהחלט.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת הלפרט.

דוד רותם: חבר הכנסת אבשלום וילן, בבקשה.

אבשלום וילן: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, קודם כול, אני רוצה להעיר הערה אחת של נוהל, שאינה קשורה להסתייגויות.

אבשלום וילן: לשאלתו של חבר הכנסת עמיר פרץ לגבי ניגוד העניינים של יושב-ראש הוועדה: דווקא בדיונים שאני נכחתי בהם, והייתי ברובם, נראה לי שיושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת גלעד ארדן, ניהל את הדיונים ביושר ובהגינות.

אבשלום וילן: הוא כל הזמן הודיע שעמדתו האישית היא נגד, אבל כל זמן שיש רוב של חברי הוועדה הוא לא ימנע התנהלות בנוהל הרגיל, והוא לא ביצע שום תכסיסי השהיה מיוחדים.

אבשלום וילן: הוא הביע את עמדתו וקיבל את הדין.

אבשלום וילן: לכן איני יודע על מה היתה קובלנתו של עמיר פרץ על ניגוד עניינים וכו'.

אבשלום וילן: הלוואי שבכל שאר הוועדות, בנושאים שבהם עמדתו של יושב-ראש הוועדה שונה מעמדת המציעים, היה היושב-ראש נוהג בצורה תרבותית וישרה כפי שנהג יושב-ראש ועדת הכלכלה בנושא הזה.

אבשלום וילן: זה לפרוטוקול, ולעובדה שחבר הכנסת עמיר פרץ נעדר מהדיון.

אבשלום וילן: לנושא עצמו – אני חושב שחבר הכנסת דב חנין תיאר בהרחבה את כל הבעייתיות של החוק.

אבשלום וילן: אני כשלעצמי אמרתי בוועדה, ואני אומר גם כאן במליאה, שהנקודה העקרונית המפריעה לי – וראינו את זה גם אתמול בשורה של חוקים בכנסת – שמנהג חדש בא לעולם.

אבשלום וילן: חקיקה, מטבע בריאתה, חייבת להיות כללית ולהתאים לכלל המקרים הנצפים בקטגוריה מסוימת.

אבשלום וילן: מכיוון שהחלטנו לחוקק את עצמנו לדעת, לא פעם אחת ולא פעמיים אתה נתקל בחקיקה פרטית, פרטנית, למקרה מסוים, שמבודדים אותו מכל השאר.

אבשלום וילן: לכן המקרה של החוק הזה, שבו מבודדים את נתיבי-איילון משאר כבישי ישראל ובשבילם קובעים חוק מיוחד, היא הנותנת.

אבשלום וילן: שאלו אותי בוועדה: וחוק כביש 6 אינו חוק שונה?

אבשלום וילן: איננו חוק פרטני?

אבשלום וילן: אמרתי שחוק כביש 6 היה חוק שקשור בהלאמת קרקעות, בבנייה מיוחדת של חוצה-ישראל, פרויקט לאומי, אז היה היגיון ממשלתי להוביל אותו בחקיקה נפרדת.

אבשלום וילן: ברציונל הכי בסיסי, לוקחים מקטע אחד על כביש נתיבי-איילון ואומרים שאותו נחוקק בחקיקה נפרדת, ובא לציון גואל.

אבשלום וילן: לדוגמה, מחר ייקחו בכביש החוף את הקטע נתניה–חדרה ויגידו שגם הוא נפרד.

אבשלום וילן: לאחר מכן ייקחו את הכביש מעתלית לחיפה, וגם הוא יהיה נפרד.

אבשלום וילן: איזו צורה יש לזה?

אבשלום וילן: אבל לאחר שראיתי אתמול 70 חקיקות פרטניות על מקרים פרטיים – אני חושב שאנחנו, כנסת ישראל, חייבים לקחת את עצמנו בידיים ולקבל החלטה עקרונית שאנחנו נמנעים ככל האפשר מחקיקות פרטניות, נקודתיות, שאינן עומדות במבחן ההכללה, כי חוק צריך לקחת את כל המקרים הרלוונטיים.

אבשלום וילן: זו ההסתייגות העקרונית שלי.

אבשלום וילן: אני שמח על דבר אחד, שמציעי החוק הסכימו שמי שרוצה לערער בפני הוועדה המחוזית, בתוך 30 יום הוועדה המחוזית תצטרך לתת את תשובתה.

אבשלום וילן: אני חושב שוועדות התכנון המחוזיות הן יוצרות הפלונטרים כמעט הגדולות ביותר במדינת ישראל בכל מה שנקרא "פיתוח וקידום פרויקטים".

אבשלום וילן: אני חושב שכבר מזמן עברנו את נקודת האיזון הנכונה.

אבשלום וילן: לפעמים תוכניות ויוזמות לא נשפטות עניינית, אלא עוברים חודשים ושנים עד אשר ועדת התכנון המחוזית אומרת את דברה, וחבל.

אבשלום וילן: אם הם מתנגדים – שיתנגדו, אם הם בעד – בעד, אבל לא יכול להיות שכל יוזמה בתחום של פיתוח נתקעת לשנים שלא לצורך.

אבשלום וילן: לכן, זו ההסתייגות העקרונית העיקרית שלי.

אבשלום וילן: מכיוון שהיא לא עומדת להצבעה, היא בעיקרה הסתייגות דיבור.

אבשלום וילן: תודה, אדוני היושב-ראש.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת אבשלום וילן.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה.

דוד רותם: לשם החוק אין הסתייגויות.

דוד רותם: אם כך, נא להצביע בקריאה שנייה על-פי הצעת הוועדה.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: הצבעה מס' 25 בעד שם החוק – 19 נגד – 8 נמנעים – אין שם החוק נתקבל.

דוד רותם: 19 בעד, שמונה מתנגדים ואין נמנעים.

דוד רותם: אם כך, אני קובע ששם החוק, כהצעת הוועדה, נתקבל בקריאה שנייה.

דוד רותם: חברי הכנסת, לסעיף 1 אין הסתייגויות ולכן נצביע עליו כהצעת הוועדה.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 26 בעד סעיף 1 – 22 נגד – 9 נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

דוד רותם: 22 בעד, תשעה מתנגדים ואין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שסעיף 1 התקבל בקריאה שנייה כהצעת הוועדה.

דוד רותם: חברי הכנסת, לסעיף 2 יש הסתייגויות.

דוד רותם: ההסתייגות הראשונה היא של חברי הכנסת גלעד ארדן ודב חנין.

דוד רותם: נא לשים לב שההסתייגות הזאת סותרת את הסתייגותו של שר הפנים.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 27 בעד ההסתייגות – 10 נגד – 21 נמנעים – אין ההסתייגות של חברי הכנסת גלעד ארדן, דב חנין, מוחמד ברכה וחנא סוייד לסעיף 2 לא נתקבלה.

דוד רותם: עשרה בעד, 21 מתנגדים ואין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע כי הסתייגותם של חברי הכנסת גלעד ארדן ודב חנין לא נתקבלה.

דוד רותם: אנחנו עוברים להצבעה על הסתייגותו של שר הפנים.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: הצבעה מס' 28 בעד ההסתייגות – 33 נגד – 1 נמנעים – אין ההסתייגות של שר הפנים לסעיף 2 נתקבלה.

דוד רותם: 33 בעד, מתנגד אחד, אין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע כי הסתייגותו של שר הפנים נתקבלה.

דוד רותם: אנחנו עוברים להסתייגויותיהם של חברי הכנסת אריה אלדד, רן כהן, חיים אורון, זהבה גלאון, יוסי ביילין, אבשלום וילן, דב חנין, מוחמד ברכה וחנא סוייד.

דוד רותם: אתם רוצים הצבעה?

קריאה: כן.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 29 בעד ההסתייגות – 8 נגד – 25 נמנעים – 1 ההסתייגות של חברי הכנסת אריה אלדד, רן כהן, חיים אורון, זהבה גלאון, יוסף ביילין, אבשלום וילן, דב חנין, מוחמד ברכה וחנא סוייד לסעיף 2 לא נתקבלה.

דוד רותם: שמונה בעד, 25 נגד ואחד נמנע.

דוד רותם: אני קובע שהסתייגות חברי הכנסת אריה אלדד, רן כהן, חיים אורון, זהבה גלאון, יוסי ביילין, אבשלום וילן, דב חנין, מוחמד ברכה וחנא סוייד לא נתקבלה.

דוד רותם: אנחנו עוברים להצבעה על הסתייגותו של חבר הכנסת דב חנין.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 30 בעד ההסתייגות – 11 נגד – 23 נמנעים – אין ההסתייגות של חברי הכנסת דב חנין, מוחמד ברכה וחנא סוייד לסעיף 2 לא נתקבלה.

דוד רותם: 11 בעד, 23 נגד ואין נמנעים.

דוד רותם: אם כך, אני קובע כי ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין לא נתקבלה.

דוד רותם: אנחנו עוברים להצבעה על סעיף 2 כהצעת הוועדה בצירוף ההסתייגות של שר הפנים.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 31 בעד סעיף 2, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה – 25 נגד – 8 נמנעים – 1 סעיף 2, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה, נתקבל.

דוד רותם: 25 בעד, שמונה מתנגדים ואחד נמנע.

דוד רותם: סעיף 2 – אני קובע שסעיף 2, לרבות ההסתייגות של שר הפנים, נתקבל.

דוד רותם: אנחנו עוברים להצבעה על ההסתייגות של חבר הכנסת גלעד ארדן לסעיף 3.

דוד רותם: הצבעה מס' 32 בעד ההסתייגות – 9 נגד – 23 נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת גלעד ארדן לסעיף 3 לא נתקבלה.

דוד רותם: תשעה בעד, 23 נגד ואין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שההסתייגות של חבר הכנסת גלעד ארדן לא נתקבלה.

דוד רותם: אנחנו עוברים להסתייגות של דב חנין לסעיף 3.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 33 בעד ההסתייגות – 10 נגד – 23 נמנעים – אין ההסתייגות של חברי הכנסת דב חנין, מוחמד ברכה וחנא סוייד לסעיף 3 לא נתקבלה.

דוד רותם: עשרה בעד, 23 נגד ואין נמנעים.

דוד רותם: אם כך, אני קובע שגם ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין לא התקבלה.

דוד רותם: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה על סעיף 3 כנוסח הוועדה.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 34 בעד סעיף 3, כהצעת הוועדה – 26 נגד – 9 נמנעים – אין סעיף 3, כהצעת הוועדה, נתקבל.

דוד רותם: 26 בעד, תשעה נגד, אין נמנעים.

דוד רותם: סעיף 3 התקבל.

דוד רותם: אנחנו עוברים להסתייגות של חבר הכנסת גלעד ארדן לסעיף 4.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 35 בעד ההסתייגות – 11 נגד – 22 נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת גלעד ארדן לסעיף 4 לא נתקבלה.

דוד רותם: 11 בעד, 22 נגד ואין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שההסתייגות של חבר הכנסת גלעד ארדן לא נתקבלה.

דוד רותם: אנחנו עוברים להצבעה על הסתייגותו של חבר הכנסת דב חנין.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 36 בעד ההסתייגות – 10 נגד – 21 נמנעים – 2 ההסתייגות של חברי הכנסת דב חנין, מוחמד ברכה וחנא סוייד לסעיף 4 לא נתקבלה.

דוד רותם: עשרה בעד, 21 נגד ושני נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין לא נתקבלה.

דוד רותם: אנחנו עוברים להצבעה, בקריאה שנייה, על סעיף 4, כנוסח הוועדה.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 37 בעד סעיף 4, כהצעת הוועדה – 25 נגד – 10 נמנעים – אין סעיף 4, כהצעת הוועדה, נתקבל.

דוד רותם: 25 בעד, עשרה מתנגדים ואין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שסעיף 4, כהצעת הוועדה, נתקבל.

דוד רותם: אנחנו עוברים להצבעה על ההסתייגות של שר הפנים לסעיף 5.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 38 בעד ההסתייגות – 35 נגד – אין נמנעים – אין ההסתייגות של שר הפנים לסעיף 5 נתקבלה.

דוד רותם: 35 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שההסתייגות של שר הפנים לסעיף 5 נתקבלה.

דוד רותם: אנחנו עוברים להצבעה על סעיף 5, כהצעת הוועדה, לרבות ההסתייגות שנתקבלה.

דוד רותם: הצבעה מס' 39 בעד סעיף 5, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה – 27 נגד – 9 נמנעים – אין סעיף 5, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה, נתקבל.

דוד רותם: 27 בעד, תשעה נגד ואין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שסעיף 5, כנוסח הוועדה לרבות הסתייגותו של שר הפנים, נתקבל בקריאה שנייה.

דוד רותם: אנחנו עוברים להצבעה על ההסתייגות של גלעד ארדן אחרי סעיף 5.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 40 בעד ההסתייגות – 11 נגד – 22 נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת גלעד ארדן אחרי סעיף 5 לא נתקבלה.

דוד רותם: 11 בעד, 22 נגד ואין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שההסתייגות של חבר הכנסת גלעד ארדן אחרי סעיף 5 לא נתקבלה.

דוד רותם: אנחנו עוברים להצבעה על הסתייגותו של חבר הכנסת שמואל הלפרט אחרי סעיף 5.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 41 בעד ההסתייגות – 11 נגד – 22 נמנעים – 1 ההסתייגות של חבר הכנסת שמואל הלפרט אחרי סעיף 5 לא נתקבלה.

דוד רותם: 11 בעד, 22 נגד ואחד נמנע.

דוד רותם: אני קובע שההסתייגות של חבר הכנסת הלפרט אחרי סעיף 5 לא נתקבלה.

דוד רותם: אנחנו עוברים להסתייגות של שר הפנים מאיר שטרית אחרי סעיף 5.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 42 בעד ההסתייגות – 33 נגד – 1 נמנעים – 1 ההסתייגות של שר הפנים אחרי סעיף 5 נתקבלה.

דוד רותם: 33 בעד, אחד נגד ואחד נמנע.

דוד רותם: אני קובע שהסתייגותו של שר הפנים אחרי סעיף 5 נתקבלה.

דוד רותם: יושב-ראש הוועדה, התקבלו הסתייגויות.

דוד רותם: האם אדוני רוצה להמשיך לקריאה שלישית?

גלעד ארדן: בעצב רב, כן.

דוד רותם: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית על חוק הדרכים (שילוט) (תיקון מס' 5), לרבות ההסתייגויות שנתקבלו.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 43 בעד החוק – 27 נגד – 10 נמנעים – 1 חוק הדרכים (שילוט) (תיקון מס' 5), התשס”ח–2008, נתקבל.

דוד רותם: 27 בעד, עשרה מתנגדים ואחד נמנע.

דוד רותם: אני קובע שחוק הדרכים (שילוט) (תיקון מס' 5), התשס”ח–2008, נתקבל בקריאה שלישית.

דוד רותם: אדוני יושב-ראש ועדת הכנסת, אתה מוזמן למסור את הודעתך.

): אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, אני מתכבד להודיע בזאת על חילופי אישים בוועדות כדלקמן:

): מטעם סיעת האיחוד הלאומי-מפד"ל – בוועדת המדע והטכנולוגיה, במקום חבר הכנסת אריה אלדד יכהן חבר הכנסת .

): בוועדה לענייני ביקורת המדינה, במקום חבר הכנסת יכהן חבר הכנסת אריה אלדד.

): חילופין אלה ייכנסו לתוקף ביום י"ג באב, 14 באוגוסט.

): מטעם סיעת ישראל ביתנו – בוועדת החוץ והביטחון, במקום חבר הכנסת ישראל חסון יכהן חבר הכנסת יצחק אהרונוביץ.

): מטעם סיעת קדימה – בוועדת הכלכלה, במקום חבר הכנסת יואל חסון יכהן חבר הכנסת אברהם הירשזון.

): בוועדת הכספים, במקום חבר הכנסת שלמה מולה יכהן חבר הכנסת אלחנן גלזר, שייצג את סיעת קדימה; במקום חבר הכנסת לשעבר אביגדור יצחקי יכהן חבר הכנסת שלמה מולה; במקום חבר הכנסת שלמה מולה, שכיהן כממלא-מקום, יכהן חבר הכנסת יצחק בן-ישראל כממלא-מקום.

): בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, במקום חבר הכנסת אברהם הירשזון יכהן חבר הכנסת שלמה מולה.

גדעון סער: איזו קואליציה יעילה, איך הם שולטים בכל הוועדות.

): בוועדת הכנסת – במקום חבר הכנסת אלי אפללו, שהתמנה לשר, יכהן חבר הכנסת יוחנן פלסנר.

): רבותי, אני רוצה להביא בפניכם את הצעת ועדת הכנסת להקים ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא היחס של הממסד הדתי כלפי יוצאי אתיופיה, מיום כ"ז בתמוז.

): להצעה הזאת, שאני מביא לידיעתכם, היתה הסתייגות, ובסוף הדיון, במשא-ומתן שהתנהל עם חבר הכנסת גפני, שהגיש הסתייגות להצעה בוועדת הכנסת, הסכים חבר הכנסת שלמה מולה לקבל את ההסתייגות.

): אשר על כן, אני קורא את תפקידי ועדת החקירה הפרלמנטרית: ועדת החקירה הפרלמנטרית תדון בנושא קליטתה בישראל של קהילת יוצאי אתיופיה בכל רחבי הארץ ובשירותים השונים שלהם נזקקים בני הקהילה.

): הוועדה תבחן, בין היתר, את הסוגיות הבאות: שירותי דת, חינוך, דיור, תעסוקה ורווחה; העסקת רבנים יוצאי אתיופיה במועצות דתיות – מעמדם והעסקתם; סמכותם ושיתופם של הקייסים, מנהיגיה הרוחנים של הקהילה, במועצות דתיות; בחינת פניות הציבור בנושאים האמורים.

): עם סיום עבודתה תגיש הוועדה דין-וחשבון לכנסת.

): סמכויות ועדת החקירה הפרלמנטרית: לוועדת החקירה הפרלמנטרית יהיו הסמכויות הנתונות לוועדה קבועה של הכנסת בנוגע לזימון, קבלת מידע וסדרי עבודה.

): הרכב ועדת החקירה הפרלמנטרית – – –

אדוני היושב-ראש, בכותרת שהקראת, גם – – – זה לא נגד הממסד הדתי.

הכותרת היא אחרת.

): הכותרת.

): אתה צודק, אתה צודק.

): לא קראתי את התיקון.

): אתה צודק.

): אני אקרא את הרכב ועדת החקירה הפרלמנטרית: חבר הכנסת שלמה מולה יהיה יושב-ראש.

): חברת הכנסת קולט אביטל תהיה חברה, עם חברי הכנסת , אורי אריאל, מזור בהיינה, , יצחק זיו, רן כהן ודוד רותם.

): ציין חבר הכנסת גפני – ואני צריך לתקן: הקמת ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא – כפי שאמרתי, שירותי הדת, חינוך, דיור ותעסוקה – קליטתם בישראל של יוצאי אתיופיה.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה על הודעת הוועדה, לרבות ההסתייגות – אנחנו מצביעים על ההסתייגות כפי שציין אותה יושב-ראש הוועדה, של חברי הכנסת גפני ואריאל, וכפי שהוסכם שהיא תתקבל: הקמת ועדת החקירה בנושא קליטתם של יוצאי אתיופיה.

קריאה: – – –

דוד רותם: רבותי, שנייה אחת, מי שלא הקשיב ליושב-ראש הוועדה: הוצע נוסח, ואחר כך ביקשו לתקן אותו במשא-ומתן, הוגשה הסתייגות ומצביעים.

דוד רותם: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חברי הכנסת ואורי אריאל.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 44 בעד ההסתייגות – 25 נגד – אין נמנעים – אין ההסתייגות של חברי הכנסת ואורי אריאל לשם הוועדה נתקבלה.

דוד רותם: 25 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שההסתייגות של חברי הכנסת ואורי אריאל נתקבלה.

דוד רותם: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת הוועדה לרבות ההסתייגות.

דוד רותם: מי בעד, מי נגד?

דוד רותם: הצבעה מס' 45 בעד הצעת ועדת הכנסת – 23 נגד – 2 נמנעים – אין הצעת ועדת הכנסת להקים ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא קליטתם בישראל של יוצאי אתיופיה נתקבלה.

דוד רותם: 23 בעד, שני מתנגדים, אין נמנעים.

דוד רותם: אם כך, אני קובע שהצעת ועדת הכנסת בדבר הקמת ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא קליטתם בישראל של עולי אתיופיה, לרבות ההסתייגות, נתקבלה.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: [מס' כ/106; "דברי הכנסת", הכנסת ה-16, מושב רביעי, חוב' ח', עמ' 27230; הכנסת ה-17, מושב שני, חוב' כ"ב, עמ' 7821; נספחות.

דוד רותם: ]

דוד רותם: אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר-היום: הצעת חוק מעונות-יום שיקומיים (תיקון מס' 3), התשס”ח–2008.

דוד רותם: מציג את החוק חבר הכנסת מיכאל מלכיאור.

דוד רותם: בבקשה, אדוני.

גלעד ארדן: – – –

מיכאל מלכיאור: מעונות-יום שיקומיים.

מיכאל מלכיאור: החלפנו אחד.

גלעד ארדן: עם מי זה הוחלף?

מיכאל מלכיאור: עם מה שהיה – אתך.

מיכאל מלכיאור: עם החוק הקודם.

דוד רותם: יוזמי החוק הם חיים אורון, דוד אזולאי, גלעד ארדן, , נסים זאב, דוד טל, יעקב מרגי וניסן סלומינסקי.

דוד רותם: בבקשה, אדוני, חבר הכנסת מלכיאור.

דוד רותם: חבר הכנסת מרציאנו, החוק שלך עבר.

דוד רותם: די.

דוד רותם: עברנו לחוק אחר.

יורם מרציאנו: יש לי עוד חוק.

דוד רותם: אז תשב בשקט, אחרת הוא לא יגיע.

מיכאל מלכיאור: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה שנייה ולקריאה שלישית חוק חשוב ביותר, חוק מעונות-יום שיקומיים (תיקון מס' 3), התשס”ח–2008.

מיכאל מלכיאור: כרגע כתוב שהיוזמה הזאת היא של קבוצה של חברי כנסת עוד מהכנסת הקודמת, שבראשה עומד חבר הכנסת חיים אורון, ועל הצעת החוק הזאת הוחל דין רציפות בכנסת הנוכחית.

מיכאל מלכיאור: חוק מעונות-יום שיקומיים של שנת 2000 נועד להבטיח כי פעוטות עם מוגבלות עד גיל שלוש, אשר אינם כלולים במסגרת חוק חינוך מיוחד, יהיו זכאים למסגרת טיפולית המתאימה לצורכיהם.

מיכאל מלכיאור: פעוטות עם מוגבלות פיזית, שכלית וחושית קשה, זקוקים למסגרת מיוחדת, כמו מעון-יום שיקומי, מגיל צעיר מאוד, שכן הקהילה המקצועית בארץ ובעולם מאוחדת בדעה כי תרבות טיפולית אינטנסיבית בשלוש שנות החיים הראשונות של הילד בעל המוגבלות מגדילה במידה ניכרת את הסיכוי לשפר את מצבו העתידי ואת שילובו במערכת החינוך בהמשך דרכו.

מיכאל מלכיאור: בחוק מעונות-יום שיקומיים הותנתה זכאותו של פעוט למעון-יום שיקומי בעובדת היות הפעוט בעל זכאות לגמלת ילד נכה מן המוסד לביטוח לאומי, או לחלופין – אם הוא אובחן כלוקה בפיגור שכלי על-ידי ועדת אבחון על-פי חוק הסעד.

מיכאל מלכיאור: קריטריונים אלה מאפשרים להחיל את הזכות למעון-יום שיקומי על כ-500 פעוטות בלבד.

מיכאל מלכיאור: יש פעוטות נוספים עם מוגבלות קשה, אשר מסיבות שונות אינם מקבלים גמלת נכה מן המוסד לביטוח לאומי, ואשר נותרים ללא כל מסגרת טיפולית המתאימה לצורכיהם בשנים הקריטיות ביותר להתפתחותם.

מיכאל מלכיאור: כבוד היושב-ראש, זה בלתי – אני לא שומע את עצמי.

דוד רותם: רבותי חברי הכנסת, הדובר לא שומע את עצמו, כך הוא מתלונן.

דוד רותם: אז אתם בוודאי לא שומעים אותו.

מיכאל מלכיאור: ואלה דברים טובים.

מיכאל מלכיאור: דברים טובים.

מיכאל מלכיאור: על כן מוצע להוסיף לחוק מעונות-יום שיקומיים את זכאותם של פעוטות שאינם נכללים בו היום, אך אין מחלוקת כי הם זקוקים לטיפול ולליווי של מעון-היום השיקומי.

מיכאל מלכיאור: מדובר בפעוטות שאובחנו כבעלי עיכוב התפתחותי ניכר, פעוטות לקויי ראייה או לקויי שמיעה, פעוטות בעלי פגיעה נוירולוגית המתבטאת בלקות מוטורית קשה וכן פעוטות בעלי מוגבלות ניכרת ונסיבות משפחתיות הדורשות את השמתם במעון-יום שיקומי.

מיכאל מלכיאור: כמו כן, הזכאות למעון-יום שיקומי לפי החוק הקיים היא מגיל שנה ומעלה בלבד, כאשר יש פעוטות הזקוקים לטיפול ולליווי הניתנים במעון מגיל מוקדם יותר.

מיכאל מלכיאור: לפיכך, מוצע לקבוע כי הזכאות למעון תהיה לגבי הפעוטות הזכאים מכוח הביטוח הלאומי מגיל שישה חודשים.

מיכאל מלכיאור: לגבי כל יתר הילדים, לפי ההסכמה שהגענו אליה עם הממשלה, תיוותר הזכאות מגיל שנה ומעלה.

מיכאל מלכיאור: ההסכמה הזאת מגובשת בצורה של הסתייגות של חבר הכנסת רן כהן לסעיף הראשון, ואני מבקש לתמוך בהסתייגות.

מיכאל מלכיאור: וגם, בהזדמנות זאת – אני לא אעלה עוד פעם – אני מבקש גם להודות ליושבת-ראש הוועדה לזכויות הילד, חברת הכנסת נאדיה חילו, שהיא מאוד מאוד בעד החוק, אבל נתנה לי לטפל בזה מא' ועד ת', להודות לרחל ולמירב, היועצת המשפטית שלנו, ולהודות על שיתוף פעולה, בסופו של דבר, גם עם הממשלה, על אף כל החריקות בדרך.

מיכאל מלכיאור: אתם עושים מצווה מאד גדולה.

מיכאל מלכיאור: בזכות החוק הזה יוכלו הרבה מאוד ילדים להיכנס לדבר שיהפוך את החיים שלהם אחר כך לחיים אחרים, ואני מבקש מאוד מכולם לתמוך.

מיכאל מלכיאור: אני רק רוצה בסוף להגיד לשר הרווחה – המשרד שלו היה חלק מהפיילוט שעשינו במשך השנה וביצע את זה בנאמנות, וראינו כמה זה טוב.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להגיד שאף שהחוק נרשם כחוק תקציבי היה שינוי גם בעמדת שר האוצר, בעקבות זה הממשלה תומכת בחוק.

מיכאל מלכיאור: אבל מאחר שאני לא דובר של הממשלה, אז נשמח מאוד לשמוע את השר.

מיכאל מלכיאור: ואני אומר – כחלק מההסכמות, אנחנו גם הסכמנו עם הממשלה לתמוך בהסתייגות של חבר הכנסת רן כהן.

חבר הכנסת רן כהן הגיש הסתייגות והוא יציג.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, כבוד שר הרווחה והשירותים החברתיים, חברות וחברי הכנסת, אני חייב לומר לכם שאני מאוד נרגש לקראת החוק הבא – חוק הדיור הציבורי – ואף-על-פי כן, בכל ימינו המרים כפוליטיקאים, אם יש רגעים של חסד, אם יש רגעים של התעלות, אם יש רגעים של הרגשה נפלאה שאנחנו נמצאים בבית הזה ועושים דברים טובים – זה רגע מן הסוג הזה שמביאים את החוק הזה, ואני מודה לגורל שנתן לי את האפשרות להיות חלק ממנו, לרבות ההסתייגות הזאת שאני מגיש.

ראובן ריבלין: אם הרוב יאשר אותה.

רן כהן: בתקווה שהרוב יאשר.

רן כהן: לא, הרוב יאשר אותה.

ראובן ריבלין: אבל זה לא רוב שיהיה סכנה לדמוקרטיה.

רן כהן: לא, לא, לא.

רן כהן: אין, זה לא מפיל את החוק.

ראובן ריבלין: כי יש רוב שהוא סכנה לדמוקרטיה.

רן כהן: חבר הכנסת ריבלין, מייד אני אסביר את הדברים, לא יהיו שום ספקות.

רן כהן: הדבר האחרון בחיים שהייתי עושה זה לסכל את החוק הזה.

ראובן ריבלין: כי אתמול למדתי שיש רוב שהוא סכנה לדמוקרטיה.

רן כהן: יש, כן.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, כבוד השר – – –

ראובן ריבלין: חברים, הדברים האלה לא ייסלחו.

ראובן ריבלין: לא יהיו תותחים – – –

רן כהן: רובי, אבל בוא נריב על זה מחר – – –

חבר הכנסת ריבלין, סליחה.

ראובן ריבלין: לא יהיו יותר תותחים – – –

חבר הכנסת ריבלין, תודה רבה.

רן כהן: אבל זה נושא שנדון בו בהזדמנות אחרת, בוא נתאחד עכשיו על חוק שהוא בעל חשיבות עצומה – – –

ראובן ריבלין: כשאתה מסכים.

ראובן ריבלין: מה שאתה לא מסכים – – –

רן כהן: חבר הכנסת ריבלין, אתה חייב להשתחרר מאתמול בערב.

רן כהן: לא ישנת?

ראובן ריבלין: קשה מאוד.

ראובן ריבלין: כציוני וכיהודי – – –

חבר הכנסת ריבלין, תודה רבה.

רן כהן: תאמין לי, בי פגעו אתמול יותר מאשר פגעו בך.

רן כהן: אני מציע לך להירגע.

ראובן ריבלין: זה בסדר, אבל אם אני רוב אני פאשיסט?

חבר הכנסת ריבלין, תודה רבה.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, נדמה לי שאין שכבת ילדים שזקוקים כל כך לסיוע, בגיל כל כך רגיש כמו עד גיל שלוש, שהחוק הזה בא להיטיב אתם – הם זקוקים, ממש כאוויר לנשימה, לכל מערך חייהם, לכל עתידם – כמו הילדים הללו, שאמורים ליהנות מהחוק למעונות-יום שיקומיים.

רן כהן: ונדמה לי שבאמת הוועדה לזכויות הילד בראשותה של חברת הכנסת נאדיה חילו – ואני מודה גם לה וגם לחבר הכנסת מלכיאור, שהוליך את החוק – היא פשוט עשתה כאן מעשה נפלא וחשוב, ואני מאוד מאוד שמח עליו.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, ההסתייגות שלי היא בעצם הסתייגות שבאה לצלם את ההצעות של פרופסור אור-נוי ממשרד הבריאות, שבא לתת את המעמד של הילדים האלה מגיל חצי שנה ועד גיל שלוש, כדי שהם יוכלו לקבל בדיוק את המיקום המתאים להם.

רן כהן: לשמחתי, למרות עלותה של ההסתייגות הזאת, הממשלה החליטה לתמוך גם בהסתייגות, ולכן ההסתייגות לא מפריעה לחוק, היא משלימה את החוק, אולי אפילו במידה רבה מאדירה אותו, ואני מבקש מכל חברי הכנסת לתמוך בה.

רן כהן: אני רוצה להגיד מלת תודה לשר הרצוג על עבודתו השקדנית, המסורה והמעייפת – אני רואה על העיניים שלך, מה לעשות, כמו על שלי – אבל אלה באמת הרגעים שבהם שווה לעמול למען הציבור, ובעניין הזה אני מאוד מאוד מודה לך.

רן כהן: תודה רבה, אדוני.

רן כהן: אני רוצה להודות גם לעורכת-דין מירב ישראלי, שעבדה על החוק הזה בצורה עמלנית מאוד, ובעצם גם נתנה לי את ההזדמנות להגיש את ההסתייגות הזאת לפרטיה, ובזכותך זה יעבור בנוסח נכון וטוב לכל ילד מגיל חצי שנה ועד גיל שלוש.

רן כהן: תודה רבה, אדוני.

תודה לחבר הכנסת רן כהן.

אדוני השר הרצוג, בבקשה.

קריאות: – – –

חבר הכנסת ריבלין.

חבר הכנסת ריבלין, אנא ממך, ההרצאה על הדמוקרטיה – הם ישתכנעו עוד בסוף.

גלעד ארדן: אבל הוא אומר דברים נכונים.

יצחק הרצוג: בסדר, אבל זה לא העיתוי.

יצחק הרצוג: אנחנו מכבדים את הוויכוח, אבל זה לא הנושא שכרגע – במקרה לדעתי – – –

אדוני ייקח אותם החוצה.

יצחק הרצוג: אלפי אלפי הורים מחכים – – –

ראובן ריבלין: כבוד השר, נצר לדמוקרטיה – – –

אדוני לא יתחיל את הוויכוח וההסבר מחדש.

חבר הכנסת ריבלין.

ראובן ריבלין: אני בעד החוק.

יצחק הרצוג: אין בעיה, אז בוא תן לנו להצביע בשבילו.

יצחק הרצוג: נו, גמרנו.

ראובן ריבלין: אבל אני מפחד שיאמרו שאנחנו פאשיסטים – – –

חבר הכנסת ריבלין, תיקח אותם החוצה, תסביר להם את מהות הדמוקרטיה.

אדוני השר, בבקשה.

יצחק הרצוג: אדוני היושב-ראש, חברי וחברותי חברי הכנסת – – –

ראובן ריבלין: אני מפחד שהרוב לא יהיה חוקי – – –

יצחק הרצוג: חבר הכנסת ריבלין, אני רוצה לומר מלה.

יצחק הרצוג: החוק הזה יותר מדי רגיש וחשוב, שנפריע עכשיו את הדיון בחוק.

יצחק הרצוג: אני מכבד את עמדתך, אנא תן לנו לסיים ולהצביע בעדו.

יצחק הרצוג: החוק הזה – אני רוצה, אדוני היושב-ראש, להודיע כמה דברים.

יצחק הרצוג: ראשית, לחבר הכנסת מלכיאור – אנחנו פשוט מחכים.

יצחק הרצוג: אני מדבר אליך.

חבר הכנסת סער, השר מדבר אתו.

גדעון סער: אני בעניין הזה – – –

לא, לא, אתה לא צריך.

אתה לא צריך להודיע לנו.

יצחק הרצוג: חבר הכנסת סער, אנחנו פשוט רוצים לסיים את התהליך.

יצחק הרצוג: מדובר בחוק חשוב בצורה בלתי רגילה, שלא היה קל להביא אותו בעצם לעולם.

יצחק הרצוג: היו לנו הרבה מאוד בעיות והסתייגויות, בגלל העובדה שדוח ועדת אור-נוי מקיף עוד שורה של תמיכות במשפחות ובהורים.

יצחק הרצוג: החוק הזה, אנחנו מכירים בחשיבותו, חושבים שהוא יוצא מגדר הרגיל, ושמחים שהוא הגיע לעולם כמו שהוא הגיע כעת, ואנחנו מבקשים בשם הממשלה – שתומכת בחוק – לתמוך הן בחוק והן בהסתייגות, על-פי ההבנות שהושגו.

יצחק הרצוג: אני רוצה לברך את חבר הכנסת מלכיאור, את חברת הכנסת נאדיה חילו, את הוועדה לזכויות הילד של הכנסת ואת כל העוסקים במלאכה, ומודה גם לחבר הכנסת כהן על התמיכה העקבית והנמשכת והנחושה בנושא מאוד רגיש.

יצחק הרצוג: דעו שמדובר בילדים במצבים הקשים ביותר, שנופלים בין הכיסאות הרבה שנים.

יצחק הרצוג: יבורכו העוסקים במלאכה.

יצחק הרצוג: תודה רבה.

תודה, אדוני השר.

חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה.

לשם החוק אין הסתייגויות.

נא להצביע על שם החוק, כהצעת הוועדה.

הצבעה מס' 46 בעד שם החוק – 27 נגד – אין נמנעים – אין שם החוק נתקבל.

27 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

אם כך, אני קובע ששם החוק, כהצעת הוועדה, נתקבל.

חברת הכנסת יחימוביץ, אני ארשום אותך כמצביעה אם תפסיקי לדבר בטלפון.

אנחנו עוברים לסעיף 1, הסתייגותו של חבר הכנסת רן כהן.

מי בעד ההסתייגות?

נא להצביע.

הצבעה מס' 47 בעד ההסתייגות – 33 נגד – אין נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת רן כהן לסעיף 1 נתקבלה.

33 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

אם כך, אני קובע שמאחר שהממשלה בעד ההסתייגות – הרי אף-על-פי שהיא תקציבית, היא נתקבלה.

אנחנו עוברים להצבעה על סעיף 1, בנוסח הוועדה, לרבות הסתייגותו של חבר הכנסת רן כהן.

נא להצביע.

מי בעד, מי נגד?

הצבעה מס' 48 בעד סעיף 1, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה – 32 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה, נתקבל.

32 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

אם כך, אני קובע שסעיף 1, לרבות ההסתייגות של חבר הכנסת רן כהן, נתקבל.

חבר הכנסת רן כהן, לך יש הסתייגות גם לסעיף 5, שבעצם היתה הסתייגות דיבור.

האם אתה עומד על הצבעה עליה?

רן כהן: מוותר.

אתה מוותר.

אם כך, אנחנו עוברים לסעיפים 2–5, כנוסח הוועדה.

נא להצביע.

ראובן ריבלין: לפני קריאה שלישית, יש לי הודעה.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 49 בעד סעיפים 2–5 – 33 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 2–5 נתקבלו.

33 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

אם כך, אני קובע שסעיפים 2–5, כולל, נתקבלו, כנוסח הוועדה.

אדוני יושב-ראש הוועדה, האם אתה מבקש לעבור לקריאה שלישית, אף שהתקבלה הסתייגות?

מיכאל מלכיאור: כן.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית, לרבות ההסתייגות.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 50 בעד החוק – 33 נגד – אין נמנעים – אין חוק מעונות-יום שיקומיים (תיקון מס' 3), התשס”ח–2008, נתקבל.

דוד רותם: נא לא למחוא כפיים.

דוד רותם: בעד – 33, אין מתנגדים ואין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שחוק מעונות-יום שיקומיים (תיקון מס' 3), התשס”ח–2008, נתקבל בקריאה שלישית.

דוד רותם: חבר הכנסת חיים אורון מבקש להודות.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני רוצה להודות לכל העוסקים במלאכה כי אני זכיתי פה מן ההפקר.

חיים אורון: שמי מופיע בראש הרשימה משום שאלה שקדמו לי נעשו שרים או סגני שרים, וכך החוק רשום על שמי.

חיים אורון: אבל עליתי בשביל להודות לשניים: לחבר הכנסת הרב מלכיאור, שזכה גם להשלים את החוק, ולחבר הכנסת לשעבר נסים דהן, שמאוד עמל על החוק הזה, היה שר הבריאות ובכנסת הקודמת ב-2005 היינו ביחד בראש הלובי לילדים עם מוגבלויות, והוא הפעיל אותו ודחף את הנושא הזה, וראיתי חובה להודות לו, אף שהוא כבר לא חבר הכנסת.

חיים אורון: תודה רבה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת חיים אורון.

דוד רותם: [מס' כ/135; "דברי הכנסת", חוב' ל"ד, עמ' 17739; נספחות.

דוד רותם: ]

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצעת חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה) (תיקון מס' 3), התשס”ח–2008, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

דוד רותם: יציג את החוק חבר הכנסת גלעד ארדן.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, תודה, חברי חברי הכנסת, אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה) (תיקון מס' 3) לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

גלעד ארדן: חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה), התשנ"ט–1998, קובע תנאים לזכותו של זכאי, כפי שהוא מוגדר בחוק, לרכוש דירה ציבורית במחיר מופחת באמצעות מענק שיקבל ואשר ימומן מתקציב המדינה.

גלעד ארדן: החוק התקבל בכנסת ב-19 באוקטובר 1998, אך בשל עלותו התקציבית וביוזמת הממשלות נדחתה תחילתו פעם אחר פעם במסגרת חוקי ההסדרים במשק המדינה.

גלעד ארדן: הדחייה האחרונה נעשתה במסגרת חוק ההסדרים לשנת 2006, שקבע שחוק הדיור הציבורי ייכנס לתוקפו רק ב-1 בינואר 2009.

גלעד ארדן: בתקווה שניתן יהיה סוף-סוף ליישם את החוק, יזמו חברי הכנסת רן כהן ויורם מרציאנו כמה שינויים חשובים בהוראותיו – שאת עיקרם אפרט מייד – שיש בהם, מחד גיסא, כדי להפחית את עלותו התקציבית, ומאידך גיסא, להביא ליישומו באופן נאות וצודק יותר.

גלעד ארדן: זה המקום להזכיר שאף שהממשלה הקפיאה כמה פעמים את יישום החוק, עצם קבלתו בעבר, בזכות יוזמתו של חבר הכנסת רן כהן, הביא לכך שהממשלה יזמה מבצעים ברוח חוק הדיור הציבורי למכירת דירות בדיור הציבורי לזכאים שהתגוררו בהן תקופה ארוכה, ומכוח מבצעים אלה כ-30,000 משפחות כבר רכשו את דירותיהן.

גלעד ארדן: התיקון הראשון בהצעת החוק נוגע להגדרת זכאי שבחוק הדיור הציבורי.

גלעד ארדן: הצעת החוק קובעת כי זכאי יהיה מי שמתגורר כדין או לפי חוזה תקופה של חמש שנים רצופות לפחות בדירה ציבורית, ולא היו בבעלותו או בבעלות קרובו, החל במועד שבו חתם על חוזה להשכרה ציבורית, דירה או מקרקעין אחרים ששוויים עולה על 350,000 שקלים חדשים.

גלעד ארדן: במהלך הדיונים ביקש משרד האוצר להחליף הגדרה זו ולקבוע שהגדרת זכאי תהיה בהתאם לחוק הלוואות לדיור, התשנ"ב–1992.

גלעד ארדן: זכאי לפי החוק האמור הוא מחוסר דיור, ושימו לב: הוא זכאי לסיוע לפי כללי משרד הבינוי והשיכון הנקבעים לפי אותו חוק בתיאום עם משרד האוצר.

גלעד ארדן: הגדרה זו, חברי חברי הכנסת, מחביאה תנאי זכאות לא ידועים ולא ברורים, כך הסתבר לנו, כי לפי הכללים מותנית הזכאות בין היתר בכך שבבעלות הזכאי לא היתה דירה משנת 1971.

גלעד ארדן: תשומת לב ועדת הכלכלה הופנתה לשינוי הגורף בזכאות הנובעת משינוי ההגדרה רק בעקבות דיון חוזר בהגדרה החדשה, שבעקבותיו החליטה ועדת הכלכלה שלא לקבל את השינוי שהוצע על-ידי משרד האוצר, שכן לא ראוי לבחון את הבעלות של מבקשי הדיור הציבורי כל כך הרבה שנים לאחור, וייתכן שאנשים מצבם הורע משמעותית עם השנים, ולא צריך בשל כך לבוא אתם חשבון למעלה מ-35 שנה מאוחר יותר.

גלעד ארדן: חמור מזה, לנוהל של משרד יש מעמד נמוך אף מזה של תקנות, והוא ניתן לשינוי בכל עת ללא כל בקרה חוץ-משרדית, ומובן שניתן לשנותו ללא פיקוח פרלמנטרי.

גלעד ארדן: לפיכך, משמעות שינוי ההגדרה בהתאם להצעת האוצר היא שחוק שהכנסת חוקקה יהיה למעשה כפוף לנהלים פנימיים של משרד, ואני סבור שאסור בשום פנים ואופן לכנסת להסכים לדבר כזה.

גלעד ארדן: למעשה, באמצעות שינוי הנוהל אפשר יהיה לעקר את החוק מתוכנו.

גלעד ארדן: הסדר זה, שהוצע על-ידי משרד האוצר, נראה לנו פגום לחלוטין, והוועדה החליטה שלא לקבלו.

גלעד ארדן: לצערי הרב, ולא בפעם הראשונה, שר האוצר הגיש הסתייגות לעניין זה, שמראה על חוסר רגישות – –

רן כהן: – – –

גלעד ארדן: – – ובשל העניין העקרוני אני מבקש מכם לשמור על כבוד הכנסת ועל יכולתה לחוקק חוקים אפקטיביים ולא אות מתה, ולדחות את ההסתייגות של שר האוצר.

גלעד ארדן: תיקון אחר מתייחס לסעיף 3 לחוק הדיור הציבורי, הקובע כי מחירה של דירה ציבורית לצורך רכישתה לפי החוק יהיה המחיר הבסיסי, כלומר מחיר השוק כפי שקבע השמאי הממשלתי, וממנו יופחת מענק מותנה, המחושב באחוזים מהמחיר הבסיסי ובהתאם למספר השנים שבהן מתגורר הזכאי בדירה הציבורית.

גלעד ארדן: בהתקיים תנאים מסוימים, המפורטים בחוק, הופך המענק המותנה למענק.

גלעד ארדן: בנוגע לזכאי המתגורר באזור עדיפות, בהתאם להצעת החוק תהיה תקרת שיעור המענק המותנה גבוהה יותר מזו הקיימת היום בחוק.

גלעד ארדן: גם למחיר הבסיסי שממנו יחושב המענק המותנה קובעת הצעת החוק תקרה גבוהה יותר מזו הקיימת כיום.

גלעד ארדן: כך, למשל, בהתאם להצעת החוק, באזורי עדיפות לאומית, שאותם יקבע שר הבינוי והשיכון לפי המפה הידועה, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת ובהתאם לאמות מידה שייקבעו, תעמוד תקרת המענק המותנה על 90% מהמחיר הבסיסי, ובאזור אחר – על 82.5% מהמחיר הבסיסי.

גלעד ארדן: זאת, במקום תקרת המענק המותנה העומדת כיום לזכאי שאינו נכה – 85% מהמחיר הבסיסי.

גלעד ארדן: בהצעת החוק אף קיים מנגנון שונה מזה הקיים היום בחוק בנוגע לחישוב אחוזי הנחה לזכאים לפי חוק הדיור הציבורי, כמפורט בהצעה.

גלעד ארדן: לבסוף, ההוראה החשובה ביותר בהצעת החוק קובעת כי יבוטל סעיף 23 לחוק ההסדרים לשנת 2006, הדוחה את מועד תחילתו של חוק הדיור הציבורי ל-1 בינואר 2009.

גלעד ארדן: עם זאת, בהתאם להסכמת המציעים עם הממשלה, תחילתו של החוק המתוקן תהיה רק ב-1 בינואר 2011.

גלעד ארדן: עד אז, לפי הצהרות נציגי הממשלה לפרוטוקול הוועדה ובפני הוועדה, ובהתאם לסיכום האמור בין המציעים לממשלה – שנעשה גם בתיווכו המבורך בעניין של יושב-ראש הקואליציה, חבר הכנסת חסון – בתוך ארבעה שבועות מיום פרסומו של החוק, אם יתקבל, תצא הממשלה במבצע מכירת דירות ציבוריות בהתאם לרוח החוק.

גלעד ארדן: וכמובן, אם זה לא יקרה אני מקווה שהכנסת בתחילת המושב הקרוב תסיק את המסקנות.

גלעד ארדן: אף שתחילת החוק תהיה כאמור רק בינואר 2011, תקנות ראשונות לפי החוק יותקנו עד סוף שנת 2009, כאשר בתקנות שיותקנו ייקבע שמועד תחילתן יהיה עם מועד תחילת החוק המתוקן.

גלעד ארדן: על-ידי התקנת התקנות כאמור תצהיר הממשלה כי אכן בכוונתה ליישם את החוק כשיגיע מועד תחילתו, ולא לדחות שוב את יישומו כפי שנעשה בעשר השנים האחרונות.

גלעד ארדן: להצעת החוק הוגשו כמה הסתייגויות.

גלעד ארדן: כאמור, אני מבקש מכם לדחות את הסתייגותו של שר האוצר, ולקבל את הסתייגותו של חבר הכנסת משה כחלון.

גלעד ארדן: כפי שאמרתי, מדובר בהצעת חוק חשובה מאין כמותה, חברתית, שתעשה צדק עם אלפי משפחות במדינתנו, ואני קורא לכם לאשר אותה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

גלעד ארדן: תודה רבה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת גלעד ארדן.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לדיון בהסתייגויות.

דוד רותם: חבר הכנסת רן כהן, אדוני מוותר?

רן כהן: לא.

דוד רותם: הם יביאו את שר האוצר, תדבר בתור מודה.

רן כהן: אני אדבר בתור מודה.

דוד רותם: חבר הכנסת מרציאנו, מוותר?

יורם מרציאנו: כן.

דוד רותם: חבר הכנסת כחלון – מוותר בשלב הזה.

דוד רותם: חבר הכנסת חסון – מוותר?

יואל חסון: אני לא מוותר.

דוד רותם: למה לא מוותר?

יואל חסון: חבר הכנסת כהן ויתר?

דוד רותם: כן, הוא יודה בסוף.

דוד רותם: חבר הכנסת אליהו גבאי – אינו נוכח.

יואל חסון: אני לא מוותר.

דוד רותם: אדוני רוצה לעלות, אדוני יעלה.

יואל חסון: מי קודם, אני או הוא?

דוד רותם: הוא היה לפניך, אבל הוא ויתר.

משה כחלון: אתה ויתרת בשמי.

משה כחלון: אני לא ויתרתי.

דוד רותם: יש לאדוני אחר כך הסתייגות לסעיף 8.

דוד רותם: בסעיף הזה אדוני רק מסתייג לשם דיבור.

דוד רותם: קודם אלה שבסעיף 1 להסתייגויות דיבור.

יואל חסון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אנחנו דנים פה בבית הזה באחת מהצעות החוק החשובות ביותר בעיני, ואני מברך כמובן את יוזמי הצעת החוק, חבר הכנסת רן כהן וחבר הכנסת יורם מרציאנו.

יואל חסון: אני כמובן לא חלק מיוזמי החוק, אבל היתה לי הזכות – –

רן כהן: יש לך חלק גדול.

יואל חסון: תודה רבה.

יואל חסון: – – אולי ברגע הקריטי ביותר לבוא מתוך עמדתי כיושב-ראש הקואליציה ולמצוא את הנוסחה שתאפשר את יציאתו לדרך של המבצע הזה ושל החוק הזה.

מנחם בן-ששון: אדוני, להיות מיילדת זה לא דבר קטן.

יואל חסון: כן, נכון.

יואל חסון: בסופו של דבר צריך את עזרת המיילדת.

יואל חסון: מגיל מאוד מאוד צעיר, כשעוד הייתי עוקב אחרי הפוליטיקה, תמיד רן כהן היה מזוהה עם החוק הזה, מי שמדבר על זה, מקדם את זה ויוזם, וכמו שנאמר, בזכותו מבצעים רבים יצאו לדרך, והיום יורם מרציאנו שותף לו.

יואל חסון: חשוב שהכנסת תדע את שלבי הפעולה בנושא הזה.

יואל חסון: באמת הובאה הצעת חוק לוועדת הכלכלה, וברגע הקריטי הצלחנו להגיע לנוסחה מוסכמת עם האוצר, עם המציעים, מרציאנו וכהן, שחתמו על הסכם במעמד שר השיכון ושר האוצר – שגם חתמו בעצמם, והביאו למעשה קודם כול לדבר חשוב, לחקיקת החוק הזה, גם אם כניסתו היא ב-2011.

יואל חסון: עצם זה שחוק מחוקק זה חשוב.

יואל חסון: ההסכם אומר שמרגע שיש חוק, בתוך ארבעה שבועות יוצאים המבצעים של מכירת הדירות לדרך, בקריטריונים שמוצגים פה בהצעת החוק הזאת.

יואל חסון: כמו שאמרתי, היתה לי הזכות להיות שותף לזה.

יואל חסון: יש כאן אנשים המכהנים בכנסת עשרות שנים, יש כאלה שהם בקדנציה השנייה או השלישית.

יואל חסון: זו לי הקדנציה הראשונה.

יואל חסון: זה אחד החוקים שבעיני באמת אפשר לקרוא לו חוק שמשנה חיים, חוק שנותן לאנשים עתיד, ולא רק לאלה שחיים בבתים היום, אלא גם לבניהם, ליורשיהם ולדור הבא.

יואל חסון: כל אדם במדינת ישראל ראוי שיהיו לו הזכות וההזדמנות לקנות בית, להיות הבעלים של הבית שבו הוא מתגורר ולקבל את הזכות לקנות את הבית גם בתנאים שיתחשבו בעובדת המגורים שלו בבית הזה, בתנאיו וכיוצא באלה.

יואל חסון: לכן אני שוב מברך את היוזמים.

יואל חסון: הנוסחה הזאת שהוצגה היתה נוסחה מוסכמת, והלכנו אתה יד ביד עם המציעים.

יואל חסון: יש מצד אחד הסתייגות של חבר הכנסת כחלון ומצד שני הסתייגות של שר האוצר.

יואל חסון: שר האוצר יסיר את הסתייגותו אם חבר הכנסת כחלון יסיר את הסתייגותו.

יואל חסון: אני מקווה, אני חושב שזה גם על דעת המציעים, שיוסרו כל ההסתייגויות האלה, נוכל לקבל את החוק הזה ולצאת לדרך, ובעיקר נאפשר למציעים לעמוד במלתם.

יואל חסון: אם ההסתייגויות יעברו, לצערנו תהיה דרישה, יהיו בעיות וזה ייצור הפרה של ההסכמים.

יואל חסון: צריך לצאת לדרך ולהסיר את ההסתייגויות.

יואל חסון: תודה רבה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת חסון.

דוד רותם: חבר הכנסת גבאי – איננו נוכח; חבר הכנסת אמסלם – לא נוכח; חבר הכנסת אילטוב – איננו נוכח; אדוני שר האוצר – איננו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת משה כחלון – בבקשה, אדוני.

רן כהן: אני מבקש הודעה אחריו.

משה כחלון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, הגשתי הסתייגות למועד התחילה של החוק.

משה כחלון: החוק לפי הסיכום אמור להיכנס לתוקף ב-2011.

משה כחלון: אני מאוד מעריך את שני המציעים, אני גאה אפילו להיות חלק מהוועדה שאישרה את זה, אבל לדעתי המועד הזה מאוחר מדי, זה מועד רחוק, ויש גם סכנה – אסור לנו לטמון את הראש בחול – שהחוק הזה יבוטל.

משה כחלון: כרגע הוא מוקפא עד 2011, ולכן הגשתי הסתייגות, וההסתייגות שלי מדברת על כך שהחוק ייכנס לתוקף מייד, ב-1 בינואר 2009, וזה היה הדבר הנכון לעשות.

משה כחלון: היות שהיו פה סיכומים עם האוצר לגבי המועד, אני כמובן אתמוך בכך שזה יהיה ב-2011, אף-על-פי שאני רואה איך מרמים פה, לצערי, אבל זה מה שיש כרגע, ואנחנו הולכים עם זה.

משה כחלון: הדבר השני, שוחחתי עם נציגי האוצר וחבר הכנסת כהן, והיתה פה גם פנייה של יורם מרציאנו וגם פנייה של חבר הכנסת חסון, ואני נענה לפנייה שלהם להסיר את ההסתייגות רק בגלל סיבה אחת – שהאוצר הסיר הסתייגות – סלחו לי על הביטוי הלא-פרלמנטרי; זה לא יהיה ביטוי קשה וקיצוני כמו של גדעון סער.

דוד רותם: הביטוי של גדעון סער לא היה ביטוי קיצוני, רק שאדוני לא ישתמש בביטוי דומה.

גדעון סער: תן לו לגרום לעצמו נזק.

משה כחלון: היתה להם הסתייגות – איך לקרוא לזה, חבר הכנסת כהן, כדי להשאיר הכול באווירה טובה?

רן כהן: ברוטלית.

משה כחלון: לא נגיד מנוולת?

דוד רותם: לא.

דוד רותם: לא.

דוד רותם: לא.

דוד רותם: ברוטלית זה מספיק.

משה כחלון: זאת הסתייגות.

משה כחלון: לא מדברים על בן-אדם, מדברים על הסתייגות.

דוד רותם: ברוטלית זה מספיק.

גדעון סער: ברוטלית זה ביטוי פרלמנטרי לעילא ולעילא.

משה כחלון: סף הרגישות פה מעורר כבוד.

מנחם בן-ששון: אתה נמצא בין חברים, אתה לא צריך להשתמש בביטויים בוטים.

משה כחלון: חבר הכנסת בן-ששון, ההסתייגות של האוצר הגדירה מה זה זכאי, והגדירה שאדם שהיתה לו דירה, או חלק מדירה, או מקרקעין או משהו 30 או 37 שנים אחורנית, הוא לא זכאי.

מנחם בן-ששון: זה רק לעניין חוק זה?

משה כחלון: זה מושאל מחוק הלוואות לדיור.

משה כחלון: זה לא משנה.

מנחם בן-ששון: זה מאוד משנה לחוק ההוצאה לפועל.

דוד רותם: אתה לא ברשות דיבור עכשיו.

משה כחלון: היתה פה כוונה להוציא עשרות אלפי משפחות ועשרות אלפי אנשים שזקוקים לדיור הציבורי – להוציא אותם ממסגרת הזכאות.

משה כחלון: אם לפחות הצלחתי באיום בהסתייגות להסיר את הגזירה הזאת ולהכניס עשרות אלפי משפחות למסגרת הזאת, שהם כן יהיו זכאים, אני שמח על כך.

משה כחלון: אני, כמובן, כפי שאמרתי, מסיר את ההסתייגות.

משה כחלון: לא מפני שאני מסכים, אבל מפאת כבודם של חברי.

משה כחלון: אני חושב שהנכון ביותר היה להכניס את החוק הזה מייד.

משה כחלון: זה חוק חשוב, ואני אשתמש בביטוי של ידידי רובי ריבלין, זה לתפארתה של הכנסת, זה חוק שהייתי שמח – אומנם היוזמה היא שלכם, העבודה היא של חבר הכנסת מרציאנו וחבר הכנסת כהן, בהתערבות הקואליציה, אבל זה חוק שאני לא יודע כמה מבין חברי הכנסת, ואני מניח שיש כאן רוב – – –

גלעד ארדן: אתה הכנת אותו לקריאה ראשונה.

משה כחלון: זה פחות חשוב.

משה כחלון: אני לא יודע כמה מחברי הכנסת מבינים את המשמעות של משפחה שהגיעה מהמעברה וקיבלה דירה של "עמידר" או "חלמיש" או "פרזות" או כל חברה משכנת אחרת, הגיעה לדירה הזאת, גרה שם כל כך הרבה שנים, סבלה ב-40 מ"ר, בדרך כלל זה 40 או 38 מ"ר, עשר נפשות, שבע נפשות, שמונה נפשות, ובסוף, בערוב ימיהם יש להם זכות לרכוש את הנכס הזה, שיישאר להם, להם או לילדים שלהם, זה דבר גדול.

משה כחלון: אני מודה לך, אדוני היושב-ראש, על שהיית סבלני כלפי.

משה כחלון: תודה.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, הודעה לפני ההצבעה.

דוד רותם: כולם הסירו את ההסתייגויות.

רן כהן: אני רוצה רק להודות לשר האוצר ולהודות לחבר הכנסת כחלון על הסרת ההסתייגויות ומבקש מכל חברי הכנסת לקבל את החוק הזה במלואו, כפי שהוא, ללא הסתייגויות.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: חבר הכנסת רן כהן, אתה מסיר את ההסתייגות שלך.

דוד רותם: חבר הכנסת מרציאנו – מסיר.

דוד רותם: חבר הכנסת כחלון – מסיר.

דוד רותם: מסיר, כן?

דוד רותם: שלא תגיד אחר כך שאני אומר בשמך.

משה כחלון: מסיר.

דוד רותם: חבר הכנסת יואל חסון.

יואל חסון: מסיר.

דוד רותם: חבר הכנסת אליהו גבאי – אינו נוכח; חבר הכנסת אמסלם – אינו נוכח; חבר הכנסת אילטוב – אינו נוכח.

דוד רותם: אם כך, חברי הכנסת, להצעת החוק אין הסתייגויות.

דוד רותם: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת החוק בקריאה שנייה, כנוסח הוועדה.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 51 בעד סעיפים 1–10 – 18 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–10 נתקבלו.

דוד רותם: 18 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

דוד רותם: אם כך, אני קובע שהצעת חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה) (תיקון מס' 3), התשס”ח–2008, נתקבל בקריאה שנייה.

דוד רותם: אנחנו עוברים לקריאה השלישית.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 52 בעד החוק – 20 נגד – אין נמנעים – אין חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה) (תיקון מס' 3), התשס”ח–2008, נתקבל.

דוד רותם: 20 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

דוד רותם: אם כך, אני קובע שחוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה) (תיקון מס' 3), התשס”ח–2008, נתקבל בקריאה שלישית.

דוד רותם: ברכות ליוזמים.

דוד רותם: חבר הכנסת רן כהן, אם אתה רוצה לברך, זה הזמן.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, אדוני השר אדרי, חברות וחברי הכנסת, האמינו לי, אני עוסק בחוק הדיור הציבורי 11 שנים בבית הזה, ואני נרגש כמו ברגע הראשון.

רן כהן: אני סוגר בעצם מעגל.

רן כהן: זאת הפעם השנייה שאני מעביר את החוק מתחילתו ועד הקריאה השלישית.

רן כהן: לשמחתי, הפעם עם חבר הכנסת יורם מרציאנו, ידידי הטוב, שמתחילת המושב הזה חברנו להמשיך את הסאגה הזאת.

רן כהן: בינתיים הוצאתי ספר על כל הדרמה הזאת.

רן כהן: אני חייב לומר, חברי הכנסת, כמו שאמרתי קודם, זה מסוג הרגעים שפוליטיקאי יכול להיות מאושר במה שהוא עושה.

רן כהן: אני רואה את זה יום-יום, 31,000 משפחות שקנו את הדירות שלהן בדיור הציבורי והיום הן הבעלים של הדירה שלהן.

רן כהן: חלקן הגדול שיפצו אותה, השקיעו בה כמיטב מרצם ויכולתם וככספם הדל כדי שתהיה ראויה למגורים, זה דבר אדיר, מה יש לדבר.

רן כהן: בהשקה של הספר שלי אמר הסופר סמי מיכאל שאדם בלי בית הוא כמו אדם ללא מולדת.

רן כהן: במידה רבה מאוד הבית הוא מולדת.

רן כהן: זה כל כך נכון, כי אדם חסר בית וחסר קורת-גג, אין לו מעטה ואין לו הגנה, אין לו שייכות ואין לו שורשים.

רן כהן: אני רוצה לומר כמה דברים שהייתי אמור לומר אותם לפני ההצבעה ואני רוצה לומר אותם עתה.

רן כהן: אני רוצה להודות במיוחד לסיעת העבודה ולסיעת ש"ס, שאפשרו, במאבק לקראת הקריאה הראשונה, להעביר את החוק הזה למרות הממשלה, ובעצם נתנו לנו מנוף גדול – חכה, אני אגיע גם לביבי וגם לליכוד – – –

משה כחלון: יושבי-הראש של הליכוד העבירו לכם את זה.

רן כהן: לכם שמורה אהבה וחיבה גדולה, שעוד תיאמר.

רן כהן: שאני אגיד מלה טובה על ביבי נתניהו, ותיכף תשמע אותה, זה בכלל יהיה מוזר, אבל זאת עובדה.

מנחם בן-ששון: אתה לא חייב.

רן כהן: אם אני לא חייב אז אני לא אגיד.

רן כהן: אני אסביר לכם משהו, ללא שתי הסיעות האלה, שחצו את הקווים של הקואליציה וחברו אלינו, זה לא היה עובר בקריאה הראשונה ולא היינו מקבלים 52 חברי הכנסת שתמכו בחוק ואז לא היה חוק.

רן כהן: זה גם המנוף שבסיכומו של דבר, למרות עקשנות האוצר ומשרד השיכון, הוביל לפתרון הזה.

רן כהן: אני יכול לבשר לכם, חברי הכנסת, אף שנמכרו למעלה מ-31,000 דירות, לא נבנתה אף לא דירה אחת בעבור חסרי הדיור.

רן כהן: מה שיקרה עכשיו בעקבות החוק הזה שהצבעתם עבורו, שגם המכירה תחודש לדיירים המקוריים, המכירה תחודש גם לדיירים הממשיכים, ובנוסף נקבע ש-75% מהכסף שייכנס בעבור המכירה ילך לבניית דיור ציבורי בעבור חסרי דיור.

רן כהן: יצירת פתרונות.

רן כהן: חברים, עד היום לא נבנתה אף דירה.

רן כהן: אני יכול לספר לכם שעכשיו, אחרי 30 שנה, במדינת ישראל החוק יוצר תקציב שממנו ייבנו דירות בדיור הציבורי.

רן כהן: זה לא היה, וזה דבר חדשני הפעם.

רן כהן: אני מקווה מאוד שוועדת הכלכלה – לצערי, כבר לא בראשותו של חבר הכנסת גלעד ארדן – תעקוב מדי רבעון כמה כסף נכנס, כמה דירות התחילו בבנייתן, אחרת לא יהיו פתרונות.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, אלפי משפחות זכאיות לדיור ציבורי ואין להן, הן לא מקבלות, למרות מצבן הקשה.

רן כהן: דבר נוסף שאני רוצה לומר, עשינו כאן שילוב בין מה שהתעקשתי עליו כל השנים, זכויות הנחה בעבור הוותק, לבין מה שמשרד השיכון התעקש עליו כל השנים – בעבור מספר הנפשות.

רן כהן: כאן מקבלים הנחות גם על הוותק וגם על מספר הנפשות, ביחד זה מתקבץ לאותם 90% שחבר הכנסת גלעד ארדן פירט אותם קודם, בפריפריה, ו-82.5% במרכז הארץ.

רן כהן: דבר נוסף שאני חייב להדגיש אותו, אדוני היושב-ראש, דאגנו גם לנכים 100% בכיסאות גלגלים וגם לעיוורים 100% בשתי העיניים.

רן כהן: הוספנו אותם הפעם במיוחד מכיוון שקודם לכן משרד השיכון לא הכיר בהם כנכים.

רן כהן: הוא אמר, עיוורים הם לא נכים – ולכן הם לא קיבלו כלום.

רן כהן: אנשים היו מגששים במדרגות שלהם, לא הורידו אותם לקומה הראשונה, לא מכרו להם את הדירה, לא התאימו להם אותה, והפעם זה יקרה.

רן כהן: הפעם זה יקרה ואני שמח מאוד שהדבר הזה קיים.

רן כהן: לא רק זה, אלא שתקום עכשיו ועדת חריגים, שתיתן מענה גם לנכים אחרים שאינם נכים 100% בכיסאות גלגלים או נכים 100% עיוורים.

רן כהן: אני שמח מאוד שהדבר הזה יקרה.

רן כהן: אני חייב לספר לכם סיפור, חברי הכנסת.

רן כהן: אם אוכל להשפיע על שר הבינוי והשיכון, למבצע המכירה שיתחיל בעוד ארבעה שבועות אציע לקרוא לו "מבצע רוזט".

רן כהן: הסיבה פשוטה מאוד.

רן כהן: חבר הכנסת ריבלין מכיר אותה.

רן כהן: רוזט היא עובדת של הכנסת שמנקה את המסדרון שבו הלשכה שלי נמצאת, וגם את הלשכות.

רן כהן: האשה הזאת, שלא אומר את גילה, גרה בדיור הציבורי 27 שנים, עם בתה בת ה-30 ומשהו ובנה, הנשוי, שאין לו דירה והוא גר אצלה.

רן כהן: היא ניסתה לקנות את הדירה.

רן כהן: אף פעם לא היתה לה היכולת לקנות את הדירה שלה.

רן כהן: עכשיו היא תוכל.

רן כהן: היום היא משלמת 800 שקל לחודש כיוון שיש לה שכר גבוה יחסית לדיירי הדיור הציבורי, כי היא עובדת בכנסת.

רן כהן: עכשיו היא תזכה להנחה של יותר מ-80% ממחיר הדירה שלה, ששווה משהו כמו 150,000 דולר.

רן כהן: כבר עשיתי חשבון; עכשיו היא משלמת 800 שקל בחודש שכר דירה.

רן כהן: עכשיו היא תשלם פחות על החזר המשכנתה, אבל הדירה תהיה שלה.

רן כהן: היום היא אמרה לי: אני אהיה מאושרת לדעת שלפחות אוכל להבטיח את העתיד שלי, עד מאה-ועשרים, בזכות החוק הזה.

רן כהן: אני רוצה לסיים באמירה אחת, אדוני היושב-ראש – בשתי אמירות בעצם.

רן כהן: האחת – לפנות אל דיירי הדיור הציבורי מכאן – אל מי שצופה בנו: בעוד חודש, כעת חיה, תוכלו לפנות אל החברות המשכנות ולבקש לרכוש את הדירה שלכם.

רן כהן: יהיה לכם כדאי לעשות זאת – לעתידכם ולעתיד הילדים שלכם.

רן כהן: הדבר השני – אני שב ומודה לחברי חבר הכנסת מרציאנו, באהבה גדולה.

רן כהן: יורם, אני אוהב אותך.

רן כהן: זה היה באמת כבוד גדול, ומרגש מאוד, לעבוד על זה יחד אתך.

רן כהן: אני רוצה להודות מאוד לחבר הכנסת משה כחלון, שעמד בראש ועדת הכלכלה, שהכינה את החוק לקריאה ראשונה, ועשה את כל העבודה הקשה והמייגעת; לחבר הכנסת גלעד ארדן, שהשלים את העבודה עד היום הזה והביא את זה לחוף המבטחים הזה, שבו החוק מתקבל.

רן כהן: הוא השקיע בו, אגב, הרבה מעבר למה שהיה עושה יושב-ראש רגיל.

רן כהן: היו קטעים, אני מודה על האמת, שהוא העמיד גם את יורם וגם אותי במקום, כדי להגיע להסכמה.

רן כהן: באמת, אין מקום יותר טוב להגיע אליו מאשר הסכמה.

דוד רותם: כולם יודו לך – אם תסיים.

רן כהן: אני מסיים.

רן כהן: אני רוצה מאוד מאוד להודות לעורכת-הדין אתי בנדלר, היועצת המשפטית של הוועדה, שעדיין יש לה סבלנות, אחרי 11 שנה, להמשיך ולעמוד על קוצו של פסיק בחוק הזה, למנהלת הוועדה לאה ורון, שגם היא מנהלת את זה כבר הרבה שנים.

רן כהן: תודה רבה לכן.

רן כהן: תודה מיוחדת הפעם גם לעורך-הדין ניר ימין, שעשה את העבודה השוטפת בעניין הזה בליווי אתי בנדלר.

רן כהן: אני רוצה להודות ליואל חסון – לחבר הכנסת יואל חסון: באמת, אתה פשוט גדול.

רן כהן: אני הרגשתי – אני מוכרח להגיד לך – את הלב שלך, את השכל שלך ואת אומץ הלב שלך, כי בלי שלושת אלה זה אולי לא היה קם להיות משהו.

רן כהן: יכול להיות שהיינו מתכסחים ומנצחים אותך, אבל לא היה יוצא מה שיצא.

חיים כץ: די, אתה יכול להפסיק.

רן כהן: חבר'ה, עכשיו לא יעזור לכם שום דבר.

רן כהן: את זה אני אגיד גם אם תצעקו.

רן כהן: אני רוצה מאוד להודות לעוזרות שלי, עידית מנשה, תמי זנדברג, ליאת, שנמצאת כאן, וגם לגל אייבי, שמטפל כבר שנים באלפי דיירי הדיור הציבורי.

רן כהן: בלי כל האנשים האלה לא היינו מגיעים לכאן, ואני מאוד מאוד מודה לכולכם.

רן כהן: תודה רבה.

רן כהן: אתם מרגשים אותי, אף שאני כבר רגיל, בבית הזה, לא להתרגש.

רן כהן: תודה רבה.

דוד רותם: תודה לחבר כנסת רן כהן.

דוד רותם: חבר כנסת מרציאנו, אתה בטוח שאתה רוצה לדבר?

דוד רותם: אני אאפשר לך.

דוד רותם: חבר הכנסת מרציאנו, אתה שנתיים, הוא 20 שנה.

דוד רותם: לך יש דקה אחת בלבד.

יורם מרציאנו: אדוני היושב-ראש, מכובדי חברי הכנסת, אני לא מתכוון לדבר כל כך הרבה כמו חבר הכנסת רן כהן, ואני בהחלט אומר מעל הדוכן הזה שאני שמח להיות שותף בבעלות של רן כהן.

יורם מרציאנו: רן הוא היוזם, רן הוא המוציא לפועל, רן הוא הדוחף, והבעלות על הדיור הציבורי היא בהחלט של חבר הכנסת רן כהן.

יורם מרציאנו: אני שמח שכחבר כנסת צעיר היתה לי הזכות להיות שותף לו באחד החוקים החברתיים החשובים ביותר שחוקקה הכנסת בקדנציה הזאת, אולי גם בהרבה מאוד כנסות.

יורם מרציאנו: אני חושב שכפי שאמר היום חברי חבר הכנסת רן כהן, רוזט מהכנסת היא רק דוגמה לאלפי משפחות במדינת ישראל שעיניהן מופנות אלינו; הם מסתכלים בנו ומחכים לבשורה הזאת – שבעוד ארבעה שבועות הם אומנם יוכלו לגשת לחברות המשכנות כדי לרכוש את דירותיהם.

יורם מרציאנו: אני בהחלט רוצה להודות לחברי רן כהן.

יורם מרציאנו: אני רוצה להודות לשני היו"רים של ועדת הכלכלה, גם לחבר הכנסת כחלון, שהכין את ההצעה לקריאה ראשונה, וגם לחבר הכנסת גלעד ארדן, וכן למנהלת הוועדה וליועצים המשפטיים.

יורם מרציאנו: אני רוצה לומר משפט נוסף; אני רוצה להודות לחברי הכנסת, שבניגוד לעמדת הממשלה הוכיחו שהכנסת היא בהחלט גוף שיודע לחוקק חוקים חברתיים, לפעמים גם בניגוד לעמדת הממשלה, ועל כך מגיע יישר כוח גדול לחברי הכנסת, שבקריאות הראשונות תמכו בהצעה בניגוד לעמדת הממשלה.

יורם מרציאנו: בסופו של דבר עשינו את זה יחד, ואני רוצה להודות גם לשר השיכון, גם לשר האוצר וגם ליושב-ראש הקואליציה.

יורם מרציאנו: תודה רבה לכולם.

יורם מרציאנו: אני חושב שזה בהחלט יום חג.

יורם מרציאנו: תודה גם לעוזרים שלי, אמנון דניאל ואדיר חרמון, שעזרו לי להעביר את הצעת החוק הזאת.

יורם מרציאנו: תודה רבה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת מרציאנו.

דוד רותם: [מס' כ/231; "דברי הכנסת", חוב' ל"ח, עמ' 18731; נספחות.

דוד רותם: ]

דוד רותם: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 112), התשס”ח–2008 – יציג אותה חבר הכנסת רן כהן.

דוד רותם: עכשיו, חבר הכנסת רן כהן, השעון מתחיל לרוץ.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 112) – מוועדת העבודה והרווחה; הצעת חוק של חברת הכנסת אורית נוקד.

רן כהן: יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת גלנטי, ביקש ממני שאציג במקומו את הצעת החוק הזאת.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מתכבד להביא לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת החוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 112), הצעת חוק פרטית של חברת הכנסת אורית נוקד.

רן כהן: הצעת החוק הזאת, רבותי, עוסקת בתיקון לוח ח' בחוק הביטוח הלאומי, שמפורטים בו סוגי העבודות המועדפות המזכות במענק חיילים משוחררים שעבדו בהם שישה חודשים לפחות.

רן כהן: רבותי חברי הכנסת, הצעת החוק הזאת נועדה בעצם להוסיף על המקצועות שמזכים במענק גם את העבודה עם אנשים עם מוגבלות בביצוע פעולות יומיומיות בבתי-חולים שמאושפזים בהם חולים סיעודיים, חולים סיעודיים מורכבים, תשושי נפש או חולים שיקומיים.

רן כהן: הצעת החוק הזאת חשובה, משום שהיא יוצרת לא רק זכאות לקבל את המענק, שמקבלים אותו היום בגין עבודות הרבה יותר יבשות, הרבה יותר טכניות, אלא גם יוצרת מצב של זיקה בין חיילים וחיילות משוחררים ובין האנשים הסיעודיים, שזקוקים לקשר עם המטפל, דבר שיכול גם בהחלט גם לעזור מבחינה רגשית ונפשית.

רן כהן: כדי שהצעת החוק הזאת לא תנוצל לרעה, נקבע שהטיפול בחולה הסיעודי המוגבל לא ייעשה בידי בן המשפחה של האדם עם המוגבלות.

רן כהן: רבותי חברי הכנסת, הצעת החוק הזאת מקדמת מטרה חברתית חשובה ביותר, ולכן צריך לתמוך בה ולהעביר אותה.

רן כהן: להצעת החוק הזאת יש הסתייגות אחת, לגמרי במקרה – שלי.

רן כהן: אני מנמק אותה בדקה: הצעת ההסתייגות שלי נועדה בסך הכול לומר שהעבודה הזאת תועדף לא רק במוסדות, אלא גם בבתי האנשים המטופלים.

רן כהן: הנימוק שלי, כיושב-ראש הוועדה המיוחדת לבעיית העובדים הזרים, הוא שיש סיכוי כלשהו שחלק מהחיילים המשוחררים יחליפו עובדים זרים.

רן כהן: במקום להביא עובדים זרים מהפיליפינים, בנינו ובנותינו יעבדו עם הקשישים שלנו.

רן כהן: אם חברת הכנסת אורית נוקד לא תתנגד, אני מבקש להצביע בעד ההסתייגות שלי ולהעביר את החוק עם ההסתייגות שלי.

רן כהן: תודה רבה.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

דוד רותם: לשם החוק אין הסתייגות – נצביע על שם החוק כהצעת הוועדה.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: הצבעה מס' 53 בעד שם החוק – 14 נגד – אין נמנעים – אין שם החוק נתקבל.

דוד רותם: בעד – 14, אין מתנגדים, אין נמנעים.

דוד רותם: אם כך, אני קובע ששם החוק התקבל, כהצעת הוועדה.

דוד רותם: לסעיף 1 יש הסתייגותו של חבר הכנסת רן כהן.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 54 בעד ההסתייגות – 10 נגד – 1 נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת רן כהן לסעיף 1 נתקבלה.

דוד רותם: עשרה בעד, אחד מתנגד, אין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע כי הסתייגותו של חבר הכנסת רן כהן לסעיף 1 התקבלה.

דוד רותם: אנחנו עוברים להצבעה על סעיף 1, לרבות ההסתייגות.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 55 בעד סעיף 1 – 15 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה, נתקבל.

דוד רותם: 15 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שסעיף 1, לרבות הסתייגותו של חבר הכנסת רן כהן, התקבל.

דוד רותם: לסעיף 2 אין הסתייגויות.

דוד רותם: אנחנו מצביעים על סעיף 2 כנוסח הוועדה.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 56 בעד סעיף 2 – 9 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 2 נתקבל.

דוד רותם: תשעה בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

דוד רותם: אם כך, אני קובע שסעיף 2 התקבל כנוסח הוועדה.

דוד רותם: אדוני ממלא-מקום יושב-ראש הוועדה, האם אני יכול לעבור לקריאה שלישית, למרות קבלת ההסתייגות?

רן כהן: אני חושב שכן.

דוד רותם: אני לא יודע, אתה מייצג אותו.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 57 בעד החוק – 14 נגד – אין נמנעים – אין חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 112), התשס”ח–2008, נתקבל.

דוד רותם: 14 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שהצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 112), התשס”ח–2008, נתקבלה בקריאה שלישית.

דוד רותם: חברת הכנסת אורית נוקד, וזה דקה בדיוק.

דוד רותם: התקדים של רן כהן הוא תקדים שלא יחזור על עצמו במושב הנוכחי.

גדעון סער: אנחנו רוצים להעביר חוקים.

אורית נוקד: חבר הכנסת סער, אתה מכיר אותי.

אורית נוקד: אתה יודע שאני מאוד קצרה ויעילה.

אורית נוקד: עליתי הנה להודות ליושב-ראש ועדת העבודה והרווחה, למנהלת הוועדה, ליועצת המשפטית ג'ודי וסרמן.

אורית נוקד: אני מאוד שמחה שהצעת החוק הזו עברה.

אורית נוקד: ניסיתי להגיש אותה עוד בכנסת הקודמת, כשמה שהנחה אותי זה החיבור שיתקיים בין אותם אנשים שהם מוגבלים, שהם סיעודיים, ובין החיילות והחיילים המשוחררים.

אורית נוקד: ככה גם יהיה קשר וגם אותם חיילים וחיילות יזכו ליהנות ממענק של עבודה מועדפת.

אורית נוקד: אני רוצה להודות לכם, כל חברי הכנסת שנשארו והצביעו בעד.

אורית נוקד: עוד הערה קטנה לגבי ההסתייגות של חבר הכנסת רן כהן – אני לא הייתי שותפה לה משום שנשארתי נאמנה למה שהתחייבתי לוועדת השרים, אבל זה כמובן לא מחייב את המליאה.

אורית נוקד: תודה.

דוד רותם: תודה לחברת הכנסת אורית נוקד.

דוד רותם: הודעה לסגנית מזכיר הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הישיבה, אני מתכבדת להודיעכם, כי לפי סעיף 121 לתקנון הכנסת הונחו החלטות בדבר חלוקת הצעות החוק האלה: 1.

ירדנה מלר-הורוביץ: הצעת חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות באקה-אל-ע'רביה וג'ת והוראת שעה), התשס”ח–2008; 2.

ירדנה מלר-הורוביץ: הצעת חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות מג'ד-אל-כרום, דיר-אל-אסד ובענה והוראת שעה), התשס”ח–2008; 3.

ירדנה מלר-הורוביץ: הצעת חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות דאלית-אל-כרמל ועוספיא והוראת שעה), התשס”ח–2008.

ירדנה מלר-הורוביץ: כן אני מתכבדת להודיעכם כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים (תיקון והוראת שעה), התשס”ח–2008, שהחזירה ועדת החוץ והביטחון; הצעת חוק איסור אלימות בספורט, התשס"ח–2008, שהחזירה ועדת החינוך, התרבות והספורט.

ירדנה מלר-הורוביץ: לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה: הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון מס' 34), התשס”ח–2008.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

ירדנה מלר-הורוביץ: המלצה של הוועדה הציבורית לקביעת שכר ותשלומים אחרים לחברי הכנסת בנושא: תשלום עבור לינה של חברי הכנסת בירושלים.

ירדנה מלר-הורוביץ: יושב-ראש ועדת הכנסת חתם על ההמלצה והוא מודיע שאפשר להגיש השגות עליה, ככל שישנן, עד ליום ד' בחשוון התשס"ט, 2 בנובמבר 2008, לפני שהנושא יובא לדיון בוועדת הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

דוד רותם: תודה לסגנית מזכיר הכנסת.

דוד רותם: תודה לסגנית מזכיר הכנסת.

דוד רותם: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/249).

דוד רותם: ]

דוד רותם: אנחנו עוברים לסעיף הבא בסדר-היום: הצעת חוק יסודות התקציב (תיקון מס' 36) (שקיפות והרחבת הדיווח על מבנה השכר בשירות הציבורי), התשס”ח–2008.

דוד רותם: חברת הכנסת שלי יחימוביץ – בבקשה, גברתי.

שלי יחימוביץ': אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, הצעת החוק הזאת באה להרחיב את חובת הדיווח על השכר, כך שהממונה על השכר לא יפרסם אך ורק את המשכורות הגבוהות ביותר, אלא גם את המשכורות של העובדים העניים, עובדי הקבלן, עובדי – – –

דוד רותם: סליחה, חבר הכנסת בן-ששון, ידידי.

שלי יחימוביץ': אדוני היושב-ראש, לי זה לא מפריע.

שלי יחימוביץ': אני מוכנה להמשיך כך.

דוד רותם: אבל לי זה מפריע, לשאר חברי הכנסת זה מפריע.

שלי יחימוביץ': החוק נועד לאפשר לממונה על השכר לפרסם גם את משכורותיהם של העובדים העניים.

שלי יחימוביץ': כרגע החוק אינו מאפשר לו לעשות זאת.

שלי יחימוביץ': אני עושה זאת, כמובן, בהסכמה עם האוצר.

שלי יחימוביץ': האוצר תומך בהצעת החוק, הקואליציה תומכת בה, ואני מבקשת גם מכם לתמוך בה.

שלי יחימוביץ': תודה רבה.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לדיון.

דוד רותם: חבר הכנסת משה גפני – מוותר; חבר הכנסת אורי אריאל – אינו נוכח; חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח; חבר הכנסת – אינו נוכח; חברת הכנסת נאדיה חילו – אינה נוכחת; חבר הכנסת חיים כץ – מוותר; חבר הכנסת נסים זאב –מוותר.

דוד רותם: כולם ויתרו.

דוד רותם: אם כך, אנחנו עוברים להצבעה.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 58 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 21 נגד – 5 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק יסודות התקציב (תיקון מס' 36) (שקיפות והרחבת הדיווח על מבנה השכר בשירות הציבורי), התשס”ח–2008, לוועדת הכספים נתקבלה.

דוד רותם: 21 בעד, חמישה מתנגדים, אין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שהצעת חוק יסודות התקציב (תיקון מס' 36) (שקיפות והרחבת הדיווח על מבנה השכר בשירות הציבורי), התשס”ח–2008, של חברת הכנסת שלי יחימוביץ, התקבלה בקריאה ראשונה ותעבור להכנה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית בוועדת הכספים.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/256).

דוד רותם: ]

דוד רותם: אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר-היום: הצעת חוק המרכז למורשת יהדות אתיופיה, קריאה ראשונה.

דוד רותם: חבר הכנסת יולי אדלשטיין – בבקשה, אדוני.

דוד רותם: עשר דקות לאדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אדוני השר, ודאי שעל הנושא של מורשת יהדות אתיופיה אפשר לדבר שעות, והנושא אכן חשוב.

יולי יואל אדלשטיין: אומנם היום עברה סדרה של חוקים חשובים, אבל מדובר בחוק היסטורי.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מציגים לקריאה ראשונה מיזוג של שתי הצעות חוק.

יולי יואל אדלשטיין: האחת – ברור, אם אני מציג אותה – היא שלי, והשנייה, חתומים עליה מעל 81 חברי הכנסת ויזמו אותה , , אברהם מיכאלי, שלמה מולה, רן כהן, אמנון כהן ואלחנן גלזר ועוד קבוצה גדולה של חברי הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, מדובר בסיפור ארוך, ואני חייב לומר לכם את הזווית האישית שלי.

יולי יואל אדלשטיין: אני מכיר את הסיפור כשר הקליטה.

יולי יואל אדלשטיין: בשנת 1995, בעקבות דיונים בבג"ץ, הוחלט בבית-משפט – לא פחות ולא יותר – שהממשלה חייבת להתייחס לנושא של מרכז מורשת יהדות אתיופיה.

יולי יואל אדלשטיין: כתוצאה מכך הוקמה עמותה, קצת מוזרה, מאוד חשובה, בשם "בהלצ'ין", שעוסקת בנושא הזה מספר רב של שנים.

יולי יואל אדלשטיין: משרד הקליטה וגורמים ממשלתיים נוספים מממנים אותה, לא במסגרת תמיכות רגילות אלא במסגרת אותה החלטה, אבל עם כל שנה זה ודאי נעשה יותר ויותר קשה.

יולי יואל אדלשטיין: ב.

יולי יואל אדלשטיין: הייתי אומר שברור לכולם בבית הזה, שמורשת יהדות אתיופיה זה לא להקים – כפי שלפעמים צחקקו אנשים מסוימים – עוד מרכז של מורשת.

יולי יואל אדלשטיין: אז נקים לפולנים ולהונגרים ולבבל ולגרוזיה ולכולם נקים מרכז מורשת.

יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שכאן מדובר במשהו קצת יותר מורכב.

יולי יואל אדלשטיין: מדובר בקהילה שמונה יותר מ-100,000 איש במדינת ישראל, קהילה שבדרך כלל כשעולה לדיון הנושא של מצבה בישראל אז אנחנו מדברים על צרות בתחומים שונים.

יולי יואל אדלשטיין: רק לפני שעה קלה הוקמה ועדת חקירה בנושא היחסים בין הממסד הדתי-הרבני במדינת ישראל לבין קהילת יוצאי אתיופיה.

דוד רותם: בנושא קליטתם.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני היושב-ראש, תודה על התיקון.

יולי יואל אדלשטיין: אתה רק מחזק את העניין הזה.

יולי יואל אדלשטיין: לשם שינוי אנחנו מדברים על משהו שונה.

יולי יואל אדלשטיין: מדברים על הקמת מרכז מורשת יהדות אתיופיה, שבא לשרת את האוכלוסייה הזאת מבחינת שימור המורשת, השורשים, מורשת הקייסים – מורשת יפה בת אלפי שנים שהביאו אתם העולים – ובו-בזמן לחשוף את מורשת יהדות אתיופיה ואת הקהילה בפני ציבור ישראלי רחב.

יולי יואל אדלשטיין: כפי שאמרתי בוועדת העלייה והקליטה של הכנסת במסגרת הכנת הצעת החוק, גם אני, שרואה את עצמי כאדם לא בעל דעות קדומות ולא אחד, חס ושלום, עם גישה גזענית או דברים שאני אפילו לא רוצה להעלות על דל שפתי – גם אני מודה שלפני שהגעתי למשרד הקליטה לא ידעתי דברים רבים על הקהילה ועל מורשת הקהילה של יוצאי אתיופיה, ואני בטוח שגם עכשיו יש לי עוד הרבה מאוד מה ללמוד.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא רוצה להאריך בדברים.

יולי יואל אדלשטיין: את ההצעה המקורית הניחה על שולחן הכנסת בכנסת הקודמת חברתנו חברת הכנסת לשעבר נעמי בלומנטל, שהיתה יושבת-ראש ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: כפי שאמרתי, בכנסת הנוכחית יותר מ-80 חברי הכנסת חתמו על ההצעה, נוסף על כמה יוזמים מסיעות שונות.

יולי יואל אדלשטיין: ההצעה עברה בקריאה טרומית, ועברה כבר כמה שינויים בוועדה, בתיאום עם גורמי ממשלה.

יולי יואל אדלשטיין: מה שמוצע זה הקמת מרכז מסודר, עם מועצה ציבורית, עם ועדה אקדמית – אני לא אפרט, כל אחד יכול לקרוא את נוסח החוק.

יולי יואל אדלשטיין: ההצעה המקורית בקריאה הטרומית דיברה גם על הקמת אנדרטה לזכר עולי אתיופיה שנספו בדרכם לישראל, ולצערנו מדובר באלפים רבים שבדרך-לא-דרך ניסו להגיע דרך סודן, והסיפורים האלה ידועים ומוכרים.

יולי יואל אדלשטיין: יש לנו גם בכנסת חברים, כגון חברנו שלמה מולה, שיכולים לספר בגוף ראשון את הסיפורים האלה.

יולי יואל אדלשטיין: יש אנדרטה בהר-הרצל.

יולי יואל אדלשטיין: בהסכמה של המציעים הסרנו את זה מהצעת החוק, וכך הצעת החוק הפכה להצעת חוק לא תקציבית, כפי שהגדירה אותה ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: לכן, אני מבקש מאוד מחברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק הזאת בקריאה ראשונה, כדי שנוכל, אולי אפילו במהלך הפגרה, להכין אותה לקריאה שנייה וקריאה שלישית ולהביא בשורה חשובה מרוב מכריע של חברי הכנסת גם ליוצאי אתיופיה במדינת ישראל וגם לחברה כולה לגבי היחס הראוי לעולים מאתיופיה ולמורשת שאתה הגיעו לארץ.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת יולי אדלשטיין.

דוד רותם: [נספחות.

דוד רותם: ]

דוד רותם: לפני שנעבור לדיון, חברי הכנסת, יש הודעה ליושב-ראש ועדת הפנים, חבר הכנסת אופיר פינס-פז.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, תודה.

אופיר פינס-פז: לאחר שמליאת הכנסת החליטה להעביר בקריאה הראשונה את שלוש הצעות החוק לפירוק היישובים, כינסתי את ועדת הפנים, באישור היושבת-ראש, לצורך אחד ויחיד – לא חלילה לעשות מחטף ולהעביר את הצעות החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית, שזה מעשה לא ראוי בעיני, אלא כדי לפצל מהחוק דבר אחד, את מועד הבחירות.

אופיר פינס-פז: ניסיתי לשכנע את שר הפנים, שמרגע שקרה מה שקרה, גם אם הוא התנגד, בגלל הפגרה, שמסתיימת בסוף אוקטובר, תחילת נובמבר, והבחירות הן ב-11 בנובמבר, שראוי להודיע גם למועמדים, אבל גם למשרד הפנים, שלא יוציא כסף לריק.

אופיר פינס-פז: כי אם החוק יעבור בסופו של יום, הרי הבחירות תתבטלנה ויהיה בזבוז כספים גם של המדינה וגם של המועמדים.

אופיר פינס-פז: לצערי, לא קיבלתי אישור מוועדת הכנסת להביא את העניין לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, אבל כן קיבלתי אישור מיושבת-ראש הכנסת להביא לפחות את פיצול סעיפי החוק להחלטת הכנסת, ולכן אקרא את הנוסח.

אופיר פינס-פז: בהתאם להוראות סעיף 121 לתקנון, החליטה ועדת הפנים והגנת הסביבה, בישיבתה ביום 30 ביולי 2008, להביא בפני הכנסת הצעה שהכנסת תרשה לדון ולהביא בפניה רק חלק מהצעת חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות דאלית-אל-כרמל ועוספיא והוראת שעה), התשס"ח–2008, כמפורט בנוסח ההחלטה הרצוף בזה.

אופיר פינס-פז: אני מבקש להביא את העניין הזה לאישור הכנסת.

דוד רותם: אנחנו צריכים להצביע שלוש פעמים.

אופיר פינס-פז: ההודעה השנייה: בהתאם להוראות סעיף 121 לתקנון, החליטה ועדת הפנים והגנת הסביבה, בישיבתה ביום 30 ביולי 2008, להביא בפני הכנסת הצעה שהכנסת תרשה לדון ולהביא בפניה רק חלק מהצעת חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות באקה-אל-ע'רביה וג'ת והוראת שעה), התשס"ח–2008, כמפורט בנוסח ההחלטה הרצוף בזה.

אופיר פינס-פז: ההודעה השלישית: בהתאם להוראות סעיף 121 לתקנון, החליטה ועדת הפנים והגנת הסביבה, בישיבתה ביום 30 ביולי 2008, להביא בפני הכנסת הצעה שהכנסת תרשה לדון ולהביא בפניה רק חלק מהצעת חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות מג'ד-אל-כרום, דיר-אל-אסד ובענה והוראת שעה), התשס”ח–2008, כמפורט בנוסח ההחלטה הרצוף בזה.

אופיר פינס-פז: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

דוד רותם: חברי הכנסת, אם כך, אנחנו עוברים להצבעה, ואנחנו נעשה את זה בשלוש הצבעות נפרדות.

דוד רותם: ההצבעה הראשונה היא אישור חלוקת הצעת חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות מג'ד-אל-כרום, דיר-אל-אסד ובענה והוראת שעה), התשס"ח–2008.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 59 בעד הצעת ועדת הפנים והגנת הסביבה – 20 נגד – אין נמנעים – אין הצעת ועדת הפנים בדבר חלוקת הצעת חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות מג'ד-אל-כרום, דיר-אל-אסד ובענה והוראת שעה), התשס"ח–2008, נתקבלה.

דוד רותם: 20 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

דוד רותם: חבר הכנסת חסון, אתה הצבעת במקום מי?

יואל חסון: הזזתי פה דפים והם לחצו.

דוד רותם: ומה אתה התכוונת, לא להצביע?

דוד רותם: חבר הכנסת יואל חסון – בטעות הניירות הצביעו במקומו של חבר הכנסת הירשזון.

סטס מיסז'ניקוב: הניירות אשמים.

דוד רותם: הניירות אשמים, כרגיל.

דוד רותם: אם כך, ההודעה נתקבלה.

דוד רותם: אנחנו עוברים להצבעה על הודעת יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה לגבי הצעת חוק לביטול איחוד המועצות המקומיות באקה-אל-ע'רביה וג'ת והוראת שעה.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 60 בעד הצעת ועדת הפנים והגנת הסביבה – 20 נגד – אין נמנעים – אין הצעת ועדת הפנים בדבר חלוקת הצעת חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות באקה-אל-ע'רביה וג'ת והוראת שעה), התשס"ח–2008, נתקבלה.

דוד רותם: 20 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

דוד רותם: אם כך, אני קובע שהודעת יושב-ראש ועדת הפנים לגבי חלוקת הצעת החוק לביטול איחוד המועצות המקומיות באקה-אל-ע'רביה וג'ת והוראת שעה, התשס”ח–2008, נתקבלה.

דוד רותם: אנחנו עוברים להצבעה על ההודעה השלישית, חלוקת הצעת חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות דאלית- אל-כרמל ועוספיא והוראת שעה), התשס"ח–2008.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 61 בעד הצעת ועדת הפנים והגנת הסביבה – 19 נגד – אין נמנעים – אין הצעת ועדת הפנים והגנת הסביבה בדבר חלוקת הצעת חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות דאלית-אל-כרמל ועוספיא והוראת שעה), התשס"ח–2008, נתקבלה.

דוד רותם: 19 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים, אני קובע כי הודעת יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה בדבר חלוקת הצעת חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות דאלית-אל-כרמל ועוספיא והוראת שעה), התשס"ח–2008, נתקבלה אף היא.

דוד רותם: (קריאה ראשונה)

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לדיון בהצעת חוק המרכז למורשת יהדות אתיופיה, התשס"ח–2008, קריאה ראשונה.

דוד רותם: חבר הכנסת מיכאל איתן.

דוד רותם: חבר הכנסת איתן, אתה לא חייב.

מיכאל איתן: הם יגלו אותי לאתיופיה אם אני אדבר.

דוד רותם: אתה לא חייב.

דוד רותם: אתה מוותר, נכון?

דוד רותם: חברי הכנסת זבולון אורלב ואברהם מיכאלי – אינם נוכחים.

דוד רותם: חבר הכנסת שלמה מולה, בבקשה.

שלמה מולה: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להזכיר את חברת הכנסת לשעבר נעמי בלומנטל, שניסתה לקדם את הקמת מרכז מורשת יהדות אתיופיה, דווקא משום שהיתה פעילה מאוד בתהליך הקליטה של יהודי אתיופיה.

שלמה מולה: אני רוצה להודות לה מאוד על המאמץ, וכן לחברי הכנסת מיקי איתן, יולי אדלשטיין, רן כהן ואחרים.

שלמה מולה: בעצם מרכז מורשת יהדות אתיופיה הוא לאו דווקא רק ליהודי אתיופיה.

שלמה מולה: זה למען עם ישראל, לבני ישראל שיגדלו ויתחנכו כאן.

שלמה מולה: אני חושב שבאמצעות המרכז אולי נהיה אנשים הרבה יותר סובלניים, נכיר יותר טוב אחד את השני.

שלמה מולה: מאחר שזו קריאה ראשונה, אין הסתייגויות.

שלמה מולה: אני מקווה שאנחנו נמשיך בחקיקה ונשלים את החוק.

שלמה מולה: אני רוצה להודות לכל אלה שעוסקים במלאכה החשובה הזאת.

שלמה מולה: תודה רבה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת מולה.

דוד רותם: חבר הכנסת רן כהן, בבקשה.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אני עולה לדבר רק מפאת כבודו של הנושא וחשיבותו.

רן כהן: לעניות דעתי חשוב מאוד לקיים את האירוע הזה שבו מציינים את מורשת יהדות אתיופיה.

רן כהן: זה חשוב לעולים מאתיופיה, לכבודם ולגאוותם.

רן כהן: זה חשוב לכלל הציבור, כדי שנדע להעריך כולנו מה עבר על היהדות הזאת לאורך 2,500 שנה, על התכנים שלה, על התרבות שלה, על האיכויות שלה, על התרומה שלה למדינת ישראל.

רן כהן: לכן, אני מבקש מכל חברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק.

רן כהן: תודה רבה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת רן כהן.

דוד רותם: חברי הכנסת אמנון כהן ועתניאל שנלר – שהיה צריך להחליף אותי – אינם נוכחים.

דוד רותם: חבר הכנסת מיקי איתן, אדוני רוצה בכל זאת לדבר?

מיכאל איתן: ביקשתי ליטול את רשות הדיבור כמי שיזם את הצעת החוק ולנצל את ההזדמנות הזאת להודות לשתיים ולהעיר הערה אחת.

מיכאל איתן: השתיים שלהן מגיעה תודה: הראשונה היא חברת הכנסת לשעבר נעמי בלומנטל, שיזמה את הצעת החוק הזאת עוד בקדנציה הקודמת, ואני קיבלתי ממנה את הכדור הזה וגלגלתי אותו הלאה; השנייה שמגיעה לה תודה היא העוזרת הפרלמנטרית יוצאת אתיופיה הראשונה שעבדה כאן בכנסת – עליזה, העוזרת שלי – שעברה בין חברי הכנסת ויחד אספנו 81 חתימות של חברי הכנסת מכל חלקי הבית.

מיכאל איתן: 81 חתימות.

חיים כץ: כולם יצביעו היום.

מיכאל איתן: לא כולם יצביעו, אבל המסמך הזה שעליו חתומים 81 חברי הכנסת מעיד על כך שלכנסת הזאת יש אמירה ברורה לגבי העלייה של יהודי אתיופיה, ויש לה אמירה ברורה שצריכה לחלחל לכל בית בישראל, שהעלייה הזאת – שהיא העלייה הקבוצתית האחרונה שמולה אנחנו ניצבים – צריכה תשומת לב, לב פתוח ואהבה רבה כדי להיקלט כאן.

מיכאל איתן: בשבוע שעבר – או לפני שבועיים – גם הכנסת, ברוב של 43 נגד אחד, קיבלה החלטה שמבקשת להעלות את שארית הפליטה, יהודים מצד אמותיהם, שנמצאים עדיין באתיופיה.

מיכאל איתן: גם ההחלטה הזאת, 43 נגד אחד, וגם ההחלטה שנתמכה על-ידי 81 חברי הכנסת להגיש את הצעת החוק, מבטאות את אותו מסר.

מיכאל איתן: אני מקווה שמכאן הוא אכן יגיע לכל בית בישראל.

מיכאל איתן: יש אומרים – ואנחנו יודעים – שהקליטה היא קשה.

מיכאל איתן: הקליטה היא קשה לא בגלל הנקלטים, הקליטה קשה בגלל הקולטים.

מיכאל איתן: אנחנו מדינה של 7 מיליוני יהודים, מרביתנו – או הורינו – עלו לארץ ועברו קשיים בעלייה כשהמדינה הזאת היתה מדינה קטנה, ניצבת בפני בעיות כלכליות קשות פי-כמה ובעיות ביטחוניות יותר קשות.

מיכאל איתן: אבל היתה כאן תמיד הבנה שיש לתת משאבים ואהבה לעלייה.

מיכאל איתן: אנחנו צריכים לעשות את זה גם עכשיו, כשהמדינה שלנו הפכה להיות הרבה יותר חזקה, הרבה יותר עשירה, אבל אולי קצת פחות רגישה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת מיכאל איתן.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת רן כהן.

חיים כץ: כולם דיברו.

עתניאל שנלר: אני מצטער, אני עובד לפי הרשימות.

עתניאל שנלר: יש מישהו שמבקש לדבר?

עתניאל שנלר: אם לא – אנחנו עוברים להצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 62 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 13 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק המרכז למורשת יהדות אתיופיה, התשס"ח–2008, לוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות נתקבלה.

עתניאל שנלר: 13 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע כי הצעת חוק המרכז למורשת יהדות אתיופיה, התשס"ח–2008, עברה בקריאה ראשונה, והיא תידון בוועדת העלייה והקליטה.

עתניאל שנלר: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/256).

עתניאל שנלר: ]

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצעת החוק הבאה:

עתניאל שנלר: הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 42) (שידור אירועי ספורט מרכזיים), התשס"ח–2008, קריאה ראשונה.

עתניאל שנלר: אני מבקש להזמין את חבר הכנסת יואל חסון להציג את הצעת החוק.

עתניאל שנלר: לאחר מכן נעבור לדיון.

עתניאל שנלר: בבקשה, אדוני.

יואל חסון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מתכבד להציג בפניכם הצעת חוק שנוגעת לשידורי אירועי ספורט מרכזיים, שהגשנו חבר הכנסת גלעד ארדן ואני.

יואל חסון: שנינו יזמנו את החוק הזה יחד.

יואל חסון: בעיני, המטרה החשובה של החוק היא לאפשר לצפות באירועי ספורט שיש להם חשיבות רבה לקהל הישראלי, והאירועים האלה – השידור שלהם והצפייה בהם לא יחייבו תשלום נוסף.

יואל חסון: למעשה, אנחנו קובעים שאירועי ספורט שיש להם משמעות לאומית של נבחרות ישראליות ישודרו במסגרת החבילות הקיימות ולא במסגרת גביית תשלומים נוספים מעבר לדמי המנוי השוטפים של הצרכן.

יואל חסון: חברי חברי הכנסת, צריך לומר כאן שאנחנו מדינה קטנה, אבל יש בתוכנו קבוצה גדולה מאוד של חובבי ואוהדי ספורט.

יואל חסון: אנחנו רואים שמשנה לשנה, מיום ליום, התשלומים שנדרשים מחובבי הספורט לצפייה באירועי ספורט הם באמת תשלומים גבוהים מדי.

יואל חסון: לדוגמה, המונדיאל שהיה לפני כשנתיים, שבו הוצעו לציבור חבילות במחירים אסטרונומיים, ורק ההתערבות שלנו כאן, של הבית הזה, של ועדת הכלכלה, הביאה בסופו של דבר להורדה משמעותית של מחירי החבילות למונדיאל.

יואל חסון: הפכנו את שידורי המונדיאל ליותר נגישים לכל האוכלוסייה.

יואל חסון: צריך להבין שספורט, ובוודאי ספורט של נבחרות שלנו, שיש לו חשיבות לאומית, שזה בא מאתנו – חלקם דרך אגב ממומנים מכספי המדינה – ראוי שלאזרחי ישראל תהיה אפשרות לצפות באותם אירועים או באותם אירועי ספורט חינם, כחלק מהמינויים השוטפים שיש להם.

יואל חסון: צריך גם לומר שמבחינתנו הצעת החוק הזאת באה להקל את העומס הכלכלי על המנויים ועל חובבי הספורט.

יואל חסון: לפיכך, חברי חברי הכנסת, אני אבקש מכם לאשר את הצעת החוק הזאת בקריאה ראשונה, לאפשר לנו להתקדם אתה בוועדת הכלכלה, להביא אותה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, ולמעשה, בעיני, לסדר ולתקן את שוק שידורי הספורט ולהפוך אותו לשוק הוגן יותר, נכון יותר, ובעיקר – נגיש והרבה פחות יקר ממה שהוא היום.

יואל חסון: לכן, אני מקווה מאוד שאתם תאשרו את הצעת החוק.

יואל חסון: תודה רבה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת יואל חסון.

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים לדיון.

עתניאל שנלר: נרשמו לדיון חבר הכנסת אברהם רביץ – איננו נוכח; חברת הכנסת נאדיה חילו – אינה נוכחת; חבר הכנסת אורי אריאל – אינו נוכח.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

עתניאל שנלר: ארשום גם את חבר הכנסת אבשלום וילן אחריו.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הצעת החוק החשובה ביותר בתולדות מדינת ישראל היא הצעת חוק התקשורת (שידור אירועי ספורט מרכזיים) בחינם דרך ערוץ-1, ערוץ-2 וערוץ-10.

נסים זאב: איזה יופי, איזו גאולה באה לעם ישראל.

נסים זאב: תרבות, חשיבות לאומית – איפה התכנים היהודיים שלנו?

נסים זאב: איפה התודעה היהודית?

נסים זאב: איפה התוכניות האמיתיות של עם ישראל?

נסים זאב: איפה?

סטס מיסז'ניקוב: – – –

נסים זאב: מה?

נסים זאב: אנחנו בתרבות יוון?

נסים זאב: אנחנו מתייוונים פה?

נסים זאב: אני לא מזלזל בספורט, אבל להפוך את זה לאלילים?

נסים זאב: היום זה נהפך לעבודת אלילים.

סטס מיסז'ניקוב: "בית"ר ירושלים" משחקת הערב.

סטס מיסז'ניקוב: זה – – –

נסים זאב: איפה המוסר?

נסים זאב: איפה המחשבה היהודית?

נסים זאב: איפה התוכניות לפני חגים?

נסים זאב: תלמדו קצת יהדות.

נסים זאב: אנשים הולכים לבית-הכנסת.

נסים זאב: לפחות תראו להם מהי תפילה, מהי יהדות ומהי המורשת של עם ישראל.

יואל חסון: אתה יודע כמה מתפללים לפני שמתחילים משחק?

סטס מיסז'ניקוב: וגם תוך כדי.

נסים זאב: מישהו חשב למה לומדים בודהה, למה צעירים שלנו אחרי צבא נוסעים להודו?

נסים זאב: מה קרה?

נסים זאב: שכחו שהם קשורים לעם ישראל, ליהדות?

נסים זאב: כי אנחנו שוטפים להם את המוח בדברי הבל, בדבר סרק.

נסים זאב: אני אומר לך שעדיף תוכניות ספורט מאשר תוכניות – תסלח לי – סקס שמביאים בטלוויזיה, כל התועבות למיניהן.

נסים זאב: עדיף שיהיה ספורט.

סטס מיסז'ניקוב: – – –

נסים זאב: אבל אלה לא התכנים, אלה לא הערכים שאנחנו רוצים ללמד את עם ישראל.

נסים זאב: איפה השבת?

נסים זאב: ללמד קצת על השבת.

נסים זאב: טוב, מה לעשות.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, הייתי חושב שהיו צריכים להביא אפילו את התוכנית של אמנון יצחק פעם אחת.

נסים זאב: הנושא של חזרה בתשובה, שכל כך פוחדים ממנו, גם הוא יכול להיות באחת התוכניות בטלוויזיה.

נסים זאב: למה כל כך חוששים?

נסים זאב: הרי אנחנו צריכים להראות פתיחות – דעות והשקפות עולם.

נסים זאב: אז צריכים להראות גם את הצד האחר של עם ישראל, של היהדות.

נסים זאב: אנחנו במלחמת תרבות קשה מאוד בארץ, וחבל מאוד שעד שאנחנו מביאים משהו הוא צריך להיות דווקא בתחום הספורט, וזה הדבר שנראה בעיני חברי הכנסת בעל החשיבות הלאומית.

נסים זאב: כדי לזכות את אותן משפחות ברוכות ילדים, את אותם מסכנים שלא יכולים ואין להם טלוויזיה בכבלים, לזכות את עם ישראל שכולם יזכו לראות את הדבר החשוב ביותר – הספורט הלאומי.

עתניאל שנלר: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: נפש בריאה בגוף בריא.

נסים זאב: בסדר, אבל הבעיה היא שאנחנו הופכים את הספורט לעבודת אלילים, ולא באמת כדי – – –

עתניאל שנלר: חבר הכנסת נסים זאב, אתה יודע שגם בספורט יש סטופר.

עתניאל שנלר: הזמן חלף עבר.

נסים זאב: אבל מה אני אגיד – – –

עתניאל שנלר: אני מזמין את חבר הכנסת וילן.

נסים זאב: כשאני עושה ספורט, אני אף פעם לא מחזיק סטופר.

עתניאל שנלר: תודה.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת וילן, אחרון המתדיינים בדיון הספורטיבי הזה, בבקשה.

אבשלום וילן: – – –

סטס מיסז'ניקוב: "בית"ר" משחקת היום.

סטס מיסז'ניקוב: זה יהודי.

אבשלום וילן: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, קודם כול, הערה לדבריו של קודמי חבר הכנסת נסים זאב.

אבשלום וילן: אני חושב שנפש בריאה בגוף בריא, אבל אני קצת תמה מאיפה השליטה שלך.

אבשלום וילן: אם אמרת שאינך רואה וזה בזבוז זמן, ומשום מה גילית בקיאות מפתיעה גם בשידורי הספורט, גם, טפו-טפו, בשידורי סקס לא עלינו, ומתגנבים למוחי הרהורים שאולי בכל אופן כנראה גונבים צפיות כלשהן, לא עלינו, חס וחלילה.

יוסי ביילין: לא.

יוסי ביילין: זה לא מִידע אישי.

אבשלום וילן: לעניין עצמו, חבר הכנסת חסון שהציג את החוק לא התייחס לדיון שהיה בוועדת הכלכלה, ועל-פיו הבעיה איננה – צריך לזכור שהכנסת, החקיקה, לא יכולה להתערב בשיקולים מסחריים.

אבשלום וילן: יש אמנה שהגענו אליה לפני כמה שנים, שעל-פיה שידורי נבחרות ישראל ישודרו בערוצים הפתוחים.

אבשלום וילן: לצורך זה, ערוץ-1 הוא ערוץ שאם הערוצים האחרים – כלומר הערוצים הפתוחים בהגדרה לצורך זה היו ערוץ-2, ערוץ-10 וערוצי הספורט בכבלים, ש-90% מהאוכלוסייה מחוברים אליהם – לא ייקחו וייתנו את זה בתשלום.

אבשלום וילן: אז ערוץ-1 מחויב אוטומטית לשדר את משחקי הנבחרות הלאומיות, וגם בחקיקה הזאת, בגלל ההסכמים המסחריים והכלכליים, כאשר מוכרים זכויות, שום חוק לא יוכל לעזור לך.

אבשלום וילן: צריך להבין שדווקא אתם, אבירי הכלכלה החופשית, לא תוכלו להתערב בשיקולים המסחריים.

אבשלום וילן: רוצה לומר, שאני גם הסכמתי ותמכתי בוועדה בחקיקה בקריאה ראשונה, כדי לנסות להגיע להסדרים ברורים מאוד עם ערוצי וחברות הטלוויזיה המרכזיות פה – להגיע אתם להסכמים מה כן ומה לא.

מנחם בן-ששון: שלא – – –

אבשלום וילן: אני לא מציע לבית הזה להגיע לרגע שבו אני צריך לקבוע בחקיקה מה ישודר בערוצי טלוויזיה מסחריים או כלליים.

יואל חסון: ברשותך, הערה ששכחתי לציין: אנחנו בכוונה הגשנו – – – לשלושה חודשים.

יואל חסון: כפי שאתה יודע, מועצת הכבלים יושבת ומכינה קריטריונים בנושא.

יואל חסון: סיכמנו שכשהיא תסיים את עבודתה, אם היא תייתר את הצעת החוק – לא נביא את זה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

אבשלום וילן: לכן, אני מקווה, שכמו שעשינו לפני כמה שנים כשהגענו לאמנה, שיגיעו פה להסכם חברתי ראוי שיהיה מקובל על כולם ועל-פיו המשחקים ישודרו, ולא נידרש לחקיקה שהיא באמת – ואני אומר דווקא כמי שחושב שלמדינה מותר להתערב, ורגולציה מותר וזה צריך להיות במידה – אבל לשמור על המידה הראויה, ולא נעשה מעצמנו צחוק.

מנחם בן-ששון: החוק שג'ומס הביא על ההשכלה הגבוהה הוא בדיוק מאותו כיוון.

מנחם בן-ששון: רבותי – – – מה כוחך ככנסת?

אבשלום וילן: אני אעיר לך רק הערה כללית.

אבשלום וילן: אני מבין בדיוק את מה שאתה אומר, אבל לדעתי אנחנו בטרגדיה.

אבשלום וילן: הממשלה צריכה למשול, הכנסת צריכה לפקח על הממשלה, והמצב שבו עם כל דבר רצים לחקיקה משום שמערכות לא עובדות מעורר בי הרהורים קשים במה באמת צריך לטפל.

מנחם בן-ששון: אין ויכוח.

מנחם בן-ששון: זאת הקריאה שלנו.

עתניאל שנלר: תודה.

עתניאל שנלר: הדיון תם.

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים להצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 63 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 8 נגד – אין נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 42) (שידור אירועי ספורט מרכזיים), התשס"ח–2008, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

עתניאל שנלר: שמונה בעד, אין מתנגדים ואחד נמנע.

עתניאל שנלר: אני קובע כי הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 42) (שידור אירועי ספורט מרכזיים), התשס"ח–2008, עברה בקריאה ראשונה, והיא תידון להמשך תהליך החקיקה בוועדת הכלכלה.

עתניאל שנלר: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/257).

עתניאל שנלר: ]

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו נעבור להצעת החוק הבאה:

עתניאל שנלר: הצעת חוק איסור נהיגה ברכב בחוף הים (תיקון מס' 2), התשס"ח–2008, של חבר הכנסת דב חנין – קריאה ראשונה.

עתניאל שנלר: יעלה ויבוא חבר הכנסת חנין, בבקשה.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא בפני הכנסת את הצעת חוק איסור נהיגה ברכב בחוף הים (תיקון מס' 2).

דב חנין: זאת הצעת חוק חשובה, שבאה להתמודד עם עוד מכת מדינה שאנחנו חווים בתחום הסביבתי.

דב חנין: רק לאחרונה שמענו על מקרה מצער שבו תיירת נפצעה מנהיגה פרועה בחוף הים.

דב חנין: התופעה של נהגי טרקטורונים וג'יפאים למיניהם שדוהרים בחוף הים, מרגישים שהם נמצאים בטבע החופשי והפתוח והם לא צריכים לעמוד במגבלות של מהירות, של זהירות ושל הקפדה על חוקי דרכים אחרים, היא תופעה מדאיגה, מסוכנת ופוגעת באותם אנשים שמגיעים אל חופי הים כדי להתרחץ בים, כדי ליהנות מהשקט וכדי לשחות.

דב חנין: כל אלה הם קורבנות של הנהיגה הפרועה בחוף הים.

דב חנין: לכן, הצעת החוק הזאת היא הצעה חשובה ואני שמח שהיא מגיעה לכנסת בתמיכת הממשלה.

דב חנין: שותפים להצעה חברי הכנסת מיכאל מלכיאור, רן כהן, סופה לנדבר, אברהם מיכאלי, יורם מרציאנו, דוד אזולאי, חנא סוייד, מוחמד ברכה ויוסי ביילין.

דב חנין: עמיתי חברי הכנסת, הכנסת כבר חוקקה פעם חוק איסור נהיגה ברכב בחוף הים.

דב חנין: זה קרה בשנת 1997, אבל החוק הזה לא נאכף והוא נותר אות מתה שאין לה קשר למציאות.

דב חנין: לכן, בחנו בצורה קפדנית את החוק הקיים וניסינו לראות מה בעייתי בניסוחים שלו, מה בעייתי במנגנונים שהוא מייצר ומה גורם לכך שהוא אינו נאכף במציאות.

דב חנין: עמיתי חברי הכנסת, מצאנו, למרבה הצער, שהחוק שנחקק ב-1997 לא היה מקצועי מספיק, לא היה מוגדר ומדויק מספיק, לא היה מחודד, לא בפרטים ולא במנגנונים.

דב חנין: התוצאה היא שהוא הפך, למרבה הצער, לחוק ריק.

דב חנין: בהצעה שמונחת בפניכם היום אנחנו בוחנים ועורכים מחדש את החוק כולו, ומתקנים אותו כך שהוא יוכל לענות על המטרה החברתית החשובה והראויה של מניעת אותה מכת מדינה – נהיגה פרועה ברכבים ובטרקטורונים בחוף הים.

דב חנין: מה אנחנו עושים בחוק הזה?

דב חנין: ראשית, אנחנו מחדדים את ההגדרות ומגדירים אותן בצורה בהירה, נכונה ומדויקת יותר.

דב חנין: שנית, אנחנו מקנים סמכויות אמיתיות לפקחים, כדי שהם יוכלו לבצע אכיפה אמיתית של האיסורים שבחוק.

דב חנין: בהקשר זה אני מפנה אתכם גם לחוק האכיפה הסביבתית, שאישרנו בכנסת בתחילת כנס הקיץ – אחד החוקים הסביבתיים החשובים ביותר שעברו בכנסת הנוכחית; חוק שכזכור לכם, הקנה סמכויות אכיפה מגבילות גם לפקחי הרשויות המקומיות, כדי שאותו צוואר בקבוק שקיים בנושא האכיפה הסביבתית – או האי-אכיפה הסביבתית – ייפתח, ויתקיים תמריץ כלכלי אמיתי לבצע אכיפה סביבתית.

דב חנין: את זה עשינו באמצעות העברת כספי הקנסות שפקחי הרשויות המקומיות יטילו כאשר הם מבצעים אכיפה של חוקים סביבתיים לקופתן של הרשויות המקומיות עצמן.

דב חנין: גם בחוק הזה, עמיתי חברי הכנסת, נאפשר אכיפה מגבילה של הוראות החוק גם על-ידי פקחים של הרשויות המקומיות.

דב חנין: מערכת הוראות נוספת של החוק נוגעת להחמרת ענישה, כדי שהענישה תהיה פרופורציונלית לסכנות ולסיכונים שהנהיגה הפרועה בחופים מייצרת.

דב חנין: בהקשר הזה אנחנו קובעים בחוק מנגנון של תיקון המעוות והטלת ההוצאות של תיקון הנזקים שנגרמים על העבריינים עצמם.

דב חנין: אנחנו קובעים בחוק מנגנון מדוד, אבל הכרחי, של פסילת רשיון נהיגה ושל תפיסת רכבים.

דב חנין: אנחנו קובעים בחוק גם את החזקה שקיימת היום בפקודת התעבורה, אבל לא היתה קיימת בחוק איסור נהיגה ברכב בחוף הים, שעל-פיה בעל רכב שנמצא נוהג או חונה בתחום המוגן הוא שעבר את העבירה, אלא אם כן הוא מוכיח אחרת.

דב חנין: בהעדר חזקה משפטית כזאת, אדוני היושב-ראש, ברור שתופסים רק כלי רכב, אבל את כלי הרכב אי-אפשר להעמיד לדין.

דב חנין: אדוני היושב-ראש היה פעיל מאוד בנושא הבטיחות בדרכים בהיותו במשרד התחבורה – – –

עתניאל שנלר: ראש המינהל לבטיחות בדרכים.

דב חנין: אדוני יודע שאם זה היה המצב בתחום דיני התעבורה ולא היינו יכולים לחבר בין כלי הרכב לבין הנהג, לא היתה כל משמעות לחוקים היפים שיש לנו בתחום התעבורה.

דב חנין: לכן, עמיתי חברי הכנסת, החוק הזה הוא חוק מאוד נכון.

דב חנין: חבל שרק היום אנחנו מאשרים אותו בקריאה ראשונה, ואני מקווה שנמצא את הדרך לאשר אותו במהירות גם בקריאה שנייה ובקריאה שלישית, כי החוק הזה הוא במפורש חוק מציל חיים.

דב חנין: הוא מציל חיים, הוא מגן על בריאות, ובאותה הזדמנות הוא גם מגן על אותם ערכים סביבתיים חשובים של חופי ים כמקומות מרגוע, מקומות רחצה, מקומות שיש בהם הרבה מה לעשות, אבל לא לנהוג בפראות בכלי רכב.

דב חנין: יש מקומות רבים בטבע שאפשר לנהוג בהם, לא בחוף הים.

דב חנין: תודה רבה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת דב חנין.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים לדיון.

עתניאל שנלר: ראשון הדוברים, חבר הכנסת מיכאל מלכיאור – אינו נוכח.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת השני מנהל את הישיבה עכשיו, ולכן הוא יוותר על זכות הדיבור.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

עתניאל שנלר: אחר כך נעבור להצבעה.

עתניאל שנלר: בבקשה, אדוני.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, אני קודם כול רוצה לומר שאני תומך בחוק.

נסים זאב: ההפקרות שמשתוללת בחופי ישראל – כאשר אנשים תמימים באים לפוש, לנוח, שוכבים לתומם סמוך לחוף הים או על חוף הים – ברכבים, בג'יפים, שמתחרים ביניהם לפעמים, וכל מי שיש לו רכב ארבע-על-ארבע חושב שהוא יכול להיהפך להיות רוכב על ארבע.

נסים זאב: הוא נהפך להיות כאיש על ארבע, מבחינת היחס האנושי שלו, שנהפך להיות בהמי – וגורם לנזק ולפגיעה, גם בנפש, ולפציעתם של אנשים.

נסים זאב: אנחנו עדים למקרים בזה אחר זה, ופשוט בנס לא נפגעו אנשים, אבל בוודאי צריך למנוע, בכל הכוח האפשרי החוקי, את כניסתם של אותם רכבים.

נסים זאב: אני רק רוצה לומר ששטח אזור מוגן, חבר הכנסת דב חנין, צריך להיות בכל חוף וחוף לא לפי מטרים.

נסים זאב: אני זוכר שבהצעת החוק הקודמת באו וקבעו, נגיד, 100 מטר מחוף הים, מהנקודה של הים, ואני חושב שכל חוף צריך להיות שונה לפי המצב.

נסים זאב: למשל, יש חופים שאתה יכול לראות חניונים מוסדרים, ויש חניון מוסדר, אפילו בתשלום, שהוא במרחק 40-30 מטר מחוף הים, ויש גם מקומות – למשל בטבריה, החלק הסמוך ביותר נראה טבעי, ואנשים באים לשם לפוש ולנוח, ויש החלק העליון יותר, שאנשים אפילו באים עם הרכבים וחונים ליד העצים.

נסים זאב: לכן אני אומר – לא להגדיר את זה במטרים.

דב חנין: כתוב, אדוני חבר הכנסת נסים זאב: למעט דרכים וחניונים שהוסדרו לפי חיקוק.

דב חנין: למשל, הדוגמה שאדוני מתייחס אליה היא חניון שהוסדר לפי חיקוק, לכן זה לא חל עליו.

נסים זאב: נכון, אבל אני רוצה לומר שיש הרבה מקומות שאנשים – לא דוהרים, אבל באים במשך שנים, והחניון הוא לא חניון מוסדר, אבל אפשר להתקרב כמעט עד לאותה נקודה, ואין – אתה מגיע משביל מסוים.

נסים זאב: אתה רואה את השבילים, שהם קיימים.

נסים זאב: אני אומר: לא לבוא באופן אוטומטי ולקבוע מטרים בכל נקודה ונקודה ומי שעבר את אותה נקודה נאשים אותו כאילו הוא עבריין.

נסים זאב: צריך לתת את הדעת על הנקודה הזאת, כי היא חשובה, כי היא מורכבת, וגם מסובכת אם נשאיר את זה פתוח.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת נסים זאב.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

עתניאל שנלר: נחכה עד שחבר הכנסת נסים זאב יגיע למקומו.

עתניאל שנלר: אני רוצה להעיר: רבים משתמשים בחוקים במלה "רכבים".

עתניאל שנלר: על-פי הידוע לי, ראוי לומר "כלי רכב".

עתניאל שנלר: כמו שלא אומרים "נשקים", אלא "כלי נשק".

עתניאל שנלר: אז "כלי רכב", הכוונה של החוק.

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים להצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 64 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 9 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק איסור נהיגה ברכב בחוף הים (תיקון מס' 2), התשס"ח–2008, לוועדת הפנים והגנת הסביבה נתקבלה.

עתניאל שנלר: ובכן, תשעה בעד, נגד – אין, נמנעים – אין.

עתניאל שנלר: לכן, אני קובע כי הצעת חוק איסור נהיגה ברכב בחוף הים (תיקון מס' 2), התשס"ח–2008, עברה בקריאה ראשונה, והיא תידון, בהמשך תהליך החקיקה, בוועדת הפנים והגנת הסביבה.

עתניאל שנלר: אני מעיר שנדמה לי, חברי הכנסת חנין, שזה מסוג החוקים שהיה צריך לדון עליהם, אולי, בפקודת התעבורה, והרבה מכשולים של החוק היו נמנעים.

עתניאל שנלר: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/257).

עתניאל שנלר: ]

עתניאל שנלר: אנחנו נעבור לסעיף הבא.

עתניאל שנלר: הסעיף הבא זה הצעת חוק החשמל (תיקון מס' 5) (רשיונות לעבודות חשמל), התשס"ח–2008, של חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב.

עתניאל שנלר: אני מזמין את חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב להציג את החוק.

עתניאל שנלר: בבקשה, אדוני.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב-ראש, תודה, רבותי חברי הכנסת, משק החשמל של מדינת ישראל יעמוד בתוך כמה שנים בפני שוקת שבורה בשל מחסור בחשמלאים, בעיקר מהנדסי חשמל בעלי רשיון כחוק.

סטס מיסז'ניקוב: במשק החשמל יש כיום כ-50,000 משרות, ו-5,000 משרות של מהנדסי חשמל מורשים, בעלי רשיון מסוג חשמלאי-מהנדס.

סטס מיסז'ניקוב: בהתאם לחוק החשמל, התשי"ד–1954, משרד התשתיות הלאומיות אחראי לחוק החשמל ותקנותיו.

סטס מיסז'ניקוב: הטיפול ברשיונות לחשמלאים ומהנדסי חשמל הועבר בשנת 1975 למשרד התמ"ת, והוא מסדיר, בין היתר, את תחום עבודות החשמל וביצוען.

סטס מיסז'ניקוב: בהתאם לכך, בשנת 1985 הותקנו תקנות החשמל (רשיונות), המסדירות את התנאים לקבלת הרשיון, תוך קביעת 12 סוגי רשיונות לעבודות חשמל השונים זה מזה בעוצמת הזרם שבו מורשה בעל הרשיון לעבוד.

סטס מיסז'ניקוב: כתוצאה מהסרבול הזה, ל-85% ממהנדסי החשמל הרשומים אין רשיון לעסוק בחשמל כחוק, ומנגד – 70% ממשרות מהנדסי החשמל מאוישות על-ידי אנשים ללא רשיון מתאים על-פי החוק.

סטס מיסז'ניקוב: דוח ועדת חקירה ממלכתית לעניין בטיחות מבנים ומקומות המשמשים ציבור בראשות השופט בדימוס זיילר, שהוגש בחודש דצמבר 2003, עסק ברישוי עבודות החשמל והמליץ על צמצום מספר סוגי הרשיונות לעבודות חשמל, שכן הקושי להבחין בין הסוגים השונים עלול להביא, לפי הדוח, לכך שבעל רשיון פלוני יעסוק בתחומי חשמל שהוא אינו מוסמך בהם, ואני מצטט: "אנו מציעים לצמצם עד למינימום את הרמות, ואם המציאות תאפשר זאת, לחזור לקבוע שתי רמות – כפי שהיה בעבר – חשמלאי מוסמך ומהנדס חשמל.

סטס מיסז'ניקוב: תהליך כזה יעלה במחי עשייה אחת את רמת העוסקים במלאכה.

סטס מיסז'ניקוב: גם הבקרה והאכיפה יהיו נוחות ויעילות יותר, שכן הדקויות בין הרמות לא יסבכו אותן".

סטס מיסז'ניקוב: נוסף על כך, בפני ועדת הכלכלה של הכנסת נטען כי מספרם של החשמלאים ומהנדסי החשמל בעלי רשיון לפי החוק אינו עונה על צורכי המשק, והרפורמה המתוכננת במשק החשמל תידון לכישלון.

סטס מיסז'ניקוב: משק החשמל במדינה זקוק לאלפי מהנדסי חשמל מורשים תוך קביעת קריטריונים מקצועיים וברורים.

סטס מיסז'ניקוב: הצעת החוק המתפרסמת בזה נועדה לקבוע הסדרים חדשים בנושא רישוי עבודות חשמל, ובמסגרת זו לקבוע שתי רמות בלבד של סוגי רשיונות: חשמלאי ומהנדס חשמל.

סטס מיסז'ניקוב: הצעת החוק מציעה להקים מועצה במקצועות חשמל, שתופקד על עריכתן של בחינות הרישוי לקבלת רשיון חשמלאי ורשיון מהנדס חשמל, וכן תייעץ לשר בעניינים שונים הנוגעים לרישוי עבודות חשמל.

סטס מיסז'ניקוב: הצעת החוק קובעת הוראות לעניין התנאים למתן רשיונות לעבודות חשמל, ובכלל זה התנסות מקצועית-מעשית ובחינת רישוי.

סטס מיסז'ניקוב: כמו כן מוצע לקבוע הוראות לייחוד העיסוק, למניעת מרמה וזיופים, ולקבוע כללי אתיקה מקצועיים ואמצעי משמעת שיחולו על בעלי רשיון לביצוע עבודות חשמל, הן על החשמלאים המורשים והן על מהנדסי חשמל.

סטס מיסז'ניקוב: בפני ועדת הכלכלה של הכנסת נטען כי מספרם המועט של מהנדסי החשמל המורשים אינו עונה על צורכי המשק.

סטס מיסז'ניקוב: על כן, למניעת פגיעה בלתי הפיכה ברפורמה במשק החשמל, מוצע לקבוע כי במשך חמש שנים מיום התחילה יוכל גם מבקש רשיון שהשלים תקופת התנסות מקצועית-מעשית שאורכה שנה בלבד להיות זכאי לקבלת רשיון מהנדס חשמל, ובלבד שיתקיימו בו יתר התנאים לקבלת רשיון.

סטס מיסז'ניקוב: בעת הכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, אדוני היושב-ראש, נבחן את ההשלכות הכרוכות בקביעת שני סוגים בלבד של רשיונות לביצוע עבודות חשמל במקום 12 הסוגים הקיימים, ובכלל זה ההשלכות לעניין פגיעה אפשרית בזכות היסוד לחופש העיסוק, וכן את הצורך לקבוע הוראות מעבר לצמצום פגיעה זו, ככל שתהיה.

סטס מיסז'ניקוב: נוסף על כך, תדון הוועדה בהתאמת ההסדר המוצע להוראות לפי חוק המהנדסים והאדריכלים, ככל שהן חלות היום על מהנדסי חשמל.

סטס מיסז'ניקוב: אשר על כן, אני אבקש מכם, רבותי חברי הכנסת, לאשר את הצעת החוק הזאת בקריאה ראשונה, ולפני סיום, אדוני היושב-ראש – יש לי עוד כמה דקות – אף-על-פי שזה עולה רק לקריאה ראשונה, אני קצת אחרוג ממנהגי, כיוון שאנחנו ביום האחרון של המושב, ואני מאוד מאוד מודה, באופן מיוחד, ליועצת המשפטית של ועדת הכלכלה, עורכת-דין אתי בנדלר, ליועץ המשפטי איתי עצמון ולמתמחים, אשר עשו באמת לילות כימים בהכנת החוק, כדי שהיום הוא יעבור בקריאה ראשונה.

סטס מיסז'ניקוב: אני גם רוצה להודות לגברת לאה ורון, מנהלת ועדת הכלכלה, ולעידית חנוכה, מזכירת הוועדה, על הפתרונות היצירתיים והנכונות לסייע לקידום הצעת החוק בלוח הזמנים הדחוק.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה להודות לעוד שלושה אנשים: לשר התשתיות, פואד בן-אליעזר, על התמיכה בחוק הזה; ליושב-ראש סיעת העבודה, איתן כבל, על התמיכה בחוק הזה; וליושב-ראש הקואליציה, יואל חסון, שהשתכנע שהחוק מאוד מאוד חשוב ונתן חופש הצבעה לקואליציה.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב.

סטס מיסז'ניקוב: וכמובן, כמובן – רק שנייה אחת, סליחה, אדוני היושב-ראש.

סטס מיסז'ניקוב: אני מתנצל מאוד, זה בגלל העייפות, לא מסיבות אחרות, ואני באמת מתנצל.

סטס מיסז'ניקוב: הצעת החוק הזאת מאוד חשובה לי באופן אישי.

סטס מיסז'ניקוב: מי שיזם אותה היה חבר הכנסת המנוח – גם מורי ורבי – יורי שטרן.

סטס מיסז'ניקוב: הוא הוביל את זה עד ליום מותו, והיה מחויב מאוד לאותה אוכלוסייה של מהנדסי חשמל שציינתי לעיל, אבל לא הספיק.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת אמנון כהן, שהוביל את זה יחד אתו, ויתר כדי שאני אקדם את זה, ואני מודה לחבר הכנסת אמנון כהן על המחווה הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: ולכן, חשוב לי פעמיים שהצעת החוק הזאת תעבור.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים לדיון.

עתניאל שנלר: נרשמו לדיון: חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח; חברת הכנסת נאדיה חילו – אינה נוכחת; חבר הכנסת אורי אריאל – איננו נוכח.

עתניאל שנלר: אלה נרשמו לדיון.

עתניאל שנלר: הפעם חבר הכנסת נסים זאב ויתר, תודה.

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים להצבעה.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, הצבעה.

איתן כבל: אם נסים זאב ויתר, אפשר לצאת לפגרה.

איתן כבל: הצבעה מס' 65 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 10 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק החשמל (תיקון מס' 4) (רשיונות לעבודות חשמל), התשס"ח–2008, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

עתניאל שנלר: ובכן, בעד – 10, אין מתנגדים, אין נמנעים.

עתניאל שנלר: אם כן, אני קובע כי הצעת חוק החשמל (תיקון מס' 4) (רשיונות לעבודות חשמל), התשס"ח–2008, עברה בקריאה ראשונה, והיא תידון בהמשך תהליך החקיקה בוועדת הכלכלה.

עתניאל שנלר: [מס' מ/375; "דברי הכנסת", חוב' כ"ה, עמ' 16181; נספחות.

עתניאל שנלר: ]

עתניאל שנלר: אנחנו נעבור להצעת החוק הבאה:

עתניאל שנלר: הצעת חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים (תיקון והוראת שעה), התשס"ח–2008, קריאה שנייה ושלישית.

עתניאל שנלר: אני מזמין את יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון, חבר הכנסת צחי הנגבי, להציג את הצעת החוק.

צחי הנגבי: גדעון, סוף-סוף תצביע בעד חוק ממשלתי.

גדעון סער: אתה ביקשת ממני.

רן כהן: האם זה החוק האחרון?

גדעון סער: אחד לפני אחרון, לא?

צחי הנגבי: אני אציג את זה בקצרה, עקב השעה.

צחי הנגבי: יש שני אירועים דרמטיים היום.

צחי הנגבי: הפחות חשוב זה מסיבת עיתונאים ב-20:00, ואחרי זה אירוע חשוב של ליגת האלופות – "ויסלה קרקוב" נגד "בית"ר ירושלים" – אז אני יודע שכולם – – –

אבשלום וילן: תדאג להתנהגות ראויה של האוהדים – – –

צחי הנגבי: אני לא יודע מי זה אתם כי אני – – –

אבשלום וילן: אני יודע שאתה לא.

עתניאל שנלר: אני מציע שנעבור לכליאתם של הבלתי-חוקיים.

עתניאל שנלר: בבקשה.

צחי הנגבי: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אנחנו מביאים בפני הכנסת לקריאה שנייה ולקריאה שלישית הצעת חוק שנדונה בוועדת החוץ והביטחון ביוזמת הממשלה – הצעת חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים (תיקון והוראת שעה).

צחי הנגבי: כמובן, השם נראה סבוך.

צחי הנגבי: בסך הכול המטרה של החוק היא לאפשר את החזקתם בישראל של מי שנמנים עם כוחות אויב, אבל לא ניתן להחזיק אותם כשבויי מלחמה לפי אמנת ז'נבה השלישית בדבר שבויי מלחמה.

צחי הנגבי: ככלל, מדובר במי שנטלו חלק בפעולות איבה נגד ישראל, אבל הם אינם חיילים בצבא סדיר, או שהם חברים בארגוני טרור הפועלים נגד ישראל.

צחי הנגבי: כלומר, אם נתרגם את ההצעה, זאת הצעת חוק לכליאת טרוריסטים, בדרך כלל, במטרה להבטיח תנאי כליאה הולמים וביקורת שיפוטית תקופתית על הכליאה.

צחי הנגבי: בעבר אומנם נמתחה ביקורת על החוק הזה, אבל בית-המשפט העליון ישב לאחרונה על המדוכה וקבע כי החוק עולה בקנה אחד הן עם המשפט הבין-הלאומי והן עם המשפט החוקתי הישראלי הפנימי.

צחי הנגבי: אני לא אכנס לכל הפרטים בהצעת החוק.

צחי הנגבי: ייתכן שאם נצטרך להגיב על ההסתייגויות, אדוני היושב-ראש, ניכנס לפרטים.

צחי הנגבי: בסך הכול, אנחנו מעוניינים להביא את החוק הזה היום להשלמה.

צחי הנגבי: הוא הונח על שולחן הכנסת.

צחי הנגבי: חברי הכנסת – חזקה עליהם שקראו אותו על כל סעיפיו.

צחי הנגבי: ההסדרים הנוגעים ללחימה בהיקף נרחב הם גולת הכותרת של החוק הזה.

צחי הנגבי: הם אמורים לתת מענה על מצב זמני נקודתי אשר הלוואי שלא יבוא, אבל לנוכח הניסיון של השנים האחרונות, אנחנו מטילים ספק באיחולים האופטימיים האלה.

צחי הנגבי: אם אכן יהיה מה שקרוי הסלמה, סבב הסלמה, סבבי אלימות, לחימה בהיקף נרחב בזירה כזאת או אחרת – אנחנו קבענו את ההוראות האלה כהוראת שעה לשנתיים, בשל הבעייתיות בהסמכת הממשלה לחרוג מהוראות החוק.

גדעון סער: אתה עושה טעות שאתה מאריך.

צחי הנגבי: לא אאריך.

צחי הנגבי: הוגשו הסתייגויות להצעת החוק.

צחי הנגבי: אבקש מחברי הכנסת לדחות את כל ההסתייגויות ולאשר את הצעת החוק, חבר הכנסת סער, בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: תודה, אדוני יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, חבר הכנסת צחי הנגבי.

עתניאל שנלר: להצעה הזאת יש כמה הסתייגויות, ובכללן של חברי הכנסת ביילין, אורון, כהן, גלאון, וילן והנדל.

עתניאל שנלר: נתחיל בהסתייגות של חבר הכנסת ביילין.

עתניאל שנלר: האם אתה מבקש להעלות את ההסתייגות?

עתניאל שנלר: בבקשה.

עתניאל שנלר: אחריו – חבר הכנסת אורון.

יוסי ביילין: כבוד היושב-ראש, כנסת נכבדה, החוק הזה הוא חוק שמאוד הייתי רוצה שלא יהיה בספר החוקים שלנו.

יוסי ביילין: הוא בעיני חוק דרמטי, ממש דרמטי, כי הוא יוצר קטגוריה חדשה שמאפשרת כליאה של אנשים במצב שהוא שונה לחלוטין מהמצב הרגיל שבו אנחנו כולאים אנשים – אם במסגרת של שבויי מלחמה ואם במסגרת הרגילה של מאסרים בישראל.

יוסי ביילין: החוק המקורי של לוחמים בלתי חוקיים הוא חוק מ-2002.

יוסי ביילין: הוא נולד כתוצאה מזה שישראל החזיקה במשך שנים כמה אנשים כקלפי מיקוח, כדי לאפשר את החלפתם באויבים, בטרוריסטים – לאפשר את החלפתם של הנתפסים בישראלים שנחטפו או שנעלמו.

יוסי ביילין: בית-המשפט העליון נתן במשך שנים יד למצב של קלפי מיקוח, עד לשלב בשנת 2000 שבו הוא חזר בו וקבע שקלפי המיקוח הם בלתי חוקיים.

יוסי ביילין: ואז, היתה שאלה בתור מה עוצרים את האנשים האלה.

יוסי ביילין: שבויי מלחמה – זה כבוד גדול מדי בשבילם, הם לא חיילים; אסירים ישראלים פליליים הם לא יכולים להיות.

יוסי ביילין: ההמצאה היתה לוחמים בלתי חוקיים.

יוסי ביילין: החוק שנקבע ב-2002 הוא מאוד מאוד בעייתי; מאוד מאוד בעייתי.

יוסי ביילין: שאלת חוקיותו הובאה לבית-המשפט העליון.

יוסי ביילין: בית-המשפט העליון אישר את חוקיותו של החוק הזה, עם הרבה הרבה סימני שאלה – גם לגבי הדרך שבה זה יתקבל בעולם.

יוסי ביילין: הייתי אומר שבית-המשפט בעצם אומר למדינה: אתם הלכתם עד קצה הדרך.

יוסי ביילין: לא בטוח שזה בסדר, אבל זה עובר, ואז אנחנו באים היום בדקה ה-90 של כנס הקיץ ומחוקקים חוק שמחמיר עוד יותר מהחוק הראשון.

יוסי ביילין: הבעיה בחוק הזה שמובא לדיון ולהצבעה כאן היום היא שמשך הזמן שבו העצירים האלה לא יראו עורך-דין מתארך באופן משמעותי; משך הזמן של כליאתם מתארך באופן משמעותי.

יוסי ביילין: זה חוק שמנוגד לחוקה הבלתי-כתובה של ישראל, הוא מנוגד לרוח החוק הבין-לאומית, והדברים האלה גם באו לידי ביטוי בדברים שנאמרו בוועדה על-ידי הייעוץ המשפטי.

יוסי ביילין: אנחנו מעמידים את עצמנו סתם מול העולם, שלא יכול לקבל חוק מהסוג הזה עבור מצב כמעט בלתי אפשרי, כי מה אנחנו אומרים?

יוסי ביילין: אנחנו יוצרים מצב שבו אנחנו נערכים לסיטואציה של כליאה המונית של לוחמים בלתי חוקיים.

יוסי ביילין: זה כבר לא דיראני ועובייד, זאת כבר מלחמה של ממש.

יוסי ביילין: אנחנו יוצרים בחוק הזה מצב חירום מיוחד, חדש, לצורך האפשרות של כליאה המונית כזאת.

יוסי ביילין: אנחנו מעבירים את האינסטנציה המשפטית האזרחית לבית-דין צבאי.

יוסי ביילין: אנחנו יוצרים כאן איזו רגרסיה מאוד מאוד דרמטית בנושא זכויות האדם.

יוסי ביילין: השאלה היא מי יקבע שהפרט הזה, שאותו תופסים מחר בלבנון נניח, באמת שייך ללוחמים בלתי חוקיים – ניתנת לקצין בדרגה לא גבוהה, ואנחנו לוקחים מהאנשים האלה, שחלקם יכולים להיות – – –

רן כהן: – – –

יוסי ביילין: וגם זה נכון.

יוסי ביילין: זאת אומרת, אנחנו כאן הולכים, חברי הכנסת, ליום של חושך מיותר.

יוסי ביילין: אני אומר לכם, אני נתתי את ידי לא מעט לדברים שלא הייתי שלם אתם כי אמרתי: במצב חירום, במצב קשה, במצב מלחמה, ישראל לא במצב רגיל, אין ברירה, נותנים יד גם לדברים קשים.

יוסי ביילין: החוק הזה – אין בו שום צורך מיידי.

יוסי ביילין: יש כבר חוק של לוחמים בלתי חוקיים, הוא בין כך ובין כך בעייתי.

יוסי ביילין: להוסיף על החוק ההוא עוד מוסרות, עוד אזיקים, להפוך את זה לעוד פחות לגיטימי בעיני העולם בלי שיש צורך נראה לעין – אני אומר לכם שזה מיותר.

יוסי ביילין: לפני שאתם תומכים בחוק הזה, תחשבו עם הגלגל המסתובב, מי יודע מי יוגדר כלוחם בלתי חוקי בעתיד.

יוסי ביילין: הרי זאת הגדרה כל כך מעורפלת.

יוסי ביילין: עם הניסיון שלנו, בסוף זה יכול להיות מישהו שאף אחד בבית הזה לא היה רוצה שהוא יהיה, אבל החוק הזה כבר יהיה כאן, ויכפיש אותנו ויכתים אותנו לחלוטין.

יוסי ביילין: לכן, אני קורא לחברי הכנסת להתנגד לחוק הזה ולתמוך בהסתייגויות של סיעתנו.

יוסי ביילין: תודה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת ביילין.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת חיים אורון – בבקשה, אדוני.

עתניאל שנלר: אחריו – חבר הכנסת כהן, חברת הכנסת גלאון, חבר הכנסת וילן וחבר הכנסת הנדל.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, ידידי חבר הכנסת איתן כבל, אני רוצה בעיקר לדבר אליך, כי בעוד רבע שעה, עשר דקות, בחוק האחרון שנחוקק פה היום, בעצם תבוא לידי ביטוי הקואליציה האמיתית בבית הזה.

חיים אורון: למיטב הבנתי, איתן ידידי, אתה לא חלק ממנה.

חיים אורון: הקואליציה תהיה – וחבר הכנסת ביילין הסביר למה אין שום סיבה אמיתית לחוקק את החוק הזה.

חיים אורון: אגב, הוא לא היחיד.

חיים אורון: בסדרה של חוקים שחוקקו בכנסת הזאת, במושב האחרון, שפגעו בזכויות יסוד תחת המסווה של הגנה בפני אויבים אמיתיים, מדומים ואחרים – ואני לא אומר שהם לוחמים לא חוקיים.

חיים אורון: ואז, ראינו היום מה שקרה במהלך היום, ואני רוצה לתת את כל המחמאות ליושב-ראש האופוזיציה, חבר הכנסת גדעון סער.

חיים אורון: הוא משחק אותה מצוין, הוא יוצא זוכה מכל הכיוונים.

חיים אורון: בנושאים החברתיים – הוא אופוזיציה יחד עם הקואליציה, הוא מקבל את הקרדיט.

חיים אורון: בנושאים המדיניים ובנושאים אחרים – אתמול בערב, אתם או לא קיימים או חוברים אליו, והוא מקבל את הקרדיט.

חיים אורון: בכל זאת אני שואל אתכם: אלוהים אדירים, העולם לא נגמר מחר.

חיים אורון: אני לא יודע מה יהיה בעוד שעתיים או בעוד שעה בטלוויזיה.

חיים אורון: יש חיים אחר כך.

חיים אורון: אז אין פה כלום?

אורי אריאל: ג'ומס, אתה יכול להרחיב בעניין של סער?

חיים אורון: לא, אני לא יכול להגיד שזה עולה לי בבריאות להגיד.

חיים אורון: מה שמגיע לו, מגיע לו בלי בריאות.

חיים אורון: אני חושב שהרחבתי מספיק.

חיים אורון: אבל איפה אתם?

חיים אורון: מה אנחנו בדיוק עושים פה?

חיים אורון: קדימה – אין לה עמדה בשום נושא?

חיים אורון: לא בביטול חוקים גורף שאין שר משפטים, לא ברמת-הגולן ולא בחוק הזה, ולא בנושאים שהם יודעים מצוין, חברי הכנסת מהליכוד, והראשון בהם היושב בראש השולחן, במקום הכי קרוב אלי, ביבי נתניהו, שכל מה שהחליטו היום יהיה בחוק ההסדרים הבא.

חיים אורון: הוא יביא אותו ויסביר שהוא קיבל משק במשבר כי אתם פירקתם אותו והוא צריך להציל אותו מפניכם, ואז אין ברירה, צריך למנוע את החוקים האלה; שאגב, חלקם מאוד טובים.

חיים אורון: רק הוא היה אבי-אבות החוקים ההפוכים כשהוא היה בתפקיד, הוא תמיד בא להצביע ובורח.

חיים אורון: אני לא מדבר על גדעון סער, הוא עושה את זה ואני מקווה שהוא גם מאמין בזה, אבל הם יודעים שזה לא-אמת וישימו את זה על הראש שלכם.

חיים אורון: אז מה קורה פה בבית הזה?

חיים אורון: האגף הזה הוא השולט כשמדובר בנושא המדיני, הבלגן שלכם שולט בנושאים אחרים.

חיים אורון: אין מלך בישראל.

חיים אורון: לא רק שיש לוחמים בלתי חוקיים, יש כאן ממשלה שמרגע לרגע היא בלתי חוקית, ואני כבר לא מדבר על ראש ממשלה בחקירות.

חיים אורון: אז עזבו אותנו מזה, די, מזל שיש פגרה.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת כהן – מסכים לדברי קודמו.

עתניאל שנלר: חברת הכנסת גלאון – גם את מסכימה לדברים.

עתניאל שנלר: חברי הכנסת וילן – גם אתה מסכים לדברים.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת הנדל – אינו נמצא.

עתניאל שנלר: לכן, חברי חברי הכנסת, גם חבר הכנסת איתן כבל, אנחנו עוברים להצבעה.

צחי הנגבי: אני מבקש לענות.

עתניאל שנלר: בבקשה.

עתניאל שנלר: יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון, חבר הכנסת הנגבי, יענה.

צחי הנגבי: אני מוותר.

עתניאל שנלר: ובכן, נתחיל לחוקק את החוק לאט לאט בקריאה שנייה.

עתניאל שנלר: נתחיל עם שמו של החוק.

עתניאל שנלר: לשם החוק אין הסתייגות, ולכן נצביע עליו בקריאה שנייה.

עתניאל שנלר: הצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 66 בעד שם החוק – 13 נגד – 10 נמנעים – אין שם החוק נתקבל.

עתניאל שנלר: בעד – 13, נגד – 10, אין נמנעים.

עתניאל שנלר: שם החוק עבר בקריאה שנייה.

עתניאל שנלר: אנחנו נעבור לסעיף 1.

עתניאל שנלר: סעיף 1 – ההסתייגויות של קבוצת סיעת מרצ – חברי הכנסת יוסי ביילין, חיים אורון, רן כהן, זהבה גלאון ואבשלום וילן.

עתניאל שנלר: אתם מוותרים?

עתניאל שנלר: אתם מבקשים להצביע.

עתניאל שנלר: ובכן, אנחנו עוברים להסתייגות קבוצת סיעת מרצ לסעיף 1.

עתניאל שנלר: הצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 67 בעד ההסתייגות – 10 נגד – 14 נמנעים – אין ההסתייגות של קבוצת סיעת מרצ לסעיף 1 לא נתקבלה.

עתניאל שנלר: בעד ההסתייגות – 10, נגד – 14, אין נמנעים.

עתניאל שנלר: ההסתייגות לסעיף 1 לא התקבלה.

עתניאל שנלר: לכן נצביע על סעיף 1 כהצעת הוועדה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 68 בעד סעיף 1, כהצעת הוועדה – 14 נגד – 10 נמנעים – אין סעיף 1, כהצעת הוועדה, נתקבל.

עתניאל שנלר: בעד – 14, נגד – 10.

עתניאל שנלר: סעיף 1, כנוסח הוועדה, עבר.

עתניאל שנלר: נעבור לסעיף 2.

עתניאל שנלר: לסעיף 2 יש שתי גרסאות, נצביע על אחת משתיהן.

עתניאל שנלר: מי שמצביע בעד – מצביע על גרסה א', מי שמצביע נגד – מצביע על גרסה ב'.

עתניאל שנלר: אני חוזר כדי למנוע אי-הבנה: לסעיף 2 שתי גרסאות.

עתניאל שנלר: מי שמצביע בעד – מצביע בעד גרסה א', מי שמצביע נגד – מצביע בעד גרסה ב'.

עתניאל שנלר: הצבעה על הגרסאות בסעיף 2.

עתניאל שנלר: הצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 69 בעד גרסה א' לסעיף 2 – 15 בעד גרסה ב' לסעיף 2 – 10 נמנעים – אין גרסה א' לסעיף 2 נתקבלה.

עתניאל שנלר: ובכן, 15 בעד, עשרה מתנגדים, אין נמנעים.

עתניאל שנלר: התקבלה גרסה א' של סעיף 2.

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים לסעיף 3.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת הנדל לא נמצא כאן, לכן לא נעלה את ההסתייגות.

עתניאל שנלר: לסעיף 3 אין הסתייגויות.

עתניאל שנלר: לסעיף 4 אין הסתייגויות.

עתניאל שנלר: אנחנו מצביעים על סעיפים 3 ו-4, כנוסח הוועדה.

עתניאל שנלר: 3 ו-4 כנוסח הוועדה – הצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 70 בעד סעיפים 3–4 – 15 נגד – 10 נמנעים – אין סעיפים 3–4 נתקבלו.

עתניאל שנלר: ובכן, בעד – 15, נגד – 10.

עתניאל שנלר: סעיפים 3 ו-4 התקבלו, כנוסח הוועדה, בקריאה השנייה.

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים לסעיף 5.

עתניאל שנלר: קבוצת מרצ, האם אתם מבקשים להצביע?

חיים אורון: כן.

עתניאל שנלר: ובכן, אנחנו עוברים להצביע על ההסתייגות של קבוצת מרצ לסעיף 5.

עתניאל שנלר: ההצבעה היא על ההסתייגות.

עתניאל שנלר: הצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 71 בעד ההסתייגות – 10 נגד – 15 נמנעים – אין ההסתייגות של קבוצת סיעת מרצ לסעיף 5 לא נתקבלה.

עתניאל שנלר: ובכן, בעד – 10, נגד – 15.

עתניאל שנלר: ההצעה לא התקבלה.

עתניאל שנלר: אנחנו נצביע עכשיו על החלופין של סעיף 5 – הסתייגות לחלופין של סעיף 5.

עתניאל שנלר: הצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 72 בעד ההסתייגות – 10 נגד – 15 נמנעים – אין ההסתייגות לחלופין של קבוצת סיעת מרצ לסעיף 5 לא נתקבלה.

עתניאל שנלר: ובכן, עשרה בעד, 15 נגד, גם ההסתייגות לחלופין לא התקבלה.

עתניאל שנלר: לכן, נצביע על סעיפים 5 ו-6, כנוסח הוועדה.

עתניאל שנלר: הצבעה כנוסח הוועדה – סעיפים 5 ו-6.

עתניאל שנלר: הצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 73 בעד סעיפים 5–6, כהצעת הוועדה – 15 נגד – 10 נמנעים – אין סעיפים 5–6, כהצעת הוועדה, נתקבלו.

עתניאל שנלר: ובכן, 15 בעד, עשרה מתנגדים, אין נמנעים.

עתניאל שנלר: נוסח הוועדה בסעיפים 5–6 התקבל.

עתניאל שנלר: אנחנו עוברים לסעיף 7.

עתניאל שנלר: קבוצת מרצ – סעיף 7.

עתניאל שנלר: האם להצביע?

חיים אורון: כן.

עתניאל שנלר: אנחנו נצביע.

עתניאל שנלר: בסעיף 7 אנחנו מצביעים על ההסתייגות של קבוצת מרצ.

עתניאל שנלר: הצבעה על ההסתייגות.

עתניאל שנלר: בבקשה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 74 בעד ההסתייגות – 10 נגד – 15 נמנעים – אין ההסתייגות של קבוצת סיעת מרצ לסעיף 7 לא נתקבלה.

עתניאל שנלר: ובכן, בעד – 10, מתנגדים – 15, אין נמנעים.

עתניאל שנלר: ההסתייגות לא התקבלה.

עתניאל שנלר: יש הסתייגות לחלופין.

עתניאל שנלר: גם עליה אנחנו מצביעים, על ההסתייגות לחלופין של קבוצת מרצ.

עתניאל שנלר: הצבעה על ההסתייגות לחלופין.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש.

עתניאל שנלר: סליחה, אני אעצור את ההצבעה כי אתה רוצה להעיר לי.

עתניאל שנלר: בבקשה.

גדעון סער: אני מזהה כל העת את הנורה ליד מקומו של חבר הכנסת איתן דולקת כאילו הוא בעד, ואני לא רואה אותו כלל באולם.

גדעון סער: לפיכך, אני מבקש לבדוק.

ג'מאל זחאלקה: אני מבקש לבטל את כל ההצבעות.

עתניאל שנלר: ובכן, אנחנו נבחן את התקלה הטכנית ונמשיך בהצבעה.

עתניאל שנלר: אנחנו נמשיך בהצבעה.

עתניאל שנלר: עכשיו אנחנו מצביעים על ההסתייגות לחלופין של קבוצת מרצ לסעיף 7.

עתניאל שנלר: הצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 76 בעד ההסתייגות – 10 נגד – 15 נמנעים – אין ההסתייגות לחלופין של קבוצת סיעת מרצ לסעיף 7 לא נתקבלה.

עתניאל שנלר: ובכן, בעד – 10, מתנגדים – 15, לכן ההסתייגות לא התקבלה.

עתניאל שנלר: כדי להסיר ספק, פלט ההצבעה הראה שהתקלה הטכנית היא תקלה טכנית.

עתניאל שנלר: תודה על הרגישות הטכנולוגית הרבה שיש בצד הזה של השולחנות.

עתניאל שנלר: אנחנו נעבור עכשיו להצביע על סעיפים 7, 8, 9 ו-10, כי חבר הכנסת הנדל לא כאן.

עתניאל שנלר: ובכן, אנחנו הולכים להצביע, כנוסח הוועדה, על סעיפים 7, 8, 9 ו-10.

עתניאל שנלר: אנחנו מצביעים כנוסח הוועדה.

עתניאל שנלר: הצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 77 בעד סעיפים 7–10, כהצעת הוועדה – 15 נגד – 10 נמנעים – אין סעיפים 7–10, כהצעת הוועדה, נתקבלו.

עתניאל שנלר: בעד – 15, נגד – 10, אין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע כי הצעת החוק במלואה עברה בקריאה השנייה.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אם יושב-ראש הוועדה לא רוצה למשוך את ההצעה, אפשר להצביע.

עתניאל שנלר: אנחנו נצביע בקריאה השלישית.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה השלישית על הצעת החוק.

עתניאל שנלר: הצבעה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 78 בעד החוק – 16 נגד – 10 נמנעים – אין חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים (תיקון והוראת שעה), התשס"ח–2008, נתקבל.

עתניאל שנלר: ובכן, בעד – 16, נגד – 10.

עתניאל שנלר: אני קובע כי הצעת חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים (תיקון והוראת שעה), התשס"ח–2008, עברה.

עתניאל שנלר: האם יושב-ראש הוועדה רוצה לומר מילות תודה?

עתניאל שנלר: אם לא, נודה לכולם שעסקו במלאכה.

עתניאל שנלר: [מס' כ/224; "דברי הכנסת", חוב' כ"ו, עמ' 16620; נספחות.

עתניאל שנלר: ]

עתניאל שנלר: אנחנו נעבור לסעיף הבא בסדר-היום: הצעת חוק איסור אלימות בספורט, התשס"ח–2008.

עתניאל שנלר: אבקש מיושב-ראש ועדת החינוך של הכנסת, חבר הכנסת מיכאל מלכיאור, לבוא ולהציג את הצעת החוק לקראת הצבעה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

עתניאל שנלר: בבקשה, אדוני יושב-ראש הוועדה.

עתניאל שנלר: בבקשה, אדוני.

מיכאל מלכיאור: תודה.

מיכאל מלכיאור: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אחרון אחרון חביב, באמת חוק חשוב ביותר, שעבדנו עליו מאות שעות.

מיכאל מלכיאור: אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה השנייה ולקריאה השלישית הצעת חוק איסור אלימות בספורט, התשס"ח–2008, שיזמו חברי הכנסת אבשלום וילן ורונית תירוש עם קבוצת חברי הכנסת.

מיכאל מלכיאור: לפני כמה שנים תוקן חוק הבטיחות במקומות ציבוריים בהתבסס על המלצותיה של ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא אלימות בספורט והערות משרדי הממשלה הנוגעים בדבר.

מיכאל מלכיאור: התיקונים נעשו בעקבות מקרים חוזרים ונשנים של ביטויי אלימות וגזענות במגרשי הספורט ובהקשר של אירועי הספורט.

מיכאל מלכיאור: התיקונים שנעשו בחוק האמור חלים על ענפי הכדורגל והכדורסל בלבד.

מיכאל מלכיאור: לשם התמודדות עם תופעה קשה זו מוצע בהצעת החוק הנוכחית לקבוע בחוק נפרד הוראות לטיפול בנושא אלימות בספורט הלקוחות מחוק הבטיחות, והרחבת תחולתן לכלל ענפי הספורט, וכן לקבוע הוראות נוספות שתכליתן הגברת האכיפה וסיוע במיגור התופעה כאמור.

מיכאל מלכיאור: מוצע לקבוע כי לשם שמירה על הסדר הציבורי, ביטחון ובטיחות הציבור באירוע ספורט ימונו כמה בעלי תפקידים: מנהל אירוע ספורט, מנהל ביטחון ומנהל בטיחות, וכן סדרנים, וזאת לפי מדרג של מספר הצופים באירוע.

מיכאל מלכיאור: על בעלי התפקידים האלה לעמוד בתנאי כשירות והכשרה מיוחדים, ויוקנו להם סמכויות אכיפה בעת אירועי הספורט.

מיכאל מלכיאור: לעניין סדרן, בסמכויות אלה ייכללו סמכות להתרות במי שמפריע לסדר הציבורי ולהרחיקו מהמקום, אם לא ציית להתראה או לדרישה לעזוב את המקום, ואף להשתמש לשם כך בכוח סביר.

מיכאל מלכיאור: להסדר זה נקבעו הוראות מעבר כדי לאפשר היערכות והכשרה של בעלי התפקידים האמורים.

מיכאל מלכיאור: עוד מוצע לקבוע הוראה חדשה המסמיכה קצין משטרה בדרגת מפקח ומעלה להרחיק אדם מאירוע ספורט אחד או יותר לתקופה שלא תעלה על 30 ימים.

מיכאל מלכיאור: על הוראה זו ניתן יהיה להגיש בקשה לביטולה מבית-משפט שלום.

מיכאל מלכיאור: כאמור, מוצע להעביר את ההסדר בכל הקשור לאירועי ספורט הקבוע בחוק הבטיחות לחוק המוצע, בשינויים ובתוספות אחדים, כמפורט להלן: הרחבת האיסור בדבר התבטאות גזענית כך שגם התבטאות חזותית והתבטאות של אדם בודד ייחשבו התבטאות גזענית האסורה לפי החוק; הוספת איסור מיוחד בדבר כניסה לשדה המשחק עצמו בלא היתר מאדם מוסמך, שהעונש בשל עבירה עליו יהיה שנת מאסר; מוצע לקבוע כי ניתן יהיה להגיש בקשה למתן צו שיפוטי להרחקת אדם מאירועי ספורט או להטלת הגבלות על השתתפותו בהם – מה שאנחנו קוראים צו הרחקה או הגבלה – נוסף על הנסיבות הקבועות היום בחוק הבטיחות, גם אם קיים חשד סביר שאדם זה עבר עבירה הקשורה לספורט, כמפורט בתוספת לחוק המוצע, וכן כאשר התנהגותו נותנת בסיס לחשש שיתבטא התבטאות גזענית; החמרת ההוראה הקבועה היום והארכת התקופות שלגביהן ניתן לתת צו הרחקה או הגבלה, לתקופה שלא תעלה על שלוש שנים; הוספת הוראה בדבר חובת התייצבות בתחנת משטרה למי שניתן לגביו צו הרחקה או הגבלה; הוספת הוראה שלפיה אדם שהורשע בעבירה הקשורה לספורט יורחק מאירוע ספורט אחד או יותר לתקופה שלא תעלה על חמש שנים, כפי שיקבע בית-המשפט שהרשיעו.

מיכאל מלכיאור: עוד מוצע להקים מועצה למניעת אלימות בספורט שתפעל למטרה זו, ובין תפקידיה יהיו קידום שיתוף פעולה בין הגופים העוסקים בנושא, גיבוש תוכניות לטיפול בנושא, לרבות הצעות חקיקה והוראות משמעת, עידוד פעילות הסברה, הצעת תוכניות לימוד למערכת החינוך, ריכוז מידע ועריכת מחקרים.

מיכאל מלכיאור: כפי שאמרתי, זאת הצעת חוק מקיפה מאוד, שמטרתה, בגדול, לא רק לעודד את הספורט אלא להחזיר את הכיף ללכת לאירועי ספורט.

מיכאל מלכיאור: בשנים האחרונות אנשים פחות הולכים, בגלל האווירה, בגלל הגזענות, בגלל ההסתה, בגלל האלימות.

מיכאל מלכיאור: המציעים – שאני רוצה לשבח אותם – חבר הכנסת אבו וילן וחברת הכנסת רונית תירוש, עבדו עם הוועדה קשה מאוד, כדי להגיע לחוק שהוא לדעתי מצוין, שישנה את פני הספורט וגם יצמצם את הגזענות והאלימות בחברה הישראלית.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להודות מאוד גם למירב ישראלי, היועצת המשפטית – אני לא רוצה להוסיף תארים, אבל – המצוינת.

מיכאל מלכיאור: היא עבדה על החוק הזה, זה היה חוק מסובך מאוד, והיא עבדה עד לרגע זה והניחה את החוק הזה לפני כשעה כדי שנוכל לצאת לפגרה בצורה ראויה ומתאימה.

מיכאל מלכיאור: כל הכבוד, גם לעוזר שלך וגם לנסחית של הכנסת, שכן היה הרבה מאוד מה לנסח והיא עשתה לילות כימים כדי להגיע למטרה הזאת.

מיכאל מלכיאור: כמובן – גם לצוות הוועדה, ל ולשאר הצוות.

מיכאל מלכיאור: אני מקווה שכולם יצטרפו – אין כאן הסתייגויות – להצבעה פה-אחד על החוק האחרון הזה לפני היציאה לפגרה.

מיכאל מלכיאור: תודה רבה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לחבר הכנסת מלכיאור, יושב-ראש ועדת החינוך.

עתניאל שנלר: אנחנו נעבור להצבעה בקריאה שנייה, שכן, כפי שנאמר, אין הסתייגויות להצעת חוק זו.

עתניאל שנלר: הצבעה בקריאה שנייה.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 79 בעד סעיפים 1–39 – 11 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–39 נתקבלו.

עתניאל שנלר: בעד – 11, אין מתנגדים, אין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע כי הצעת חוק איסור אלימות בספורט עברה בקריאה שנייה.

עתניאל שנלר: האם להמשיך הלאה, אדוני?

עתניאל שנלר: אנחנו נמשיך, נעבור להצבעה בקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: הצבעה מס' 80 בעד החוק – 13 נגד – אין נמנעים – אין חוק איסור אלימות בספורט, התשס"ח–2008, נתקבל.

עתניאל שנלר: ובכן, בעד – 13, אין מתנגדים, אין נמנעים.

עתניאל שנלר: אני קובע כי הצעת חוק איסור אלימות בספורט, התשס"ח–2008, עברה בקריאה שלישית, ללא התנגדות, ונאחל – לא רק בספורט – שלעולם לעולם לא תהיה אלימות בחברה הישראלית, גם לא בספורט.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת וילן, בבקשה.

אבשלום וילן: אני רוצה להודות לשלושה גורמים.

אבשלום וילן: קודם כול, ליושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת מיכאל מלכיאור.

אבשלום וילן: אין-סוף שעות ודיוני אקסטרה הקדשנו לחוק.

אבשלום וילן: צריך להבין שאיגמנו מתוך חקיקה קיימת – בערך מ-10–12 מקומות שונים – חוק אחד שיעסוק בכל המכלול.

אבשלום וילן: מבחינה משפטית זה היה מורכב, וכל פעם דרש מאתנו אין-סוף שעות.

אבשלום וילן: היושב-ראש הקדיש זמן, בהרבה הרבה סובלנות, כדי שנספיק לסיים את זה לפני תחילת העונה הקרובה.

אבשלום וילן: תודה שנייה למירב ישראלי ולצוות המשפטי של הוועדה, שעד לפני שעה עבדו סביב השעון כדי להשלים את מלאכת החקיקה המורכבת הזאת.

אבשלום וילן: תודה שלישית – להתאחדות לכדורגל, שלפני כשנה יזמה את הרעיון שכדי להתמודד אפקטיבית עם האלימות צריך ללכת למכלול, לאגם את כל החוקים לכלי עבודה אחד.

אבשלום וילן: יש פה גם מהפכה – מי שיסת

אבשלום וילן: כל פנימה: העברת אחריות לקבוצות, סדרנים במקום שוטרים.

אבשלום וילן: בעצם, בפעם הראשונה אנחנו מתקרבים ליישם את המודל האנגלי.

אבשלום וילן: גם להם תודה.

אבשלום וילן: שיהיה לכולנו בהצלחה.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

עתניאל שנלר: חברת הכנסת רונית תירוש, בבקשה.

רונית תירוש: אדוני היושב-ראש, אני מודה לך על האפשרות לומר תודות.

רונית תירוש: אני רק רוצה לומר שזאת תעודת כבוד לכנסת, ואני אומר מדוע: משום שהחוק הזה היה יכול להתפספס או להתמוסס בגלל טעות ברגע של התלהמות בהצבעה הראשונה, בטרומית.

רונית תירוש: אני רוצה להחזיר אותנו לנקודה הזאת, לכך שהממשלה התנגדה בטעות לחוק הזה, כי נדמה היה שיש בעיה בוועדת השרים, ולא כך הוא.

רונית תירוש: אני פניתי מעל בימת הכנסת אל השכל הישר של חברי הכנסת, הסברתי את הטעות וביקשתי שבכל זאת יצביעו בעד, ואכן, כולם הצביעו בעד.

רונית תירוש: בזכות השכל הישר של האנשים היושבים כאן הצעת החוק הזאת עברה, והתחיל תהליך חקיקה מפרך מאוד.

רונית תירוש: כאן שלב התודות – ליושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת מלכיאור, שעבד המון על ההצעה הארוכה הזאת, ולצדו מירב ישראלי, שאין כמוה, באמת, בעיני את הכי טובה שיש.

רונית תירוש: זה שעבדתם עד הרגע האחרון עם הנסחית ועם העוזר שלך – אני חושבת שזה רק מוסיף לכבוד כולנו, שיצא מתחת ידינו חוק מאוד ראוי.

רונית תירוש: תודה אחרונה לקולגה שלי לחוק הזה, לחבר הכנסת אבו וילן, ולהתאחדות לכדורגל, אבל גם לכל איגודי הספורט באשר הם, שיוכלו ליהנות מזה.

רונית תירוש: ואחרונים חביבים – לכם, ליושב-ראש הישיבה, לחבר הכנסת שנלר וגם לירדנה, שתהיה לכולם חופשה נעימה.

רונית תירוש: תודה רבה.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

עתניאל שנלר: נעים לסיים חקיקה פה-אחד, בפרגון, באחדות.

עתניאל שנלר: יש לנו כנסת נפלאה, אחרי הכול.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, הודעה לסגנית מזכיר הכנסת, בבקשה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-אש הישיבה, הנני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק הרשויות המקומיות (דחיית הבחירות לעיריית שגור – הוראת שעה), התשס"ח–2008; הצעת חוק הרשויות המקומיות (דחיית הבחירות לעיריית באקה-ג'ת – הוראת שעה), התשס"ח–2008; הצעת חוק הרשויות המקומיות (דחיית הבחירות לעיריית עיר-הכרמל – הוראת שעה), התשס"ח–2008 – שהחזירה ועדת הפנים והגנת הסביבה.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

עתניאל שנלר: תודה לסגנית מזכיר הכנסת.

עתניאל שנלר: אני מזמין את שר המשפטים לעלות בבקשה ולענות על שאילתות.

עתניאל שנלר: אני מניח שהיום השאילתות ייענו ברובן לפרוטוקול, ולפחות תשובה אחת תינתן במלואה.

עתניאל שנלר: שאילתא ראשונה, שאילתא 1686, של חבר הכנסת , בנושא: אי-פרסום הודעות האפוטרופוס בערבית – התשובה תימסר לפרוטוקול.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת שאל את שר המשפטים ביום י"ח בכסלו התשס"ח (28 בנובמבר 2007):

עתניאל שנלר: נודע לי שהאפוטרופוס לא מפרסם מודעות בערבית בכלל ובענייני ירושה ופשיטות רגל בפרט.

עתניאל שנלר: רצוני לשאול: 1.

עתניאל שנלר: האם נכון הדבר?

עתניאל שנלר: 2.

עתניאל שנלר: אם כן – מדוע אין פרסום בשפה הערבית?

עתניאל שנלר: 3.

עתניאל שנלר: מה ייעשה לשינוי המצב הקיים?

עתניאל שנלר: תשובת שר המשפטים דניאל פרידמן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–3.

עתניאל שנלר: פרסום הודעות של האפוטרופוס הכללי בשפה הערבית נזכר בחוק רק לגבי חברות שבפירוק.

עתניאל שנלר: על אף האמור, האפוטרופוס הכללי יבחן את כל הנושאים המטופלים על-ידו, ובפרט את העניין, מושא הפנייה – ענייני ירושה ופשיטת רגל – וככל שיימצא כי יש זיקה המצדיקה פרסום המודעות גם בשפה הערבית, ייעשה הדבר על-ידו, לאחר תקופת ההיערכות הנדרשת.

עתניאל שנלר: שאילתא של חבר הכנסת ניסן סלומינסקי, שאילתא 1938, בנושא: טיפול המחלקה לחקירות שוטרים בתלונה – התשובה תימסר לפרוטוקול.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת ניסן סלומינסקי שאל את שר המשפטים ביום ל' בשבט התשס"ח (6 בפברואר 2008):

עתניאל שנלר: נער שהוכה ונפצע בעמונה ציין בתלונתו את שם השוטר המכה והדגיש שיוכל לזהותו בתמונות – תיק המחלקה לחקירות שוטרים 8350/06.

עתניאל שנלר: המחלקה לחקירות שוטרים לא הציגה למתלונן תמונות ולא נקטה שום פעולה שתכליתה זיהוי השוטר הנילון.

עתניאל שנלר: התיק נסגר בעילת "עבריין לא נודע".

עתניאל שנלר: רצוני לשאול: 1.

עתניאל שנלר: מדוע לא נעשו מאמצים לאיתור השוטר האלים?

עתניאל שנלר: 2.

עתניאל שנלר: מדוע נסגר התיק בעילת "עבריין לא נודע"?

עתניאל שנלר: 3.

עתניאל שנלר: האם תיפתח החקירה מחדש?

עתניאל שנלר: תשובת שר המשפטים דניאל פרידמן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–3.

עתניאל שנלר: בעקבות פניית

עתניאל שנלר: כם שבנדון, נערך בירור בעניין אל מול המחלקה לחקירות שוטרים בפרקליטות המדינה, וממנו עולה כי תיק מח"ש 8350/06 נגנז על-ידי מח"ש מחוסר ראיות מספיקות ולא בעילה של על"ן, וזאת לאחר שלא ניתן היה לקבוע בוודאות הנדרשת בהליך פלילי כי החשוד אכן תקף את המתלונן.

עתניאל שנלר: יצוין כי מחומר החקירה בתיק עולה כי המתלונן בחקירתו לא ידע את זהות השוטר שתקף אותו במהלך אירועי עמונה ואף לא זכר את מראה פניו.

עתניאל שנלר: שאילתא של חבר הכנסת מיכאל איתן, שאילתא 1990, בנושא: עיכובים בעבודת בתי-המשפט – התשובה תימסר לפרוטוקול.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת שאל את שר המשפטים ביום כ"א באדר א' התשס"ח (27 בפברואר 2008):

עתניאל שנלר: בתאריך 1 ביולי 2007 הוגשה עתירה נגד עסקת הטיעון עם הנשיא דאז, משה קצב.

עתניאל שנלר: רצוני לשאול: 1.

עתניאל שנלר: האם המתנה של שבעה חודשים להכרעה אינה משדרת התנהלות לקויה של בג"ץ?

עתניאל שנלר: 2.

עתניאל שנלר: מה ייעשה כדי לקצר את ההמתנה להכרעות בית-המשפט העליון?

עתניאל שנלר: תשובת שר המשפטים דניאל פרידמן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) ככלל, אין כותבים פסק-דין אלא בתום שמיעת כל הטענות.

עתניאל שנלר: הדיון האחרון בעתירות נערך ביום 30 באוקטובר 2007.

עתניאל שנלר: פסק-הדין ניתן ביום 26 בפברואר 2008.

עתניאל שנלר: בהתחשב בכך שמדובר בתיק מורכב, שבו נכתבו חוות-דעת על-ידי כל אחד מחמשת שופטי ההרכב, אין לומר כי משך הזמן עד למתן פסק-הדין היה רב מדי בנסיבות העניין.

עתניאל שנלר: אין צורך להדגיש כי אין מקום למדוד את בית-המשפט העליון, המתווה את ההלכה הפסוקה בישראל, רק על-פי קצב מתן פסקי-דינו.

עתניאל שנלר: בשאילתא 1997 חבר הכנסת טלב אלסאנע שאל על הקמת בתי-המשפט במגזר הערבי, וגם התשובה על כך תינתן לפרוטוקול.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת טלב אלסאנע שאל את שר המשפטים ביום כ"א באדר א' התשס"ח (27 בפברואר 2008): בשום עיר ערבית אין בית-משפט.

עתניאל שנלר: רצוני לשאול: 1.

עתניאל שנלר: מדוע לא יוקם בעיר סח'נין בית-משפט שלום אשר ישרת את היישובים הערביים באזור הגליל?

עתניאל שנלר: 2.

עתניאל שנלר: מדוע לא יוקם בבאקה-אל-ע'רביה בית-משפט שלום אשר ישרת את היישובים הערביים באזור המשולש?

עתניאל שנלר: 3.

עתניאל שנלר: מדוע לא יוקם בית-משפט בעיר רהט בנגב?

עתניאל שנלר: תשובת שר המשפטים דניאל פרידמן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–3.

עתניאל שנלר: כאשר ייבחן הצורך להקים בתי-משפט נוספים, תיבחן גם האפשרות להקים בית-משפט שלום בעיר ערבית.

עתניאל שנלר: בשאילתא 2011 חבר הכנסת הוסיף ושאל על עיכוב בעבודת הפרקליטות – וגם את זה הוא יקבל בפרוטוקול.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת מיכאל איתן שאל את שר המשפטים ביום כ"א באדר א' התשס"ח (27 בפברואר 2008):

עתניאל שנלר: בשיחה שקיימה ניצב מירי גולן עם השופט ברנר, אמרה: תיקי יאח"ה שוכבים בפרקליטות רק איזה ארבע עד חמש שנים עם פרשיות שוחד נוראיות ואיומות ולא מוגשים כתבי-אישום.

עתניאל שנלר: רצוני לשאול: 1.

עתניאל שנלר: כמה תיקים הועברו בכל שנה במהלך חמש השנים האחרונות מיאח"ה לפרקליטות?

עתניאל שנלר: 2.

עתניאל שנלר: בכמה מהם התקבלו החלטות על סגירה או על הגשת כתב-אישום בכל שנה?

עתניאל שנלר: תשובת שר המשפטים דניאל פרידמן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עתניאל שנלר: להלן תשובת סגן לפרקליט המדינה, עו"ד אלעד רוזנטל: אנו מבקשים לשוב ולהדגיש, כפי שציינו בעבר, כי בנתונים אלו עלולים להיות אי-דיוקים, היות שהם מתבססים על מערכת מחשב מיושנת, ובעתיד, כידוע לכם, תושק מערכת חדשה ומדויקת יותר.

עתניאל שנלר: כיום, יש בנתונים כדי להציג מגמה כללית, אך בדיקה פרטנית של מצב התיקים מציגה תמונת מצב מעט שונה.

עתניאל שנלר: משנת 2003 ועד חודש אפריל 2008, הועברו לפרקליטות 467 תיקים מיאח"ה.

עתניאל שנלר: 2.

עתניאל שנלר: מתוכם, 37 תיקים נסתיימו בפסק-דין, ב-50 תיקים הוגש כתב-אישום אך טרם ניתנה החלטה, 216 תיקים נסגרו ללא הגשת כתב-אישום, 5 תיקים הועברו ליחידת התביעות המשטרתיות וב-159 תיקים טרם ניתנה החלטה.

עתניאל שנלר: כפי שניתן לראות, שיעור התיקים שבהם טרם ניתנה החלטה בפרקליטות הוא כ-34% בלבד.

עתניאל שנלר: בשאילתא 2125 חבר הכנסת צבי הנדל שאל על הסתרת פרטי חשודים מנפגעי העבירה – התשובה תימסר לפרוטוקול.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת צבי הנדל שאל את שר המשפטים ביום א' בסיוון התשס"ח (4 ביוני 2008):

עתניאל שנלר: בתשובה על שאילתה 1908 הוחלט: עם סיום החקירה וקבלת ההחלטה בתיק, נמסרים שמות החשודים למתלוננים.

עתניאל שנלר: למרות סיום החקירות בתיקים 8030/06 ו-5608/06 ובתיקים אחרים, פרטי החשודים לא נמסרים למתלוננים.

עתניאל שנלר: רצוני לשאול: 1.

עתניאל שנלר: מדוע מופרות זכויות הנפגעים?

עתניאל שנלר: 2.

עתניאל שנלר: האם יימסרו הנתונים שהוסתרו ויופסק נוהל זה?

עתניאל שנלר: 3.

עתניאל שנלר: מדוע נמסרה תשובה שגויה על שאילתא 1908?

עתניאל שנלר: תשובת שר המשפטים דניאל פרידמן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–3.

עתניאל שנלר: להלן מענה על שאילתא שבנדון, על סמך התייחסות המחלקה לחקירות שוטרים: אכן, כפי שנמסר בעבר, מדיניות המחלקה לחקירות שוטרים (להלן – מח"ש) הינה כי עם סיום החקירה, מקום שבו מתבקש הדבר על-ידי המתלונן ומקום שבו אין שיקולים המונעים זאת, יכולים להימסר פרטי החשוד למתלונן.

עתניאל שנלר: גם בתיקים המדוברים יכול המתלונן, או בעל מעמד אחר בתיק, לפנות למח"ש בבקשה לקבלת פרטי החשוד, ולהיענות על-ידי הפרקליט המטפל.

עתניאל שנלר: בשאילתא 2189 חבר הכנסת אופיר פינס-פז שאל על חקירת רצח יוליה וולקוב, וגם התשובה הזאת תימסר לפרוטוקול.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת אופיר פינס פז שאל את שר המשפטים ביום כ"ב בסיוון התשס"ח (25 ביוני 2008): בית-המשפט זיכה את אלכסיי וולקוב מרצח גרושתו יוליה וולקוב, על אף הודאתו.

עתניאל שנלר: בפסק-הדין מתחו השופטים פה-אחד ביקורת נוקבת על התנהלות הפרקליטות והמשטרה בפרשה.

עתניאל שנלר: רצוני לשאול: 1.

עתניאל שנלר: האם הפרקליטות תפתח מחדש בחקירה?

עתניאל שנלר: 2.

עתניאל שנלר: האם הופקו לקחים מהחקירה הקודמת ומפסק-הדין?

עתניאל שנלר: תשובת שר המשפטים דניאל פרידמן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

עתניאל שנלר: פרקליטות המדינה הגישה ערעור על פסק-הדין שניתן בתפ"ח (תל-אביב) 1017/06, מדינת ישראל נ' אלכסיי וולקוב.

עתניאל שנלר: בליבת הערעור ניצבת הטעות היסודית של בית-המשפט המחוזי בתל-אביב – "טעות חשבון" – בקביעתו את שעת המוות של המנוחה יוליה וולקוב ז"ל.

עתניאל שנלר: כפי שנכתב בהודעת הערעור, טעות זו "הטתה את כל ממצאיו והסיטה את התבוננותו של בית-המשפט הנכבד על כלל הראיות שהובאו בפניו, לכיוון שגוי".

עתניאל שנלר: נוסיף ונציין כי בהודעת הערעור משיגה פרקליטות המדינה על קביעות נוספות של בית-המשפט המחוזי, ובכלל זה על קביעות בית-המשפט לעניין מהימנות ההודאה ברצח ושחזורו ולעניין אי-ביצוען של פעולות חקירה.

עתניאל שנלר: בהקשר אחרון זה נכתב בהודעת הערעור: בכל משפט, וגם במשפט דנן, דרך המלך היא כי הצדדים הם המחליטים אילו חומרי חקירה יוגשו מטעם כל צד כראיה במשפט ואילו חומרי חקירה אינן נראים למי מהצדדים כרלוונטיים.

עתניאל שנלר: גם במקרה דנן, חומרי חקירה רבים, המוכרים היטב הן לתביעה והן להגנה, לא הוגשו לבית-המשפט על-ידי אף אחד מהצדדים.

עתניאל שנלר: מכאן ועד למסקנה כאילו חומרים אלה אינם קיימים ועל כן חקירת המשטרה רשלנית ושגויה, הדרך ארוכה.

עתניאל שנלר: נוכח האמור, נדמה כי יש לראות באור אחר את הביקורת שעולה מפסק-הדין האמור כנגד משטרת ישראל והפרקליטות, ונכון יהא לבחון את השתלשלות הדברים לאחר הדיון בערעור.

עתניאל שנלר: לנוחיות

עתניאל שנלר: כם, מצ"ב העתק של הודעת הערעור.

עתניאל שנלר: בשאילתא 2218, חבר הכנסת אמנון כהן שאל על התבטאויות שופטים בדימוס, וגם התשובה על שאילתא זו תימסר לפרוטוקול.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת אמנון כהן שאל את שר המשפטים ביום כ"ט בסיוון התשס"ח (2 ביולי 2008):

עתניאל שנלר: פורסם כי שופט בדימוס תקף את פרקליטיו של הנשיא לשעבר קצב והאשימם ש"יעשו הכול למסמס את המשפט".

עתניאל שנלר: לדבריו של שופט בית-משפט עליון לשעבר יש משקל והשפעה.

עתניאל שנלר: רצוני לשאול: 1.

עתניאל שנלר: האם משרדך קיים דיון בתופעה זו? 2.

עתניאל שנלר: מה ייעשה כדי לצמצם את תופעת השופטים בדימוס שמרבים להתבטא?

עתניאל שנלר: תשובת שר המשפטים דניאל פרידמן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

עתניאל שנלר: תשובת מנהל בתי-המשפט על השאילתא שבנדון:

עתניאל שנלר: שופטים בדימוס אינם חלק ממערכת בתי-המשפט והנהלת בתי-המשפט, ולכן לא נוכל להגיב בנושא.

עתניאל שנלר: בשאילתא 2273, חבר הכנסת נסים זאב שאל על התבטאות השופטת דורנר נגד מגעי שופטים ופוליטיקאים.

עתניאל שנלר: אתכבד לבקש מאדוני השר לענות על השאילתא הזאת.

עתניאל שנלר: אדוני השר, בבקשה.

עתניאל שנלר: זו השאילתא האחרונה אצל השר.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת נסים זאב שאל את שר המשפטים ביום י"ג בתמוז התשס"ח (16 ביולי 2008):

עתניאל שנלר: השופטת דורנר אמרה כי שנתה נודדת נוכח הקשר בין שופטים לפוליטיקאים, וכלשונה: "איך הוא" – שר המשפטים – "יודע כי שופטים מרוצים?

עתניאל שנלר: זה דבר שמפחיד אותי".

עתניאל שנלר: רצוני לשאול: 1.

עתניאל שנלר: איך ידעת ששופטים מרוצים מהצעותיך? 2.

עתניאל שנלר: האם זה מלמד ששופטים "יצרו מגעים עם פוליטיקאים ועם שר המשפטים"?

עתניאל שנלר: 3.

עתניאל שנלר: מה היא תגובתך על דבריה?

דניאל פרידמן: ששנתה נודדת?

עתניאל שנלר: אני מניח כך.

עתניאל שנלר: זו שאילתא של חבר הכנסת נסים זאב.

עתניאל שנלר: האם אצל אדוני מופיע גם מי השואל?

דניאל פרידמן: כן.

דניאל פרידמן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מבין שהשאילתא היא על כך שהשופטת דורנר אמרה כי שנתה נודדת נוכח הקשר בין שופטים לפוליטיקאים, וכלשונה: איך הוא – שר המשפטים – יודע כי שופטים מרוצים?

דניאל פרידמן: זה דבר שמפחיד אותי.

דניאל פרידמן: זו הציטטה.

דניאל פרידמן: נשאל בשאילתא: איך ידעת ששופטים מרוצים מהצעותיך?

דניאל פרידמן: האם זה מלמד ששופטים "יצרו מגעים עם פוליטיקאים"?

דניאל פרידמן: ומהי תגובתך?

דניאל פרידמן: ובכן, אני אומר כך: רק לאחרונה הייתי בוועדת החוקה, חוק ומשפט, ובה היו נוכחים, הוזמנו ובאו, גם שופטים.

דניאל פרידמן: בוועדת החוקה הם התבטאו, ואני חושב שגם אדוני היה בוועדה.

נסים זאב: כן.

דניאל פרידמן: אני חושב ששמענו מפיהם, למשל, שהם מרוצים מהצעת החוק שעברה לאחרונה.

עתניאל שנלר: חברים, שר המשפטים מדבר, ואנחנו נגד אלימות גם בדיונים.

עתניאל שנלר: תודה.

עתניאל שנלר: אדוני, בבקשה.

דניאל פרידמן: שמענו שהם מרוצים מהצעת החוק שהוגשה לאחרונה ואשר עברה, מכיון שההצעה הזאת מקלה על בתי-המשפט.

דניאל פרידמן: אז, הנה, אנחנו יודעים, הואיל והם מדברים, והנה שמענו אותם בוועדת החוקה, והם מדברים.

דניאל פרידמן: אני רוצה לומר שכשר המשפטים, ואינני מתבייש בכך, אני מסייר בבתי-משפט, אני שומע מה ששופטים מדברים, וגם מדי פעם באים אלי שופטים – מותר להם לבוא.

דניאל פרידמן: אני נפגש עם נשיאים ואני שומע מה שהם אומרים, ופעמים אני גם שומע מאנשים ששמעו מפי שופטים.

דניאל פרידמן: אולי זה לא תמיד כל כך מהימן, אבל בכל זאת אפשר לסמוך על זה.

דניאל פרידמן: כך יכול אדם לדעת.

דניאל פרידמן: אומנם זה לא סקר מדעי, אבל יכול אדם לדעת מהן הדעות של שופטים, והכול בדרך לגמרי לגיטימית, לגמרי תקינה ולגמרי חוקית, ואינני רואה בה דופי כלשהו.

דניאל פרידמן: תודה רבה.

עתניאל שנלר: תודה רבה לשר המשפטים.

עתניאל שנלר: נעבור לשאילתות הבאות.

עתניאל שנלר: אני לא אטריח את אדוני השר לעלות על הבמה, שכן השואלים הם חברי הכנסת – – –

יצחק כהן: לא.

יצחק כהן: אני מבקש לעלות.

עתניאל שנלר: אתה מבקש לעלות.

עתניאל שנלר: אדוני השר, חבר הכנסת השר כהן, בבקשה, בכבוד רב.

עתניאל שנלר: אל השר לשירותי דת יש שלוש שאילתות.

עתניאל שנלר: שאילתא 648 של חבר הכנסת , בנושא: דרגי גישה לבית-עלמין בתל-רגב – התשובה תימסר לפרוטוקול.

יצחק כהן: אדוני, לא.

יצחק כהן: אני לא מוסר לפרוטוקול שום דבר.

יצחק כהן: חברי כנסת שואלים שאילתות, השרים מגיעים לכאן, וחברי הכנסת אפילו לא טורחים להגיע לשמוע את התשובות.

יצחק כהן: אני לא מעביר לפרוטוקול בשום פנים ואופן.

עתניאל שנלר: אדוני, אנחנו מכבדים מאוד את מה שאתה אומר.

עתניאל שנלר: אינני רוצה להיכנס לפולמוס.

יצחק כהן: זו חוצפה שאין כדוגמתה.

יצחק כהן: אדוני, לא יכול להיות דבר כזה.

יצחק כהן: אם המוסד הזה של השאילתות ריק מתוכן, תבטלו אותו.

יצחק כהן: לא יכול להיות ששר המשפטים ואני נמצאים פה, ומחכים יום שלם ביום עמוס של סוף מושב, לקראת יציאה לפגרה, וחברי הכנסת לא נמצאים באולם.

יצחק כהן: שואלים שאילתות ברומו של עולם, והם לא נמצאים.

יצחק כהן: אני לא מעביר לפרוטוקול.

יצחק כהן: אם המוסד הזה של השאילתות הוא מוסד מיותר – אנא תבטלו אותו.

יצחק כהן: תודה רבה.

עתניאל שנלר: אדוני ימתין רגע בבקשה במקומו, ואני רק אומר שאין לי כיושב-ראש הישיבה שמץ של מחלוקת עם כבוד השר.

עתניאל שנלר: אתה אכן צודק.

עתניאל שנלר: אתה אמרת את הדברים בצורה מלאה.

יצחק כהן: זה זילות.

יצחק כהן: לא יעלה על הדעת.

עתניאל שנלר: אני רוצה לומר לאדוני השר, שגם התופעה הזאת לא ראויה וגם התופעה שקרתה בשבועיים האחרונים פעמיים – שהמליאה חיכתה והמתינה להגעת השרים או השר התורן – גם היא, לצערי, נפוצה.

יצחק כהן: אני לא יודע על תופעה כזו, בכל אופן, לא אצלי ולא אצל שר המשפטים.

עתניאל שנלר: סליחה.

עתניאל שנלר: אדוני השר, אתה לא רשאי להפריע לי באמצע.

יצחק כהן: סליחה.

יצחק כהן: אני לא יודע.

עתניאל שנלר: אני מכבד אותך, אבל אתה לא רשאי להפריע לי.

עתניאל שנלר: אני אומר ששני הדברים גם יחד חמורים ואינם ראויים.

עתניאל שנלר: אבל, משום שכך – ואינני מתכוון לסיים את המושב מעבר לדברים הקשים שנאמרו – – –

יצחק כהן: ברשותך, אומר משפט אחד.

עתניאל שנלר: אדוני, בבקשה.

יצחק כהן: חבר הכנסת שאל שאילתא, והוא לא נמצא פה – אני לא מעביר את זה לפרוטוקול.

עתניאל שנלר: לא.

עתניאל שנלר: אדוני טועה.

יצחק כהן: חבר הכנסת משה גפני שאל – ואני לא מעביר לפרוטוקול.

עתניאל שנלר: אדוני טועה.

יצחק כהן: חבר הכנסת שאל עוד שאילתא – אני לא מעביר לפרוטוקול.

יצחק כהן: אדוני, אני לא מעביר את זה לפרוטוקול.

עתניאל שנלר: כבוד השר, אני מתנצל ואומר לך שאתה טועה.

יצחק כהן: אני לא טועה.

עתניאל שנלר: מי שמנהל את הדיון כאן זה לא אתה אלא הכנסת.

עתניאל שנלר: לכן, שאילתא 648 של חבר הכנסת בנושא:

עתניאל שנלר: דרכי הגישה לבית-עלמין בתל-רגב, וכן שאילתא 1217 של חבר הכנסת איתן כבל בנושא: נגישות נכים בבתי עלמין, וכן שאילתא 2170 של חבר הכנסת בנושא: תשלום לחקלאים בעד לימודים בשנת שמיטה – התשובות יימסרו לפרוטוקול.

יצחק כהן: לא יימסרו לפרוטוקול.

עתניאל שנלר: אנחנו נעלה את הסוגיה העקרונית בנשיאות הכנסת כנדרש בדברים האלה.

עתניאל שנלר: אני מבקש מאדוני לכבד את מוסד הכנסת, הגם שאתה צודק.

יצחק כהן: את מכובדי אכבד.

יצחק כהן: אם הם לא מכבדים את עצמם, אני מודיע לך, אדוני, שאני לא מעביר את זה לפרוטוקול.

יצחק כהן: תודה רבה.

עתניאל שנלר: אני יושב-ראש הישיבה, והודעתי שהדברים יימסרו לפרוטוקול, והשר יעשה כפי שהוא מבין.

יצחק כהן: אדוני, אין לי טענות אליך.

עתניאל שנלר: אנחנו מכבדים את התקנון ואנחנו מכבדים את המוסד, ואני מציע בניחותא גם כשקצת כועסים, דברי חכמים – אדוני יודע להשלים אותם.

יצחק כהן: אני לא כועס.

יצחק כהן: אני לא כועס.

יצחק כהן: חבר הכנסת שאל את השר לשירותי דת ביום ט"ו בכסלו התשס"ז (6 בדצמבר 2006):

יצחק כהן: נודע לי כי בבית-העלמין תל-רגב אין גישה מתאימה, מלבד שביל מלא בורות ומהמורות.

יצחק כהן: רצוני לשאול: 1.

יצחק כהן: האם נכון הדבר?

יצחק כהן: 2.

יצחק כהן: אם כן – כיצד יפעל משרדך כדי שתהיה גישה ראויה לבית-העלמין?

יצחק כהן: תשובת השר לשירותי דת יצחק כהן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

יצחק כהן: עם כניסתי לתפקיד הובא לפני העניין שהעלית, ונרתמתי לטיפול בו תוך שיתוף פעולה עם שר התחבורה.

יצחק כהן: כינסתי את ועדת השרים לענייני קבורה שבראשה אני עומד והועברה החלטה, שקיבלה תוקף של החלטת ממשלה, למימון עבודות הסלילה בתוואי הקיים.

יצחק כהן: המימון יוזרם ממשרדי הממשלה הנוגעים בדבר, והם: א.

יצחק כהן: המשרד לשירותי הדת – התחייבות של 2.8 מיליוני ש"ח; ב.

יצחק כהן: משרד הפנים – התחייבות של 5.5 מיליוני ש"ח; ג.

יצחק כהן: משרד התחבורה – התחייבות של 8.5 מיליוני ש"ח; ד.

יצחק כהן: עיריית חיפה – 3.2 מיליוני ש"ח.

יצחק כהן: יודגש, כי העבודות באחריות משרד התחבורה, ומבוצעות על-ידי חברת "יפה נוף" וחברת "עינב".

יצחק כהן: השלבים שבוצעו הם: 1.

יצחק כהן: מדידות שטח; 2.

יצחק כהן: פרסום מכרז וזכיית קבלן; 3.

יצחק כהן: משא-ומתן עם הדיירים ששוכנים על תוואי הדרך; 4.

יצחק כהן: תיאום עם "אתרא קדישא" בנושא מערות קבורה הנמצאות בשטח.

יצחק כהן: יוער כי השופלים עלו על הקרקע לפני כמה שבועות, וכעת הם נמצאים בעיצומן של העבודות, תחת פיקוחם של אנשי משרד התחבורה.

יצחק כהן: חבר הכנסת שאל את השר לשירותי דת ביום כ"ז בסיוון התשס"ז (13 ביוני 2007): מידיעה שפורסמה בעיתון עולה כי הרווח בין הקברים בבית-העלמין סגולה הוא 20 ס"מ בלבד וסביב חלקות מסוימות נבנתה שפה מוגבהת.

יצחק כהן: כתוצאה מכך אנשים בעלי מוגבלויות כמעט שאינם יכולים לעבור בין הקברים.

יצחק כהן: רצוני לשאול: 1.

יצחק כהן: בכמה מבתי-העלמין בארץ יש בעיות נגישות?

יצחק כהן: 2.

יצחק כהן: מה ייעשה לפתרון הבעיה?

יצחק כהן: תשובת השר לשירותי דת יצחק כהן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יצחק כהן: אכן, בעבר לא היתה כל התייחסות לנושא החשוב שהעלית, אך יש נכונות גדולה מצד המשרד לשירותי דת לקדם את העניין.

יצחק כהן: מבדיקה שערכתי עולה כי יש בעיה אמיתית בבתי-העלמין הישנים, שבהם כמעט שלא ניתן לערוך שינויים במרווח בין קברים על מנת לאפשר גישה מתאימה לנכים.

יצחק כהן: 2.

יצחק כהן: עם כל זאת, נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות במשרד המשפטים הכינה טיוטת תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמת נגישות למקום ציבורי שאינו בניין), התשס"ז–2007, הכוללת התייחסות ספציפית ומפורטת להתאמת נגישות לבתי-עלמין.

יצחק כהן: כיום, ניתן מענה נקודתי, במסגרת תקציבי פיתוח המועברים לחברות קדישא על-ידי המשרד לשירותי דת.

יצחק כהן: אם התקנות יאושרו בחוק, יונחו החברות קדישא בארץ על-ידי המשרד לשירותי דת לפעול בהתאם ולאפשר נגישות נוחה לנכים בבתי-העלמין.

יצחק כהן: חבר הכנסת זבולון אורלב שאל את השר לשירותי דת ביום ח' בסיוון התשס"ח (11 ביוני 2008): הובא לידיעתי, כי חקלאים ממושב ישעי חתמו, לבקשת ועדת השמיטה ובהנחיית הרכז האזורי לשנת שמיטה ממושב גפן, על הסכם לשמירת שמיטה בנחלותיהם ולימוד דיני שמיטה בכולל תמורת 500 ש"ח, ולרב המעביר את השיעור – 1,000 ש"ח בחודש.

יצחק כהן: עד היום לא קיבלו החקלאים כל תשלום.

יצחק כהן: רצוני לשאול: מדוע חל עיכוב בתשלום ומתי יזכו החקלאים לקבלו?

יצחק כהן: תשובת השר לשירותי דת יצחק כהן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) המשרד לשירותי דת ומשרד החקלאות תומכים במוסדות לימוד המקיימים מסגרת לימודית המיועדת לחקלאים שומרי שביעית דרך עמותת "מעייני ההתיישבות" בלבד.

יצחק כהן: מרשימות שהוגשו למשרד לשירותי דת מעמותה זו עולה כי מושב ישעי אינו מופיע ברשימות, לפיכך איני יודע על סמך מה אתה קובע כי חקלאי המושב חתמו על ההסכם וממתינים לתשלום.

עתניאל שנלר: על כל פנים, אדוני, אני מודה לך.

יצחק כהן: גם אני מודה לך.

עתניאל שנלר: תם סדר השאילתות להערב.

עתניאל שנלר: חברי חברי הכנסת, תם גם סדר-היום.

עתניאל שנלר: תם המושב השלישי של הכנסת השבע-עשרה.

עתניאל שנלר: נחדש את ישיבות הכנסת במושב הבא, לכשייפתח בעזרת השם, ביום שני, כ"ח בתשרי התשס"ט, 27 באוקטובר 2008, בשעה 16:00.

עתניאל שנלר: אני מאחל לכולם פגרה נעימה, שקטה, בטוחה; אורך רוח והרבה אהבה לעם הנפלא ולמולדת היקרה.

עתניאל שנלר: תמה הישיבה.