ישיבת מליאה, כנסת 17, פרוטוקול מספר הישיבה המאתיים-ושבעים של הכנסת השבע-עשרה, 2008-10-28 00:00

דוד רותם: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת היום, יום שלישי, כ"ט בתשרי התשס"ט, 28 באוקטובר 2008.

דוד רותם: חברי הכנסת, בהתאם לסעיף 124 לתקנון הכנסת, אני מבקש להודיע כי ועדת הפנים והגנת הסביבה החליטה בישיבתה ביום ח' בתשרי התשס"ט, 7 באוקטובר 2008, לחדש את דיוניה בהצעת חוק הרשויות המקומיות (דחיית הבחירות לעיריית עיר-הכרמל – הוראת שעה), התשס"ח–2008; בהצעת חוק הרשויות המקומיות (דחיית הבחירות לעיריית באקה-ג'ת – הוראת שעה), התשס"ח–2008; בהצעת חוק הרשויות המקומיות (דחיית הבחירות לעיריית שגור – הוראת שעה), התשס"ח–2008.

דוד רותם: הודעה למזכיר הכנסת.

דוד רותם: בבקשה, אדוני.

איל ינון: ברשות היושב-ראש, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק שירות המדינה (מינויים) (תיקון מס' 14), התשס"ט–2008, שהחזירה ועדת החוקה, חוק ומשפט.

איל ינון: לקריאה ראשונה, מטעם הכנסת:

איל ינון: הצעת חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה (תיקון מס' 25) (יתום משני הוריו), התשס"ט–2008, של חבר הכנסת ; הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (מס' 24) (מעמד המשפחה בפתיחת קבר ובהוצאת גופה מקברה), התשס"ט–2008; הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון מס' 30) (ביטול שלילת תגמולים לאלמנה שנישאה), התשס"ט–2008; הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (מס' 118) (אבטחת ראש העירייה ועובדים בכירים), התשס"ט–2008; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 88) (נטיעת עצים חלופיים), התשס"ט–2008.

איל ינון: עוד אודיעכם, כי על-פי סעיף 142א לתקנון הכנסת, ביקש חבר הכנסת יצחק אהרונוביץ לחזור ולהיות מציע בהצעות החוק האלה: פ/1771/17 – הצעת חוק למניעת אלימות נגד מטפלים, התשס"ז–2006; פ/1250/17 – הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (תיקון – מעמד להורי חייל), התשס"ו–2006; פ/2013/17 – הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (תיקון – מעמד להורי חייל), התשס"ז–2007; פ/954/17 – הצעת חוק הכרה בניצולי השואה, התשס"ו–2006; פ/1467/17 – הצעת חוק בנק ישראל (תיקון – תקופת צינון של המפקח על הבנקים), התשס"ו–2006; פ/1290/17 – הצעת חוק הכניסה לישראל (תיקון – מאסר בפועל בעבירה של העסקה והסעה שלא כדין), התשס"ו–2006; פ/1295/17 – הצעת חוק מרשם האוכלוסין (תיקון – הצהרת אמונים למדינה, לדגל ולהמנון), התשס"ו–2006; פ/1557/17 – הצעת חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים) (מעצר בגין עבירה של החזקת סכין שלא כדין), התשס"ו–2006; פ/1558/17 – הצעת חוק לתיקון פקודת הסמים המסוכנים (עונש מזערי בעבירות ייצוא, ייבוא, מסחר והספקה), התשס"ו–2006; פ/2265/17 – הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון – הגבלת משך חקירה), התשס"ז–2007.

איל ינון: עוד אודיעכם, כי הונח דוח מטעם חבר הכנסת ראובן ריבלין על השתתפות בוועידת הארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה – OSCE – בטורונטו, קנדה.

דוד רותם: חברי הכנסת, הנושא הראשון על סדר-היום הוא נאומים בני דקה.

דוד רותם: לפני שאני אפעיל את מערכת ההצבעה, אני רוצה לברך את יושב-ראש הכנסת לשעבר אברהם בורג ואת אורחיו, הנמצאים ביציע.

דוד רותם: בהזדמנות זאת אני מבקש להזכיר כי אתמול התברר כי יש חברי הכנסת לשעבר שלא יודעים – חברי הכנסת לשעבר אינם רשאים לקרוא קריאות ביניים.

דוד רותם: תודה.

קריאה: גם יושבי-ראש לשעבר?

דוד רותם: גם יושבי-ראש לשעבר אינם רשאים לקרוא קריאות ביניים.

דוד רותם: אני מפעיל את מערכת ההצבעה.

דוד רותם: מי שרוצה, נא להצביע.

דוד רותם: חבר הכנסת דב חנין, בבקשה.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: אדוני היושב-ראש.

דב חנין: עמיתי חברי הכנסת, היום שמענו בצער על אירוע טראגי שהתרחש בבן-שמן, שבו אדם ירה למוות במי שחשד שרוצה לפרוץ לשטח המשק שלו או לשטח הבית שלו.

דב חנין: אני כמובן לא רוצה להתייחס למקרה שנמצא בחקירה ואינני מתכוון להתייחס אליו, אבל אני רוצה להביע דאגה נוכח תופעה שעלולה להתרחש במקומותינו ולומר שזאת תופעה שמחייבת גם את הכנסת לעשות חשבון נפש.

דב חנין: הכנסת הזאת חוקקה חוק שמרחיב במידה ניכרת את היכולת של אזרחים לפעול, כולל לפעול בנשק חם, כנגד מי שהם חושבים שבאים לפרוץ לנחלה שלהם, לשטחים החקלאיים שלהם, לבתים שלהם וכדומה.

דב חנין: גם לפני החוק הזה היתה קיימת בישראל הגנה עצמית שאפשרה לאנשים להגן על חייהם ולהגן גם על רכושם.

דב חנין: גם לפני החוק הזה התקיימה בדין הפלילי הישראלי הגנת הצורך.

דב חנין: אבל שתי ההגנות האלה, ההגנה העצמית והגנת הצורך, היו הגנות מאוזנות, מחושבות, עם מערכת שלמה של איזונים פנימיים.

דב חנין: מה שעשינו בכנסת הנוכחית, עמיתי חברי הכנסת, היה לשבור את האיזונים האלה ולהעביר לציבור מסר של יד קלה על ההדק.

דב חנין: היד הקלה הזאת יכולה להתנקם בכולנו, להוביל לטרגדיות, לפגיעה בחפים מפשע וגם להוצאה להורג של אנשים שעברו עבירות אבל לא עבירות שדינן מיתה.

דב חנין: לכן, אני מקווה שהכנסת הבאה תחשוב על כך מחדש ותתקן שוב את החוק, כך שאותה הפרה של האיזון שנעשתה בכנסת הנוכחית תתוקן ותחזור מידה ראויה ונכונה.

דב חנין: תודה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת דב חנין.

דוד רותם: אני הייתי אחד היוזמים של הצעת התיקון, ואני לא יכול להשיב לך ממקומי כאן.

דוד רותם: חבר הכנסת אלדד, בבקשה.

אריה אלדד: אדוני היושב-ראש, תודה.

אריה אלדד: אנחנו נהנים מחוסר נוכחותה של הממשלה ואין בכך חדש, אבל נדמה לי שהיום הם החליטו שלא להפריע לנו – –

יולי יואל אדלשטיין: עכשיו זה כבר רשמי.

אריה אלדד: – – והם אינם.

אריה אלדד: סוף-סוף הולכת ישראל לבחירות, אולי באיחור של שנתיים לאחר הכישלון במלחמת לבנון.

אריה אלדד: אנחנו הולכים להחליף ממשלה, והשינוי המתבקש הוא לא רק להחליף ממשלה כושלת בממשלה שמסוגלת לנהל בהצלחה ואפילו לנצח עבורנו במלחמות.

אריה אלדד: השינוי המתבקש הוא לא רק להחליף ממשלה מושחתת עד צוואר, שכורעת תחת עומס התיקים הפליליים המונח על חבריה, בממשלה נקיית כפיים, שטוהר המידות לנגד עיניה כשהיא באה לנהל את המדינה.

אריה אלדד: השינוי המתבקש באמת הוא להפוך את הממשלה הפוסט-ציונית ולהחליף אותה בממשלה ציונית, ממשלה שתחזיר את ישראל להיות שוב מדינה יהודית.

אריה אלדד: תודה רבה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת אלדד.

דוד רותם: חבר הכנסת שנאן, בבקשה.

שכיב מוראד שנאן: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, ברשותך, אדוני היושב-ראש, גם אני אצטרף לברכות ליושב-ראש הכנסת לשעבר, ידידי אברום בורג, ולאורחיו.

שכיב מוראד שנאן: אני רוצה לדבר על נתון מדאיג ומדהים שגיליתי באיזה דוח מקרי שהוציא נציב שירות המדינה בנושא שילובם של בני מיעוטים בשירות המדינה.

שכיב מוראד שנאן: נכון שיש ועדת חקירה בראשותו של חבר הכנסת אחמד טיבי שבודקת את הנושא הזה, אבל הנתונים שמופיעים באותו דוח מדאיגים מאוד מאוד, והם עדות נחרצת לקיפוח מתמשך של אוכלוסיית המיעוטים במדינת ישראל במשך כ-60 שנה.

שכיב מוראד שנאן: אבל מה שהכי הדהים אותי בדוח הוא שגם העדה הדרוזית, שאני מייצג אותה בגאווה ברשימת מפלגת העבודה, מקופחת, ולא רק לעומת כלל האוכלוסייה במדינת ישראל אלא יותר מזה – מקופחת לעומת יתר אוכלוסיית המיעוטים במדינת ישראל.

שכיב מוראד שנאן: אם היום אני עומד פה, במליאת הכנסת, ומבקש לבטל את הקיפוח, אני לא מבקש להשוות את הדרוזים ליהודים במדינת ישראל.

שכיב מוראד שנאן: אני מבקש שקודם כול הדרוזים יושוו לבני המיעוטים בשירות המדינה – לנוצרים ולמוסלמים – ואחרי זה, אולי יבוא זמן שנבקש שכל המיעוטים יושוו לרוב היהודי במדינת ישראל.

שכיב מוראד שנאן: זו תעודת עניות ובושה, ואני חושב שראוי שהיא תירשם בדברי ימי הכנסת, וראוי שגם הממשלה הבאה, תהיה אשר תהיה, תקדיש את תשומת לבה ותיתן פתרון לעניין הזה.

שכיב מוראד שנאן: תודה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת שנאן.

דוד רותם: חבר הכנסת אריאל, בבקשה.

אורי אריאל: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, היום נערך דיון אצל יושבת-ראש הכנסת בעניין סדרי העבודה לזמן הקרוב.

אורי אריאל: לצערי הרב, קיצרנו פעם נוספת את עבודת הכנסת.

אורי אריאל: זה עתה חזרנו מפגרה ואנחנו יוצאים לפגרה, ולא כפי שמתחייב בחוק, אלא מקדימים בכמה ימים את היציאה לפגרה.

אורי אריאל: צריך לזכור שעם חזרתנו אחרי הבחירות, בסוף חודש פברואר, יהיה לנו חודש עבודה, ואז נצא לפגרת הפסח.

אורי אריאל: מפגרה לפגרה כוחנו עולה.

אורי אריאל: אני מציע לחברי הכנסת להשפיע על נציגיהם בוועדת הכנסת, שמחר תדון בעניין, לשנות את זה ולעבוד ככל שניתן.

אורי אריאל: מהרגע שמתחילים 90 הימים לקראת הבחירות הבאות עלינו לטובה – שנקווה שיקרה בהן משהו חדש ואחר – אני מציע לכולנו להמשיך בעבודה; יש דברים רבים.

אורי אריאל: דבר נוסף ואחרון – במוצאי שבת, באישור שר הביטחון, הרסו שני בתים של יהודים בקריית-ארבע.

אורי אריאל: אינני נכנס עכשיו לעניין הבנייה הבלתי-חוקית, כאשר יש מאות בתים של ערבים בסביבה שהם לא-חוקיים.

אורי אריאל: הפינוי נעשה בכוח, בצורה ברוטלית, תוך הרס רכוש בתוך הבתים, בלי אפשרות להוציא אותו, בשעות מאוחרות בלילה, כגנבים בלילה.

אורי אריאל: אני קורא לשר הביטחון – גם אם הוא חושב שחייבים בעת הזאת להרוס בתים של יהודים, לא לעשות את זה ככה ולקרוא לסדר את הכוחות ואת המינהל האזרחי.

אורי אריאל: אסור שדברים כאלה יישנו.

אורי אריאל: תודה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת אריאל.

דוד רותם: חבר הכנסת יצחק זיו, בבקשה.

יצחק זיו: אדוני היושב-ראש, אני חייב להודיע לגמלאי ישראל שכנראה הבחירות יהיו ב-10 בפברואר 2009.

יצחק זיו: אני רוצה לומר להם שאנחנו ממשיכים בדרך שהתחלנו וההישגים שהשגנו הם רק ההתחלה.

יצחק זיו: אנחנו נמשיך, כי כל החוקים נמצאים כעת בצנרת, ואנחנו נעביר אותם ונדאג לכם.

יצחק זיו: בהצלחה לכולנו.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת זיו.

דוד רותם: חבר הכנסת מיכאלי – בבקשה, אדוני.

אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, בשבועיים האחרונים עברנו במדינה כמה אירועים שהם אירועים מצערים, ובהם תאונות טראגיות – תאונות דרכים, תאונות אוויריות – וכמה מקרים של רצח טראגי במשפחה.

אברהם מיכאלי: לצערנו, מכיוון שלא היינו בתקופה הזאת בפעילות רגילה בכנסת, לא יכולנו להתייחס אליהם.

אברהם מיכאלי: לצערנו, בגלל אילוצים של קביעת בחירות, גם כרגע אין זמן להתייחס לזה.

אברהם מיכאלי: אני חושב שאסור לנו לעבור על כך לסדר-היום ולא להתייחס לאותם מקרים טראגיים, הן כרשות מחוקקת והן כרשות שמפקחת על הרשות המבצעת, כדי שנלמד מהדברים האלה – כל מקרה בפני עצמו – מה אנחנו צריכים לתקן כדי לתת ביטחון לאזרחים.

אברהם מיכאלי: אסור שיקרה מצב שהחודשים האלה של ערב בחירות והתעסקות בהן ימנעו התייחסות עניינית למקרים האלה.

אברהם מיכאלי: אני מקווה שנמצא זמן בפגרה הזאת לקיים ישיבות ענייניות, כדי להתייחס – אם לא במליאה אז בוועדות – לאותם מקרים שצריך לנתח וללמוד מהם לקחים ולתקן מה שניתן לתקן.

אברהם מיכאלי: אני מאחל רק דברים טובים לעם ישראל.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת מיכאלי.

דוד רותם: חבר הכנסת יולי אדלשטיין, בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אמר כבר חבר הכנסת מיכאלי שדברים אולי נעלמים מתשומת הלב של כמה מאתנו בגלל תקופת הבחירות.

יולי יואל אדלשטיין: הייתי רוצה לקרוא לכולנו לשים עין על מה שקורה במערכת החינוך במדינת ישראל.

יולי יואל אדלשטיין: הכותרות מבשרות שוב על אי-פתיחת שנת הלימודים במוסדות האקדמיים.

יולי יואל אדלשטיין: שרת החינוך הנוכחית, יולי תמיר – לא נעים לומר – תמיד היתה בין הראשונים לבקר את קודמתה בתפקיד ולהביע הזדהות עם ארגוני המורים.

יולי יואל אדלשטיין: היום היא נמצאת בעיצומו של מאבק מכוער עם אחד מהארגונים האלה, כולל קמפיין משני הצדדים והורדת ידיים בתקשורת.

יולי יואל אדלשטיין: כל הדברים האלה באים על חשבון ילדי ישראל – התלמידים, הסטודנטים, הצעירים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קורא לכולנו, ללא הבדלים בין סיעות, אופוזיציה או קואליציה, גם בתקופה סוערת זו לא לשכוח את הנושא הזה, לשים עין, כי נזק לחינוך הוא בדרך כלל נזק בלתי הפיך.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת אדלשטיין.

דוד רותם: חבר הכנסת אלי גבאי – בבקשה, אדוני.

אליהו גבאי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, היום התקיים בוועדת הכלכלה דיון בהשתתפות ראש מינהל מקרקעי ישראל וגורמים שונים שיש להם עניין בתחום.

אליהו גבאי: הזדעזעתי לשמוע במו אוזני כיצד מדינת ישראל היא גורם אנטי-ציוני ממדרגה ראשונה עם כל ההחלטות שהיא מקבלת בקשר לפיזור אוכלוסייה, לעידוד תושבים יהודים לגור בגליל או בנגב.

אליהו גבאי: מתברר שרק מערימים קשיים, ואם יש למישהו פריווילגיות הן לא לאלה שרוצים לבוא לנגב או לגליל, אלא לתושבים הערבים.

אליהו גבאי: כאשר מדובר בתושב ערבי, מדינת ישראל פוטרת את היישוב שלו מלקיים מכרזים, פוטרת מהחובה לתת קרקע עם מכרז ומאפשרת בניית בתים צמודי קרקע.

אליהו גבאי: כשנותנים ליהודים צריך מכרזים, צריך שהבנייה תהיה בנייה רוויה.

אליהו גבאי: כאשר מדובר במיעוט – חלקם יכולים לקבל קרקעות ולהשתלט על קרקעות בלי שהמדינה מסוגלת להוציא אותם ויש בנייה בלתי חוקית.

אליהו גבאי: כאשר היא נותנת להם, היא נותנת להם קרקעות בשווי כמעט אפסי.

אליהו גבאי: אם אדם יהודי רוצה לגור באזור מיתר או עומר או להבים, הוא צריך לשלם על קרקע לבנייה 60,000–70,000 לדונם.

אליהו גבאי: כאשר בדואי רוצה, הוא יקבל קרקע במחיר אפס או במחיר סמלי של הפיתוח.

אליהו גבאי: לכן מדינת ישראל מובילה מהלכים אנטי-ציוניים בכל הקשור לפיזור אוכלוסייה בגליל ובנגב.

אליהו גבאי: אני מקווה שמדינת ישראל תדע להתאים את עצמה לצרכים של הציונות היום, כדי למנוע מצב שמפסידים את הגליל ואת הנגב.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת גבאי.

דוד רותם: אחרון הדוברים, חבר הכנסת ואסל טאהא – בבקשה, אדוני.

ואסל טאהא: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, שלשום תקף שוטר מתחנת נצרת את העיתונאי פאיז חליף, כתב באתר "אל-ערב", בזמן עבודתו, כאשר סיקר מרדף משטרתי אחר רכב ברחוב הראשי בנצרת.

ואסל טאהא: כתוצאה מהמרדף התנגש רכב המשטרה ברכב הנרדף ושני שוטרים נפצעו.

ואסל טאהא: העיתונאי פאיז חליף, שהתחיל לתעד את האירוע, הורחק על-ידי אחד השוטרים ואחר כך הותקף פיזית והועבר לבית-החולים לקבלת טיפול.

ואסל טאהא: העיתונאי הגיש תלונה למח"ש.

ואסל טאהא: נוסף על כך שאני מגנה מעשה זה ורואה בו פעולה אנטי-דמוקרטית ואנטי-אנושית הפוגעת בכבוד האדם ובחופש העיתונות, מן הצדק למצות את הדין עם השוטר התוקף לאחר חקירה עניינית, כדי לשים קץ למעשי אלימות של שוטרים נגד עיתונאים, שנמצאים במגמת עלייה, ובעיקר כי זה לא המקרה הראשון.

ואסל טאהא: האלימות נגד העיתונות ונגד העיתונאים היא במגמת עלייה, ולכן אני פונה אל השר לביטחון הפנים לנקוט צעדים אפקטיביים כדי לשים קץ לאלימות הזאת.

דוד רותם: תודה רבה לחבר הכנסת ואסל טאהא.

דוד רותם: [מס' מ/61; "דברי הכנסת", מושב ראשון, חוב' י"א, עמ' 1773; נספחות.

דוד רותם: ]

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר-היום: הצעת חוק להגנת חיית הבר (תיקון מס' 6), התשס"ח–2008, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

דוד רותם: אני מזמין את יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה, חבר הכנסת אופיר פינס-פז, להציג את הצעת החוק.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, גברתי יושבת-ראש הכנסת, חברי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא בפניכם את הצעת חוק להגנת חיית הבר (תיקון מס' 6), התשס"ח–2008, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

אופיר פינס-פז: בסוגריים – זו הצעת החוק הכי ותיקה שהיתה על שולחנה של ועדת הפנים והגנת הסביבה.

אופיר פינס-פז: הצעת חוק זו, שיזמה הממשלה, נדונה בקריאה ראשונה עוד בכנסת השש-עשרה, בנובמבר 2003, אך לא הגיעה לכלל מיצוי בשל מחלוקות רבות שהתגלעו במהלך הישיבה שקיימה ועדת הפנים והגנת הסביבה בעניין – דרך אגב, לפני תקופתי.

אופיר פינס-פז: בכנסת השבע-עשרה ביקשה הממשלה להחיל דין רציפות על הצעת החוק, ואכן הכנסת החליטה להחיל את דין הרציפות וועדת הפנים חזרה ודנה בהצעת החוק.

אופיר פינס-פז: במקור עסקה הצעת החוק בשני נושאים: הראשון היה איסור מפורש של ציד למטרות ספורט ושעשוע; השני הוא החמרת הענישה בכל הנוגע לציד בלתי חוקי.

אופיר פינס-פז: המחלוקות שהתעוררו כאמור בנוגע להצעת החוק עסקו בנושא הראשון והביאו בסופו של דבר לכך שהממשלה חזרה בה מן ההצעה לאסור ציד למטרות שעשוע, בעיקר בשל העובדה שבמהלך הדיונים בוועדת הפנים התברר כי איסור כזה לא יהיה אכיף בגלל הקושי להוכיח את כוונת הצייד בעת פעולתו.

אופיר פינס-פז: אי-לכך ההוראה שנותרה בהצעת החוק היא להגדיל את הקנס שיוטל על מי שעובר על הוראות החוק, כלומר צד חיות בר שלא כחוק, מסכום של כ-67,000 שקלים לסכום כפול, כדי להגביר עוד יותר את ההרתעה כלפי עבריינים פוטנציאליים.

אופיר פינס-פז: הצעת חוק זו מוגשת ללא הסתייגויות, ולכן אבקש כי הכנסת תתמוך בה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית בנוסח המוצע על-ידי הוועדה.

אופיר פינס-פז: תודה, אדוני היושב-ראש.

דוד רותם: תודה ליושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה.

דוד רותם: חברי הכנסת, להצעת החוק אין הסתייגויות, ואנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: מי נמנע?

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 2 בעד סעיף 1 – 5 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

דוד רותם: חמישה בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

קריאה: – – –

דוד רותם: אנחנו נוסיף את קולותיהם של יושבת-ראש הכנסת ושל חבר הכנסת שנאן.

דוד רותם: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 3 בעד החוק – 9 נגד – אין נמנעים – אין חוק להגנת חיית הבר (תיקון מס' 6), התשס"ט–2008, נתקבל.

דוד רותם: תשעה בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שהצעת החוק להגנת חיית הבר (תיקון מס' 6), התשס"ט–2008, התקבלה גם בקריאה השלישית.

דוד רותם: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/262).

דוד רותם: ]

דוד רותם: אנו עוברים להצעת חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה (תיקון מס' 25) (יתום משני הוריו), התשס"ט–2008.

דוד רותם: חבר הכנסת אריה אלדד יציג את הצעת החוק.

דליה איציק: ידידי הטובים, חבר הכנסת אריה אלדד, אתה לקחת על עצמך – ואני מברכת אותך ואת חבר הכנסת זבולון אורלב, שלא נמצא פה, שזו הצעת החוק שלו.

דליה איציק: הבוקר, אני רוצה שתדע, ישבתי עם שר האוצר, עם גורמי האוצר ועם הממונה על התקציבים.

דליה איציק: היה ויכוח על העניין, עד כמה צריך להאריך – עד גיל 40 או עד גיל 35.

דליה איציק: אמרתי שנדבר על זה בקריאה השנייה והשלישית.

דליה איציק: לא התחייבתי לכלום.

דליה איציק: אני רוצה שתדע שאני עומדת על דעתי שנעביר את החוק הזה הכי מהר שאתם יכולים.

דליה איציק: זה יהיה – זה החוק שבעצם עבר פה הכי מהר.

דליה איציק: אני מאוד מאוד מודה לכם.

דליה איציק: אני מודה לך באופן אישי, ולחבר הכנסת זבולון אורלב, וצריך להגיד – גם ל"ידיעות אחרונות" ולכתב צביקה ברוט, שהרים את הנושא.

דליה איציק: אנחנו מתקנים פה עוול נורא שקרה לצערנו הרב למשפחות הללו.

דליה איציק: בבקשה, אדוני.

אריה אלדד: תודה.

אריה אלדד: גברתי היושבת-ראש, רבותי חברי הכנסת, אכן, אנחנו באים לתקן פה עוול קשה.

אריה אלדד: למדינת ישראל יש כמה תחומים שבהם היא מתייחדת בעולם.

אריה אלדד: יש לנו הכי הרבה היסטוריה, ויש לנו העם הכי נמוך בעולם.

אריה אלדד: יש לנו הכי הרבה אויבים מבקשי נפשנו, נפש יהודית בארץ-ישראל.

אריה אלדד: יש לנו גם המצבים הטראגיים ביותר שיכול הדמיון להעלות על דעתו – של יתומים ששני הוריהם נרצחו בפיגועי טרור.

אריה אלדד: ההחלטה של האויבים שלנו להשמיד אותנו בכל מחיר חוללה את הגל שחזינו בשנים האחרונות, של פיגועי התאבדות, ואני אוכל להיות שמח שכוחות הביטחון שלנו הצליחו לשכך את הגל הזה, לדכא אותו, אם כי הכוונות לא נעלמו מן העולם.

אריה אלדד: בעקבות חלק מפיגועי הטרור הזוועתיים ביותר שהכרנו כאן

אריה אלדד: יש במדינת ישראל היום כ-50 יתומים ששני הוריהם נרצחו בפיגועי טרור.

אריה אלדד: מצב כזה הדמיון מתקשה בכלל לתאר אותו, מצב של אדם שבמחי פיצוץ אחד התרסק עולמו.

אריה אלדד: ונוצר מצב שהמחוקק שבא לתמוך בנפגעי פעולות איבה לא צפה אותו.

אריה אלדד: כשחוקקנו את חוק נפגעי פעולות איבה הצמדנו את הזכאויות לאלה שבחוק חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), רק שלא חשבנו אז על הבדל יסודי, שבעצם אין מצב שבו גם אביו וגם אמו של אדם יכולים להיהרג במלחמה כאשר הם חיילים בשורות צה"ל.

אריה אלדד: אין מצב שאבא ואמא מסתערים מול האויב.

אריה אלדד: היו מקרים שהאוכלוסייה האזרחית נפגעה במלחמה, אבל חיילים – אב ואם לא נפגעו בישראל עד עצם היום הזה.

אריה אלדד: ולכן, כשבא הביטוח הלאומי לסייע לאותם יתומים ששני הוריהם נהרגו בפיגוע, לא היו לו כלים חוקיים, ונמצא שעוול נורא נגרם לאותם יתומים כשלא היה בידינו לסייע להם.

אריה אלדד: החוק הזה – ומעורבותה המבורכת של יושבת-ראש הכנסת, שהעניין הובא לידיעתה, תסייע לנו לגשר גם על מעט חילוקי הדעות שיש עדיין עם האוצר – החוק הזה בא לתקן את המצב הזה ולתת מעמד מיוחד לילדים ששני הוריהם נהרגו בפיגוע טרור ונותרו באמת בלא דבר בעולם שיוכל לעזור להם ולטפל בהם.

אריה אלדד: גם חשבנו שנכון להוסיף נדבך ולומר שאם אדם היה יתום מאביו או מאמו וההורה השני נהרג בפיגוע טרור – כלומר, בגלל אותו פיגוע טרור הוא הפך ליתום בלא אב ובלא אם – ראוי שגם הוא יוכנס לחלק מהכללים של החוק הזה.

אריה אלדד: החוק בא לתקן את המצב הקיים, ובמאמר מוסגר ייאמר שהרבה פעמים הביטוח הלאומי, לפנים משורת הדין, מתוך הבנת העוול הקשה הזה כבר פעל, אף-על-פי שהחוק לא תמיד תמך בו בעניין הזה.

אריה אלדד: החוק בא להעלות את גיל הזכאות של אותם יתומים מאב ומאם בתחומי הגמלה הקבועה עד לגיל 25, ובתחומי התגמולים או הפיצויים המיוחדים המגיעים להם עד לגיל 35 או 40.

אריה אלדד: היום כתבנו בחוק 40, אבל הדברים יידונו עד הקריאה השנייה ושלישית עם האוצר ונסכם גם את הגיל הזה.

אריה אלדד: החוק בא להוסיף נדבך אחד שלא היה קיים קודם ולעגן בחקיקה את מעמדה של המשפחה שאוספת את היתומים לביתה ומטפלת בהם, והיו מקרים של משפחות שאימצו שלושה, ארבעה וגם שישה יתומים והביאו אותם לביתם.

אריה אלדד: כל חייה של המשפחה הזאת משתנים, וצריך להבין ששני בני-זוג כאלה, שמאמצים לחיקם ולביתם יתומים באסון כזה, מתמסרים כל כולם לא רק לפרנסה שלהם, לא רק לקורת הגג הפיזית, אלא גם לשיקום חייהם ולתמיכה הרגשית באותם אנשים שחרב עליהם עולמם.

אריה אלדד: אני קורא לכל חברי הכנסת לתמוך בהצעה בקריאה הראשונה.

אריה אלדד: זו הצעת חוק של חבר הכנסת זבולון אורלב.

אריה אלדד: אני שימשתי רק יושב-ראש הוועדה שדנה בה, ואני משוכנע שראוי לתמוך בה ולהעביר את החוק בהקדם האפשרי.

אריה אלדד: תודה רבה.

דליה איציק: תודה, אדוני.

דליה איציק: חברי חברי הכנסת, אני רוצה, ברשותכם, לספר לכם את הסיפור.

דליה איציק: בכל פעם שבאה לפה אישיות מדינית – הנשיא בוש, הנשיא סרקוזי, נשיאים למיניהם – אני מזמינה משפחה שכולה.

דליה איציק: לצערי הרב תמיד יש התלבטות איזו משפחה, יש פה כל כך הרבה, לצערנו הרב.

דליה איציק: ירושלמים זוכרים בוודאי את הרצח הנורא במסעדת "סבארו".

דליה איציק: לפני כן, כשהיה הנשיא בוש, הזמנו את הילד העיוור ממסעדת "מקסים".

דליה איציק: המנכ"ל מתקשר אל המשפחה הזאת והם מסרבים להגיע.

דליה איציק: אומר לי המנכ"ל: אל תשאלי, איזה כעס.

דליה איציק: אני אומרת: עלי?

דליה איציק: אישית?

דליה איציק: הוא אומר: לא, לא עלייך, על העולם, על הכול, כעסים איומים על כך שהמדינה לא עזרה להם.

דליה איציק: ואני מתעקשת שהם יגיעו, ואני מבטיחה להם שלא אגיד שום דבר מלבד העובדה שאני רק אזכיר, ושמייד אחר כך אשב בחדרי ואקשיב להם.

דליה איציק: התנהל משא-ומתן והם מגיעים.

דליה איציק: מגיעים שני נערים צעירים ומספרים משהו נורא.

דליה איציק: הסיפור הזה שווה לדבר עליו, כי בסך הכול, ברגע שידענו עליו, מייד אנחנו מטפלים בנושא.

דליה איציק: מנכ"לית המוסד לביטוח לאומי נתנה פה יד, האוצר נתן יד, כולם.

דליה איציק: ואתם רואים, זו קריאה שנייה ושלישית.

דליה איציק: אנשים התכנסו לתוך הצער שלהם, לתוך הכאב שלהם, ואתה רואה איך מלקונה בחוק, שאתה יתום כי אביך, חלילה נרצח, או אמך חלילה נרצחה בפיגוע טרור – אז המדינה מממנת הכול.

דליה איציק: כאשר שניהם – פשוט לא ניתן מענה.

דליה איציק: במקרה הזה, לצערנו הרב, היו גם אחים וגם אחות שנפגעה קשה מאוד, והמשפחה התפרקה לחלוטין.

דליה איציק: הכאב הנורא הזה, חוסר האמון שיש בבית הזה – ממילא לא יעזרו לנו, אף אחד לא יעשה כלום, אלה היו הדיבורים והאמירות.

דליה איציק: כשקראנו למנכ"לית הביטוח הלאומי ואספנו את המשפחה והאנשים הללו, פתאום הם ראו שהכול זז.

דליה איציק: אני מקווה שחבר הכנסת אלדד – מחר אתם מעבירים את זה בעזרת השם בקריאה שנייה ושלישית, נכון, חבר הכנסת אלדד?

דליה איציק: ואפשר יהיה להגיד שריפאנו כאן משהו מאוד קטן, וזה המינימום שיכולנו לעשות.

דליה איציק: בואו נעבור להצבעה.

דליה איציק: אני מצטרפת לבקשתו של חבר הכנסת אריה אלדד ואני חושבת שזה ממש יכול להשפיע.

דליה איציק: הצבעה.

דליה איציק: הישיבה להכנה לקריאה שנייה ושלישית נקבעה למחר ב-10:00, ומחר, אם ירצה השם, נעביר את הצעת החוק בקריאה שנייה ושלישית.

דליה איציק: הצבעה מס' 4 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 15 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה (תיקון מס' 25) (יתום משני הוריו), התשס"ט–2008, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

דליה איציק: אין מתנגדים, 15 בעד, אין נמנעים.

דליה איציק: תבורכו, יישר כוח.

דליה איציק: תודה רבה.

דליה איציק: מי שרצה הוכחה למה הכנסת צריכה לצאת לפגרה רואה היום את מספר הנוכחים.

דליה איציק: אל תספרו לאף אחד, אבל אפילו לנאומים בני דקה לא היו מספיק אנשים.

אופיר פינס-פז: גברתי היושבת-ראש, יישר כוח על הצעת החוק.

דליה איציק: תודה רבה, אדוני.

דליה איציק: הצעת החוק, כמובן, עברה לדיון בוועדת העבודה והרווחה.

דליה איציק: [מס' מ/311; "דברי הכנסת", מושב שני, חוב' ל"ו, עמ' 10735; נספחות.

דליה איציק: ]

דוד רותם: חברי הכנסת, הנושא הבא על סדר-היום הוא הצעת חוק היטלי סחר (תיקון מס' 4), התשס"ט–2008, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

דוד רותם: אני מזמין את חבר הכנסת אמנון כהן, סגן יושבת-ראש הכנסת, להציג את הצעת החוק בשם יושב-ראש ועדת הכלכלה.

דוד רותם: אדוני משמש הפעם כממלא-מקום וכסגן.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, כאמור, אני מציג את הצעת החוק של ועדת הכלכלה במקום חבר הכנסת ישראל חסון, שהוא יושב-ראש הוועדה.

אמנון כהן: מדובר בהצעת חוק היטלי סחר (תיקון מס' 4), התשס"ט–2008, לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

אמנון כהן: הצעת החוק, שאת הדיונים בה הוביל יושב-ראש ועדת הכלכלה הקודם, חבר הכנסת גלעד ארדן, נועדה להגן על התעשייה המקומית, והיא קובעת הוראות בדבר אמצעי ההגנה שניתן לנקוט לגבי גידול ביבוא של טובין לישראל, הגורם או עלול לגרום נזק חמור לייצור המקומי.

אמנון כהן: ההסדר המוצע תואם את ההוראות לעניין נקיטת אמצעי הגנה לגבי גידול ביבוא הגורם או עלול לגרום נזק חמור במיוחד לענף ייצור מקומי, שנקבעו בהסכם בדבר אמצעי ההגנה, המהווה חלק ממערכת ההסכמים של ארגון הסחר העולמי – WTO.

אמנון כהן: הבסיס להסכם האמור הוא החלק הרלוונטי בהסכם GATT משנת 1947, שעניינו אמצעי חירום על טובין מיובאים.

אמנון כהן: סעיף 3(1) להסכם בדבר אמצעי ההגנה קובע כי מדינה רשאית להטיל אמצעי הגנה רק לאחר שנערכה חקירה בידי רשות מוסמכת של אותה מדינה בהתאם להוראות קבועות מראש, שהתפרסמו ברבים.

אמנון כהן: מדינת ישראל לא נקטה עד היום אמצעי הגנה לפי החלק הרלוונטי בהסכם GATT או לפי ההסכם בדבר אמצעי ההגנה האמורים, וכן אין ברשותה כיום הליכים שפורסמו ברבים – כלומר חקיקה מתאימה המסדירה תחום זה – למעט היטל הביטחה, המוסדר בחוק היטלי סחר, התשנ"א–1991, שאינו מהווה היטל כמשמעותו בהסכם בדבר אמצעי ההגנה.

אמנון כהן: לפיכך, כדי לאפשר למדינת ישראל לנקוט בעתיד אמצעי הגנה שבאמצעותם היא תוכל להגן על הענף היצרני המקומי מפני פגיעה שגורם או עלול לגרום גידול ביבוא, מוצע להוסיף לחוק היטלי סחר הוראות בנוגע לאמצעי הגנה בהתאם להסכם בדבר אמצעי ההגנה.

אמנון כהן: כך, למשל, ההסכם בדבר אמצעי ההגנה קובע כי טרם נקיטת אמצעי הגנה יש חובה לקיים הליך בירור, שמטרתו לבדוק אם היה גידול ביבוא, מהו היקפו, אם הגידול ביבוא גורם או עלול לגרום נזק חמור לענף היצרני המקומי ואם יש קשר סיבתי בין הגידול ביבוא לבין הנזק האמור.

אמנון כהן: עוד קובע ההסכם בדבר אמצעי ההגנה כי במסגרת הבירור האמור יש לקיים הליכים מסודרים לשמיעת הצדדים המעוניינים, למתן אפשרות תגובה, להמצאת ראיות ועוד.

אמנון כהן: בנוסף, גם לפי חלק מהסכמי הסחר הבילטרליים שישראל צד להם, קיימת למדינה זכות להתגונן מפני יבוא מתחרה הגורם נזק לתעשייה המקומית שלה, בתנאי שקיימים בחקיקה כללים הדומים לכללי ההסכם בדבר אמצעי ההגנה.

אמנון כהן: התיקון המוצע יאפשר הפעלת מנגנונים אלה.

אמנון כהן: חשוב לציין כי ההסכם בדבר אמצעי ההגנה אינו מגדיר במפורש מהם אמצעי ההגנה שניתן לנקוט, אך מנוסחו ומנוסחו של החלק הרלוונטי בהסכם GATT עולה כי אמצעי ההגנה הקיימים הם אלה: הטלת היטל, קביעת מגבלות כמותיות, העלאת שיעורי המכס, וכן כל אמצעי אחר העומד לרשותה של הרשות האחראית במדינה על ענייני סחר חוץ.

אמנון כהן: הצעת החוק מעניקה לשר התעשייה, המסחר והתעסוקה את הסמכות לנקוט אמצעי הגנה בשתי דרכים בלבד: הראשונה – הטלת היטל; השנייה – קביעת מכסות.

אמנון כהן: סמכות זו תופעל בכפוף לתנאים המפורטים בהצעת החוק, ובין היתר, הוראות בדבר הפעולות שעל הממונה לפי הצעת החוק לבצע טרם נקיטת אמצעי הגנה; ההסדרים בדבר ממצאי הממונה, מסקנותיו והמלצותיו; נקיטת אמצעי ההגנה לאחר הליך הבירור; סוגי אמצעי ההגנה, תחולתם ושיעורם, וכן בחינה מחדש של אמצעי ההגנה והארכת תוקפו.

אמנון כהן: כאמור, מדובר בהצעת חוק חשובה מאוד, שנועדה להגן על התעשייה המקומית.

אמנון כהן: להצעת החוק לא הוגשו הסתייגויות, ואני מבקש מכל חברי הכנסת לתמוך בה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

אמנון כהן: תודה רבה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת כהן.

דוד רותם: חברי הכנסת, להצעת החוק לא הוגשו הסתייגויות, לכן אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 5 בעד סעיפים 1–10 – 10 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–10 נתקבלו.

דוד רותם: עשרה בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

דוד רותם: אם כך, אני קובע שהצעת החוק היטלי סחר (תיקון מס' 4), התשס”ט–2008, נתקבלה בקריאה שנייה.

דוד רותם: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 6 בעד החוק – 12 נגד – אין נמנעים – אין חוק היטלי סחר (תיקון מס' 4), התשס"ט–2008, נתקבל.

דוד רותם: 12 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

דוד רותם: אם כך, אני קובע שהצעת חוק היטלי סחר (תיקון מס' 4), התשס"ט–2008, התקבלה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: הצבעתי בטעות אצל גלנטי.

דוד רותם: חבר הכנסת זיו – אנחנו רושמים שחבר הכנסת זיו הצביע במקומו של חבר הכנסת גלנטי.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: [מס' מ/400; "דברי הכנסת", מושב שלישי, חוב' מ', עמ' 19569; נספחות.

דוד רותם: ]

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר-היום: הצעת חוק לעידוד הפקת סרטים בישראל (הוראת שעה ותיקון חקיקה), התשס"ט–2008, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

דוד רותם: אני מזמין את סגן יושבת-ראש הכנסת וממלא-מקום יושב-ראש ועדת הכספים להציג את הצעת החוק.

דוד רותם: בבקשה, אדוני.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מציג את הצעת החוק בשמו ובמקומו של חבר הכנסת אבישי ברוורמן, יושב-ראש ועדת הכספים.

אמנון כהן: אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה השנייה ולקריאה השלישית את הצעת החוק לעידוד הפקת סרטים בישראל (הוראת שעה ותיקון חקיקה), התשס"ט–2008.

אמנון כהן: הצעת חוק זו היא הצעת חוק ממשלתית.

אמנון כהן: מטרתה של הצעת החוק היא ליישם את מסקנות הוועדה הבין-משרדית לעידוד תעשיית הסרטים בישראל, שהוקמה כדי להמליץ על אמצעים לעידוד תעשיית סרטי הקולנוע בישראל.

אמנון כהן: המטרה העיקרית היא משיכת הפקות זרות לישראל.

אמנון כהן: בשנים האחרונות תעשיית הסרטים בעולם היא בתהליך פיתוח, ויש לה פוטנציאל כלכלי משמעותי.

אמנון כהן: מדובר בתעשייה עתירת כוח-אדם ומשאבים גדולים.

אמנון כהן: השקעות בתעשיית הסרטים הביאו לתנופה כלכלית, לתוספת מקומות עבודה, להעלאת רמת הפעילות – הן בענף הסרטים והן בענפים תומכים – ולגידול בצריכה הפרטית.

אמנון כהן: כדי להפוך את ישראל למוקד הפקות זרות של סרטים, ולאור העובדה שלישראל יש יתרונות רבים בתחום התעשייה, ובהם מגוון נופים, מזג אוויר נוח ואתרי צילום היסטוריים ייחודיים, ובכלל זה גם שירותי ההפקה בישראל מקצועיים ומיומנים, מוצע לאמץ את המלצות הוועדה לעניין המיסוי, ובכך ליצור תמריץ משמעותי להפקת סרטים בישראל.

אמנון כהן: מוצע לקבוע שני סוגים של הטבות מס:

אמנון כהן: האחד – ניכוי במקור מתשלומים שהחברה משלמת לנותני שירותי הפקה בישראל בהתקיים תנאים הקבועים בהצעת החוק; השני – לקבוע מס ערך מוסף בשיעור אפס על שירותים שנותנת חברת הפקות ישראלית למפיק הזר.

אמנון כהן: מדובר בהצעת חוק חשובה ביותר, שכל מטרתה למנף את תעשיית הסרטים הזרים בישראל.

אמנון כהן: ההסתייגויות להצעת חוק זו הן הסתייגויות לדיבור בלבד.

אמנון כהן: אבקשכם לאשר את הנוסח המוצע בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

אמנון כהן: תודה רבה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת אמנון כהן.

דוד רותם: חברי הכנסת, להצעת החוק שתי הסתייגויות.

דוד רותם: חבר הכנסת ראובן ריבלין – אינו נוכח.

דוד רותם: חברת הכנסת שלי יחימוביץ – אינה נוכחת.

דוד רותם: לכן, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה השנייה.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 7 בעד סעיפים 1–9 – 9 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–9 נתקבלו.

דוד רותם: תשעה בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

דוד רותם: אם כך, אני קובע שהצעת החוק לעידוד הפקת סרטים בישראל (הוראת שעה ותיקון חקיקה), התשס"ט–2008, נתקבלה בקריאה השנייה.

דוד רותם: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה השלישית.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 8 בעד החוק – 11 נגד – אין נמנעים – אין חוק לעידוד הפקת סרטים בישראל (הוראת שעה ותיקון חקיקה), התשס"ט–2008, נתקבל.

דוד רותם: 11 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

דוד רותם: אם כך, אני קובע שהצעת החוק לעידוד הפקת סרטים בישראל (הוראת שעה ותיקון חקיקה), התשס"ט–2008, נתקבלה בקריאה השלישית.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: הודעה לסגן מזכיר הכנסת.

דוד רותם: בבקשה, אדוני.

נאזם בדר: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 29), התשס"ט–2008, שהחזירה ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.

נאזם בדר: הצעות ועדת הפנים והגנת הסביבה בדבר הסרה מסדר-היום של הצעת חוק הרשויות המקומיות (דחיית הבחירות לעיריית עיר-הכרמל – הוראת שעה), התשס"ח–2008, לפי סעיף 123(א) לתקנון; הצעת ועדת הפנים והגנת הסביבה בדבר הסרה מסדר-היום של הצעת חוק הרשויות המקומיות (דחיית הבחירות לעיריית שגור – הוראת שעה), התשס"ח–2008, לפי סעיף 123(א) לתקנון הכנסת; הצעת ועדת הפנים והגנת הסביבה בדבר הסרה מסדר-היום של הצעת חוק הרשויות המקומיות (דחיית הבחירות לעיריית באקה-ג'ת – הוראת שעה), לפי סעיף 123(א) לתקנון הכנסת.

נאזם בדר: תודה.

דוד רותם: תודה לסגן מזכיר הכנסת.

דוד רותם: חברי הכנסת, תם סדר-היום.

דוד רותם: הישיבה הבאה תתקיים מחר, יום רביעי, ל' בתשרי התשס"ט, 29 באוקטובר 2008, בשעה 11:00.

דוד רותם: ישיבה זו נעולה.