ישיבת מליאה, כנסת 17, פרוטוקול מספר הישיבה המאה-וארבעים-ושבע של הכנסת השבע-עשרה, 2007-07-25 00:00

דליה איציק: גברתי השרה, חברי חברי הכנסת, בוקר טוב לכם.

דליה איציק: הנני מתכבדת לפתוח את ישיבת הכנסת.

דליה איציק: היום יום רביעי, 25 ביולי 2007.

דליה איציק: הודעה למזכיר הכנסת, בבקשה.

איל ינון: ברשות יושבת-ראש הכנסת, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 37), התשס"ז–2007, שהחזירה ועדת הכלכלה.

איל ינון: לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 101) (קידום השתלבותם של אנשים עם מוגבלות בשוק העבודה), התשס"ז–2007.

איל ינון: לוח תיקונים להצעת חוק סדר דין הפלילי (תיקון מס' 52), התשס"ז–2007.

דליה איציק: הנושא הראשון שעל סדר-היום הוא הודעת הממשלה על החלטתה מיום 22 ביולי 2007, לפי סעיף 31(ג) בחוק-יסוד: הממשלה, להקים משרד חדש אשר ייקרא המשרד לענייני גמלאים.

דליה איציק: לפי סעיף 31(א) בחוק-יסוד: הממשלה, נקבע כי השר רפי איתן יהיה הממונה על המשרד לענייני גמלאים, ולפי סעיף 31(ב) בחוק-יסוד: הממשלה, הוחלט להעביר לשר לענייני גמלאים את הסמכות הנתונה לראש הממשלה על-פי חוק האזרחים הוותיקים, התש"ן–1989.

דליה איציק: בבקשה, גברתי השרה.

רוחמה אברהם-בלילא: בוקר טוב, גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, כפי שהיושבת-ראש אמרה, אני מתכבדת להודיע לכנסת – – –

דליה איציק: סליחה, אני מבקשת לצלצל משום שיש חברי כנסת שצריך להודיע להם שהמליאה ביום רביעי היא ב-11:00.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מציעה שיקראו גם לשר רפי איתן, אף-על-פי שאני יודעת שהוא בדרכו אלינו.

דליה איציק: נא לקרוא לשר איתן.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך, גברתי.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מתכבדת להודיע לכנסת כי הממשלה החליטה בישיבתה ביום 22 ביולי 2007 כדלקמן: א.

רוחמה אברהם-בלילא: בהתאם לסעיף 31(ג) לחוק-היסוד: הממשלה, להקים משרד חדש אשר ייקרא המשרד לענייני גמלאים.

רוחמה אברהם-בלילא: ב.

רוחמה אברהם-בלילא: בהתאם לסעיף 31(א) לחוק-יסוד: הממשלה, לקבוע כי השר רפי איתן יהיה ממונה על המשרד לענייני גמלאים.

רוחמה אברהם-בלילא: ג.

רוחמה אברהם-בלילא: בהתאם לסעיף 31(ב) לחוק-יסוד: הממשלה, להעביר לשר לענייני גמלאים את הסמכות הנתונה לראש הממשלה על-פי חוק האזרחים הוותיקים, התש"ן–1989.

רוחמה אברהם-בלילא: בהתאם לסעיפים קטנים (א), (ב) ו-(ג) של סעיף 31 לחוק-יסוד: הממשלה, אני מבקשת בשם הממשלה את אישורה של הכנסת להחלטות הנ"ל של הממשלה.

רוחמה אברהם-בלילא: כמו כן, אני מתכבדת להודיע לכנסת, בהתאם לסעיף 9(א)(11) ו-(ב) לחוק הממשלה, התשס"א–2001, כי הממשלה החליטה, בהתאם לסעיף 31(ד) לחוק-יסוד: הממשלה, להעביר ממשרד ראש הממשלה למשרד לענייני גמלאים את שטחי הפעולה של יחידת הסמך לענייני גמלאים, אשר הוקמה בהתאם להחלטת הממשלה מיום 10 בספטמבר 2006, ואת המועצה הציבורית המייעצת לענייני גמלאים, המוקמת על-פי החלטת הממשלה הנ"ל.

רוחמה אברהם-בלילא: סעיף זה ייכנס לתוקפו לאחר שהכנסת תאשר את החלטת הממשלה בדבר הקמת המשרד לענייני גמלאים כאמור לעיל.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך, גברתי.

רוחמה אברהם-בלילא: בהזדמנות הזאת אני רוצה לאחל לשר רפי איתן: המשך הצלחה בכל מה שאתה עושה בענייני הגמלאים.

דליה איציק: חברי חברי הכנסת, אני מזמינה את ראשון הדוברים, חבר הכנסת מיכאל איתן – אינו נוכח; עבודה-מימד – לא נרשמו; ש"ס – גם לא; ישראל ביתנו – איפה סופה לנדבר?

דליה איציק: האיחוד הלאומי – חבר הכנסת אורי אריאל, יש לך חמש דקות.

אורי אריאל: גברתי היושבת-ראש, אצלנו הנשים מובילות גם כאן וגם בבית.

אורי אריאל: חברי חברי הכנסת, השרה המקשרת, השר רפאל איתן, אני יודע שזה לא חסר לך במובן של האוטו, כי כבר יש לך, אפילו צריך לומר ביושר לראש הממשלה ולממשלה: לא הוספתם עוד שר, זה רק שינויים פנימיים.

אורי אריאל: אולי השר יוכל לעלות אחרי זה, הרי שמורה לך הרשות להתערב בדיון בכל רגע שתרצה, בתיאום עם היושבת-ראש, ולהסביר מה קרה עד היום, איך הסתדרנו עד היום.

אורי אריאל: סיעת גיל היא סיעה רצינית וטובה, עובדת כל הזמן.

אורי אריאל: אני מכיר את חבריה ואני עובד עמם בדברים שונים, אם כי לעתים יש מחלוקות.

אורי אריאל: איך זה שהצלחנו לחיות יותר משנה בלי שתהיה שר עם כל תחומי האחריות האלה?

אורי אריאל: אם זה עבד עד עכשיו, למה צריך לשנות?

אורי אריאל: ואם זה לא עבד, איך זה שמרחו אתכם – ותסלחו לי על הביטוי הלא-פרלמנטרי הזה – ומשכו אתכם עד כה?

אורי אריאל: זה מוזר, אבל הממשלה הזאת, שכבר אין מקום לשריה, ליועציה לסגניה – אולי ראוי, היושבת-ראש, לשקול להוסיף עוד שולחן באמצע.

אורי אריאל: פעם היה שולחן כזה לשרים היותר זוטרים או היותר בכירים, אינני זוכר, כדי שיהיה מקום לכולם.

אורי אריאל: אני רואה אתכם נדחפים בצפיפות הזאת ונכמרים רחמי, ואני שואל את עצמי איך נוכל לעזור לכם.

חיים אורון: אתה צריך לשמור רחמים עוד להרבה דברים היום, אל תמהר לחלק אותם.

אורי אריאל: היום יום ארוך, ובכל זאת נכמרים רחמי עליכם.

אורי אריאל: אני רוצה לומר שזה יום קשה לי במיוחד, משתי סיבות.

אורי אריאל: האחת, אני מזכיר לכולנו שהיום י' באב.

אורי אריאל: אנחנו עדיין לא מתגלחים, סימני האבל עדיין עלינו, יען כי ביום הזה עדיין נמשך החורבן של בית-המקדש – הראשון והשני.

אורי אריאל: צמים רק יום אחד כי לצום יומיים זו גזירה שהציבור לא יכול לעמוד בה, אבל מנהגי האבלות נמשכים גם היום.

אורי אריאל: הדבר השני שמכביד עלי, או עלינו, מאוד – בדיוק ביום הזה לפני שנתיים החל הגירוש של יהודי גוש-קטיף וצפון השומרון.

אורי אריאל: היה ראוי, ואולי בשנה הבאה נזכה שהיום הזה יצוין בכנסת בצורה מיוחדת.

אורי אריאל: אני רוצה, ברשותך, היושבת-ראש, דקה אחת לעניין.

אורי אריאל: עשינו דיון פה עם ראש הממשלה לפי נוהל 40 חתימות, היינו גם בלשכתך לפני שבוע ימים בעניין, וצריך לומר כאן ועכשיו: הטיפול במפונים הוא בלתי אפשרי.

אורי אריאל: אני חושב שבעניין הזה אין מחלוקות.

אורי אריאל: מימין ומשמאל יש הסכמה שצריך לשנות את המצב מיסודו, ולאלתר.

אורי אריאל: זה לא נושא שאפשר לטפל בו עכשיו בוועדות, עוד שנה, ועוד זמן, ונראה, וכאשר.

אורי אריאל: תמו הזמנים.

אורי אריאל: חברי כנסת רבים אומרים: אתה צודק, אתם צודקים, צריך לעשות את זה.

אורי אריאל: למשל, חברי כנסת ממרצ – ביילין, אורון, רן כהן.

אורי אריאל: דב חנין.

אורי אריאל: אני בכוונה מזכיר את אלה שתמכו בהתנתקות הזאת, בגירוש הזה.

אורי אריאל: לא מספיקה ההזדהות שלכם.

אורי אריאל: בעניין הזה אני פונה גם אליכם, השרים – צריך לעשות דבר.

אורי אריאל: הזדהות היא דבר יפה.

אורי אריאל: לא הולכים עם זה למכולת.

אורי אריאל: אני מבקש את התערבות

אורי אריאל: כם לאלתר, במלאות שנתיים למקרה הנורא הזה, כדי שנעשה משהו, או יותר נכון – כדי שאתם תעשו משהו, כי אתם בממשלה ובקואליציה, יש לכם גם היכולת וגם האחריות.

אורי אריאל: אני בטוח שכולם יברכו על זה, גם היושבת-ראש, שאמרה לנו שהלוואי שנזכה בימים אלה – לא בשבועות אלה – לראות שינוי שאני מקווה שתהיו שותפים ואולי אפילו המובילים שלו.

אורי אריאל: תודה.

דליה איציק: אדוני השר, אני מצטרפת לקריאה.

דליה איציק: נפגשתי עם מתפני גוש-קטיף, עם הוועד שלהם, ואני מצטרפת לקריאה.

דליה איציק: אתה שר בממשלה, ויש פה עוד שר בממשלה.

דליה איציק: אני משוכנעת שלא הכול אפשר לפתור, אבל אני גם משוכנעת שחלק מהדברים ניתן לפתור.

דליה איציק: אי-אפשר שלא להיפגש עם האנשים הללו ולהזדהות עמם לגבי חלק מהבעיות הקשות שעדיין אין להן פתרון.

דליה איציק: יש חסמים, יש פקקים.

דליה איציק: צריך לבדוק איפה הם.

דליה איציק: אני מרגישה שיש הרבה רצון טוב.

דליה איציק: רצון טוב זה הרבה, אבל לא מספיק.

דליה איציק: מי שפספס את תורו לא ידבר.

דליה איציק: חבר הכנסת גדעון סער הודיע שהוא יאחר.

דליה איציק: חבר כנסת גדעון סער, בבקשה.

גדעון סער: גברתי היושבת-ראש, מכובדי השרים בן-יזרי ואיתן, כנסת נכבדה, אני חייב לומר שאני רוחש כבוד רב לשר איתן, לא רק כחבר ממשלה אלא על יסוד מפעלותיו במהלך השנים למען ביטחון ישראל, וגם סימפתיה למפלגת הגמלאים ולנושא שהיא מייצגת ונשלחה לייצג על-ידי הבוחרים בכנסת הזאת.

גדעון סער: אבל מה שמובא אלינו לדיון היום הוא קצת מוזר.

גדעון סער: חותמים על הסכם קואליציוני, קובעים ששר מטעם מפלגה מסוימת יכהן במשרד ראש הממשלה, ומסתבר – ולקח הרבה זמן עד שהסתבר – שנה וחצי כמעט לכהונת הממשלה, שבעצם הוא לא יכול להזיז שם שום דבר או לעשות שום דבר, ואז באים עם פטנט חדש.

גדעון סער: מה הפטנט?

גדעון סער: מקימים משרד חדש.

גדעון סער: אין מספיק משרדים בממשלה, לכן מקימים עוד משרד.

גדעון סער: לכל משרד יש מנכ"ל, עוזרים, נהגים, דוברים, תקנים, תקציבים.

יוסי ביילין: וסמנכ"ל למינהל.

גדעון סער: וסמנכ"ל למינהל, אומר השר לשעבר ומזכיר הממשלה לשעבר יוסי ביילין, שמכיר את המערכת ויודע איך היא עובדת.

גדעון סער: סמנכ"ל למינהל – אפשר לקלוט עובדים.

גדעון סער: אז עומד חבר הכנסת אריאל חברי, ומתאר את הבעיה הזאת, ובאמת זאת בעיה – נושא העקורים – שאם אני צריך לבחור מלים ולהתבטא בלשון המעטה אני אגדיר אותה "הזנחה פושעת"; אבל רק משום שאני עומד על הדוכן הזה ואני לא רוצה להבעיר בעירות, כי היה אפשר להשתמש במלים הרבה יותר קשות.

דליה איציק: – – –

גדעון סער: ובמה הממשלה עוסקת?

גדעון סער: היא כל הזמן עסוקה בסבבי תפקידים.

גדעון סער: כל כנס החורף של הכנסת היא היתה עסוקה בשתי שאלות חשובות: האם בוז'י יסכים להתפנות – אפרופו מפונים – ממשרד התיירות לטובת משרד הרווחה, ומי יהיה במקומו בתפקיד שר התיירות.

גדעון סער: בזה עסקנו ממש עד השבוע האחרון של כנס החורף.

גדעון סער: אני לא יכול להגיד שהיו נושאים שהממשלה קידמה, רפורמות גדולות, אבל כל הזמן עסקו בסבב התפקידים.

גדעון סער: טוב, הסתיים כנס החורף, הסתיים הסבב.

גדעון סער: גם זאת שיטה, גברתי היושבת-ראש; אם אתה לא ממהר להכריע בנושאים האלה, להרבה אנשים יש ציפיות.

גדעון סער: אם להרבה אנשים יש ציפיות, הם לא עושים דברים נמהרים או לעומתיים, וזה טוב.

גדעון סער: ראה ראש הממשלה כי טוב, העתיק את השיטה לכנס הקיץ.

גדעון סער: כל כנס הקיץ הוא עוסק בסבב התפקידים.

גדעון סער: כמעט הגענו עד סוף כנס הקיץ, עד שהובא הסבב האחרון, שבו כמעט כל שר הוזז מהמשרד שבו הוא כיהן חודשיים, שלושה חודשים למשרד אחר: צורפה חברתנו השרה רוחמה אברהם, ואנחנו מברכים אותה על כך.

גדעון סער: צורף מחדש שר המשפטים לשעבר והמשנה לראש הממשלה היום, וכמעט הייתי אומר: ובא לציון גואל.

גדעון סער: אבל לא, זה עדיין לא נגמר.

גדעון סער: התחיל מושב, נגמר מושב, עדין לא מונה יו"ר הקואליציה, טרם מונתה יושבת-ראש ועדת הכנסת, עדין אפשר להחזיק כמה אנשים באוויר כמו ג'גלר וכמה כדורים, ואנשים ימתינו בסבלנות, איש-איש לגורלו.

גדעון סער: עכשיו יש עוד בשורה: האם זה חוק חשוב?

גדעון סער: איזו רפורמה חשובה?

גדעון סער: הממשלה חשבה באמת לפתור איזו בעיה כואבת?

גדעון סער: לא – מחליטים להקים משרד חדש.

גדעון סער: הרי כל החלכאים והנדכאים במדינת ישראל זקפו את גבם ביום שבוז'י הרצוג מונה לתפקיד שר הרווחה, ואמרו: הנה, יש לנו גואל.

גדעון סער: סוף-סוף מונה שר הרווחה, אחרי יותר משנה שהממשלה לא מינתה שר רווחה.

גדעון סער: חשבתי לתומי שבממשלה מתוקנת שר הרווחה ממונה על הנושאים האלה.

גדעון סער: טוב, אז עכשיו מקימים משרד חדש, מעבירים סמכויות.

גדעון סער: מה קורה?

גדעון סער: מחליטים להעביר ממשרד ראש הממשלה למשרד לענייני גמלאים את שטחי הפעולה של יחידת הסמך לענייני גמלאים, שהוקמה בסך הכול מתי?

גדעון סער: בספטמבר 2006, לפני פחות משנה, ואת המועצה הציבורית המייעצת לענייני גמלאים, שגם היא הוקמה לפני פחות משנה.

גדעון סער: כל הזמן מזיזים יחידות, מעבירים יחידות סמך – – –

רפי איתן: גדעון, היא עוד לא הוקמה, כי אין משרד.

גדעון סער: עשרה חודשים.

גדעון סער: אתה יודע מה, אדוני השר איתן?

גדעון סער: עכשיו כשאתה אומר את הדברים האלה אני ממש תמה.

גדעון סער: ישבתם כל כך הרבה זמן בממשלה והדבר הזה לא הוקם?

רוחמה אברהם-בלילא: לא שכנעת – – –

משה שרוני: כדי להכעיס אותך.

רוחמה אברהם-בלילא: כדי שתשאל את השאלה הזאת.

חיים אורון: – – – הרבה יותר בזול.

חיים אורון: אתה רוצה הצעות?

חיים אורון: אני אביא לך.

חיים אורון: חינם.

דליה איציק: אגב, גם אני מצטרפת להצעות.

דליה איציק: אני יכולה להפעיל את השעון ואז הוא מאוד כועס.

גדעון סער: פשוט לא יאומן כי יסופר.

חיים אורון: שרוני, תשאל את גדעון למשל מה דעתו על מפת הדרכים.

גדעון סער: היום הוא היום האחרון של הכנס, לכולנו יש מצב רוח מיוחד, אבל באמת, אני שואל: מה הממשלה מביאה לסיום הכנס?

רפי איתן: – – –

גדעון סער: תאמין לי, אדוני השר איתן, אתה עוד תהיה במפלגה שלי, אני מקווה, כי אני מכיר את עמדותיך הלאומיות ואת פועלך בתחום הביטחוני.

חיים אורון: אנחנו מיותרים – – –

גדעון סער: אסור להביע משאלה?

גדעון סער: יש עמדה של ניתוק מאוד גדול מהאזרחים, מה שהם חושבים על המערכת הפוליטית בשיטה הזאת של הקמת משרדי ממשלה חדשים לבקרים.

גדעון סער: יש מין ניכור כלפי התחושות האלה, וזה מטריד אותי.

גדעון סער: אני רוצה לומר עוד דבר: מטרידות אותי גם שיטות פעולה חדשות שאני מגלה בבית.

גדעון סער: אני רוצה לספר ליושבת-ראש הכנסת, כי אם היא תשמע את זה מהתקשורת יכול להיות שהיא לא תאמין, אבל אם אני אגיד את זה יש סיכוי שהיא תאמין.

גדעון סער: הבוקר באתי לוועדת החוקה, חוק ומשפט, להצבעות בנושא שיטת המשטר, שנדחו פעמים רבות כל כך – מסיבות לגיטימיות.

גדעון סער: היושב-ראש, יש לו פררוגטיבה; הוא יכול לדחות – נגיד שאין לו רוב, זאת סיבה לדחות.

גדעון סער: בשעה 09:01 – בנושא שינוי שיטת המשטר והעלאת אחוז החסימה – מחטף של הצבעה – – –

דליה איציק: – – –

גדעון סער: למה אמרתי את זה?

גדעון סער: כי כאשר לא ישבת על הכיסא הרם הזה אנחנו שיתפנו פעולה, ובפעם השנייה בתולדות המדינה העלינו את אחוז החסימה.

גדעון סער: אבל עשינו את זה בדרך ארץ; אלה שהתנגדו – התנגדו.

גדעון סער: היינו צריכים להביא 61 מחברי הכנסת.

גדעון סער: לא פשוט להביא 61 חברי כנסת שגם יהיו כאן בכל הקריאות, ועובדה שהדבר הזה קרה, ומי שנלחם בזה נלחם בזה, וזה עבר.

גדעון סער: אז בנוכחות פחות משליש מחברי ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת עושים מחטף בנושא של שינוי שיטת המשטר?

רוחמה אברהם-בלילא: גדעון, שאני אגלה את כל מה שהיה מאחורי הקלעים בין אתמול להיום?

גדעון סער: גברתי השרה, אני יכול להגיד לך את השורה התחתונה, ולהודיע לך שלא יהיה שום שינוי בשיטת המשטר – – –

רוחמה אברהם-בלילא: אתה תתנגד לזה?

גדעון סער: ללא צל של ספק, כי לא משנים את שיטת המשטר כגנבים.

רוחמה אברהם-בלילא: אז עכשיו אני שקטה.

גדעון סער: יש דרך לעשות דברים.

גדעון סער: נגיד שאתם חוטפים הצבעה, הרי תצטרכו להגיע לאולם הזה, תצטרכו 61 חברי כנסת, ומייד המפלגות הקטנות יורדות, כי המפלגות הערביות לא יתמכו, ומרצ, האיחוד הלאומי והגמלאים לא יתמכו.

גדעון סער: אתם תצטרכו לבוא למפלגות שלפחות היסטורית נחשבות גדולות.

גדעון סער: אבל עם אנשים לא אמינים – – –

רוחמה אברהם-בלילא: כרגע דיברת על העלאת אחוז החסימה.

גדעון סער: אני עשיתי את זה, גברתי השרה, את יודעת למה?

גדעון סער: הגעתי למסקנה שאי-אפשר להפקיד נושאים רציניים בידי אנשים לא רציניים.

גדעון סער: בנושא הזה, של שינוי שיטת המשטר, מטפלים בכנסת הזאת אנשים לא רציניים.

רוחמה אברהם-בלילא: בן-ששון לא רציני?

גדעון סער: אני משתמש במלים עדינות.

גדעון סער: תראי, אני משתמש במלים עדינות, כי אני על הבמה.

גדעון סער: אם לא הייתי על הבמה, הייתי משתמש בשיחה אתך, שאולי תיכף נקיים, במלים קשות מאוד.

גדעון סער: אבל פה אני יכול להגיד: לא רציני.

גדעון סער: לכן, גברתי היושבת-ראש, מענה לבעיות הרציניות של מדינת ישראל אין, שינוי אין, כיוון אין, דרך אין.

גדעון סער: יש תפקידים, ג'ובים, חלוקת שלל וסבבי תפקידים.

גדעון סער: על כן, לא נוכל לתמוך.

גדעון סער: תודה.

דליה איציק: תודה, אדוני.

דליה איציק: בהזדמנות הזאת אני רוצה לברך את שרה.

דליה איציק: ברוכה הבאה אלינו, חזקה ובריאה ומלאת אנרגיות כמו תמיד.

דליה איציק: חסרת לנו, ואנחנו אוהבים אותך.

שרה מרום שלו: תודה.

דליה איציק: אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

דליה איציק: חבר הכנסת משה שרוני, יושב-ראש סיעת גיל, יש לך עשר דקות, בבקשה.

דליה איציק: אחריו – חבר הכנסת .

משה שרוני: גברתי יושבת-ראש הכנסת, מכובדי השרים, חברי הכנסת, כשבאים ומדברים היום על הקמת משרד לגמלאים – איפה גדעון, נעלם?

יולי יואל אדלשטיין: הוא מקשיב לכל מלה.

יולי יואל אדלשטיין: הוא מחכה שתפתיע ותתנגד.

משה שרוני: קודם כול, משרד הגמלאים מוקם מפני שהתנועה שלו, הליכוד, הביאו את הגמלאים אל סף פת לחם.

משה שרוני: הוא שוכח את זה, מה אני יכול לעשות.

משה שרוני: אני אזכיר לו כל הזמן.

משה שרוני: הוא לא יודע על הביורוקרטיה עם נציב שירות המדינה, וזאת ביורוקרטיה – צריכים לחוקק חוק חדש בנושא זה.

משה שרוני: גברתי היושבת-ראש, אני חושב שאת צריכה להיות היוזמת.

משה שרוני: לא יכול להיות שנציב שירות המדינה הוא הפוסק האחרון, ואני חושב שזאת שגיאה פטלית שנתנו לו כוח מעל ומעבר, ואז הוא מנצל אותו בצורה המחפירה ביותר, בצורה לא נכונה מבחינת הבנת החוק.

משה שרוני: משרד הגמלאים הוא משרד שנועד לטפל ב-750,000 גמלאים במדינת ישראל, ובתוך כמה שנים יהיו מיליון ו-200,000, חבר הכנסת גדעון סער.

משה שרוני: נוסף על כך, יש לנו עוד שארית הפליטה, והמשרד הזה מטפל בזה – במה שאתם לא טיפלתם כשהייתם בשלטון.

משה שרוני: אל תטיף מוסר למישהו אחר.

משה שרוני: תטיף מוסר לתנועה שלך כשהיתה בשלטון.

משה שרוני: אני חושב שהקמת המשרד תיתן מענה לכל גמלאי ישראל, גם אלה שמצביעים בשבילך, גדעון סער.

משה שרוני: הקמת המשרד בראשות רפי איתן תביא לשינויים מהותיים בנושא הגמלאים.

משה שרוני: גדעון סער צריך להביא בחשבון שהוא עוד יברך על כך שיש משרד כזה.

משה שרוני: אני בטוח, אני מודיע לך.

משה שרוני: אני חושב שהקמת המשרד היא צורך השעה, במצב של הגמלאים כיום במדינת ישראל.

משה שרוני: אנחנו יודעים שנלקחו מהגמלה של הגמלאים – מ-20.4% הם הגיעו ל-14%.

משה שרוני: הודות לסיעת הגמלאים, כיום הגמלאים מקבלים 16.2%, ואנחנו נעשה את כל המאמצים להחזיר לגמלאים מה שנלקח מהם שלא בצדק, בצורה מחפירה ביותר.

משה שרוני: גדעון, החבר שלך נתניהו עשה את זה, וגם הממשלות האחרות – גם ברק.

משה שרוני: כולם עשו את זה בצורה די טובה, לרעת הגמלאים.

משה שרוני: אני חושב שבנושא הגמלאים, כיום צריכה להיות תנופה במדינה – מה שלא היה אף פעם – כדי להחזיר את הכבוד לגמלאי ישראל.

משה שרוני: בל נשכח שרוב גמלאי ישראל כיום הם אלה שבנו את המדינה, אלה שעברו את כל המערכות, את מלחמות ישראל, והודות להם קמה מדינת ישראל.

משה שרוני: מדינה ומנהיגיה שלא מכבדים את זקניה – אין להם זכות קיום.

משה שרוני: לכן המשרד הזה ייתן מענה.

משה שרוני: אני מאחל לשר הגמלאים הרבה הצלחה.

משה שרוני: אנחנו נעמוד מאחוריך.

משה שרוני: סיעת גיל תומכת, כמו כל הסיעות חוץ מהסיעות שעשו עוול לגמלאים.

משה שרוני: תודה רבה.

דליה איציק: מחאו לך כפיים ביציע, וזה בדרך כלל אסור.

דליה איציק: שלום וברוכים הבאים.

דליה איציק: חבר הכנסת , בבקשה.

דליה איציק: יש לך עשר דקות.

דליה איציק: אחריו – חבר הכנסת חיים אורון, שלו יש חמש דקות.

גברתי היושבת-ראש, עמיתי חברי הכנסת, מכובדי השרים, ראשית, אין לי כל טענה כלפי סיעת גיל והגמלאים, ואני מאחל להם הרבה בריאות והרבה הצלחה, ובעיקר לך, השר איתן, אריכות ימים.

שתזכה להיות שותף בכל מה שקורה במדינת ישראל, בנושאים החשובים, מתוך צלילות הדעת, כמו שאתה עושה את זה טוב עד עכשיו.

ואם בדברי תשמע טרוניות, זה לא אישי, חלילה, ולא נגד הסיעה ולא נגד המעשה כשלעצמו.

יהיו כאלה שיאמרו טוב, יהיו כאלה שיאמרו לא טוב, אבל בוודאי ובוודאי לא מדובר פה בעניין אישי.

גברתי היושבת-ראש, אנחנו נדרשים היום לאשר הקמת משרד, כמו שזה נוסח.

ונתבקשנו, חברי הכנסת, לפי סעיף 31(ג) לחוק-יסוד: הממשלה, להקים משרד חדש אשר ייקרא "המשרד לענייני גמלאים".

כבר אמרנו מי יהיה השר ואיחלנו לו אריכות ימים וכל טוב.

אם מפלגת ישראל ביתנו היתה בראשות השלטון והיתה מגיעה לכאן ומבקשת להקים משרד חדש לנושא הגמלאים, יכול להיות שלא הייתי אומר את מה שאני מבקש לומר ברגע זה, מכיוון שהם לא היו קשורים לאותה החלטה שעליה אני רוצה להתעכב.

אבל אלה שהקימו ומקיימים בפועל את הממשלה בראשות קדימה היו אלה שהביאו להחלטה לסגור את המשרד לענייני דתות, אלה ולא אחרים.

המשרד לענייני דתות, כמו שידוע, טיפל בנושא המועצות הדתיות, במינוי הרבנים, רבני שכונות, בחברות קדישא.

הוא גם טיפל בכל מה שקשור לתמיכה בבתי-הספר העל-יסודיים לבנים, בישיבות, בכוללים, ובעוד מגוון רחב של נושאים שמטבע הדברים קשורים למשרד כמו המשרד לענייני דתות.

שרון בשעתו ואהוד אולמרט כממלא-מקומו, וממשיך בזה אהוד אולמרט היום בממשלה בראשותו, הם ולא אחרים.

המשרד לענייני דתות אינו קיים, והנושא הזה נמצא בחסות משרד ראש הממשלה, כמו שהשר רפי איתן פועל כיום תחת החסות של ראש הממשלה.

מה אמרו אז, כאשר ביקשו לחסל את המשרד לענייני דתות?

הרעיון היה אז, שכאשר אנחנו נבטל את משרד הדתות – למשל, אם היו טענות כלפי המועצות הדתיות, שהמועצות הדתיות לא נותנות את השירותים כאשר הציבור נזקק לשירותים שלהן, אם בכשרות, אם בטהרה, בכל הנושאים האלה, בוודאי ובוודאי כאשר זה יהיה בפיקוח של משרד ראש הממשלה המצב ייטב, המצב ישתפר.

אם בעבר היו טענות שבמועצות הדתיות לא נתנו משכורות, בוודאי, כאשר יקימו את היחידה בתוך משרד ראש הממשלה, או את הרשות בתוך משרד ראש הממשלה, והיא שתפעיל את שירותי הדת, ודאי שהמצב ישתפר.

לי לא ידוע שהמצב השתפר בשום תחום מהתחומים האלה שהמשרד לענייני דתות טיפל בהם.

למשל, ניקח את המועצות הדתיות והטענות שכביכול מי ששלט במשרד לענייני דתות הוא שהיה אחראי למינויים במועצות הדתיות, ומינה מקורבים לשלטון, מקורבים למשפחות של אלה ששולטים במפלגות האלה.

טענות כאלה היו לרוב.

נדמה לי שלאחרונה יצא מבקר המדינה בדוח חמור – אפילו הייתי אומר דוח חמור ביותר – על מה שאנשי קדימה, ולפני כן בחסות הליכוד, אנשי אריק שרון ועמרי שרון – עשו בכל מה שקשור למועצות הדתיות עם המינויים הפוליטיים.

בהרבה מהמועצות הדתיות מינו אנשי ליכוד, מקורבים לליכוד, חברי מרכז ליכוד.

האם זאת היתה הכוונה כאשר הליכוד, ואחר כך קדימה, ביקשו לבטל או לחסל את המשרד לענייני דתות מכיוון שיש שחיתות במינויים של המועצות הדתיות, והמינויים היו דווקא של מקורבים לקדימה או לאלה ששלטו אז בליכוד?

האם אפשר לומר שהיום, לאחר שביטלו או חיסלו את המשרד לענייני דתות, נותנים משכורות בזמן?

אין חשש לשביתות במועצות הדתיות?

אם לא היינו מדברים על אנשים שבאמת רואים את העבודה שלהם כעבודת קודש, ולכן הם מונעים את עצמם מלקיים עוד ועוד שביתות, האם המצב השתפר?

דליה איציק: נא לשבת, חברת הכנסת יחימוביץ.

האם המצב השתפר, שזה הצדיק את הסגירה או את חיסול המשרד לענייני דתות?

דיברו על כך שהמועצות הדתיות אינן פועלות כסדרן ואינן ממלאות את הייעוד שלשמו הן נבחרו, והיו טענות על כך שבערים שונות לא מונו רבנים, לא נבחרו רבנים.

שכונות חדשות נבנו, גברתי היושבת-ראש – שכונות חדשות נבנו במדינת ישראל, ולא מונו להן רבני שכונות.

הייתי יכול לחשוב שאולי נושא הרבנים קשור רק לדתיים או לחרדים.

מי כמונו יודע – וכל מי שנמצא כאן בבית הזה יודע – יכול שתהיה טענה כזאת או אחרת, על מי אין טענה?

אין טענות על פקידים במשרדי ממשלה?

יכול שיהיו טענות על תפקיד כזה או אחר, שרב זה או אחר אולי היה צריך לנהוג אחרת – אני לא חושב שהטענות צודקות, אבל יכול שיהיו טענות.

אבל אפשר לומר שרבני שכונות זה נושא שקשור רק לדתיים, לחרדים, והוא לא קשור לכאלה שהם לא שומרי מצוות?

הטענה היתה שכאשר נבטל, כאשר נחסל, את משרד הדתות – אז בוודאי המצב ישתפר.

אבל אני רוצה לשאול כאן

את החברים מה קרה מכך שסגרנו את משרד הדתות.

אחרי החלטת ממשלה, אותה ממשלה שמחליטה היום להקים משרד חדש לגמלאים – אמר חבר הכנסת שרוני: יש 750,000 גמלאים; אני מאוד מעריך את העבודה שסיעת גיל עושה עבור הגמלאים, ואני יודע שיש לה הישגים רבים בעניין הזה, אבל כל 750,000 הגמלאים באים לאותם שבעה חברי הכנסת של סיעת גיל ומבקשים את העזרה?

הם חיים את חייהם.

ודאי שסיעת גיל, בנושאים המרכזיים שחשובים לגמלאים, לקחה את זה כדגל והיא פועלת בעניין הזה.

מדוע היו צריכים לסגור את המשרד לענייני דתות?

את השאלות האלה אני לא שואל את יושב-ראש מרצ.

יושב פה יושב-ראש מרצ, חבר הכנסת יוסי ביילין.

כאשר הוא היה שר הכלכלה והתכנון, וחשב שהמשרד הזה לא חשוב – או הממשלה חשבה שזה לא חשוב – הוא שעמד בראש המשרד הזה, וסגר את משרד הכלכלה והתכנון.

אני צודק?

יוסי ביילין: כן.

מסכים אתי יושב-ראש סיעת מרצ, יושב-ראש תנועת מרצ-יחד, חבר הכנסת ביילין.

אבל כאן באה הממשלה – סוגרת משרד אחד לפני תקופה מסוימת, והיום באה ופותחת משרד חדש.

לצורך מה הדבר הזה?

אמרו לנו שכאשר לא יהיה משרד לענייני דתות, בחברות קדישא יקברו את המתים מייד.

אני יודע שמאז נסגר המשרד לענייני דתות, אין משכורות, לא מעבירים משכורות לחברות קדישא, ויש הרבה בעיות בכל מה שקשור לקבורת מתים.

בקבורת מתים מדובר רק על חרדים ועל דתיים?

הרי מדובר על שירות לכל תושבי המדינה.

למה אנחנו עדים לאחרונה, בחודשים האחרונים, מאז נסגר המשרד לענייני דתות?

היו בעיות גם קודם, אבל היום, כאשר אין משרד מיוחד שמטפל בהעברות התקציביות לכל מה שקשור ללימודי קודש – אני לא רוצה חלילה לזלזל בפקידים במשרד החינוך שצריכים לעשות את העבודה הזאת, והם משתדלים – אבל, השר רפי איתן, כאשר אין משרד רלוונטי כמו שאתה דורש לגבי הגמלאים, כאשר אין משרד רלוונטי, ודאי שכל אלה שקיבלו את השירות מהמשרד לענייני דתות סובלים.

אם כן, איך אתה מסכים, השר רפי איתן, לבוא לפה היום, לדרוש את אמון הכנסת, לדרוש אמון מאתנו שנצביע בעד משרד לענייני גמלאים – שזה חשוב – אבל בו-בזמן אתה שותף לממשלה שסגרה את המשרד לענייני דתות, והיא סגרה אותו אולי מתוך כוונה?

זה החשש שלי.

היא סגרה את זה מתוך כוונה – השר רפי איתן, אני רוצה שתשמע.

רפי איתן: מה זה שייך?

רפי איתן: זה לא שייך.

אני שואל: ממשלה שסוגרת משרדים כי היא רוצה בסופו של דבר לבוא לידי ייעול – – –

רפי איתן: – – –

היתה טבלה שלמה – – –

רפי איתן: – – – עוד לפני עשר שנים.

לא, זה לא לפני עשר שנים.

היתה טבלה שלמה.

עמד בראש הוועדה הזאת מי שהיה מנכ"ל משרד ראש הממשלה, וקראו לו אביגדור יצחקי, והוא, כדי לייעל, ביקש לסגור.

איך אתה מבקש אמון מאתנו, שנצביע – –

דליה איציק: חבר הכנסת פרוש, אתה כבר – – –

– – בעד הקמת משרד חדש, כאשר סגרו משרד לענייני דתות ופגעו בשירותי הדת?

אני מאוד תמה על הישרות שלך, על שיקול הדעת שלך, כשאתה בא ומבקש מהכנסת אמון.

תודה.

דליה איציק: תודה רבה, אדוני.

דליה איציק: חבר הכנסת חיים אורון, הרגע ראיתי אותו כאן.

דליה איציק: בינתיים יעלה חבר הכנסת – הנה הוא.

דליה איציק: אחריו – חבר הכנסת טלב אלסאנע.

אחמד טיבי: אני.

אחמד טיבי: הם רוצים שהדיון יהיה מעניין.

דליה איציק: לא, אנחנו רוצים את חבר הכנסת טלב אלסאנע.

דליה איציק: אני לא עושה החלפות.

קריאה: – – –

חיים אורון: גברתי היושבת-ראש, אדוני השר איתן, חברי חברי הכנסת, אני עדיין לא למדתי שכאשר יש נושא לא מטופל, אם מקימים משרד – הוא נעשה מטופל יותר טוב, ואם לא מקימים משרד, אז – – – אדוני השר.

רפי איתן: אני שומע.

חיים אורון: יכול להיות שעם הגיל – – – אז הנושא משתבח.

חיים אורון: אני לא יודע.

חיים אורון: אמר חבר הכנסת שרוני שקצבאות הזיקנה קוצצו מלמעלה מ-20% ל-14%.

חיים אורון: המשרד יעלה אותן?

חיים אורון: אני יודע שהיום יש שני חוקים, אדוני השר, שקשורים למשרד הבריאות, מאוד מאוד מאוד נוגעים לקשישים, למשל, להבטיח סל בריאות קבוע בחוק.

חיים אורון: אם יש משרד, זה יבטיח?

חיים אורון: לא צריך בשביל זה משרד.

חיים אורון: צריך לגייס רוב, לאיים על ראש הממשלה שאם זה לא עובר – זה מונח בכל יום, בכל שבוע מחדש במליאת הכנסת, ולא מצליחים להעביר את זה.

חיים אורון: מדברים על 8 מיליארדי שקל קיצוץ בתקציב המדינה.

חיים אורון: אני אומר לך, בלי לבדוק עדיין את הנתונים: רוב הנפגעים מהקיצוץ הזה יהיו קשישים.

חיים אורון: למה?

חיים אורון: סליחה.

חיים אורון: הקשישים יהיו קבוצה מאוד גדולה בין הנפגעים.

חיים אורון: למה?

חיים אורון: כי הקיצוץ הזה יפגע בחלשים, ובהגדרה, הקשישים הם בין החלשים.

חיים אורון: למה אני צריך בשביל זה משרד, כשכל פעם אומרים: את הסעיף הזה קיבלו הגמלאים, את הסעיף הזה קיבלה מפלגת העבודה?

חיים אורון: חילקתם את התקציב.

חיים אורון: זאת לא הבעיה.

חיים אורון: ההתמודדות הגדולה בשאלת הגמלאים והשכבות החלשות בארץ לא עוברת דרך משרד.

חיים אורון: אתה עושה עבודה מצוינת, יפה מאוד, אבל אתה יודע טוב ממני שההחלטות המהותיות על מצבן של הקבוצות המבוגרות בחברה הישראלית לא עוברות דרך הנושאים הספציפיים של המשרד שלכם.

חיים אורון: הן עוברות דרך החלטות על ארנונה, החלטות על מיסוי במשרד הבריאות ובמקומות כאלה.

רפי איתן: הן עוברות דרך תשתיות שחייבות לתאם וליצור – וזה לא קיים.

חיים אורון: התשתית שחייבת לתאם ולייצר לא עובדת במשרד.

חיים אורון: יש עוד קבוצות בחברה הישראלית שזקוקות לטיפול מיוחד, למשל, המיעוט הערבי, והן מבינות שמשרד לענייני המיעוט הערבי משחרר את כולם מאחריות.

חיים אורון: עכשיו, השר איתן אחראי, ואני כבר לא אחראי.

חיים אורון: יש אחראי.

חיים אורון: ואני אומר: לא, שר העבודה והרווחה אחראי, ושר החינוך אחראי, ושר הבריאות אחראי, והוא אחראי גם אם הוא ממפלגת הגמלאים.

נסים זאב: המיעוט הערבי זה עניין של זמן.

נסים זאב: עוד מעט הם יהיו רוב.

חיים אורון: גם אם הוא שייך לסיעת הגמלאים וגם אם הוא שייך לסיעה אחרת.

חיים אורון: אני מבין, הלכתם על הטיקט הזה לבחירות, כל הכבוד, ואתם מקדמים נושאים מסוימים.

חיים אורון: כל הכבוד, אבל אל תהפכו אותו לנושא סקטוריאלי.

חיים אורון: אתה יודע טוב כמוני שאחרי הבחירות הבאות, אם לא תהיה סיעת הגמלאים לא יהיה משרד לענייני גמלאים.

חיים אורון: לא יהיה משרד לענייני גמלאים אלא אם כן יצטרכו לתת צ'ופר למישהו.

רפי איתן: אם כך, אתה טועה.

רפי איתן: אני רוצה לייצר מסגרת, תשתית, שתמשיך לפעול גם אם לא תהיה מפלגת הגמלאים.

חיים אורון: המסגרת והתשתית הן מדיניות, המסגרת והתשתית הן חוקים, המסגרת והתשתית הן הבטחת זכויות שאי-אפשר בהבל פה – לא בחוק ההסדרים ולא במקום אחר – לגרוע אותן.

רפי איתן: אתה חבר הכנסת, למה לא עשית את זה?

חיים אורון: סליחה, אדוני היקר.

חיים אורון: פעמים רבות הייתי שישה חברי כנסת ועשרה חברי כנסת וחמישה חברי כנסת, ואם כל מה שלא קרה בארץ הזאת הוא באחריותי, אני אבוא אליך עם רשימה מאוד ארוכה.

חיים אורון: אתה נמצא בכנסת רק שנתיים, תגיד, למה הקצבה לא עלתה?

חיים אורון: למה הקשישים במצב כל כך קשה?

חיים אורון: למה הבריאות במצב כל כך קשה?

חיים אורון: למה מקצצים?

חיים אורון: תיזהר מהשיח הזה, אדוני השר איתן.

חיים אורון: אני יודע שאם שר הבריאות יאמר לי שהוא תומך כמוני בהוספת מיליארד שקל לתקציב הבריאות, אבל הוא הצליח להשיג רק 200 מיליון, אני אגיד תודה על 200 המיליון ואשתף אתו פעולה כדי להשיג כסף נוסף, אבל אני לא אשלה את עצמי ולא אשלה אותך שאם יהיה משרד, ולשר הממונה על קידום נושא הגמלאים בממשלה, הרואה את עצמו אחראי, יהיה גם מיניסטריון עם כל האופרציה, משהו ישתנה.

חיים אורון: אולי ישתנה דבר אחד – יהיו כמה פקידים, שאולי תמנה, ואחרי שתפרוש הם לא יהיו יותר.

חיים אורון: המסלול הזה הוא חסר תכלית וחסר תוחלת.

חיים אורון: הוא חסר תכלית כי שאלת מעמדו של הציבור המבוגר בארץ הזאת, בהגדרתה, היא בין-משרדית; היא בהגדרתה שאלה של מדיניות כוללת, והיא מושפעת בעיקר מהחלטות מדיניות כוללות ולא מטיפול בנקודה כזאת או אחרת.

דליה איציק: תודה.

דליה איציק: חבר הכנסת אחמד טיבי, בבקשה.

דליה איציק: אדוני המזכיר, נא להודיע שלמעט ועדת הכספים, שאמורה לשבת לא יותר מ-20 דקות, בזמן ההצבעות אין לקיים ישיבות ועדות.

דליה איציק: אני נורא מצטערת, המליאה היא לא דבר מיותר בכנסת.

דליה איציק: את אותו הדבר נא להודיע ליושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, שביקש ממני חמש דקות.

דליה איציק: אני לא אסכים לקיים הצבעה בזמן שחברי הכנסת יהיו בוועדות למיניהן.

דליה איציק: אני מבקשת להודיע בצורה ברורה ומפורשת שאין אישור לכך.

דליה איציק: בבקשה, אדוני.

אחמד טיבי: תודה, גברתי היושבת-ראש.

אחמד טיבי: יש עכשיו גם ישיבה של ועדת החוקה.

אחמד טיבי: יש רוויזיה ולכן חלק מחברי לא נמצאים פה, ואני מחליף את חבר הכנסת טלב אלסאנע.

אחמד טיבי: גברתי היושבת-ראש, רבותי חברי הכנסת, אין ספק שהיגיינה ציבורית, יושר וכללי מינהל תקין הם עמוד התווך של קידום האינטרס הציבורי, ולכן, כאשר מנסים ללחום בשחיתות ובמינויים מאפיוזיים של שר האוצר הנוכחי, שר הפנים לשעבר רוני בר-און, פתאום אותם מאפיונרים שהוא ממנה מנסים להשתמש בשיטות מאפיונריות, להשמיץ וללכלך, השקר מתגלה בתוך שעות, והם אפילו הביכו את המשטרה, שעשתה מעשה שלא ייעשה בהדלפות פוגעניות.

אחמד טיבי: נשאלת השאלה, האם בשביל זה המינויים המאפיוזיים האלה וסידור העבודה לאנשים באים אל העולם?

אחמד טיבי: כדי לפגוע בשמם הטוב של חברי הכנסת?

אחמד טיבי: אנחנו גאים בכך שלא זוכינו אף פעם, בניגוד למאפיונרים ולמאפיוזים, הממנים והממונים.

אחמד טיבי: יש כאלה שהתרגלו לחקירות נגדם.

אחמד טיבי: אנחנו לא מוכנים להתרגל, ולא נתרגל גם להשמצות.

אחמד טיבי: אני רוצה להגיד שאני לא ארפה מהמלחמה בוועדה הממונה בטייבה ובמינוי ההזוי של טוויזר.

אחמד טיבי: איך פתאום הממשלה והשלטונות מנסים לייצב אותו?

אחמד טיבי: ראשית, בהדלפות מרושעות נגד חברי הכנסת.

אחמד טיבי: שנית, בהזמנת אנשים מבל"ד לחקירות באמצעות השב"כ, בטייבה למשל.

אחמד טיבי: שואלים אותם: למה אתם מתנגדים למינוי של טוויזר?

אחמד טיבי: מאיימים עליהם.

אחמד טיבי: פתאום אנחנו רואים הדלפות מרושעות, שקריות ומאפיוזיות בעיתונים, שמתגלות כשקר נלוז, נפסד ונקלה, של אנשים שהתרגלו להיות בחקירות ורוצים להכפיש אחרים.

אחמד טיבי: רק קונספט חולני אדנותי יכול להוביל למינוי הזוי כזה.

אחמד טיבי: אני נזכר במה שאמר מרטין לותר קינג – לא המעשים הרעים של האנשים הרעים מדאיגים אותי, מדאיגה אותי יותר שתיקתם של הטובים, חבר הכנסת רן כהן וחבר הכנסת יוסי ביילין.

אחמד טיבי: צר לי על כך שלא שמעתי התבטאויות ברורות וחד-משמעיות בתקשורת.

אחמד טיבי: אפילו עיתון "הארץ" לא התייחס במלה אחת למינוי של טוויזר, ודווקא "מעריב" פרסם כתבה.

אחמד טיבי: לא התייחסו, כאילו זה בחצר האחורית.

אחמד טיבי: מה, זה מאבק רק של תושבי טייבה?

אחמד טיבי: רק של הערבים?

אחמד טיבי: רק של המשולש?

אחמד טיבי: לא מספיק שחבר הכנסת אופיר פינס, שר הפנים לשעבר ויושב-ראש ועדת הפנים, יגיד מאחורי המליאה לשר שטרית שזה מינוי שערורייתי, שזה מינוי הזוי, מטורף, שבלי ספק לא עבר ועדות.

אחמד טיבי: תגידו את זה בציבור.

אחמד טיבי: תילחמו אתנו.

רן כהן: זה לא מינוי הזוי, זה מינוי בזוי.

אחמד טיבי: גם הזוי, גם בזוי.

אחמד טיבי: מה המסר שאתם מעבירים לתושבי טייבה?

אחמד טיבי: שולחים להם מנהל בית-כלא, אדם שאומר: כמו שניצחתי את הרצל אביטן אני אנצח את טייבה.

אחמד טיבי: מה זה?

אחמד טיבי: אנחנו נגד פירוק מועצת העיר, שנבחרה כדת וכדין; אבל לחלופי חלופין, נניח שנכשלנו ואתם רוצים להכריח אותנו, והשלטון בידיכם, ואתם רוצים להמליך יהודי על טייבה – באופן הזוי, זה היהודי שאתם שולחים לטייבה?

אחמד טיבי: כלו כל היהודים שיכולים למלא את התפקיד הזה?

אחמד טיבי: אני אומר את זה לחלופי חלופין.

אחמד טיבי: אלא אם כן מישהו רוצה לסדר עבודה לחבר, מישהו הבטיח משהו לקולגה שלו, לקולגה שלו לשעבר, על חשבוננו.

אחמד טיבי: נכון, בטייבה יש בעיות, בעיות קשות אפילו.

אחמד טיבי: בניהול היו בעיות, בעיות קשות.

אחמד טיבי: משרד הפנים לא עמד לצד העירייה ולצד ראשה הנבחר.

אחמד טיבי: גם זאת עובדה.

אחמד טיבי: מתחשבנים אתו על שנת 2005, שבה הוא לא היה ראש העיר.

אחמד טיבי: אבל להביא מינוי כזה?

אחמד טיבי: וכשאיש ציבור נלחם במינוי הזה, פתאום הוא מוצא את עצמו מוכפש בעיתון.

אחמד טיבי: זה דבר נקלה, ממש תת-רמה, התנהגות של אנשים שרגילים ששמותיהם מופיעים במדורים האלה.

אחמד טיבי: אנחנו נמשיך במאבק הזה, ומי שעומד מאחורי המינוי הזה צריך להתבייש, ואני מתכוון לשר רוני בר-און באופן אישי.

אחמד טיבי: אני קורא לשר שטרית לא להסתפק באמירה ש"אני לא הייתי עושה את המינוי הזה".

אחמד טיבי: מה זה לא הייתי עושה?

אחמד טיבי: עכשיו אתה שר הפנים.

אחמד טיבי: הוא אמר לנו דברים יותר קשים.

יוסי ביילין: יש לו סמכות לבטל?

אחמד טיבי: בוודאי, בוודאי, להעביר אותו.

אחמד טיבי: אגב, יש רשויות יהודיות שמשוועות לאנשים כמו טוויזר, מרוב שהוא רחמן, מרוב שהוא – אגב, איך אמר רוני בר-און כאן?

אחמד טיבי: חבר הכנסת טיבי, מה אתה מתנגד, הוא מכיר את המנטליות.

אחמד טיבי: מאיפה הוא מכיר את המנטליות, מבית-הכלא?

אחמד טיבי: איפה הוא פגש ערבים?

אחמד טיבי: בבית-הכלא.

אחמד טיבי: משם הוא מכיר את המנטליות.

אחמד טיבי: איזו אמירה אדנותית, משפילה, פוגענית כזאת של רוני בר-און.

אחמד טיבי: השר שהפך להיות שר האוצר.

אחמד טיבי: "מכיר את המנטליות".

אחמד טיבי: גם אני מכיר את המנטליות הגזענית-האדנותית הזאת של רוני בר-און ושל אלה שדחפו למנות אדם אחד ויחיד לתפקיד הזה.

אחמד טיבי: גברתי היושבת-ראש, אין ספק, הנושא הזה כואב לנו.

אחמד טיבי: יש בעיות שעוד צריך לתקן בטייבה, בוודאי.

אחמד טיבי: אבל ככה להתייחס באופן כל כך משפיל לתושבי העיר?

אחמד טיבי: לומר: הבאנו לכם רב-כלאי שמבין את המנטליות?

אחמד טיבי: טייבה רוצה לנהל את עצמה בעצמה, באופן דמוקרטי, בהכרעה דמוקרטית.

אחמד טיבי: תעזרו לעיר, לעיר שלנו, לעיר שלי, ותפסיקו במשחקים של משטרה ושב"כ כדי לייצב מינוי בזוי שמסכן את שלום הציבור.

אחמד טיבי: אני אומר לכם: המינוי הזה מסכן את שלום הציבור בטייבה ופוגע במרקם החברתי.

אחמד טיבי: אגב, יש כמה אצות אופורטוניסטיות של תושבי המקום שמסתובבות מסביב לכל איש שלטון שמגיע, תופעה רגילה בכל עם.

אחמד טיבי: אנשים בזויים, שפלים, שפועלים נגד בני עמם.

אחמד טיבי: אנחנו מכירים אותם בשם אחד-אחד.

אחמד טיבי: לפעמים הם מזמינים אותו הביתה לכוס קפה, בלילה, שאף אחד לא יראה, מרוב בושה.

אחמד טיבי: הם צריכים להתבייש.

אחמד טיבי: אנשים צריכים להצביע עליהם ברחוב.

אחמד טיבי: ובסופו של דבר, המינוי הזה צריך להתבטל.

אחמד טיבי: ההחלטה העקרונית עומדת בפני בג"ץ.

אחמד טיבי: ולכן, גברתי היושבת-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני קורא לחברי, גם מחוץ לסיעות הערביות: תשמיעו קול.

אחמד טיבי: דברו עם שר הפנים מאיר שטרית, דברו עם מי שצריך.

אחמד טיבי: קצה נפשנו ביחס האדנותי, המתנשא והמבזה הזה.

אחמד טיבי: אפשר אחרת.

אחמד טיבי: תודה, גברתי.

דליה איציק: תודה, אדוני.

דליה איציק: חבר הכנסת דב חנין, יש לך עשר דקות.

דליה איציק: תיכף יתפוס פה את מקומי חבר הכנסת אחמד טיבי – אתה רוצה לנוח דקה?

דליה איציק: לך, תנוח, תשתה משהו.

דליה איציק: לא, באמת, ברצינות.

דליה איציק: אני אמתין לך, חבר הכנסת טיבי.

דליה איציק: אחר כך נתחלק במשכורת.

דליה איציק: בבקשה, חבר הכנסת חנין.

דב חנין: גברתי היושבת-ראש, אדוני השר, עמיתי חברי הכנסת, גברתי היושבת-ראש, לפני שאת מתחלפת אני רוצה לנצל את ההזדמנות כדי להפנות את תשומת לבך לעניין סביבתי שנראה לי שהוא ראוי למחשבה נוספת.

דב חנין: אני מתכוון למזג האוויר באולם המליאה.

דב חנין: אולם המליאה מקורר לרמות מאוד משמעותיות.

דב חנין: אני מבין – – –

דליה איציק: כמה אני שמחה שזה בא סוף-סוף מגבר.

דב חנין: את יודעת, גברתי, שבעולם – – –

דליה איציק: עכשיו ברצינות: אין אשה שלא מעירה לי שקר, וזאת הסיבה – תסלחו לי, אנחנו כולנו מופיעות גם עם ז'קטים, לא רק בגלל שהנימוס מחייב.

דליה איציק: סוף-סוף.

דליה איציק: עכשיו אני אגיד שחבר הכנסת דב חנין ביקש – – –

דב חנין: זו תודעה פמיניסטית, גברתי.

דב חנין: זו תודעה פמיניסטית, אבל מעבר לתודעה הפמיניסטית יש פה עניין יותר רציני.

רן כהן: אני מצטרף לדעתו של חבר הכנסת חנין.

דב חנין: זה לא רק עניין של נוחות.

דב חנין: אנחנו הרי אומרים גם לציבור בישראל שאנחנו מבקשים להימנע מאותו מצב שבו בחורף אמור להיות לנו חם בבית ובקיץ אמור להיות לנו מאוד קר בבית.

דב חנין: זה מצב לא הגיוני ולא סביר.

דב חנין: אפשר בהחלט להפעיל מזגנים, אבל צריך להפעיל מזגנים בצורה מתונה, ובטמפרטורה ראויה שמומלצת לציבור, של 24 מעלות – טמפרטורה לא מאוד נמוכה, טמפרטורה נעימה.

דב חנין: העניין הזה ראוי וחשוב מכיוון שיש לזה הרבה משמעות.

דליה איציק: כמה יש פה?

דליה איציק: אני לוקחת את זה עכשיו מאוד ברצינות.

דליה איציק: הערכתי היא שיש פה 22 מעלות, אבל אנחנו נבדוק.

דב חנין: לעניין הזה יש משמעות גדולה מבחינת חיסכון באנרגיה.

דב חנין: אנחנו מדברים על משבר אקלים, אנחנו מדברים על הצורך של כולנו לעבור לחשיבה אחרת בתחום האנרגיה והחיסכון באנרגיה, והנה, עניין פשוט באופן יחסי, שניתן לביצוע, שאנחנו – –

דליה איציק: כל הצעה שתביא לנו – אגב, בעוד תחומים: בניהול הבית, בנושא הירוק – כל הצעה שנוכל ליישם, תיושם.

דליה איציק: אנחנו ניקח אותה מאוד ברצינות.

דב חנין: תודה רבה, גברתי.

דב חנין: תודה לגברתי, ועכשיו לעניין הדיון שעומד בפנינו.

דב חנין: אדוני השר המיועד לענייני גמלאים, אין ספק שנושא הגמלאים במדינת ישראל – – –

דליה איציק: נוסיף לך עוד שתי דקות.

רן כהן: חבר הכנסת חנין, השר הוא לא רק מיועד.

רן כהן: הוא שר בלי משרד.

רן כהן: עכשיו נותנים לו גם משרד.

דב חנין: עכשיו נותנים לו גם משרד לענייני גמלאים.

דב חנין: משרד המיועד לענייני גמלאים.

דב חנין: אין ספק, אדוני שר, שנושא הגמלאים בישראל ראוי לטיפול וראוי לשיפור משמעותי.

דב חנין: אנחנו מדברים על נושא שהוא נושא חברתי – הגמלאים בישראל הם אוכלוסייה מוחלשת, מקופחת, אוכלוסייה שהיתה קורבן במשך שנים למדיניות אנטי-חברתית של ממשלות ישראל.

דב חנין: ומובן שצריך להזכיר לרעה במיוחד את אותה ממשלה קודמת שבה כיהן כשר האוצר בנימין נתניהו, שהובילה קו חריף ותקיף של התנכלות לכל הקבוצות החברתיות המוחלשות ופגיעה בכל הקבוצות האלה, ובכלל זה עניינים של הגמלאים.

דב חנין: לכן, עניינם של הגמלאים ראוי לטיפול, עניינם של הגמלאים ראוי לשינוי, אבל הדרך לשינוי כזה, אדוני היושב-ראש, איננה הקמתו של משרד מיוחד.

דב חנין: הדרך לתיקון, הדרך לשינוי, היא שינוי המדיניות הכלכלית והחברתית.

דב חנין: אנחנו צריכים באופן דחוף העלאה משמעותית של קצבאות הזיקנה.

דב חנין: אנחנו צריכים באופן דחוף מכשירים חברתיים שיאפשרו טיפול נכון יותר בקשיים ובבעיות הרבות של ציבור הגמלאים בישראל.

דב חנין: היום, גם היום, ממשלת ישראל איננה באה אלינו עם בשורה בתחום הזה.

דב חנין: למרות כל ההבטחות, העשייה מתמהמהת ומבוששת לבוא, ואני חושש שהכנסת תצא לפגרת הקיץ וגם הקיץ יעבור בלי שיחול אותו שינוי דחוף ונדרש בתחום בעיותיהם של הגמלאים.

דב חנין: אבל בעיות הגמלאים הן רק דוגמה לבעיות החברתיות שדורשות טיפול במדינת ישראל.

דב חנין: מצטרף אלינו שר הרווחה, ואני שמח שהוא יוכל לשמוע את הדברים.

דב חנין: אתמול ציינו, אדוני היושב-ראש, את תשעה באב.

דב חנין: לפי המסורת היהודית, תשעה באב איננו רק יום של אבל אלא הוא קודם כול יום של חשבון נפש.

דב חנין: לפי המסורת היהודית מציינים בתשעה באב את חורבן הבית, אבל חורבן הבית הוא לא רק עניין של היסטוריה ארוכה ורחוקה.

דב חנין: בחברה הישראלית, חורבן הבית וחורבן בית הוא גם עניין מאוד אקטואלי, שמתרחש בעצם יום-יום.

דב חנין: אתמול התקיימה בירושלים הפגנה מאוד מיוחדת של חסרי דיור ושל אנשים שביתם נתון באופן אקטואלי בסכנת הריסה.

דב חנין: השתתפו בהפגנה זו נציגים מכפר-שלם שבתיהם בסכנת הריסה, והם – – –

ג'מאל זחאלקה: לא מהיום.

דב חנין: לא מהיום.

ג'מאל זחאלקה: והם הרגו.

ג'מאל זחאלקה: העירייה והמשטרה הרגו אזרח יהודי בזמן שהפגין נגד הריסת ביתו, והיחידים שהפגינו נגד זה היו אני וחברי "קמפוס" באוניברסיטה העברית.

ג'מאל זחאלקה: להזכיר נשכחות – 1981.

דב חנין: חבר הכנסת זחאלקה קודם כול מציין עובדה היסטורית נכונה ומדויקת, וגם אני הייתי אתך באותה הפגנה.

ג'מאל זחאלקה: נכון, גם אתה היית.

ג'מאל זחאלקה: אני לא – – –

דב חנין: זה הוא.

דב חנין: אנחנו היינו יחד באותה הפגנה נגד אותו רצח של מפגין נגד הריסת בתים בכפר-שלם.

דב חנין: אבל, אדוני היושב-ראש, אני רוצה להגיד כמה מלים – – –

ג'מאל זחאלקה: אנחנו הפגנו בעניין הזה, של אנשים שאין להם מקום לגור בו, לא רק שם.

דב חנין: נכון.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לומר כמה מלים בעניין הזה.

דב חנין: בכפר-שלם חיים אנשים – אגב, חלקם גמלאים – כבר הרבה שנים.

דב חנין: המדינה שלחה אותם לאדמות האלה, אלה אדמות שבמקור היו שייכות לכפר ערבי שבשנת 1948 תושביו גורשו.

דב חנין: האדמות נלקחו בידי המדינה, והמדינה שלחה לשם את האנשים שחיים היום בכפר-שלם.

דב חנין: הם חיים שם הרבה מאוד שנים, והאדמות האלה עברו גלגולים רבים.

דב חנין: חלקן הגיעו בשנים האחרונות לידי יזמת פרטית, שרוצה כמובן לעשות כסף מהאדמות שהגיעו לידיה, ואז אותה יזמת פרטית באה לתושבי כפר-שלם ואומרת להם: אתם צריכים לפנות את בתיכם, אתם פולשים.

דב חנין: הביטוי הזה, "פולשים", הופך להיות בישראל ביטוי שאין לו שום קשר למשמעות הלשונית המקורית שלו – "פלישה" ו"פולשים".

דב חנין: אלה אנשים שהמדינה שלחה לשם, הם חיים שם הרבה מאוד שנים, חיים בבתיהם, והיום המדינה דורשת מהם לעזוב את ביתם.

דב חנין: לא רק לעזוב את הבית, אלא לעזוב את הבית בלי פיצוי.

דב חנין: המדינה אומרת לאנשים שחיים בבתיהם שנים רבות: תסתלקו מבתיכם.

דב חנין: אני חושב שעל חוסר צדק כזה ועל עוול כזה אי-אפשר לעבור לסדר-היום ואי-אפשר לשתוק.

רפי איתן: סיעת הגמלאים בעיריית תל-אביב מטפלת בזה.

רפי איתן: אתה מטפל בזה?

דב חנין: אני מטפל בזה, ואני שמח שגם סיעת הגמלאים בעיריית תל-אביב – אני מקווה שגם סיעת הגמלאים בממשלה תתייצב ותאמר בממשלת ישראל: לא ייתכן שיזרקו אנשים מבתיהם בלי לתת להם פיצוי.

ג'מאל זחאלקה: סיעת הגמלאים היא בקואליציה שעושה את הדבר הזה.

ג'מאל זחאלקה: שלא יגלגלו עיניים.

דב חנין: יושב אתנו גם שר הבינוי והשיכון, ואני שמח לומר שהוא מתייחס לבעיה בצורה רצינית, ואני מברך על כך.

דב חנין: אני מקווה מאוד, אדוני השר, שתוציא הנחיה אמיצה ועקרונית שאומרת שלא נפלה בין התושבים בכפר-שלם לפי השאלה הפורמלית מי הבעלים על הקרקע שהם יושבים עליה.

דב חנין: כל התושבים שמתגוררים באזור הזה, אדוני השר, גרים בו כבר הרבה שנים.

דב חנין: אני מכיר חלק גדול מהמשפחות.

דב חנין: גם אם הקרקע הגיעה בדרך-לא-דרך – לפי טעמי בדרך-לא-דרך – לידי יזמת פרטית, עדיין המדינה צריכה לקחת את האחריות ולומר: לא נשליך את האנשים האלה מבתיהם, לא נשליך אותם לגורלם, אנו מחויבים לעשות מעשה ולדאוג לכך שלא תישלל מהאנשים האלה קורת-גג.

דב חנין: באותה הפגנה של חסרי דיור השתתפו גם אזרחים ערבים מיפו, שגם הם בסכנת פינוי; השתתפו משפחות חד-הוריות – אמהות – מירושלים, שגם הן נאבקות על הזכות לדיור, כי יש בירושלים לא מעט משפחות חד-הוריות שגרות כרגע במאהל במרכז העיר מכיוון שאין להן אפשרות אחרת של דיור.

דב חנין: השתתפו בהפגנה הזאת בדואים מהנגב, וכאן אני שוב, אדוני, שר הבינוי והשיכון, רוצה לנצל את ההזדמנות ולהביע הערכה על פנייתך ליועץ המשפטי לממשלה בבקשה לעצור את הריסת הבתים של האוכלוסייה הבדואית בנגב עד שאותה ועדה שאתם מקימים תוכל סוף-סוף לתת פתרון מערכתי ורחב לבעיה הזאת.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להגיד כמה מלים בעניין תוכנית ויסקונסין, שנדונה רק אתמול בכנסת.

דב חנין: היום אנו שוב קוראים על ממצאי התחקיר שנעשה ב"הארץ", שלפיו חלק גדול מההשמות, כביכול, של חברת "אג"ם מהל"ב" היו פיקטיביות.

דב חנין: החברה, כפי שאתם יודעים, עמיתי חברי הכנסת, מקבלת את הרווחים שלה לפי מספר ההשמות שהיא עושה.

דב חנין: בפועל מתברר שחלק גדול מההשמות למקומות עבודה של חברת "אג"ם מהל"ב" בנצרת היו פיקטיביות.

דב חנין: מסתבר שאנשים לא באמת הגיעו ולא התחילו לעבוד במקומות עבודה כאלה.

דב חנין: זאת דוגמה נוספת לכך שתוכנית ויסקונסין – – –

אחמד טיבי: נא לסיים.

דב חנין: היושבת-ראש הוסיפה לי עוד שתי דקות.

אחמד טיבי: שתי הדקות הנוספות עברו.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, רק עוד משפט אחד בנושא זה, ואזכיר עוד נושא אחד בקצרה.

דב חנין: זאת רק דוגמה נוספת לכך שתוכנית ויסקונסין היא רעה שאי-אפשר לתקן אותה.

דב חנין: צריך לבטל אותה, כי השיטה שנותנת ליזמים פרטיים להרוויח ממצוקתם של אנשים היא עצמה המקור לכל רע.

דב חנין: אני רוצה להגיד משפט אחרון בנושא הדיון שקיימנו הבוקר בוועדת הפנים, שהיה דיון מאוד מדאיג.

דב חנין: הדיון הזה עסק בחומרים מסוכנים ובמפעלים מסוכנים במפרץ חיפה, והתמונה היא קשה – יש חומרים מסוכנים ויש מפעלים מסוכנים במפרץ חיפה, והסכנה הזאת רלוונטית לא רק למצב של מלחמה.

דב חנין: היא רלוונטית גם למצב של חס וחלילה רעידת אדמה, וגם למצב של סתם תקלת אנוש או תקלה אחרת שעלולה להתרחש.

דב חנין: מדינת ישראל חייבת לקחת על עצמה את האחריות ולהתחיל לטפל ברצינות באזור הזה, שהוא כל כך צפוף באוכלוסין, כדי לתת תשובה אמיתית, וצריך להתחיל עכשיו לפנות מפעלים מסוכנים וחומרים מסוכנים מהאזור הזה – עכשיו, לפני שיהיה מאוחר מדי.

דב חנין: תודה.

אחמד טיבי: תודה לחבר הכנסת דב חנין.

אחמד טיבי: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

ג'מאל זחאלקה: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, מדיניות הממשלה היא רעה, אך נוסף על המדיניות הרעה יש תופעה של שימוש לרעה בסמכות, שגורמת למצב להיות יותר גרוע.

ג'מאל זחאלקה: הדוגמה שאנו דנים בה היא דוגמה מובהקת – יש לממשלה סמכות להקים משרדים חדשים, לאחד משרדים, לפצל משרדים, להוסיף, לגרוע, למנות שרים.

ג'מאל זחאלקה: אני לא ראיתי שהוקם משרד לגופו של עניין, כלומר ישבו, חשבו שהנה הגיע הזמן להקים משרד חדש או לשנות מצב כלשהו משיקולים ענייניים לטובתם של האזרחים.

ג'מאל זחאלקה: אקדים ואומר שאנו בעד הגמלאים, ולכן אנו נגד משרד הגמלאים.

ג'מאל זחאלקה: כל יום משגעים את האנשים; אתה לא יודע איפה הסמכות או הטיפול בעניינך.

ג'מאל זחאלקה: אתה מתעורר בבוקר כשהבעיה שלך במשרד התרבות, ובערב אתה כבר במשרד החינוך.

ג'מאל זחאלקה: לפני שלושה שבועות שלחת מכתב למשרד הרווחה, ופתאום העניין שלך במשרד הגמלאים החדש.

ג'מאל זחאלקה: אנשים לא יודעים, הם לא מצליחים לעקוב אחר הדקויות, כי כל יום תופרים תיק חדש.

אחמד טיבי: תרתי משמע.

ג'מאל זחאלקה: לא רק נגד חבר הכנסת עזמי בשארה תפרו תיק, אלא תופרים תיקים כל יום.

ג'מאל זחאלקה: לפעמים עושים עיבוי של תיקים; משרד התשתיות קטן על השר רחב הממדים, לכן צריך לעבות לו את המשרד.

ג'מאל זחאלקה: תיקחו לדוגמה את מינהל מקרקעי ישראל.

ג'מאל זחאלקה: האם מישהו יכול לרשום לי את ההיסטוריה – מאיפה ולאן זז המשרד הזה?

ג'מאל זחאלקה: לפעמים צריך להעניש שר.

ג'מאל זחאלקה: המינהל נמצא אצל שר השיכון, אבל ראש הממשלה רואה שזה יותר מדי בשבילו והוא לוקח את זה למשרד ראש הממשלה, אחר כך למשרד השיכון, אחר כך למשרד הפנים ואחר כך למשרד התשתיות.

ג'מאל זחאלקה: אתה לא יודע איפה הוא נמצא.

ג'מאל זחאלקה: משגעים את האנשים.

ג'מאל זחאלקה: זה לא לגופו של עניין, אלא לגופה של קואליציה.

ג'מאל זחאלקה: זה שימוש לרעה בסמכות.

זאב בוים: מה זה מפריע לתושב?

ג'מאל זחאלקה: בטח שזה מפריע לתושב.

דוד טל: איך הגעת למשרד הדתות?

אחמד טיבי: הוא מדבר על מינהל תקין.

דוד טל: זה לא שייך.

דוד טל: הוא מקבל את השירות.

ג'מאל זחאלקה: לשיטתך, השר בוים, למה לא לעשות 50 משרדים?

ג'מאל זחאלקה: למה לא להעביר את הטיפול במעונות-יום למשרד התיירות?

ג'מאל זחאלקה: למה לא? יש גבול לכל תעלול.

אחמד טיבי: חיל האוויר במשרד הרווחה.

דוד טל: כבר היו דברים מעולם, שהעבירו דברים ממשרד העבודה והרווחה למשרד אחר.

ג'מאל זחאלקה: הגיע הזמן שמשרדי הממשלה יהיו ידועים; שיהיה ידוע שיש 20 משרדים.

ג'מאל זחאלקה: שישימו שרים ללא תיק כמה שהם רוצים.

זאב בוים: חבר הכנסת זחאלקה, תביא טיעונים יותר רציניים.

ג'מאל זחאלקה: בטח שזה רציני.

זאב בוים: מה זה מפריע לתושב?

ג'מאל זחאלקה: בטח שזה מפריע לתושב.

ג'מאל זחאלקה: מהן הסמכויות של משרד הגמלאים?

ג'מאל זחאלקה: מה הדברים שיועברו אליו?

משה שרוני: למה הוא לא התנגד כאשר העבירו סמכויות לשר המדע?

ג'מאל זחאלקה: אני נגד.

ג'מאל זחאלקה: אני התנגדתי.

משה שרוני: כן, כן.

ג'מאל זחאלקה: בטח שאני נגד.

ג'מאל זחאלקה: אני אומר לך, אני נגד.

רפי איתן: אבל הצבעת בעד.

אחמד טיבי: זה מה שאתם עושים.

אחמד טיבי: אתם מתנגדים ומצביעים בעד.

ג'מאל זחאלקה: קשה לתפוס אותי בדבר כזה, שאני אגיד לך שאני נגד ואני אצביע בעד.

ג'מאל זחאלקה: אני נגד, והצבעתי נגד.

ג'מאל זחאלקה: אני לא יודע אם הצבעתי, אבל אני נגד.

משה שרוני: – – –

ג'מאל זחאלקה: השימוש לרעה בסמכות מתגלה בעניין חוק הפוליו.

ג'מאל זחאלקה: ?

ג'מאל זחאלקה: חוק זה עבר בכנסת את כל המשוכות האפשריות – דיון מעמיק, וזה עבר בקריאה ראשונה.

ג'מאל זחאלקה: דרך אגב, אף חבר כנסת אחד לא התנגד לחוק.

ג'מאל זחאלקה: בקריאה טרומית היו 63 בעד ואפס נגד; קריאה ראשונה 0-76; קריאה שנייה ושלישית 0-99.

ג'מאל זחאלקה: עכשיו אנחנו שומעים ששר האוצר רוצה לבטל או רוצה לדחות את היישום של החוק הזה.

ג'מאל זחאלקה: למה?

ג'מאל זחאלקה: הוא רוצה לעשות את זה.

ג'מאל זחאלקה: זו דוגמה לשימוש לרעה בסמכות.

ג'מאל זחאלקה: זה נעשה בלי לדפוק חשבון לאף אחד.

ג'מאל זחאלקה: מזלזלים בכנסת.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו מקבלים החלטה על חוק פוליו כדי לתת פיצוי לאלפי אנשים קשי יום, ושר האוצר החליט שהוא דוחה את זה.

ג'מאל זחאלקה: אני מברך את חבר הכנסת שרוני על עמדתו.

ג'מאל זחאלקה: אני שמעתי אותו הבוקר.

ג'מאל זחאלקה: ככה צריך להגיד.

ג'מאל זחאלקה: מצוין מה שאמרת: לא ניתן לדבר כזה לעבור.

ג'מאל זחאלקה: לכן, אני קורא לכל חברי הכנסת להתנגד לתוכנית הזאת.

ג'מאל זחאלקה: עוד דוגמה לשימוש לרעה בסמכות.

ג'מאל זחאלקה: למה אני מזכיר את הדברים האלה?

ג'מאל זחאלקה: לפעמים יש הגדשה של הסאה.

ג'מאל זחאלקה: עושים את זה כמו פדיחה, בעצם.

ג'מאל זחאלקה: אני מדבר על ראשי מועצות ממונים או מועצות ממונות.

ג'מאל זחאלקה: פעם זה היה במשורה, במקרים חריגים ביותר, קשים ביותר, כי חשבו שזה לא קל לבטל תוצאה של בחירות.

ג'מאל זחאלקה: כאשר התושבים בוחרים מועצה מקומית וראש עיר, צריך להיות דבר חריג ביותר, קטסטרופלי כמעט, כדי ללכת לצעד הקיצוני של מועצה ממונה.

ג'מאל זחאלקה: רק כאשר כלו כל הקצין.

ג'מאל זחאלקה: יש למשרד הפנים אלף ואחד צעדים כדי לשמור על הקופה הציבורית, כדי לרסן ראשי מועצות, כדי לדאוג שיהיה מינהל תקין.

ג'מאל זחאלקה: לפעמים לא משתמשים בכל הכלים האלה, וקופצים ישר למינוי מועצה ממונה, כמו שעשה שר הפנים הקודם, רוני בר-און.

ג'מאל זחאלקה: היד קלה על העט להדיח ראש עיר, להדיח מועצה.

ג'מאל זחאלקה: זה דבר חסר תקדים, מה שקרה בשנה האחרונה.

ג'מאל זחאלקה: מדובר ב-16 מועצות מקומיות ערביות.

ג'מאל זחאלקה: לא היה כדבר הזה.

ג'מאל זחאלקה: יש לו סמכות, אבל הסמכות ניתנה כדי שישתמש בה במשורה.

ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שצריך לתקן את החוקים.

ג'מאל זחאלקה: השרים והממשלה משתמשים בשיקול הדעת לרעה.

ג'מאל זחאלקה: צריך לכבול את ידיהם.

ג'מאל זחאלקה: לא יכול להיות ששר הפנים יכול לקבל החלטות כאלה.

ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שהחלטה כזאת צריכה להתקבל אחרי ביקורת שיפוטית עם תנאים מפורטים, ולא כגחמה של שר הפנים.

ג'מאל זחאלקה: לבסוף, כבוד היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, מול הכנסת יש מאהל של אזרחים ערבים מהנגב המוחים על הריסת הבתים והפקעת הקרקעות.

ג'מאל זחאלקה: אני יודע שיש הצעה להקפיא את הריסת הבתים למשך שנה.

ג'מאל זחאלקה: אני קורא לכל שרי הממשלה לתמוך בהצעה הזאת.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שזה ייתן אפשרות לנהל משא-ומתן.

ג'מאל זחאלקה: אני אומר מראש: הממשלה לא יכולה לבוא לאזרחים הערבים בנגב עם העמדות הישנות שלה.

ג'מאל זחאלקה: שמענו הרבה רטוריקה על רצון טוב, נכונות למשא-ומתן והידברות.

ג'מאל זחאלקה: אלה דברים טובים וחיוביים, אבל זה לא מספיק.

ג'מאל זחאלקה: כדי לשנות את המצב באמת, צריך לשנות עמדות.

ג'מאל זחאלקה: הממשלה לא יכולה להתחיל את המשא-ומתן כשהיא לא מכירה באופן גורף בבעלות של האזרחים הערבים בנגב על הקרקע.

ג'מאל זחאלקה: זו נקודת התחלה שלא תוביל לשום מקום.

ג'מאל זחאלקה: לכן, אני קורא לממשלה ולשר הבינוי והשיכון לחשוב מחדש על עמדות הממשלה, ולא רק על שיטת עבודה של הממשלה.

ג'מאל זחאלקה: אם תהיה מחשבה מחדש על הנושא הזה, אני חושב שנוכל להתקדם.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת יצחק בן-ישראל.

אחמד טיבי: אחריו – חבר הכנסת אריה אלדד, ואחרי כן – חבר הכנסת רן כהן.

יצחק בן ישראל: אדוני היושב-ראש, רבותי השרים, כנסת נכבדה, שמעתי את כל אלה שדיברו לפני, וגיליתי שיש תמיכה מקיר לקיר ברעיון של הגמלאים: בזה שצריך לשפר את המצב, בזה שהמשרד הזה יכול להועיל אבל הוא לא מספיק.

יצחק בן ישראל: עלו פה עוד הרבה דברים אחרים שצריך לעשות חוץ מזה.

יצחק בן ישראל: לכן, אני לא מבין – אולי מפני שאני חדש – איך לא מתבקשת המסקנה שצריך לתמוך בהצעה שעלתה כאן.

אריה אלדד: אם זה כל כך חשוב, למה לא עשו את זה לפני שנה וחצי?

יצחק בן ישראל: גם זו שאלה מצוינת.

יצחק בן ישראל: להגיד שלא עשו את זה לפני שנה וחצי זו טענה טובה, שלא אומרת שלא צריך לעשות את זה היום.

יצחק בן ישראל: טענה טובה שאומרת: חבל שלא עשיתם את זה לפני שנה וחצי.

יצחק בן ישראל: בוא נעשה את זה לפחות היום, כדי שלא נעמוד פה בעוד שנה וחצי ונגיד – שלוש שנים.

אריה אלדד: אלא אם כן יש סיבה אחרת לעשות את זה היום.

יצחק בן ישראל: בתור חבר כנסת חדש, שעוד לא התרגל לחוקי המשחק וללוגיקה המיוחדת של הבית הזה, נראה לי שהמסקנה הישירה והפשוטה מכל מה שנאמר פה קודם היא שצריך לתמוך בהצעת הממשלה.

יצחק בן ישראל: אני מברך את הממשלה שעשתה את זה, ולו באיחור.

יצחק בן ישראל: כמובן – גם את השר רפי איתן.

יצחק בן ישראל: אני רוצה להגיד מלה אחת על עניין המפונים למיניהם שהוזכרו כאן, ובעיקר מפוני גוש-קטיף, שהזכירה פה קודם יושבת-ראש הכנסת.

יצחק בן ישראל: אנחנו, בכלל, יש לנו איזו נטייה, בכל פעם שקורה משהו רע במדינה, להאשים בזה איזה משהו שעשינו בעבר, את עצמנו, בלי להביא בחשבון את אותם כוחות שלפעמים הם הרבה יותר גדולים מאתנו שגורמים לכל מיני תופעות.

יצחק בן ישראל: אני יודע, למשל, הניצחון של ה"חמאס" ברצועת-עזה, או ברשות הפלסטינית בכלל, מיוחס אצלנו ישר להתנתקות, בלי שאנחנו שמים לב שיש פה איזה ביטוי לתנועה כללית שעוברת על העולם המוסלמי, מאינדונזיה בקצה ההוא ועד מרוקו בקצה השני.

יצחק בן ישראל: לא אנחנו בדיוק מנהלים את החיים של למעלה ממיליארד איש בכל העולם הזה, ואנחנו הרבה פעמים נתקלים בביטויים המקומיים שלנו לתופעות הרבה יותר גדולות מאתנו.

יצחק בן ישראל: אנחנו גם לא נותנים לעצמנו דין-וחשבון מה חסכנו בהתנתקות.

יצחק בן ישראל: אנחנו – כל דבר רע שקורה לנו זה בגלל ההתנתקות.

יצחק בן ישראל: אבל כל אותם דברים שלא קורים אי-אפשר כמובן לרשום, ולכן נראה לנו שאנחנו עושים כל הזמן רק שגיאות וכל הזמן המצב לא טוב, ואף פעם לא עשינו שום דבר נכון.

יצחק בן ישראל: אז אני אומר את דעתי הדי-ברורה: אני חושב שההתנתקות היתה מוצדקת והיא היתה זכותה המלאה של המדינה, ודווקא משום כך חובתה של המדינה לטפל במפונים בצורה הכי הוגנת שרק אפשר, ולא למשוך – וכאן, דרך אגב, עוד שנה וחצי פחות שנה וחצי, זה לא כמו הקמת משרד.

יצחק בן ישראל: פה העניינים נוגעים באנשים, אנשים שחיים, ולכן אנחנו צריכים לפתור את הדבר הזה, ולפתור מהר.

יצחק בן ישראל: זה לא עולה על הדעת, דווקא משום שהייתי – ונשארתי – בעד ההתנתקות, שזמן רב כל כך אחריה, כמעט שנתיים, אנחנו לא נפתור את הבעיה ויהיו פה אנשים שלא מצאו להם לא פתרונות דיור, לא פרויקטים חלופיים ולא שום דבר מהסוג הזה.

יצחק בן ישראל: אותו דבר, דרך אגב, נכון למפונים למיניהם.

יצחק בן ישראל: זו תמיד זכותה של המדינה לפעול כחוק ולדרוש מאנשים להתפנות, אבל זו חובתה להתייחס אליהם באופן הוגן ולהציע להם את הפיצויים, או את מה שצריך, ולא לזרוק אנשים לרחוב.

יצחק בן ישראל: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת אריה אלדד.

אריה אלדד: אדוני היושב-ראש, רבותי השרים, חברי הכנסת, אין לי טענה לשר איתן ולאינטרסים של הגמלאים, אבל אני מצר על כך שהפכו את השר איתן היום לשק חול.

אריה אלדד: למעלה משנה מאז הוקמה הממשלה והשר איתן עוסק בענייני הגמלאים, אז מה קרה היום שצריך משרד?

אריה אלדד: אם היה צריך משרד – מה?

אריה אלדד: אין 78 חברי קואליציה שמסוגלים להרים את היד כדי להקים משרד?

אריה אלדד: הלוא המשרד יוקם.

אריה אלדד: הממשלה לא היתה מסוגלת אפילו להקים משרד, אם זה כל כך חשוב?

אריה אלדד: אלא שהוא לא דרוש לעניינם של הגמלאים.

אריה אלדד: הוא דרוש – ולכן אני מצר על כך, השר איתן, שהופכים אותך לשק חול בבונקר של אולמרט, במערכת הביצורים שהוא מקיף בה את עצמו היום, כי מגדל הקלפים שלו עומד לקרוס, והוא צריך לתמוך אותו בכל מיני שקי חול.

רפי איתן: אני מזמין אותך להצטרף.

אריה אלדד: חלילה לי.

אריה אלדד: כל יום שהממשלה הזאת מכהנת הוא סכנה קיומית לישראל.

אריה אלדד: צריך להחליף את הממשלה הזאת, וכל מי שתומך בה ומחזק אותה חוטא לאינטרסים של עם ישראל.

אריה אלדד: ממשלה שלא מסוגלת לעזור לשדרות לבנות מקלט בלי להתקוטט עם בית-המשפט העליון, שלא מסוגלת להיאבק בשחיתות בלי להשתלח במבקר המדינה – בפרפראזה, אולי, על מה שאמרו פעם על נשיא ארצות-הברית מסוים, שהוא לא מסוגל לרדת במדרגות וללעוס מסטיק, הממשלה הזאת לא מסוגלת לעשות שני דברים טובים.

אריה אלדד: כשהיא עושה משהו טוב, היא מייד מקלקלת בדבר אחר.

אחמד טיבי: הנשיא פורד.

אריה אלדד: אמרו לי לא להזכיר שמות של מי שלא פה.

אריה אלדד: לא יפה לתקוף אנשים באופן אישי, אבל – – –

אחמד טיבי: אתה עושה היסטוריה.

חיים אורון: – – – תלונות לוועדת האתיקה.

אריה אלדד: או בג"ץ נגד ועדת האתיקה.

אריה אלדד: במקום לעשות לטובת מדינת ישראל, הופך ראש הממשלה את המדינה למכרה זהב של האינטרסים שלו, או לצורך העניין, מכרה חול – מה שכתב עליהם פעם הסופר: חולות הזהב – ובשרים שלו הוא משתמש כשקי חול לבצר את הבונקר.

אריה אלדד: לפני שלושה ימים, או ארבעה ימים, מול מצלמות, הצהיר ראש הממשלה, ואני קורא: "מיניתי את חיים רמון ורוני בר-און כי הם חברים שלי, וכדי שידעו שאני לא שוכח חברים".

אריה אלדד: והוא גם אמר: "מיניתי אותם גם כי הם הטובים ביותר".

אריה אלדד: היה קיסר ידוע, קליגולה, שמינה את הסוס שלו לקונסול.

אריה אלדד: אני מניח שהיה לו סוס טוב, אולי הסוס הכי טוב ברומא.

אריה אלדד: אתם לא מעלים על דעתכם שנותנים לקיסר רומא סוס צולע עם פרעושים.

אריה אלדד: ודאי הסוס היה מצוין.

אריה אלדד: יכול להיות שבהשוואה לקונסולים האחרים ברומא, הוא אפילו היה קונסול מצטיין, אבל קליגולה נזכר לשמצה בהיסטוריה, והסוס והמינוי שלו הפכו להיות משל ושנינה.

אריה אלדד: אז בואו נבחן את השאלה של החברים הכי טובים של ראש הממשלה.

אריה אלדד: הוא אומר: מיניתי אותם כי הם היו חברים שלי, אבל גם כי הם הכי טובים.

אריה אלדד: רוני בר-און, שלנצח ייזכר בתולדותינו בפרשת בר-און–חברון?

אריה אלדד: והשרה רוחמה אברהם הנתונה עדיין בחקירה על קבלת שוחד בפרשת "אגרקסקו"?

אריה אלדד: וחיים רמון, עבריין מין מורשע, בתור משנה?

אחמד טיבי: – – – קולגיאלית, לפי החוק מותר.

אריה אלדד: לפי החוק מותר, אבל הקלון מוטבע במצחה של הממשלה הזאת.

אריה אלדד: אין לראש הממשלה חברים בלי תיקים?

אריה אלדד: במסכת בבא קמא כתוב: "לא לחינם הלך זרזיר אצל עורב אלא מפני שהוא מינו".

אריה אלדד: ראש ממשלה שנמצא בעיצומה של חקירה פלילית בפרשת בל"ל, ועוד כמה וכמה תיקים פליליים ממתינים לו על שולחנו של היועץ המשפטי לממשלה, בוחר עבריינים להיות שקי החול שלו, לבצר את מעמדו.

אריה אלדד: ולכן אני מצר כל כך על כך שהשר איתן מצטרף לקבוצה הזאת.

רפי איתן: מה זה שייך?

אחמד טיבי: נא לסיים.

אריה אלדד: מה ששייך הוא שראוי שהממשלה הזאת תסיים את ימיה, ויפה שעה אחת קודם.

אריה אלדד: ולכן, חבל על כל מי שמנסה לחזק אותה.

אריה אלדד: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת רן כהן, בבקשה.

אחמד טיבי: חמש דקות.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, רבותי, שרים, חברות וחברי הכנסת, בראשית הדברים אני רוצה להתייחס לדבריו של היושב-ראש המנהל ברגע זה את הישיבה.

רן כהן: מאחר שהדיון הוא בנושא של הקמת משרד לגמלאים, ובו אני רוצה להתרכז, אני רוצה לומר כמה מלים לגבי הדברים שאמר חבר הכנסת אחמד טיבי במליאה הזאת.

רן כהן: זה באמת בלתי נסבל בעיני שרק חבר כנסת ערבי, ורק חבר כנסת מטייבה, ידבר נגד המינוי של טוויזר – שבעיני הוא בזוי – שהיה, אם אני לא טועה, נציב שירות בתי-הסוהר ומפקד כלא באר-שבע בעבר, לממונה על עיריית טייבה על-ידי שר הפנים היוצא, רוני בר-און.

רן כהן: למה הדבר הזה חייב לקרות במדינת ישראל?

רן כהן: למה אנחנו חייבים לעשות מינויים כאלה בזויים, שממש מנקרים את העיניים לציבור הערבי?

רן כהן: למה אנחנו, היהודים, חייבים להתנהל בהתנשאות ובגבהות לב על אזרחים ערבים שהם מיעוט בתוכנו?

רן כהן: אנחנו רוצים ממש לנקר את העיניים של התושבים שהם מיעוט לאומי בקרבנו.

רן כהן: אני קורא לשר הפנים החדש, שטרית, לבטל את המינוי הזה.

רן כהן: לדעתי הוא לא ראוי, הוא לא נכון, הוא לא לכבודנו, הוא לא לכבוד מדינת ישראל.

רן כהן: אני חושב שאני רשאי לומר את זה דווקא בדיון הזה, כי אני מניח, השר רפי איתן, שאתם בעיקרו של דבר רוצים לעשות כאן מהלך מוסרי לטובת הגמלאים במדינת ישראל.

רן כהן: המהלך של מינוי טוויזר לראש עיריית טייבה הוא מהלך לא מוסרי ולא נכון, ואני מציע לבטל אותו.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, לא לכבודך, מכיוון שאתה יושב כרגע בראש, אני אמרתי את הדברים.

רן כהן: האמן לי, כשישבתי שם ושמעתי אותך אומר את זה, החלטתי שאני רוצה לומר את זה כיהודי, כאדם עם מוסר, כאדם עם ערכים הומניטריים.

רן כהן: אני רוצה לומר, רבותי חברי הכנסת, לו היתה הקמת המשרד לענייני גמלאים יצירה טבעית של דיון של ממשלת ישראל, או של איזו ועדה ציבורית שהיתה באה והיתה אומרת:

רן כהן: המתווה והפתרון לבעיית הגמלאים בישראל הם הקמת משרד לגמלאים – היה אפשר לקיים דיון רציני וראוי.

רן כהן: אבל לא זה המצב.

רן כהן: הלוא המצב ברור לחלוטין: מאחר שסיעת הגמלאים באה ואמרה: אני רוצה משרד לגמלאים – מוקם משרד לגמלאים.

רן כהן: והרי זה לא הפתרון לגמלאים.

רן כהן: למה אני אומר את זה?

רן כהן: השר איתן, השר בן-יזרי, חבר הכנסת שרוני, הפתרון לגמלאים לא נמצא במשרד טכני, לא בכך שיוקם משרד עם מנכ"ל ועם רכב וכל מה שצריך – והדבר הזה יכול להיות גם בכל צורה אחרת.

רן כהן: אם ממשלת ישראל – – –

משה שרוני: חבר הכנסת רן כהן, אילו משרדים טיפלו בגמלאים עד כנסת זו?

רן כהן: אני אגיד לך.

רן כהן: משרד האוצר, שפגע בגמלאים; משרד הרווחה, שטיפל – מה שהוא טיפל – בגמלאים; משרד הבריאות, שטיפל בגמלאים.

רן כהן: זה לא יקרה גם היום, גם כשיקום המשרד לענייני גמלאים.

רן כהן: כי משרד הבריאות עדיין ימשיך להיות משרד שיטפל בגמלאים, משרד הרווחה עדיין ימשיך, משרד התעסוקה.

רן כהן: אני אתן לך שתי דוגמאות, חבר הכנסת שרוני, שאתה מכיר אותן לא פחות טוב ממני:

רן כהן: מצב הגמלאים לא יהיה יותר טוב אם לא יהיו פתרונות בנושא הבריאות, שהם בחזקת משרד הבריאות, ובמקרה זה גם שר מטעם הגמלאים יושב שם.

רן כהן: אתן לך עוד שתי דוגמאות אחרות.

רן כהן: תגיד, חבר הכנסת שרוני, העניין של דיירי הדיור הציבורי לא נוגע לגמלאים?

רן כהן: לא נוגע לקשישים בישראל?

רן כהן: אז מה?

רן כהן: זה יהיה בחזקת משרד הגמלאים?

רן כהן: לא.

רן כהן: זה יהיה בחזקת משרד הבינוי והשיכון ומשרד האוצר, וכל זמן שהם רוצים לטרפד את חוק הדיור הציבורי – אין פתרון לגמלאים בדיור הציבורי.

רן כהן: אתם תפתרו את זה על-ידי המשרד הזה?

רן כהן: לא.

משה שרוני: שום משרד ממשלתי לא יאשר בנושא גמלאים בלי אישור ממשרד הגמלאים.

משה שרוני: זו החוכמה.

רן כהן: אבל משרד הגמלאים ישנה את ההחלטה של הממשלה נגד חוק הדיור הציבורי?

רן כהן: לצערי לא.

רן כהן: גם היום הממשלה נגד החוק הזה, ואתם לא משנים את זה.

רן כהן: משרד הגמלאים יקבע שיש סל בריאות שבו נותנים את התקציב מדי שנה לסל התרופות?

רן כהן: לא.

רן כהן: אתם לא קובעים את זה.

רן כהן: לכן, הכנסת הגמלאים למשרד הגמלאים לא מרחיבה – היא מצמצמת.

רן כהן: היא מקטינה.

רן כהן: ולכן, בעניין הזה, לצערי הרב, אדוני היושב-ראש, היא לא הפתרון.

רן כהן: היא הפתרון לסיעת הגמלאים; היא לא הפתרון לגמלאים.

רן כהן: ולכן, לעניות דעתי, אסור שהכנסת תקבל את הפתרון הזה.

רן כהן: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: השר רפאל איתן, בבקשה.

סופה לנדבר: – – –

אחמד טיבי: המזכירות אמרה לי שלא.

אחמד טיבי: בבקשה, אדוני.

רפי איתן: אדוני היושב-ראש, חברי השרים, חברי הכנסת – – –

סופה לנדבר: לא.

סופה לנדבר: לפני שהוא מדבר, אני צריכה לדבר.

נסים זאב: גם אני רוצה לדבר.

נסים זאב: אמרתי שאם היא מדברת, גם אני מדבר.

נסים זאב: יש לי סיכום עם היושבת-ראש שאם היא מדברת, אני מדבר אחריה.

נסים זאב: שיהיה ברור.

אחמד טיבי: בשלב הזה שניכם לא מדברים.

אחמד טיבי: בבקשה, אדוני השר.

רפי איתן: רבותי חברי הכנסת, שמעתי את הנימוקים, ואני רוצה להסביר מה קרה למעשה.

רפי איתן: כאשר באנו, מפלגת הגמלאים, והשגנו שבעה חברי כנסת, באנו למשא-ומתן קואליציוני, ואז הוצעו לנו שני תיקים רגילים, ואנחנו אמרנו: תודה רבה, לא.

רפי איתן: אנחנו מוכנים לקבל תיק אחד – את משרד הבריאות, משום שחשבנו שבמשרד הבריאות יש נושאים חשובים לגמלאים, ותיק שני אמרנו: רק לגמלאים.

רפי איתן: תיק לענייני גמלאים.

רפי איתן: בנסיבות קואליציוניות נמסר לנו תיק – שר ללא תיק במשרד ראש הממשלה.

רפי איתן: התחלנו בעבודה, גייסנו אנשים, הקמנו יחידת סמך שיש בה למעשה הכול: יש בה מנכ"ל, יש בה מכוניות, יש בה כל מה שאתם צריכים עבור משרד.

רפי איתן: ואז הסתבר לנו שמבחינת המערכת הממשלתית – מערכת מאוד סבוכה ומאוד קשה לביצוע, מערכת שלא אנחנו יצרנו, מערכת שאתם וקודמיכם יצרתם – אם אנחנו לא משרד עצמאי, אין לנו אפשרות להגשים בזמן שאנחנו רוצים את מה שאנחנו צריכים עבור הגמלאים.

רפי איתן: רבותי באופוזיציה – עבורכם; עבורכם, בעתיד שלכם.

רפי איתן: אנחנו מנסים כבר שנה ליצור תשתיות ואנחנו לא מסוגלים לעשות אותן בגלל הביורוקרטיה.

רפי איתן: אנחנו יודעים שאם יהיה לנו משרד שלנו, יהיה לנו הרבה יותר קל ליצור את זה – ליצור את זה עבור כולנו; עבור הזקנים ועבור חברי הכנסת, שגם הם יהיו פעם גמלאים.

רפי איתן: לכן ביקשנו משרד נפרד.

רפי איתן: ביקשנו זאת לא מפני שאנחנו שקי חול עבור אלמרט.

רפי איתן: ביקשנו זאת עבור הזקנים.

רפי איתן: ביקשנו, לחצנו, הממשלה הסכימה, ולכן אנחנו מבקשים את אמונכם בנושא הזה.

רפי איתן: אני רק אומר שלו יצרו למפוני עזה, למפוני גוש-קטיף, אד-הוק, כלומר לפרק זמן – לא יחידת סמך, לא סל"ע במשרד ראש הממשלה אלא משרד, גורלם היה הרבה יותר טוב.

רפי איתן: ייתכן שכך כבר היו להם בתים היום.

רפי איתן: לכן אני אומר לכם, רבותי באופוזיציה: למענכם אתם צריכים להצביע עבורנו.

רפי איתן: תודה.

אחמד טיבי: היות שהשר יכול להתערב בכל שלבי הדיון – חברת הכנסת סופה לנדבר, היתה טעות של המזכירות, ולכן זכותך לומר דברים.

נסים זאב: – – –

אחמד טיבי: היתה טעות לגבי סופה לנדבר.

אחמד טיבי: מעולם לא היתה טעות לגביך.

נסים זאב: – – –

אחמד טיבי: לא.

אחמד טיבי: אני לא מבדיל בין יהודי ליהודי.

אחמד טיבי: השר רשאי להתערב בכל שלב של הדיון.

אחמד טיבי: בבקשה, אבל לקצר ולתקצר, אם את יכולה.

סופה לנדבר: אדוני היושב-ראש, חברי ממשלת ישראל, רבותי חברי הכנסת, אני מחזיקה כעת מכתב, אחד מאלפי מכתבים שאני מקבלת כיושבת-ראש הוועדה לפניות הציבור.

סופה לנדבר: כותבת לי קשישה, אשה מבוגרת במדינת ישראל: "אני פונה אלייך בכל לשון של בקשה לעזור לי לטפל בבעייתי.

סופה לנדבר: אחי אחרי אירוע מוחי, מרותק למיטה, אי-אפשר לשחרר אותו מבית-החולים הביתה.

סופה לנדבר: אני מקבלת מביטוח לאומי רק קצבת זיקנה, סכום רק לקיום, ולא יכולה לשלם על זה שהעבירו אותו לבית-חולים".

סופה לנדבר: רבותי, אנחנו מקבלים כאן בכנסת אלפי פניות של קשישים.

סופה לנדבר: אנחנו חברה שהיתה מזמן צריכה לדאוג לפנסיה של אותם קשישים, למצב של אותם קשישים, ואם להגדיר את המצב של אותם קשישים במדינת ישראל, שחיים על קצבת זיקנה – מצבם רע.

סופה לנדבר: ואם לדבר בשפה קצת יותר כועסת, אז אני אומרת שהמצב שלהם קשה מאוד, ולא יכול להיות ששר עולה כאן לדוכן הכנסת ומספר על דברים שאנחנו חיים יום-יום.

סופה לנדבר: אנחנו מדינה שצריכה לדאוג לאנשים.

סופה לנדבר: אנחנו מדינה שצריכה לדאוג לגיל הזהב.

סופה לנדבר: אנחנו צריכים לדאוג לאנשים האלו, ולא יכול להיות שהביורוקרטיה גוברת במדינת ישראל, ולא יכול להיות שבשוליים של החברה נמצאים אלפי אנשים שאין להם אפשרות לקיום, לחיים נורמליים.

סופה לנדבר: ובגלל זה, רבותי, אני תומכת בהחלטה להעמיד בעדיפות גבוהה את מצב הקשישים במדינת ישראל.

סופה לנדבר: בדקות שנשארו לי אני רוצה להתייחס לשביתה שמתקיימת היום במדינת ישראל.

סופה לנדבר: רבותי, לא יכול להיות ששוב עולים אנשי ההסתדרות על במה ציבורית ומדברים על דאגה לציבור.

סופה לנדבר: איזו דאגה לציבור אם מחר מנתקים את המדינה?

סופה לנדבר: איזו דאגה לציבור אם אלפי אנשים, שאחרי שנה – בשנה שעברה היתה מלחמה במדינת ישראל, וכל החופשה של ילדים ושל מבוגרים – אנשים היו צריכים להישאר ולהיות כאן.

סופה לנדבר: היום, כאשר יש אפשרות לאותם אנשים לרתק את המדינה, לשתק את המדינה – זה לא יכול להיות.

סופה לנדבר: אני חושבת שמזמן היינו צריכים להעביר בכנסת חוק על ועדת בוררות; יש לי יוזמת חוק כזאת.

סופה לנדבר: ואני חושבת שוועדת בוררות תעשה הכול כדי לשלב ידיים ולדאוג לאותו ציבור, לאותם אנשים שעליהם אנחנו מדברים.

סופה לנדבר: רבותי, לא מזמן, במשך שנה אפשר להגיד, בוועדות הכנסת, גם בוועדת הכספים, דיברנו על תוכנית ויסקונסין.

סופה לנדבר: כמה חברי כנסת עלו לבמה, גם חברת הכנסת מסיעת ישראל ביתנו ליה שם-טוב, גם אני, חברי כנסת רבים.

סופה לנדבר: אמרנו לא פעם אחת: רבותי, תפקחו את עיניים, יש דברים שלא צריכים לקרות במדינת ישראל, יש דברים שאנחנו נגדם.

סופה לנדבר: כאשר עושים את הטעויות האלו, צריך לתקן באומץ לב.

סופה לנדבר: ועכשיו אני שוב רוצה לחזור למצב של הקשישים, אנחנו צריכים לתקן את המצב.

סופה לנדבר: אדוני היושב-ראש, אני פונה עכשיו לסיעת הגמלאים ואני פונה אליכם, חברי חברי הכנסת: מצב הקשישים במדינת ישראל הוא רע מאוד.

סופה לנדבר: עניין של פנסיות.

סופה לנדבר: מדינה שלמה עברה מפנסיה תקציבית לפנסיה צוברת.

סופה לנדבר: לא חשבנו על אותם אנשים שכל החיים עובדים וכאשר יוצאים, יוצאים ומקבלים רק קצבת זיקנה.

סופה לנדבר: זה לא יכול להיות, זה לא ייתכן, וכדי לתקן את העוול שנעשה לאלפי אנשים שמגיעים לגיל פנסיה אנחנו חייבים לשנות את המצב בשורה של חוקים ולתת לאנשים אפשרות לחיות.

סופה לנדבר: ולך, אדוני השר מטעם הגמלאים, ולכם, חברי הכנסת, אני רוצה לומר: הגיעה עלייה שלמה, מיליון וחצי איש, שלא היו מסוגלים לגרור מהמדינות שמהן הגיעו את הפנסיה, את הזכות לפנסיה, את הכספים שהם הרוויחו כקרן פנסיה, מפני שיש מדינות שאנחנו, כמדינת ישראל, אין לנו אתן קשרים שמאפשרים לחתום על הסכם שלפיו אדם שעובר ממדינה למדינה גורר אחריו את הפנסיה.

סופה לנדבר: אני מקבלת ואני מבינה שחברי הכנסת מקבלים מאות מכתבים.

סופה לנדבר: כאשר אנשים הגיעו למדינה לא היה להם איפה להיות, היו חייבים לקחת משכנתה.

סופה לנדבר: הם הגיעו לגיל שהם חיים היום על קצבת זיקנה, וההלוואה שהם לקחו מהמדינה וההלוואה שהם לקחו מהבנקים והדאגה – בסוגריים – של מדינת ישראל לא היתה אותה דאגה והם היו חייבים לקחת משכנתה כדי לקנות דירות, והיום זורקים אותם מהבית.

סופה לנדבר: רבותי, יש לנו פרובלמטיקה שלמה של אלפי אנשים שחיים במדינת ישראל.

סופה לנדבר: ואם, השר איתן, זה יעזור לך לטפל באותם קשישים, אני בעד.

סופה לנדבר: אני חושבת שהכנסת צריכה היום לקום ולהגיד: ביורוקרטיה אין לה מקום במדינת ישראל.

סופה לנדבר: אנחנו צריכים למחוק את הביטוי "ביורוקרטיה".

סופה לנדבר: אנחנו צריכים למחוק את הביטוי שנקרא "כוס קפה" מהבוקר עד הערב.

סופה לנדבר: אם אדם זקוק לטיפול, אנחנו חייבים לעזור לו, ואם המשרד הזה יעזור להעמיד בסדר העדיפויות של מדינת ישראל את אותם קשישים שזקוקים לעזרה של הכנסת, של ממשלת ישראל, של מדינת ישראל, אני חושבת שטוב תעשו, חברי הכנסת, אם תיתנו אפשרות להקים את המשרד הזה, שסוף-סוף יעמיד בעדיפות עליונה את האנשים שזקוקים לטיפול הזה.

סופה לנדבר: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: רבותי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, האם מצביעים על פירוק משרד הדתות?

אחמד טיבי: אנחנו מצביעים אך ורק על הסעיף שהביאה השרה אברהם-בלילא, וזה הודעת הממשלה על החלטתה מיום 22 ביולי, לפי סעיף 31(ג) לחוק-יסוד: הממשלה, להקים משרד חדש אשר ייקרא המשרד לענייני גמלאים.

אחמד טיבי: וכן לפי סעיף 31(א) לחוק-יסוד: הממשלה, לקבוע כי השר רפי איתן יהיה ממונה על המשרד לענייני גמלאים.

זבולון אורלב: אלה הצבעות נפרדות – – –

אחמד טיבי: לא, זה ביחד.

אחמד טיבי: הכול הצבעה על ההודעה שכוללת את שלושת הסעיפים.

אחמד טיבי: הסעיף השלישי, 31(ב) – להעביר לשר לענייני גמלאים את הסמכות הנתונה לראש הממשלה, על-פי חוק האזרחים הוותיקים, על זה היה הדיון ומצביעים על שלושת הסעיפים.

אחמד טיבי: רבותי חברי הכנסת, ההצבעה החלה.

אחמד טיבי: הצבעה מס' 1 בעד הודעת הממשלה – 51 נגד – 19 נמנעים – 1 הודעת הממשלה על החלטתה להקים משרד לענייני גמלאים, לשנות את חלוקת התפקידים בין השרים ולהעביר סמכות משר לשר נתקבלה.

אחמד טיבי: בעד – 51, נגד – 19, נמנע אחד.

אחמד טיבי: לכן הודעת הממשלה נתקבלה.

אחמד טיבי: ["דברי הכנסת", חוב' ל"ד, עמ' 10101.]

אחמד טיבי: אנחנו עוברים להצבעה בלבד על הצעת חוק הבחירות (דרכי תעמולה) (תיקון מס' 24) (קיצור הזמנים של שידורים תעמולה), של חבר הכנסת יצחק לוי.

אחמד טיבי: מי בעד?

אחמד טיבי: מי נגד?

אחמד טיבי: ההצבעה החלה.

אחמד טיבי: הצבעה מס' 2 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 75 נגד – 4 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הבחירות (דרכי תעמולה) (תיקון מס' 24) (קיצור הזמנים של שידורי תעמולה), התשס"ז–2007, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

אחמד טיבי: בעד – 75, נגד – 4, אין נמנעים.

אחמד טיבי: לכן הצעת החוק של חבר הכנסת יצחק לוי על קיצור זמנים של שידורי התעמולה התקבלה והיא תעבור לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט לשם הכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

אחמד טיבי: ["דברי הכנסת", חוב' ל"ג, עמ' 9885.

אחמד טיבי: ]

אחמד טיבי: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 98) (הגדלת קצבת זיקנה וקצבת שאירים), של חבר הכנסת משה שרוני וקבוצת חברי הכנסת – הצבעה בלבד.

אחמד טיבי: ההצבעה החלה.

אחמד טיבי: הצבעה מס' 3 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 70 נגד – 2 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 98) (הגדלת קצבת זיקנה וקצבת שאירים), התשס"ז–2007, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

אחמד טיבי: בעד – 70, נגד – 2, אין נמנעים.

אחמד טיבי: ההצעה עברה, והיא תעבור לדיון להמשך הכנה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

קריאות: – – –

אחמד טיבי: ולכן היא תעבור לוועדת הכנסת – – –

גדעון סער: לא, לא.

גדעון סער: אחרי קריאה ראשונה אי-אפשר לעשות את מה שעושים אחרי קריאה טרומית, רק אפשר לבקש להעלות – – –

אחמד טיבי: הערה נכונה.

קריאות: – – –

גדעון סער: אני מגן על שרוני.

משה שרוני: לפי התקנון, זה עובר לוועדה שלי.

אחמד טיבי: כבר הצבענו.

רוחמה אברהם-בלילא: לא, זה עובר – – –

גדעון סער: סליחה, אבל היתה הצבעה.

רוחמה אברהם-בלילא: – – –

קריאה: זה אפילו לא על סדר-היום.

רוחמה אברהם-בלילא: זה לא על סדר-היום.

רוחמה אברהם-בלילא: הצעת החוק הזאת – – –

משה שרוני: זה עובר לקריאה שנייה ושלישית.

רוחמה אברהם-בלילא: לא.

גדעון סער: אני מבקש לדבר, אדוני.

קריאות: – – –

אחמד טיבי: הנושא הזה יעבור לחוות דעת משפטית, אני לא פותח את הדיון.

רוחמה אברהם-בלילא: למה לא?

אחמד טיבי: חוות דעת משפטית.

קריאות: – – –

אחמד טיבי: השרה רוחמה אברהם-בלילא, הערה מהצד.

רוחמה אברהם-בלילא: אדוני היושב-ראש, מדובר בהצעתו של חבר הכנסת שרוני – – –

קריאות: – – –

אחמד טיבי: רבותי חברי הכנסת, אני אפסיק את הדיון אם תמשיכו להפריע.

אחמד טיבי: אני אפסיק את הדיון.

קריאה: תעשה טובה, תפסיק.

אחמד טיבי: זאת היתה אמירה רצינית.

אחמד טיבי: קודם השרה רוחמה אברהם-בלילא.

רוחמה אברהם-בלילא: היה סיכום דברים שמזכירת סיעת הגמלאים הודיעה למזכירות הכנסת ונאמר פה על-ידי סגנית המזכיר במפורש, שהמזכירות קיבלה את ההודעה שהצעת החוק הזאת יורדת מסדר-היום.

רוחמה אברהם-בלילא: לכן אינני מבינה מדוע היושב-ראש העלה אותה להצבעה.

צבי הנדל: לפטר מייד את מנכ"ל הכנסת.

רוחמה אברהם-בלילא: ולכן, מכיוון שהיתה הצבעה, אני מבקשת שלא לקבל את ההצבעה הזאת, מכיוון שההצעת החוק לא היתה על סדר-היום מלכתחילה – – –

קריאות: – – –

רוחמה אברהם-בלילא: אדוני היושב-ראש, סגנית מזכיר הכנסת מודיעה שזה לא היה על סדר-היום, שזה נמחק, ולפיכך אני מבקשת לבטל את ההצבעה הזאת.

רוחמה אברהם-בלילא: תודה.

קריאות: – – –

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, עם כל הכבוד, הכנסת אישרה עכשיו בקריאה ראשונה הגדלת קצבאות הזיקנה.

גדעון סער: יש שיקול דעת רק לאשר את ההצבעה ולהודיע שהדבר עבר אחרי שהיתה הצבעה.

גדעון סער: אני גם רוצה להתפלא בכלל על ההנמקה שהובאה: מזכירת סיעת הגמלאים – לחוק שעולה מוועדת העבודה והרווחה, היחיד שיכול לומר ויש לו זכות עמידה הוא או יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה או מנהלת הוועדה.

גדעון סער: ברגע שהחוק עבר בקריאה טרומית, והוא הגיע לכאן לקריאה ראשונה, איזה מעמד יש לעמדה של מזכירת סיעה?

גדעון סער: לכן, אדוני היושב-ראש, החוק הזה עבר ואושר, הבאנו כאן בשורה אמיתית חסרת תקדים לציבור הגמלאים.

גדעון סער: אני מציע לקבוע באופן ברור – אין פה שום מקום לחוות דעת משפטית.

גדעון סער: החוק הזה אושר בקריאה ראשונה.

קריאות: עכשיו שנייה ושלישית.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה, בבקשה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מבקשת חוות דעת מהיועצת המשפטית של הכנסת.

אחמד טיבי: בבקשה, אדוני.

אחמד טיבי: נא לתת לחבר הכנסת שרוני לומר את דברו.

משה שרוני: רבותי, הכנסת הצביעה בקריאה ראשונה.

משה שרוני: לגבי קריאה שנייה ושלישית תהיה – – –

קריאה: – – –

משה שרוני: הצעת החוק שלי, עם 41 חברים, תהיה בשיתוף פעולה עם האוצר.

משה שרוני: נקודה.

משה שרוני: הצעת החוק עוברת לוועדת העבודה והרווחה.

קריאות: – – –

אחמד טיבי: יש כללי עבודה ותקנון של הכנסת.

אחמד טיבי: אני יושב-ראש הישיבה, מולי מונח סדר-היום, ומולי לא היתה בקשה כיושב-ראש הישיבה למחוק את הסעיף הזה מסדר-היום.

אחמד טיבי: יכול להיות שהיה במקום אחר.

אחמד טיבי: מי שלא מודיע ליושב-ראש הישיבה, סדר-היום נמשך למען כבודה של הכנסת.

אחמד טיבי: ההצעה הזאת הוצבעה, אני לא אעשה סלטה לאחור לבטל הצבעות.

אחמד טיבי: על כן, המשך סדר-היום יהיה כרגיל, והנושא יעבור להכרעה של היועצת המשפטית לחוות דעת.

קריאות: לא.

אחמד טיבי: בשלב זה ההצבעה תקפה.

קריאה: לא.

אחמד טיבי: אל תגידי לי "לא".

אחמד טיבי: ההצבעה תקפה, כי היא הוצבעה בכנסת.

אחמד טיבי: אנחנו עוברים להמשך סדר-היום.

רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה לומר משהו בעניין הזה, אדוני היושב-ראש.

אחמד טיבי: אני מבקש מהמזכירות להודיע ליושב-ראש אם יש שינויים, לא להשאיר את זה בסודי סודות.

אחמד טיבי: תודה רבה.

רוחמה אברהם-בלילא: אדוני היושב-ראש, ברשותך, בבקשה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מציעה שנמתין להחלטתה של היועצת המשפטית.

אחמד טיבי: לכן, אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

רוחמה אברהם-בלילא: עצם העובדה שקיימת בעיה בין המזכירות לבין אדוני היושב-ראש איננה צריכה להשפיע על הצבעה כזו או אחרת או על סיכום דברים כזה או אחר שהיה, ולכן אני מבקש שהיועצת המשפטית של הכנסת תיתן את חוות דעתה מייד בנושא הזה.

גדעון סער: הוא מחליט, הוא היושב-ראש.

אחמד טיבי: אנחנו עוברים לסעיף 7.

סופה לנדבר: סליחה, אדוני היושב-ראש.

אחמד טיבי: אנחנו עוברים לסעיף 7, הצעת חוק חובת המכרזים – –

סופה לנדבר: לא, רגע.

אחמד טיבי: – – (תיקון מס' 19) – – –

סופה לנדבר: רגע, זה תרגיל מסריח, ואנחנו לא מסכימים לתרגיל הזה.

אחמד טיבי: – – – שלא הודעתם לי עליהם.

סופה לנדבר: זה לא בסדר, אדוני.

קריאות: – – –

סופה לנדבר: זה לא בסדר, אדוני.

רוחמה אברהם-בלילא: אדוני היושב-ראש, זה מה שמוכיח שלפניך לא מופיע סדר-היום כפי שמונח על שולחנם של חברי הכנסת.

רוחמה אברהם-בלילא: נעשתה טעות חמורה.

אחמד טיבי: אני מבקש.

אחמד טיבי: לא אפשרתי לך לדבר.

רוחמה אברהם-בלילא: שזה יהיה לפרוטוקול עכשיו, כי נעשתה פה טעות חמורה שאנחנו לא יכולים לעבור עליה לסדר-היום.

גדעון סער: בשורה גדולה לעם ישראל.

גדעון סער: בשורה גדולה – – –

קריאות: רגע.

אחמד טיבי: אנחנו מצביעים על סעיף 7 – – –

קריאות: רגע, לא, לא.

אחמד טיבי: עוברים לסעיף 6.

אחמד טיבי: הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (בריאות הנפש) – – –

קריאות: – – –

אחמד טיבי: אני מוחה על הבלבול של המזכירות.

אחמד טיבי: אי-אפשר לנהל ישיבה ככה.

אחמד טיבי: אי-אפשר.

אחמד טיבי: כל דקה מציעים לי סדר-יום חדש.

אחמד טיבי: תגיעו להסדר, תשימו מול יושב-ראש הישיבה את סדר-היום המתוקן.

אחמד טיבי: – – – את עבודת הכנסת.

חיים כץ: הפסקה עשר דקות.

קריאות: – – –

יורם מרציאנו: אתה מוכן רגע?

אחמד טיבי: בבקשה, חבר הכנסת יורם מרציאנו.

יורם מרציאנו: אדוני היושב-ראש, זה לא פתוח, תפתח לי.

קריאות: – – –

אחמד טיבי: לאות מחאה אני מודיע על הפסקה של שלוש דקות.

אחמד טיבי: אני מחדש את הישיבה.

אחמד טיבי: נא לשבת במקום.

אחמד טיבי: אני לא מקבל שום הפרעה.

אחמד טיבי: רבותי השרים, נא לשבת.

אחמד טיבי: הודעה למזכיר הכנסת – אין הודעה.

אחמד טיבי: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/325).

אחמד טיבי: ]

אחמד טיבי: הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 41) (בריאות הנפש), התשס"ז–2007, קריאה ראשונה – אני מזמין את שר הבריאות.

אחמד טיבי: בבקשה, אדוני.

אחמד טיבי: אני מבקש לפזר את ההתגודדות.

אחמד טיבי: אנחנו לא נתחיל עד שיהיה פה שקט.

אחמד טיבי: זה לא תקין מה שקורה פה.

אחמד טיבי: השר איתן, נא לשבת במקום.

יעקב בן-יזרי: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, זכות גדולה נפלה בחלקי להיות שר הבריאות המגיש לאישור הכנסת את הרפורמה הביטוחית בבריאות הנפש.

יעקב בן-יזרי: הרפורמה המוצגת היום באה לעשות צדק עם נכי הנפש ועם בני משפחותיהם.

יעקב בן-יזרי: אנחנו באים היום להוכיח כי נכי הנפש הם אנשים ככל בני-האדם, וכאשר הם זקוקים לסיוע הם יקבלו אותו, כמו כל מי שזקוק לסיוע רפואי ברוב רובם של תחומי הרפואה – בקופות-החולים.

יעקב בן-יזרי: האחריות לטיפול בנפגעי הנפש היא תחום בעייתי, אנושי ומורכב מבחינות משפטיות ואחרות, למרות ההסכמה המהותית הקיימת כבר שנים רבות, שקדמה בהרבה לחקיקת חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ"ד–1994, בדבר חשיבות מתן שירות זה כשירות ציבורי.

יעקב בן-יזרי: כבר בשנת 1978 נחתם הסכם בין מנכ"ל משרד הבריאות לבין יושב-ראש קופת-חולים כללית שנועד להסדיר את פריסת השירותים הארצית בתחום בריאות הנפש – אני מזכיר את הסכם מנצ'ל-דורון שהיה בעבר.

יעקב בן-יזרי: למרבה הצער, ההסכם, שהיה אמור להיכנס לתוקף ב-1 באפריל 1978, לא אושר על-ידי הממשלה, לא תוקצב ובוטל רשמית בשלהי 1978.

יעקב בן-יזרי: היום ניצבת בפנינו הזדמנות לתיקון עוול שנמשך יותר מ-15 שנה.

יעקב בן-יזרי: על-פי חוק ביטוח בריאות ממלכתי בנוסחו המקורי, השירותים שבאחריות קופות-החולים מפורטים בתוספת השנייה, ובתוספת זו מפורטים גם שירותים מסוימים בתחום בריאות הנפש.

יעקב בן-יזרי: השירותים שבאחריות המדינה מופיעים בתוספת השלישית, ובכלל זה שייאות הנפש.

יעקב בן-יזרי: עם זאת, השאיפה והכוונה המוצהרת של כל הנוגעים בדבר, כבר מיום קבלת החוק, היתה להעביר את האחריות לשירותים בתחום בריאות הנפש לקופות-חולים, ובכך לבטל את ההבחנה הבלתי-מוצדקת שיוצר החוק בין גוף לנפש.

יעקב בן-יזרי: ניסיונות שנעשו בעבר נכשלו, בשל מורכבות הנושא וחוסר בשלות.

יעקב בן-יזרי: הפעם אנחנו נדרשים לנושא לאחר הכנה ממושכת ומעמיקה, ובמקביל לרפורמה כוללת בתחום בריאות הנפש המתרחשת בפועל כבר היום, הן בכל הנוגע לפיתוח שירותי השיקום והן בשינוי מבנה השירותים על-ידי צמצום הדרגתי של מספר מיטות האשפוז הפסיכיאטרי במדינת ישראל והעברת הדגש בטיפול מאשפוז לטיפול בקהילה, בשילוב השיקום הקהילתי.

יעקב בן-יזרי: הרפורמה הביטוחית, שהיא נושא תיקוני החוק המוגשים היום, נדרשת להשלמת הרפורמה הכוללת ולקידום השירות לנכי נפש.

יעקב בן-יזרי: מעבר לצורך המהותי בביצוע מהלך זה לצורך קידום הרפורמה הכוללת, המהלך נדרש גם כדי להסיר ספקות ואי-בהירות הקיימים כיום בחוק בכל הנוגע לאחריות לתחום זה, וזאת לנוכח העובדה שנזכרה לעיל, ששירותים בתחום בריאות הנפש מופיעים הן בתוספת השנייה הן בתוספת השלישית לחוק.

יעקב בן-יזרי: יתרון חשוב נוסף בהעברת הפסיכיאטריה לקופות הוא הבטחת רצף טיפולי המשכי בין הטיפול הגופני לטיפול הנפשי, ובין האשפוז הפסיכיאטרי לטיפול בקהילה, ונוסף על כך – תמריץ לקופות לשפר את הידע והמיומנות של רופאי המשפחה בתחום בריאות הנפש, נושא שכיום לוקה בחסר.

יעקב בן-יזרי: הנחה נוספת בבסיס התוכנית היא שמתן הטיפול בתחום בריאות הנפש על-ידי הקופות יצמצם את הסטיגמה בנושא ויביא לטיפול מוקדם ויעיל ביותר, קרי ביטול התורים הארוכים לקבלת השירות הפסיכיאטרי למינהו בכל התחומים.

יעקב בן-יזרי: מובן שבמהלך הדיונים בוועדה ילובנו נושאים אלו ככל שיידרש, בלב פתוח, על-ידי כלל גורמי המקצוע העוסקים בנושא במשרדנו.

יעקב בן-יזרי: בניגוד למה שמתפרסם, כאילו מרפאות נסגרות וכאילו מפטרים עובדים, לא תיסגר מרפאה אחת, ואני אחראי אישית למה שאני אומר כאן מעל דוכן הכנסת.

יעקב בן-יזרי: התנהלו משאים-ומתנים עם כל הגופים שמטפלים בנושא כוח-האדם המקצועי הסיעודי, השירותי ועוד ועוד, בכל המקצועות הקשורים בפסיכיאטריה ופסיכולוגיה.

יעקב בן-יזרי: עובד אחד לא יימצא בחוץ.

יעקב בן-יזרי: עובד אחד לא יפוטר.

יעקב בן-יזרי: כשם שנסגרו וחוסלו 3,250 מיטות בפסיכיאטריה והטיפול בחולים הועבר לאמבולטוריה ולא פוטר עובד אחד נכון להיום, כך יהיה בהמשך בטיפול הפסיכיאטרי במתכונת החדשה שאנחנו מציעים כאן בפני הכנסת.

יעקב בן-יזרי: לסיכומם של דברים, העברת האחריות הביטוחית הישירה בתחום בריאות הנפש מהמדינה לקופות-החולים היא מהלך ראוי ואף נדרש, ההופך אותנו לאחת המדינות המתוקנות בעולם.

יעקב בן-יזרי: היא מונעת פיצול תחומי אחריות ביטוחיים בין מבטחים שונים, מקדמת את התפיסה הרואה במדינה רגולטור ולא נותן שירותים ומסייעת לשילוב רפואת הנפש כחלק בלתי נפרד ממהלך השירותים הכולל המובטח על-פי החוק לכלל תושבי המדינה.

יעקב בן-יזרי: כאמור לעיל, בידיעה שמדובר בהצעה מורכבת, כל הליטושים וההבהרות יידונו בכובד ראש ובתשומת לב רבה בוועדה אשר תיקבע לנושא הזה.

יעקב בן-יזרי: על כן מוגשת הצעת החוק מטעם הממשלה, ואני קורא בכל לב לכל חברי הסיעות, לכל חברי הכנסת, להצביע בעדה.

אחמד טיבי: שאלת הבהרה לגבי השיקום – יש הרבה חברי כנסת שמתעניינים בנושא השיקום.

יעקב בן-יזרי: השיקום לא יועבר לקופות-החולים.

יעקב בן-יזרי: השיקום יישאר בטיפול משרד הבריאות.

יעקב בן-יזרי: חברים, ב-2001 חוקק חוק השיקום.

יעקב בן-יזרי: היום אנחנו ב-2007.

יעקב בן-יזרי: האם בשבע השנים שעברו מ-2001 עד 2007 מישהו דאג ליישם את חוק השיקום ככתבו וכלשונו?

יעקב בן-יזרי: כמו בכל שנה, יתקיים דיון עם האוצר כדי לתת מענה תקציבי על צורכי השיקום.

יעקב בן-יזרי: ב-2001 היו 3,200 משוקמי נפש; היום, ב-2007, יש 13,200 משוקמי נפש, ובהסכם שנחתם בינינו לבין האוצר, אשר משתרע על פני שנתיים ושלוש שנים – ואנחנו דורשים יותר משלוש שנים, וזה יובא לדיון בוועדה – מובטח תקציב כדי לשקם 1,200 משוקמים נוספים לשנה, מעבר ל-13,200 הקיימים.

יעקב בן-יזרי: עובדה שב-2006, כשהתקציב הופסק באמצע והוועדות פסקו מלטפל בשיקום, דאגתי אישית, עם אנשי המשרד שלי, שיהיה מימון, ואכן הוועדות פעלו עד סוף 2006 וממשיכות לפעול ב-2007 בצורה יוצאת מהכלל, כפי שכל אחד ואחד שמתמצא במאטריה, אם ביקר במפעלים של משוקמי הנפש, ראה בעיניו איך האנשים האלה משתלבים באמצעות משרד הבריאות.

יעקב בן-יזרי: עם הדיונים, עם הקשיים שקיימים, אנחנו עושים את זה.

יעקב בן-יזרי: כך הבטחנו בהסכם, וזה צריך להימשך.

יעקב בן-יזרי: מובן שבין הקריאה הראשונה לשנייה נצטרך להתדיין עוד כדי לשפר יותר, לתקצב ולקיים גם את הרפורמה וגם את השיקום על הצד הטוב ביותר.

אחמד טיבי: תודה רבה, אדוני.

אחמד טיבי: הכנסת רושמת לפניה את התחייבותו של השר שהמרפאות לא ייסגרו ואת דבריו לגבי השיקום.

אחמד טיבי: חבר הכנסת הרב אברהם רביץ, ואחריו – חבר הכנסת דוד טל.

אברהם רביץ: אדוני היושב-ראש, הצעת החוק הנוכחית – אני מוכרח לומר שהשקעתי בה הרבה זמן, יותר זמן מבהצעות אחרות.

אברהם רביץ: היתה לי עמדה אחת, ולאחר דיונים ומפגשים עם נציגי החולים ועם נציגי משרד הבריאות, שיניתי את עמדתי תוך כדי.

אברהם רביץ: זאת עשיתי מכיוון שאנחנו עומדים בפני קריאה שנייה וקריאה שלישית.

אחמד טיבי: אתה מתכוון קריאה ראשונה, לפני שנייה ושלישית.

אברהם רביץ: שומה עלינו, בין שתי הקריאות האלה, להשקיע הרבה עבודה ולתקן כמה וכמה נושאים שנמצאים בערפל מסוים אבל עם הבטחות רבות.

יצחק גלנטי: קריאה ראשונה.

אברהם רביץ: אם אכן נצליח בוועדה לתקן את אשר טעון תיקון, אז החוק הזה הוא מלכתחילה חוק טוב.

אברהם רביץ: לכן אני אומר כבר בתחילת דברי שאני מתכוון להצביע עבור החוק הזה בקריאה ראשונה.

אברהם רביץ: דיברתי עם נציגות של קופות-החולים, והדעות הן שונות.

אברהם רביץ: למשל, אחד הדברים שיצטרכו תיקון ותשומת לב – יש קופות-חולים עם סניפים קטנים מאוד באופן פיזי, ונכון לעכשיו הם לא יוכלו לקבל לתוך הסניפים עצמם, שהם דחוסים ממילא, קהל של חולים שהיו מטופלים במרפאות של הממשלה.

אברהם רביץ: מובן שיצטרכו לתת לזה פתרון – לאפשר לקופות-החולים לבנות עבורם ולתת להם מקומות שיוכלו לטפל בהם.

אברהם רביץ: יש גם חולי נפש שקשה להם וקשה לציבור החולים הפיזיים האחרים להיות במחסה אחד, בגלל המצב האובייקטיבי הרפואי הנפשי לעומת החולים הפיזיים.

אברהם רביץ: גם לזה צריכים לתת תשומת לב.

אברהם רביץ: אני שמח לשמוע את הצהרת השר, ותודה לך, אדוני היושב-ראש, שעוררת את הדבר והצלחנו לשמוע הבטחה מיניסטריאלית מפורשת שאכן השיקום ימשיך להתקיים כפי שהוא קיים היום.

אברהם רביץ: אני רוצה לציין – הייתי מעורב בזה בהיותי משהו במשרד הרווחה וראיתי גם את שיתוף הפעולה וגם את הפעילות של משרד הבריאות, והיא היתה ראויה מאוד.

אברהם רביץ: גם שם חסר הרבה.

אברהם רביץ: ככלל, אם ניתן לתת שירות לאזרח שלא באמצעות הממשלה כנותנת שירותים אלא באמצעות הממשלה כרגולטור, הממשלה כמכוונת, ודאי שהדבר הזה טוב, ובמיוחד שאין מדברים על הפרטה.

אברהם רביץ: מדברים על קופת-חולים, וזו הזרוע הרפואית של ממשלת ישראל בסופו של יום.

אברהם רביץ: זמני אזל ואני רוצה לומר שלכן יש לתת הזדמנות לחוק הזה לעבור את המסננת של הוועדה שתדון בעניין – אני מניח שזאת תהיה ועדת העבודה, הרווחה והבריאות – ולתקן את הראוי לתיקון ולשפר את הראוי לשיפור, וכך נביא חוק שיהיה לטובת האנשים שעד היום הזה – אני רוצה לומר דבר אחד, שהשירות שניתן על-ידי הממשלה היה כזה שמפעם לפעם, כחבר הכנסת, הייתי צריך להפעיל פרוטקציה כדי להשיג תקנים.

אברהם רביץ: אני מקווה שהביזיון הזה לא יהיה קיים עוד בסידור החדש, אלא כל מי ששייך לקטגוריה שצריך לקבל מרפא ממדינת ישראל, יקבל את זה בכבוד, ולהיפך, שמשרד הבריאות יעמוד על כך שכולם יקבלו את הראוי להם.

אברהם רביץ: אני מודה לך, אדוני השר, על שהבאת את החוק הזה לפנינו ועל שיתוף הפעולה העתידי במסגרת הוועדה שתכין חוק מתוקן.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת דוד טל, בבקשה.

אחמד טיבי: אחריו – חבר הכנסת דב חנין.

אחמד טיבי: עד שחבר הכנסת דוד טל יעלה – היועצת המשפטית קבעה שהיתה הצבעה ואי-אפשר לשנות אותה, ולכן החלטתי לא תשתנה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

דוד טל: ידידי היושב-ראש, אישי הכנסת, ידידי השר, אני מוכרח לומר שאני ועמיתתי, חברת הכנסת שלי יחימוביץ, הגשנו ויזמנו הצעת חוק להשארת כל הנושא של בריאות הנפש במסגרת הנוכחית, מהסיבה הפשוטה שאנחנו חרדים, אדוני השר, שברפורמה שאדוני מציע לא ייכנסו הרבה מאוד פרוצדורות, הרבה מאוד טיפולים, ותיכף אני אזכיר ואפרט אותם.

דוד טל: עם כל הכבוד הראוי, ידידי השר, נגד מי אתה בדיוק מתייחס בדבריך שמ-2001 עד היום לא נעשה דבר?

דוד טל: יש משרד שנקרא "משרד הבריאות".

יעקב בן-יזרי: לא אמרתי שלא נעשה דבר אלא שלא יושם החוק.

דוד טל: מי היה צריך לעשות את זה?

דוד טל: יש הנהלה של משרד הבריאות, ואני לא מדבר על ההנהלה הזאת, הקודמת.

דוד טל: יש איזה רצף ניהולי, רצף שלטוני, ומשרד הבריאות באשר היה צריך להוליך את זה.

דוד טל: כשרוצה מנכ"ל משרד הבריאות להעביר נושא מסוים, וזה חשוב לו מאוד, הוא יודע איך לדחוף את זה.

דוד טל: וכשלא אכפת לו, זה נתקע.

דוד טל: אדוני השר, במקרה הזה את הביקורת הזאת צריך להפנות למשרד הבריאות, ואני לא מדבר דווקא בנקודת הזמן הזאת אלא לדורותיו, שהוא היה צריך להכשיר את הדבר הזה.

דוד טל: לצערי, אדוני היושב-ראש, כדרכם של אנשי האוצר בקודש, עם הזמן הם הלכו וצמצמו את התקציב לבריאות הנפש, וזה דומה לאותה בדיחה, אדוני היושב-ראש, על האיכר שחשב שהוא יכול כל פעם להקטין את מנת המזון של הסוס, והקטין, והקטין, עד שהסוס מת.

אחמד טיבי: זאת היתה בדיחה?

אברהם רביץ: והוא אמר שאם היה חי עוד כמה ימים – – –

דוד טל: תודה רבה על ההשלמה.

דוד טל: בכל אופן, אדוני השר, יש פה הרבה מאוד נושאים, ולמען הגילוי הנאות אומר שדיברתי היום עם ד"ר פולקביץ, שבמידה מסוימת הניח את דעתי, אבל אני רוצה לשמוע את זה, עם כל הכבוד, גם מהשר, כי כפי שאמר היושב-ראש, כשהשר מצהיר כאן הצהרה, הכנסת רושמת אותה לפניה ורואה בה התחייבות.

דוד טל: וזאת מפני שאני מאוד חושש שגם אם יעבירו את 160 מיליון השקלים הללו לקופות-החולים, אין די בכספים הללו כדי לתת שירותים מתאימים כפי שרצינו.

דוד טל: שוב, למען הגילוי הנאות, הייתי פעם יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות ודנתי בנושאים הללו, גם בוועדת חקירה פרלמנטרית בנושא הזה, והיה כבר אז מקום להניע את אמות הספים ולהזיז את הנושא הזה לכיוון קופות-החולים, אבל תמיד היה ויכוח בין הקופות לבין משרד האוצר על המשאבים שצריכים להקציב.

דוד טל: אדוני השר, אל תקבל את זה, כי עם 160 מיליון שקלים, בסופו של יום נעשה עוול לאנשים, כי אין די בסכום הזה.

דוד טל: אני רוצה להזכיר, אדוני השר, ואני מוכן לשנות את דעתי, כפי שחבר הכנסת רביץ שינה את דעתו, אם אדוני השר יואיל בטובו ולא יקשה עליו להתחייב שכל הנושא של הפסיכו-גריאטריה יהיה בתוך החוק לאותם אנשים שאין להם אבחנה פסיכיאטרית, והרפורמה הזאת לא תכלול רק עשרה טיפולים בשנה ומעבר לכך ישלמו סכום של כ-100 שקלים לפגישה.

דוד טל: אם אדוני השר יחליט ויאשר פה – – –

אברהם רביץ: מה המצב היום?

דוד טל: היום לא משלמים.

דוד טל: לי נאמר ואני רוצה לשמוע מהשר.

דוד טל: דבריו של השר נאמנים עלי, ואני מאוד מכבד את השר ואני גם מכיר את הכוונות האמיתיות שלו, אבל בסופו של דבר מישהו צריך לבצע שם את העבודה.

דוד טל: אם השר יתחייב פה שכל הנושא של האלצהיימר, של השיטיון – ולא ידעתי שזה באותה קטגוריה של האלצהיימר – נשים בדיכאון אחרי לידה ואנשים עם הפרעות אכילה ואנשים מפגרים שאין להם אבחנה פסיכיאטרית וניצולי השואה, שיקבלו את הדברים הללו, אני חושב שאוכל להצביע לפחות בקריאה ראשונה עם השר ולא אתנגד לזה.

דוד טל: היות שהפרופסור לרפואה, המנכ"ל שלך, אדוני השר, הוא גם פרופסור לכלכלה, אני מוטרד מזה שהוא הסכים רק ל-160 מיליון שקלים.

דוד טל: אני סבור כי כפרופסור לכלכלה, המחירון שלך היה צריך להיות אחר.

דוד טל: תודה, אדוני.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת דב חנין, ואחריו – חבר הכנסת יעקב מרגי.

אחמד טיבי: שלוש דקות לכל דובר.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, רבותי השרים, עמיתי חברי הכנסת, לפני שאומר כמה מלים לגופו של עניין, אני רוצה להתייחס לכך ששלשום התפרסם בערוץ-2 תחקיר עם טענות על ניגודי עניינים חמורים אצל גורמים מובילים בין יוזמי הרפורמה.

דב חנין: אני לא אתייחס לגופם של דברים.

דב חנין: אני רק חושב, אדוני השר, שהנחית לבדוק את הטענות האלה.

דב חנין: אני חושב שראוי היה שנושא כל כך משמעותי וכל כך רציני לא יובא לשולחנה של הכנסת לפני שהטענות האלה לפחות תיבדקנה לגופו של עניין.

דב חנין: אני מבין, אדוני השר, שקיבלת פנייה של התנועה לאיכות השלטון, שביקשה ממך שלא לקיים את הדיון הזה בכנסת.

דב חנין: אני חושב שראוי היה שהדברים יתבררו לפני שהנושא יובא לשולחנה של הכנסת.

דב חנין: עמיתי חברי הכנסת, אין ספק שיש מה לתקן בתחום בריאות הנפש בישראל.

דב חנין: בעניין הזה קיימת בפני הכנסת הצעת חוק שחתמו עליה חברי כנסת רבים, מובילה אותה חברת הכנסת יחימוביץ ויש לי הזכות להיות בין החותמים על הצעת החוק הזאת.

דב חנין: אני מקווה שהיא תבוא לשולחן הכנסת ותידון כאן.

דב חנין: אבל, עמיתי חברי הכנסת, החוק שבפנינו מציע דרך אחרת.

דב חנין: בכל הצער והכאב, ואני שותף גם לדאגותיהם של נכי הנפש – – –

אחמד טיבי: מישהו הזכיר את הביטוי מאותגרי נפש.

דב חנין: אדוני השר, אני רוצה לומר בצורה ברורה: הרציונל של הצעת החוק הזאת הוא העברה של השירות הזה מן המדינה לקופות-החולים.

דב חנין: אומר חבר הכנסת טל ואומר הרב רביץ, שקופות-החולים הן הזרוע של המדינה לטיפול בבעיות רפואיות, ואין לי התנגדות לרעיון הזה.

דב חנין: אבל במציאות שלנו, לצערי הגדול, קופות-חולים הפכו להיות גורם עסקי.

דב חנין: הן גורם עסקי והן פועלות כגורם עסקי, ואם אנחנו לא נפקח את עינינו ונראה את המציאות הזאת, אנחנו נמשיך לדבר על עניין תיאורטי לחלוטין.

דב חנין: לכן, אנחנו מעבירים שירות של המדינה לידי גורם עסקי, וכל ההצעות היפות שחברי חבר הכנסת טל העלה כאן, מעל דוכן הכנסת, הן הצעות שגם אם השר יאמר שהוא תומך בזה, מחר בבוקר, אם החוק הזה יאושר, יהיו בידי גורם עסקי, והוא יקבל את ההחלטות כהחלטות עסקיות בסופו של דבר.

דב חנין: הקשבתי בקשב רב לדבריו של השר, והוא אומר – ואני מקבל את זה כדבר חיובי – שהשיקום יישאר בידי המדינה.

דב חנין: אבל יש כאן שתי בעיות.

דב חנין: בעיה אחת היא ההפרדה בין השיקום לבין הטיפול.

דב חנין: כל התפיסה של חוק שיקום נכי נפש בקהילה היא תפיסה אינטגרטיבית, שרואה בשיקום חלק מהמהלך כולו.

דב חנין: אומר השר שלא ייסגרו מרפאות, אבל איך אפשר להבטיח את זה?

דב חנין: אם הנושא עובר לטיפולן של קופות-החולים, שהן גורם עסקי, איך אפשר להבטיח שהמרפאות לא תיסגרנה?

דב חנין: חמור מכך – יש בחוק הזה פגיעה בציבור נפגעי הנפש.

דב חנין: מספר הטיפולים שהם יקבלו יהיה מצומצם, ואין שום הבטחה שנפגעי הנפש יוכלו לקבל את הטיפולים שהם מקבלים היום במערכת קופות-החולים.

דב חנין: בעיה נוספת היא שאוכלוסייה גדולה תוחרג מטיפול נפשי.

דב חנין: אנחנו מדברים על נפגעות תקיפה מינית, על הורים של ילדים מוגבלים, על קשישים, על ניצולי השואה.

דב חנין: כל האנשים האלה מוחרגים החוצה מהטיפול הנפשי.

דב חנין: ולכן, עמיתי חברי הכנסת, אני מציע להקשיב בקשב רב לטענות של הגורמים המקצועיים – לא רק של הפסיכולוגים הקליניים והעובדים הסוציאליים, אלא גם של "נעמת", של איגוד מרכזי נפגעות תקיפה מינית, של עמותת "ידיד", של ההסתדרות הרפואית.

דב חנין: כל הגורמים המקצועיים האלה אומרים לנו שאת החוק הזה לא צריך להעביר בקריאה ראשונה.

דב חנין: אני מציע לכולנו להקשיב לקולות האלה בקשב רב ולקבל היום את ההחלטה הנכונה: לדחות את ההצעה הזאת ולבקש מהממשלה להביא בפנינו הצעה כוללת וטובה יותר.

דב חנין: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת יעקב מרגי, ואחריו – חבר הכנסת משה גפני.

אחמד טיבי: אגב, יש חברי כנסת שנמצאים בדיונים ובהצבעות בוועדות.

אחמד טיבי: אם אנשים חוזרים, אני אאפשר להם, ואבקש ממי שיבוא אחרי לעשות זאת.

אחמד טיבי: זה היה הסיכום.

אחמד טיבי: בבקשה, אדוני, שלוש דקות.

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, מכובדי השרים, הצעת החוק המובילה לרפורמה בתחום בריאות הנפש אמורה להעביר את השירות מהמדינה לקופות-החולים.

יעקב מרגי: הדבר כשלעצמו מעורר חשש וחרדות, כפי שהביעו זאת חברי.

יעקב מרגי: רק לאחרונה התפארה אחת הקופות הגדולות בזה שהיא סיימה את השנה בעודף.

יעקב מרגי: השאלה היא, על חשבון מי העודף הזה, מאיפה, על חשבון אילו שירותים.

יעקב מרגי: יש תחושה שיש משהו משותף בין האוצר לבין קופות-החולים.

יעקב מרגי: באוצר יש תפיסת עולם: הזמן עובד לטובתנו.

יעקב מרגי: ככל שהוא מעכב ומושך אותך, הוא מרוויח.

יעקב מרגי: יש תת-ביצוע.

יעקב מרגי: קופות-החולים מובילות גם הן לתת-ביצוע.

יעקב מרגי: החשש שלי הוא שתחום מאוד כאוב, מאוד חשוב, יועבר לידי הקופות בלי שיש מענה לכל האוכלוסיות.

יעקב מרגי: יש הרבה אוכלוסיות נזקקות, ויש שייאות הנפש שלא מקוטלגים ככאלה.

יעקב מרגי: יש משברים חד-פעמיים, יש כל מיני אוכלוסיות.

יעקב מרגי: מה כן מרגיע אותי קצת?

יעקב מרגי: מצד אחד, אני חושש שמא הכול יעבור לקופות-החולים, ואני לא סומך על קופות-החולים, כי הן מסתכלות על הנושא דרך החור של הגרוש.

יעקב מרגי: אבל כשבאות אלי קבוצות אחרות של חולי נפש, או מאותגרי נפש, ודוחפות לרפורמה כי היום הן לא נמצאות והן לא מקבלות שירותים והן רוצות את זה מהקופות, אז אני מבין שגם המערכת שנמצאת היום בידי המדינה, בידי הממשלה, לא עונה על כל הצרכים.

יעקב מרגי: לכן, אנחנו צריכים כאן מורה נבוכים.

יעקב מרגי: אם היום זה היה מגיע לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, הייתי אומר לך ביושר: אדוני השר, תמשוך את זה.

יעקב מרגי: גם חברי הכנסת יצאו מבולבלים, תמשוך את זה.

יעקב מרגי: אבל זו קריאה ראשונה.

יעקב מרגי: אני מקווה שהדיונים לקראת הקריאה השנייה והקריאה השלישית יהיו ממצים, לא יהיו בחיפזון, ויהיו דקדקנים עד הפרט האחרון, כי רק כך נוכל לתמוך בזה ולקדם את זה לקראת הקריאה השנייה והקריאה השלישית.

יעקב מרגי: תודה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת משה גפני, ואחריו – חבר הכנסת יולי אדלשטיין.

אחמד טיבי: בבקשה, אדוני.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אדוני שר הבריאות, אדוני השר להגנת הסביבה, חברי הכנסת, אדוני יושב-ראש סיעת ש"ס, חבר הכנסת מרגי, אני מציע שלא תגיד שכולנו מבולבלים.

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, יש משהו במזכירות שתמיד שמים אותו אחרי?

משה גפני: אני מבקש.

משה גפני: אני לא מבולבל בעניין הזה.

משה גפני: בדברים אחרים אולי כן.

אחמד טיבי: תבקש רוויזיה.

אחמד טיבי: אגב, זה תמיד זה לטובתך, כי הוא מתחיל להתווכח אתך, וזה עושה שדרוג לדברים שלך.

משה גפני: אבל עכשיו אני מקצועי, אני לא מבולבל.

משה גפני: חבר הכנסת מרגי, אתה יושב-ראש של סיעה חשובה בקואליציה, ואני רוצה לומר לך שבעניין הזה אני לא מבולבל.

משה גפני: כולנו הולכים סביב דבר אחד – גם שר הבריאות, גם הממשלה וגם אנחנו חברי הכנסת.

משה גפני: הנושא של נכי הנפש קיבל תפנית גדולה מאוד בכל העולם, אבל בחברה הישראלית, שעליה אנחנו מדברים, בשנים האחרונות בעיקר – מה הבעיה?

משה גפני: למה צריך רפורמה ולמה צריך את כל הדיונים האלה?

משה גפני: הרי היה אפשר ללכת באופן נורמלי, כפי שהיה הסכם בשעתו בין משרד הבריאות למשרד האוצר.

משה גפני: הבעיה העיקרית היא שמשרד האוצר לא מקציב את הכסף שהוא צריך להקציב לעניין.

משה גפני: הרי לו בא משרד האוצר ואמר שמה שנדרש לנכי הנפש, לרבות שיקום נכי הנפש, ומה שנדרש בכל המערכת הזאת – אז להוציא סעיפים פה ושם, אם המצב היום היה טוב, לא היו מביאים רפורמה.

משה גפני: למה מביאים את הרפורמה?

משה גפני: אולי כי דרך זה יואיל בטובו האוצר להעמיד את המשאבים הנדרשים לנכי הנפש.

משה גפני: זה הנושא, לא צריך להיות מבולבל, וזה באמת מכניס את כולנו לדילמה.

משה גפני: אני מבין ששר הבריאות, בצדק מבחינתנו, אומר: אנחנו הולכים פה למהלך מאוד דרמטי, מאוד רציני.

משה גפני: ואני אומר לכם שבעניין הזה אני מאוד מהסס, מאוד.

משה גפני: להעביר את הנושא הזה לקופות-החולים – היינו כבר פעם במצב דומה.

משה גפני: העבירו לקופות-החולים בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, אז, ואני הצבעתי נגד, את הטיפול בבריאות הרגילה.

משה גפני: נו, ומה, יותר טוב נהיה מאז או יותר גרוע?

חיים אורון: הרבה יותר טוב.

חיים אורון: הצילו את הבריאות, לדעת כל המומחים.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: תשאל כל אחד שצריך היום לשלם הון תועפות – – –

חיים אורון: זה כמו שתגיד שחוק חינוך חובה הוא לא טוב, כי האוצר דופק אותו.

משה גפני: חבר הכנסת חיים אורון, המציאות הזאת של סל הבריאות, עם כל מה שנלווה לעניין הזה, שמשלמים אתה ואני וכל אזרח אחר מס בריאות – – –

חיים אורון: למרות החוק, לא בגלל החוק.

משה גפני: יש פה טעות גדולה, אבל אתה יודע מה, למה אנחנו צריכים ללכת להיסטוריה?

משה גפני: אני סבור אחרת, וגם אז סברתי אחרת.

משה גפני: אני חושב שזה המצב, אבל נניח לעניין הזה.

משה גפני: מה יהיה מחר, אדוני שר הבריאות, אם במסגרת הדיונים של קופות-החולים עם משרד האוצר יתברר שיש חסר תקציבי?

משה גפני: מי יהיה הראשון שייפול בוויכוח התקציבי בין משרד האוצר לבין קופות-החולים?

משה גפני: האם לא יהיו אלה נכי הנפש?

משה גפני: האם בדברים אחרים, בסל הבריאות, בשיטות רפואה מודרניות, ששם יצטרכו יותר כסף – האם שם יפגעו לפני שפוגעים בנכי הנפש?

משה גפני: אני מאוד מהסס בעניין הזה.

משה גפני: אני מבין שגם בישיבת הממשלה על שיקום נכי נפש בקהילה דובר שבין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה ולקריאה השלישית הנושא הזה יידון מחדש.

משה גפני: כך גם נאמר לי.

משה גפני: אני מאוד מהסס לגבי ההצבעה, אף-על-פי שהייתי נגד, אבל אולי כן כדאי לתת לעניין הזה צ'אנס.

משה גפני: אני אחליט עד ההצבעה.

משה גפני: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת יולי אדלשטיין, בבקשה.

אחמד טיבי: אחריו – חברת הכנסת שלי יחימוביץ, ואחריה – חבר הכנסת אורון.

אחמד טיבי: בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני היושב-ראש, רבותי השרים, חברי חברי הכנסת, אני אתחיל בעצם במקום שבו סיים קודמי, חבר הכנסת גפני.

יולי יואל אדלשטיין: ההתלבטות שלי בחוק הזה היא לא פשוטה, ואני אגיד לכם למה.

יולי יואל אדלשטיין: דבר ראשון, בכנסת הקודמת, כך יצא, טיפלתי לא מעט בנושא הזה, של בריאות הנפש, עם השר דאז, אחד הקודמים לך בתפקיד, אדוני, חבר הכנסת דאז ושר הבריאות דני נוה.

יולי יואל אדלשטיין: למשל, לא פעם טיפלנו בנושא של קיצוץ דרסטי, שלא לומר סגירה, של בית-החולים "אברבנאל", ועוד כהנה וכהנה.

יולי יואל אדלשטיין: כיוון שמישהו אמר שתהיה רפורמה בבריאות הנפש, הדבר הראשון שעשו היה ניסיון לסגור בתי-חולים ולצמצם את מספר המיטות, כי עוד מעט תהיה רפורמה והכול יטופל בקהילה, אדוני היושב-ראש.

יולי יואל אדלשטיין: ההתלבטות כאן ברורה; ברגע שאנחנו – אפילו בקריאה ראשונה – נאשר משהו, חוששני שעוד לפני שהרפורמה תצא לפועל כבר יפגעו לא מעט במוסדות הקיימים, ולצערנו, גם בחולים הקיימים, הרבה לפני שהרפורמה תהיה מוכנה ומזומנת.

יולי יואל אדלשטיין: ההתלבטות השנייה – כאן, אדוני השר, דווקא לזכותך ייאמר, שרק בשבוע שעבר הגשתי הצעת חוק שבקצה של הקצה היתה פוגעת אולי ברווחים של קופות-החולים.

יולי יואל אדלשטיין: מדובר בזכויות של קופות-החולים לתת טיפול בבית-חולים קרוב למקום המגורים של הפציינט, או בכל בית-חולים שיש אתו סידור, ואפילו הוא מרוחק מאוד.

יולי יואל אדלשטיין: ודאי, כנראה הייתי קצת נאיבי לחשוב שאני, ללא הכנה ארטילרית מסיבית, אוכל לעמוד נגד השדולה של קופות-החולים, שחיש מהר – וכאן אני דווקא מציין לזכותו של שר הבריאות, שמשרד הבריאות תמך – אבל ודאי שנעשתה עבודה מהירה, והצעת החוק הזאת הוסרה.

יולי יואל אדלשטיין: במה דברים אמורים?

יולי יואל אדלשטיין: לא חס ושלום באיזו נקמנות – הסירו לי הצעת חוק, אז עכשיו אני לא אתמוך; ודאי שלא הייתי מעלה על דעתי טיעון כזה.

יולי יואל אדלשטיין: אבל אני אומר פשוט שזה מוכיח בפעם המי-יודע-כמה, למי שעדיין זקוק להוכחות, שקופות-החולים הן גוף מסחרי, גוף כלכלי – גם חבר הכנסת חנין התייחס לכך – וכל עוד לא ברור כל כך, בנושא החוק הזה, של רפורמה בבריאות הנפש, מאין בדיוק יבואו התקציבים ומה יהיו סמכויות הפיקוח על הטיפול של קופות-החולים בחולי נפש, אני חושב שאנחנו בסכנה מאוד גדולה.

יולי יואל אדלשטיין: אני גם מתריע לפני כל האנשים הטובים שבאו אלי וביקשו שאתמוך בחוק: הביטחון הזה, שלקראת הקריאה השנייה והקריאה השלישית נצליח לתקן בוועדה בקלות את כל הליקויים, אני לא יודע מאיפה הוא מגיע.

יולי יואל אדלשטיין: הסכנה הגדולה היא שהחוק יצא לדרך, וההכנה לקריאה שנייה ושלישית בוועדה תעבור איכשהו, "מיט א קוועץ'", כמו שאומרים, ובסופו של דבר זה יגיע בשתים-עשרה בלילה למליאה, ויצביעו, והתוצאה תהיה שמאות ואלפי אנשים שסובלים לא יקבלו טיפול נכון.

יולי יואל אדלשטיין: לכן, אדוני היושב-ראש, אמרתי כאן בכנות שאני בהתלבטות גדולה, אבל חשוב שייאמר במליאה שגם אם החוק יעבור יידרשו לו תיקון וטיפול אמיתי בוועדה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה לחבר הכנסת אדלשטיין.

אחמד טיבי: חברת הכנסת שלי יחימוביץ, בבקשה.

שלי יחימוביץ': אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מפצירה בכם להצביע נגד הרפורמה בבריאות הנפש.

שלי יחימוביץ': הרפורמה הזאת, יש לה דפוסים קבועים, שאנחנו רגילים מאוד לראות בחברה ובכלכלה הישראליות.

שלי יחימוביץ': הוקם כאן בעמל רב מערך של בריאות הנפש; הוקמו 60 מרכזים בכל רחבי הארץ, נולד אתוס של טיפול בפגועי נפש ובמי שנקלעו למשבר נפשי, יש מצבור של ידע מקצועי וערכי, ואז בא מישהו ומחליט שזה כבר לא מספיק רווחי ויעיל ואפשר לעשות את זה יותר טוב.

שלי יחימוביץ': מתחיל המנגנון הזה של ייבוש וקיצוץ – הקפאת תקנים, הורדת תקציבים – ואז המרכזים מתחילים לתפקד פחות טוב, ואחר כך אומרים: אתם רואים, זה לא מתפקד כמו שצריך, בואו נפריט את זה.

שלי יחימוביץ': נכון שכאן מדובר על העברה לקופת-חולים, ולכאורה זאת לא הפרטה.

שלי יחימוביץ': בפועל מדובר בהפרטה לכל דבר.

שלי יחימוביץ': במה מתגאה קופת-חולים כללית בסוף שנת תקציב?

שלי יחימוביץ': בהרחבת שירותי הבריאות שהיא נותנת למטופליה?

שלי יחימוביץ': לא.

שלי יחימוביץ': היא מתגאה במאזן הרווח וההפסד שלה.

שלי יחימוביץ': מדובר בעסק לכל דבר.

שלי יחימוביץ': מדובר בקופת-חולים שגם את הרופאים שלה כבר התחילה להעסיק דרך חברות כוח-אדם, שלא לדבר על שאר נותני השירותים, שכולם מועסקים דרך חברות קבלניות; ביזנס לכל דבר.

שלי יחימוביץ': ואת פגועי הנפש שלנו אנחנו מבקשים להפקיר, כפי שאנחנו מפקירים את הילדים בסיכון, כפי שאנחנו מפקירים את החוסים, כפי שאנחנו מפקירים את הילדים שצריכים להיחקר בידי חוקרי ילדים אחרי שהם עצמם נפגעו.

שלי יחימוביץ': גם אותם אנחנו מפקירים לטובת הביזנס הזה.

שלי יחימוביץ': יש משהו מתעתע באנשים שזקוקים לטיפול נפשי; לא רואים עליהם: לא יורד להם דם, לא דרס אותם רכב בכביש.

שלי יחימוביץ': הם יכולים להגיע למרפאת קופת-חולים ולשבת שעות בתור, ואף אחד לא ייקח אותם לטיפול מיידי.

שלי יחימוביץ': יסתכלו עליהם ויראו שהם בריאים לחלוטין – בדיוק כפי שקורה עם הילדים בסיכון; ילד יכול להיות קורבן להתעללות בביתו, אפילו לאונס, והוא לא יקבל טיפול, כי יש מכסות לטיפול בילדים בסיכון.

שלי יחימוביץ': אבל אם הוא ישחק בכדור ברחוב והרגל שלו תישבר, הוא מייד יקבל טיפול; לרגל שבורה אין מכסות.

שלי יחימוביץ': מה אנחנו עושים ברפורמה בבריאות הנפש?

שלי יחימוביץ': אנחנו יוצרים מכסות – מכסות לאנשים שזקוקים לסיוע נפשי, ובמכסות האלה, במסננת הזאת שתיווצר, עם החורים הענקיים, ייפלו אלפי – אם לא יותר – קורבנות: עולים חדשים במשבר קליטה, אנשים שנולד להם ילד פגוע והם נקלעים למצוקה נפשית בשל כך, נפגעות תקיפה מינית שנמצאות בפוסט-טראומה וזקוקות לסיוע נפשי, אדם בשדרות ש"קטיושה" נפלה על בית שכנו והוא מבועת – כל האנשים האלה לא יהיו זכאים לטיפול במסגרת הרפורמה.

שלי יחימוביץ': אנחנו לא יכולים להפקיר אותם.

שלי יחימוביץ': אנחנו לא יכולים להשאיר את מערך בריאות הנפש נחלתם של הפגועים מאוד-מאוד או נחלתם של עשירים – –

יולי יואל אדלשטיין: נא לסיים.

שלי יחימוביץ': – – כי אדם עשיר שזקוק לסיוע נפשי ילך לטיפול וישלם 500 שקלים על שעת טיפול, והכול יהיה בסדר.

שלי יחימוביץ': ושוב אנחנו עדים לתהליך שבו העשירים לא ייפגעו כלל, מעמד הביניים יצטרך להיאנק תחת הנטל החדש, והעניים יינגפו בדרכם ויישארו מאחור, כמו שראינו, אגב, במלחמה בצפון.

שלי יחימוביץ': תוסיפו לזה – נגיד שהיינו מצדדים ברפורמה הנפלאה הזאת וחושבים שהיא מצוינת, גם אז, מתברר – אמר לי חברי חבר הכנסת חיים אורון, שמצדד ברפורמה, ואני מפצירה בו לשנות את עמדתו – – –

יולי יואל אדלשטיין: תיכף נשמע אותו, אם תסיימי.

שלי יחימוביץ': אמר לי חבר הכנסת אורון שהסעיף התקציבי בתקציב לשנת 2008 הוא 200 מיליון שקלים – 200 מיליון שקלים לטיפול בכל מערך הנפש – – –

חיים אורון: לא, לא הבנת.

שלי יחימוביץ': תסכים אתי שהרפורמה הזאת מתוקצבת בחסר, נכון או לא נכון?

חיים אורון: בלי ספק – – –

שלי יחימוביץ': הרפורמה הזאת מתוקצבת בחסר, וגם אם היא היתה מושלמת – – –

יעקב בן-יזרי: זאת אינפורמציה מסולפת.

יולי יואל אדלשטיין: חברי – – –

שלי יחימוביץ': אדוני שר הבריאות, אני מעריכה את הלהט שבו אתה מגונן על הרפורמה שלך.

שלי יחימוביץ': כל שרי הבריאות לפניך התנגדו לרפורמה הזאת, הם לא ידעו מה הם עושים?

שלי יחימוביץ': מה קרה?

שלי יחימוביץ': אני קוראת לכם להצביע נגד הרפורמה הזאת, ולא לאפשר לחלשים שבנו להינגף מאחור.

שלי יחימוביץ': תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה לחברת הכנסת יחימוביץ.

יולי יואל אדלשטיין: אכן, כפי שאמרתי, עכשיו ישמיע חבר הכנסת חיים אורון את דבריו בצורה מסודרת למיקרופון, ואחריו נשמע את חבר הכנסת ראובן רובי ריבלין.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, מה לעשות, שלי, ההיסטוריה לא התחילה כשהוקמו מרפאות בריאות הנפש – ואני מאוד מאוד בעדן.

חיים אורון: שלי, אני מנסה להגיד לך שאני מאוד מאוד בעדן.

חיים אורון: ההיסטוריה התחילה חמש שנים קודם.

חיים אורון: בחוק הבריאות נאמר שבתוך שנתיים יהיו בריאות הנפש והסיעוד חלק מהחוק.

חיים אורון: שרי בריאות רציניים, לאורך כל התקופה, לחמו על כך שבריאות הנפש תהיה חלק מהחוק.

חיים אורון: מי שהתנגד, אגב, כל השנים, היה האוצר.

חיים אורון: פה זה קצת הפוך, הטובים והרעים.

חיים אורון: זה קצת מקלקל את התזה, אבל מוכרחים להתמודד עם העובדות כמו שהן.

חיים אורון: אני כבר אומר מה שאמר חבר הכנסת מרגי: אם החוק נשאר כמו שהוא ב-blue print, אני אצביע נגדו.

יולי יואל אדלשטיין: אז למה לא – – –

חיים אורון: אבל מה?

חיים אורון: לו יתואר שאנחנו במצב מצוין.

חיים אורון: יש 60 מרפאות בריאות נפש לתפארה.

חיים אורון: צריך פי-ארבעה מזה.

חיים אורון: אתם יודעים שיש קבוצות שלמות שלא מגיעות בכלל לנושא הזה.

זבולון אורלב: שנה וחצי ממתינים.

חיים אורון: מסבירים ואומרים שמי שתומך בחוק הולך להרוס מבנה בנוי לתלפיות, הפרוס בכל הארץ.

חיים אורון: בכל הדרום, למיטב ידיעתי – ואם אני טועה יתקנו אותי – יש מרפאה אחת.

חיים אורון: יש אוכלוסיות שלמות שלא מגיעות בכלל לנושא הזה.

חיים אורון: מה הדבר הגדול שקרה בחוק ביטוח בריאות ממלכתי?

חיים אורון: חלק מהטיעונים שנשמעים פה הושמעו גם נגדו.

חיים אורון: הדבר הגדול הוא שהוא הכניס למסגרת חוקית מחייבת את זכויות החולה בתוספת השנייה, השלישית והרביעית, שאתה אפשר ללכת לבית-דין לעבודה, לנציב קבילות רפואה ציבורית, ולהתלונן נגד אי-אספקת שירותים.

חיים אורון: למה אני לא אתמוך בחוק כפי שהוא?

חיים אורון: בחוק, למרות הבטחות של שר הבריאות ולמרות הבטחות של מנכ"לו ולמרות הבטחות של עובדי משרד הבריאות, קיומן של מרפאות לבריאות הציבור בקהילה, שאתם אומרים שמבחינת

חיים אורון: כם הן תנאי – התנאי שמופיע בחוק לא מספק אותי.

חיים אורון: אם העובדה הזאת, רק היא, לא תעוגן בחקיקה בקריאה השנייה והשלישית ותורחב לכל הארץ – אין מרפאות לבריאות הציבור בכל הארץ.

חיים אורון: זאת הנקודה המהותית.

חיים אורון: אני חושב שהוקם מבנה יפה, אני חושב שבעקבות החוק של חברת הכנסת לשעבר תמר גוז'נסקי נעשה מפעל גדול – אגב, אני לא בטוח אם תמר נגד החוק, אבל אני לא רוצה לדבר בשמה; גם היא מבינה קצת בנושא הזה.

חיים אורון: הנושא השני מהותי מאוד, והוא תת-תקצוב.

חיים אורון: לא 200 מיליון שקל, אלא כל הסכום הקיים – אם החוק עובר, מדובר ב-1.1 מיליארד או ב-1.2 מיליארד, ועוד 200 מיליון, אבל זה לא מספיק.

חיים אורון: המאבק בחקיקה יהיה על תוספת מעבר ל-200, שהם תוספת למצב הקיים.

חיים אורון: כשהקופות אומרות שזה חוק בתת-תקצוב, גם אם אני לא מקבל את המספר האחרון שלהן, הן צודקות.

שלי יחימוביץ': מה יקרה לכל הפסיכולוגים והמטופלים?

חיים אורון: יש שורה של נושאים, של התמחויות.

חיים אורון: מצב מערכת החינוך הוא בכי רע ובכל זאת אני לא מציע לבטל את חוק חינוך חובה.

חיים אורון: המאבק באוצר יתקיים והמאבק בכנסת לא ייגמר בחקיקת החוק.

חיים אורון: הזעקה עולה מצד קבוצות שונות, שנים אני מכיר אותן.

חיים אורון: הן זועקות.

חיים אורון: לא דיברתי על הסטיגמות, לא דיברתי על הפערים וכו' וכו', כי אין זמן.

חיים אורון: אני אצביע בעד החוק בקריאה ראשונה, לא בלי התלבטות, והמבחן האמיתי של הכנסת יהיה מה קורה בין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והקריאה השלישית.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה לך.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת ראובן רובי ריבלין, ואחריו – חברת הכנסת לימור לבנת.

ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, באמת היתה התלבטות קשה כאשר באנו היום להכריע ולהחליט, כל חבר כנסת עם עצמו, כי אין פה עניין פוליטי, אם להצביע או לא להצביע בעד החוק בקריאה ראשונה.

ראובן ריבלין: גם אני, כמו רבים מחברי הכנסת, כאשר הם באים להצביע עבור חוק או נגדו, רואה את החובה שלי ללמוד את הנושא.

ראובן ריבלין: הדבר שמובא בפנינו על-ידי הממשלה מעורר שאלות קשות וגם מחלוקת.

ראובן ריבלין: מצד אחד עומדת העמדה, כפי שהובעה על-ידי חברת הכנסת יחימוביץ, ומצד שני – העמדה האחרת, כפי שהביע אותה חבר הכנסת אורון.

גדעון סער: במקרה הזה השתכנענו מיחימוביץ.

ראובן ריבלין: אני לא בטוח שהשתכנענו מיחימוביץ.

ראובן ריבלין: אני מוכרח לומר שבתחילה שמענו את כל אותם אנשים העושים במלאכה, ואשר הם חרדים לא לקליינטים האומללים וחסרי הישע, אלא בעיקר למעמדם, וגם הוא חשוב.

ראובן ריבלין: לכל עובד חשוב לבוא ולבחון כיצד הוא יכול להמשיך ולהתפרנס בכבוד ולפרנס את משפחתו.

ראובן ריבלין: עם זאת, מה שעומד במרכז העניין בחוק זה הוא אותם חסרי ישע, אותם אומללים.

ראובן ריבלין: אומרים לי הארגונים שהמצב, כפי שהוא היום, לא יכול להיות גרוע ממנו.

ראובן ריבלין: מצב האומללים הוא בשפל המדרגה.

ראובן ריבלין: החוק הזה, כפי שציין חבר הכנסת אורון, הוא חוק לא שלם, ואם אכן היו באים ומבקשים שניתן לו גושפנקה בקריאה שנייה ושלישית, בלי כל ספק חברי סיעת הליכוד היו מצביעים נגדו.

ראובן ריבלין: אבל אנחנו, כפי שוודאי גם שר הבריאות, רואים את הצורך בהמרצת הממשלה לבוא וללוות את הרפורמה הזאת בסיוע תקציבי משמעותי שייתן פתרון.

ראובן ריבלין: אנחנו זקוקים לרפורמה כדי להציל את אותם חסרי ישע, משום שמצב יותר גרוע מהמצב שקיים היום לא יכול להיות.

ראובן ריבלין: אומנם אמר כבר פרופסור לבונטין בשנות ה-60, כאשר לימד בפקולטה למשפטים, שאין השלילה סובלת יחסיות, נער הייתי וגם זקנתי ואני רוצה לומר לכם שהשלילה, לצערי הרב, סובלת יחסיות.

ראובן ריבלין: לכן אנחנו ניתן את קולנו – אני אתן את קולי, שהרי מדובר פה בעניינים אישיים – להעברת הצעת החוק בקריאה ראשונה, אלא שאני מודיע בצורה המפורשת ביותר, כפי שעשה זאת חבר הכנסת אורון בצורה מיומנת ומקצועית, שאם אכן נראה שהצעת החוק בקריאה ראשונה באה לעוור עיניים, אנחנו לא ניתן לה את קולנו בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת ראובן ריבלין.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת לימור לבנת, בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: אחריה – חבר הכנסת גדעון סער.

לימור לבנת: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, הדיון במצבם של נזקקים לטיפול בבריאות הנפש, אלה שהם חולים כרוניים ואלה שנזקקים מעת לעת לטיפול מסיבות כאלה ואחרות, הוא דיון רציני מאוד.

לימור לבנת: החוק שמובא בפנינו גם הוא חוק שראוי לדון בו ברצינות רבה מאוד.

לימור לבנת: הבעיה היא שהממשלה איננה ממשלה רצינית, לא רק לא רצינית מאוד, אלא לא רצינית כלל וכלל.

לימור לבנת: אני רוצה להסב את תשומת לב חברי הכנסת וגם את תשומת לב האורחים שלנו ביציע, שלא רק היום מובאים בפנינו חוקים רבים מאוד להצביע עליהם, אלא שיש כאן אינפלציה של חוקים ממשלתיים, שמובאים בפני הכנסת.

לימור לבנת: הייתי אומרת שיש כאן אינפלציה של חקיקה פרטית, שהממשלה לא משתלטת עליה, והיא מתבטאת בסכומי עתק.

גדעון סער: למה?

גדעון סער: העברנו חוק שעולה רק 7 מיליארדים.

לימור לבנת: רגע, רגע, אדוני, אני מייד אתייחס גם לזה.

לימור לבנת: זאת חקיקה שעולה סכומי עתק, והממשלה הרי לא תוכל לעמוד בכך.

לימור לבנת: לא שאינם חשובים, הם חשובים, אבל אין דין ואין דיין, אין ממשלה ואין סדר, ואין כאן שום השתלטות של הממשלה, שאינה שולטת ואינה מצליחה לעשות שום דבר בצורה מסודרת.

לימור לבנת: למה אני אומרת את כל הדברים האלה בהקשר של החוק הזה?

לימור לבנת: קודם כול, הם נכונים, אבל במה שנוגע לחוק הזה, אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, הרי צריך לבצע רפורמה בשייאות הנפש, משום שהשירותים הניתנים היום לאלה שזקוקים לבריאות הנפש, אותם חולים כרוניים, הם בושה וחרפה.

לימור לבנת: החוק המובא בפנינו היום אינו נותן פתרון לאלה שאינם חולים כרוניים אלא נזקקים לטיפול מעת לעת – אותם עולים חדשים שזקוקים לטיפולים, שאינם קבועים, כי אינם חולים כרוניים, אותם נפגעי ונפגעות תקיפה מינית, אלה שנפגעים מפיגועים, לא עלינו, מירי של "קטיושות", של "קסאמים", במלחמה או אותם אלה שאד-הוק נפגעים וזקוקים.

לימור לבנת: מי ייתן להם טיפול?

לימור לבנת: קופות-החולים הרי לא ייתנו מענה לכל אותם דברים.

לימור לבנת: ראינו שהממשלה אינה רצינית.

לימור לבנת: לפני כמה דקות עמדה כאן השרה רוחמה אברהם-בלילא ונזעקה כי לא ידעו מה קורה כאן.

לימור לבנת: חוק שמיטיב עם הגמלאים, חוק שעבר כאן בקריאה הראשונה, פתאום נזעקה השרה רוחמה אברהם ואמרה: אוי ואבוי, אוי ואבוי, לא ידענו, היה כאן בלבול, הממשלה לא התכוונה.

לימור לבנת: היא התכוונה, לא התכוונה – מה קורה?

לימור לבנת: הצעות חוק ממשלתיות, הצעות חוק פרטיות – איזה בלגן, איזה בלגן.

לימור לבנת: לכן גם הצעת החוק הזאת – שראוי לה לבוא, ראוי שתהיה רפורמה, ראוי שנדון באותם אנשים אומללים, אבל לא כך, לא כאשר אין מענה לאלה שצריכים טיפול אד-הוק, טיפול זמני, שאינם חולים כרוניים; לא כאשר התקצוב איננו מספיק; לא כאשר הוא בא על-ידי ממשלה לא רצינית, שמביאה חוקים לא רציניים עם תקצוב לא רציני.

לימור לבנת: כך לא מנהלים ממשלה, כך לא מנהלים מדינה, כך אי-אפשר להביא לכאן חוקים.

לימור לבנת: מה לעשות, נראה שאותם חולי נפש מסכנים אינם חברים של ראש הממשלה, כי אם הם היו חברים של ראש הממשלה, כנראה הוא באמת היה דואג להם ומטפל בהם כמו שצריך, כי ראש הממשלה, כבר למדנו, הוא מטפל ודואג רק לחברים שלו.

לימור לבנת: את זה למדנו רק הבוקר בוועדה לביקורת המדינה, שדנה בטיפול במפעל "סיליקט" במרכז ההשקעות, כמו שלמדנו שלשום כשהוא העיד שהוא ממנה לשרים בממשלתו חברים שלו.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

לימור לבנת: אדוני היושב-ראש, לכן אנחנו נצביע נגד הצעת החוק.

ראובן ריבלין: הממשלה זה "אגד"?

לימור לבנת: הממשלה זה לא "אגד", שם ממנים באמת חברים.

לימור לבנת: יש עוד כמה מקומות.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת ריבלין, אני מעריך את הרצון שלך לשמוע תשובות של חברת הכנסת לבנת, אבל תם הזמן.

לימור לבנת: אולי הוא חושב שאני אומרת דברי טעם, אדוני היושב-ראש.

לימור לבנת: לכן אנחנו נצביע נגד הצעת החוק הזאת, ונצפה שהממשלה תביא הצעת חוק משופרת, טובה יותר ונכונה יותר.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחברת הכנסת לבנת.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת יואל חסון – בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת אורי אריאל.

לימור לבנת: הוא חבר של ראש הממשלה, אדוני היושב-ראש.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, חבר הכנסת יואל חסון.

יואל חסון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, קודם כול, חברת הכנסת לבנת, האם יצאנו נגד ערכי החברות?

יואל חסון: פתאום חברות כבר לא מוערכת?

לימור לבנת: חס ושלום.

יואל חסון: צריך להיות חברים.

שלי יחימוביץ': ממשלה זה לא מועדון חברים.

יואל חסון: מאיפה שבאת זה הכי מועדון חברים, את יודעת.

זבולון אורלב: כל ישראל חברים.

ראובן ריבלין: – – – זאב ז'בוטינסקי, חברות זה דבר מאוד קדוש, אבל עקרונות הם דבר יותר חשוב אפילו מחברות.

יואל חסון: קטונתי.

יואל חסון: חברי חברי הכנסת, בעניין הצעת החוק הזאת, צריך לדבר לעניינה, ולא לערב כאן ענייני קואליציה ואופוזיציה.

יואל חסון: אני חושב שזאת הצעת חוק משמעותית, מורכבת.

יואל חסון: טרחתי להיפגש גם עם נציגי המטופלים וגם עם נציגי הפסיכולוגים בשירות הציבורי, ואני רואה בהצעת החוק הזאת הצעה שתשנה – אם היא תעבור, ואיך שהיא תעבור, ונדבר על כך בעוד שנייה – את כל מערך הטיפול בבריאות הנפש, ותהיה לזה משמעות לטווח ארוך, בדיוק כמו שהיתה משמעות אדירה לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, איך זה השפיע ואיך נראית מערכת הבריאות בישראל היום.

יואל חסון: ישבתי עם נציגי הפסיכולוגים.

יואל חסון: חלקים אומרים שם שהם מדברים מסיבות של רצון להמשיך לעבוד במסגרת הקיימת וחשש מאיבוד מקומות עבודה וכדומה.

יואל חסון: מצד שני, נציגי המטופלים דווקא תומכים בהצעת החוק.

יואל חסון: כשאני מסתכל על הצעת החוק הזאת, אותי מעניין כיצד החוק, בשורה התחתונה, ישפר את השירות לציבור שדרוש לו הטיפול הנפשי הזה, האם נעבור ממקום מסוים טוב יותר, טוב פחות, אבל בטוח, למקום טוב יותר, והאם השירות במסגרת קופות-החולים יהיה שירות טוב יותר ממה שניתן היום.

יואל חסון: צריך לשים לב לכמה נקודות.

יואל חסון: בקופות-החולים רוב הזמן האינטרסים הם כלכליים, ויש להן עדיפויות כלכליות.

יואל חסון: צריך לשים לב שאותו אדם שנדרש לו טיפול נפשי, ויגיע לרופא המשפחה בקופת-החולים – רופא המשפחה ישלח אותו, ולא יהיו רק שיקולים כספיים אם לשלוח מטופל לטיפול נפשי שעולה המון כסף, או אולי רופא המשפחה ייתן המלצות אחרות כדי לחסוך לקופה כסף.

יואל חסון: כל הדברים האלה חייבים להיות מובהרים בדיונים בוועדה.

יואל חסון: אני אתמוך בהצעת החוק הזאת בקריאה הראשונה, כי אני חושב שנחוץ לדון ברפורמה בכל הקשור לבריאות הנפש.

יואל חסון: אבל, חברי חברי הכנסת, צריך לשים לב, האם אנחנו משפרים את השירות לציבור, האם אנחנו מבטיחים שכל מי שצריך שירות כזה יקבל אותו – וקופות-החולים לא ימנעו את זה ממטופלים מסיבות כלכליות – והאם אנחנו הולכים קדימה ומשפרים את כל הקשור לבריאות הנפש.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, אדוני.

יואל חסון: אני אסיים עוד שנייה, ברשותך.

יולי יואל אדלשטיין: כבר אמרת "קדימה".

יואל חסון: זה מה שהייתי מצפה, אדוני השר, שיהיה בוועדה בכנסת לאחר שהצעת החוק תעבור בקריאה הראשונה.

יואל חסון: הייתי מצפה שהשאלות האלה ושאלות אחרות שנוגעות לעניין יידונו, ונבטיח שהחוק הזה יכניס אותנו לעידן חדש בכל הקשור לטיפול בנפש ובבריאות הנפש.

יואל חסון: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת יואל חסון.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אורי אריאל, ואחריו – חבר הכנסת אביגדור יצחקי.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה.

אורי אריאל: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אדוני שר הבריאות, אולי הייתי יכול להסכים לדברי ידידי, חבר הכנסת חסון, שדיבר זה עתה, אלא שהמשמעות היא שאתם מעבירים את זה לגוף שאינכם מסוגלים לפקח עליו.

אורי אריאל: שמעתי את דבריך, אדוני השר, שהממשלה צריכה להיות רק הווסת או הרגולטור, אבל איננה צריכה לתת שירותים.

אורי אריאל: אני יכול להסכים לעיקרון, אבל זה לא מתאים למציאות ולנושא בריאות הנפש, ואתם הולכים צעד אחד יותר מדי, כאשר עוד לא פתרתם בעיות רבות לפני כן, ואתם תביאו – אולי מתוך רצון טוב, כך אני רוצה לייחס לך.

אורי אריאל: שמעתי את דבריך בפתיחת הדיון, כפי שכבר אמרו קודמי או אחרים: הדרך לגיהינום רצופה כוונות טובות.

אורי אריאל: יש כוונה טובה, יש רצון טוב, יש הצעת חוק שדנתם בה, אבל היא תוביל אותנו למקומות שנדמה לי שגם אתה לא רוצה להיות בהם.

אורי אריאל: ולכן, אנחנו נצביע נגד הצעת החוק הזאת – אני מצפה שתביאו הצעת חוק טובה ממנה ומסודרת ממנה – ואני מקווה שכך ינהגו רוב חברי הבית.

אורי אריאל: יהיה לכם זמן בפגרה להכין את הצעת החוק יותר טוב.

אורי אריאל: בשארית הזמן אני רוצה לבקש ממך, אדוני השר, במלאות שנתיים לגירוש היהודים מחבל קטיף וצפון השומרון, שתבקר אצלם ותראה את האנשים שנשבר עליהם עולמם ואין מושיע.

אורי אריאל: חלקם, לצערי הרב, מעטים מהם, יכול להיות שיצטרכו למשהו מעין החוק שאתם מציעים.

אורי אריאל: הם צריכים עזרה גדולה וסיוע גדול.

אורי אריאל: מי שלא היה אצלם, ודאי ראוי שיהיה אצלם, ודאי מישהו במעמד של שר, ותמיד אפשר לעזור, כי יש אחריות של כל הממשלה.

אורי אריאל: נכון שהנושא נמצא בטיפול ראש הממשלה, ולצערי כך נראים הדברים, או כך נראות התוצאות.

אורי אריאל: אתה, כשר בממשלה, אני בטוח שאתה יכול להעלות את הנושא ולתרום מניסיונך ומניסיון מפלגתך ולהביא לכך שהטיפול יהיה טוב יותר, והאנשים האלה לא ימשיכו לשהות באתרים שלעתים הם כמעט דומים למחנות פליטים.

אורי אריאל: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת אריאל; גם על ההקפדה בזמנים.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אביגדור יצחקי, ואחריו – חבר הכנסת יובל שטייניץ.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה.

אביגדור יצחקי: אדוני היושב-ראש, חברי וחברותי חברי הכנסת, נושא העברת השירותים הרפואיים לקופות-החולים נדון כבר הרבה שנים בממשלת ישראל, ומדי פעם דנים אם להעביר שירות או לא להעביר אותו לקופות-החולים.

אביגדור יצחקי: הבעיה המרכזית היא שהרפורמה צריכה להיות כלל-טיפולית בכל מה קשור לקופות-החולים.

אביגדור יצחקי: לא ייתכן, אדוני שר הבריאות, שכאשר גובים מאתנו כסף על תרופות, אז בקופה אחת גובים בצורה מסוימת, ובקופה אחרת גובים בצורה אחרת.

אביגדור יצחקי: למה?

אביגדור יצחקי: כי מפה לפה יש הפרשים של כמה מיליוני שקלים.

אביגדור יצחקי: אחרי זה באים לטיפות-חלב ורוצים להעביר אותן לקופות-החולים – ואני חושב שזה מבורך, כי קופות-החולים ירצו מאוד את הצעירים שיבואו ויטפלו בילדיהם הקטנים בטיפות-חלב.

אביגדור יצחקי: הם יעשו להם שם פאר והדר, כסף וזהב, רק שיירשמו בקופת-החולים שלהם.

אביגדור יצחקי: אני חושב שגם בתי-החולים צריכים לעבור לקופות-החולים, ובזאת להביא למצב שבו קופת-החולים היא שמטפלת בכל הפציינטים במדינת ישראל, מהרגע שהם נולדים ועד הרגע שהם חס וחלילה הולכים לעולמם.

אביגדור יצחקי: כי אז קופות-החולים יעשו את כל הדרוש בכל מה שקשור בטיפול המונע, ויעשו את הטיפול המונע הרבה יותר טוב ממה שהם עושים היום, כשהם יודעים שאותו חולה שלא טופל על-ידיהם כמו שצריך יוכל ללכת לבית-החולים הממשלתי, ושם יקבל את הטיפול הדרוש.

אביגדור יצחקי: הכוונה היא שכמה שפחות אנשים יגיעו לבתי-החולים.

אביגדור יצחקי: ולכן, כאשר מדברים על העברת השירותים הרפואיים מהמדינה – זה חיובי.

אביגדור יצחקי: מדינה לא יודעת לבצע, מדינה יודעת לפקח, ואת עבודת הפיקוח היא עושה בעשר דרגות יותר טוב מאשר את עבודת הביצוע.

אביגדור יצחקי: לכן, צריך לחשוב גם על בתי-החולים, גם על טיפות-החלב, שלא יישארו עוד שירותים רפואיים בידי הממשלה – כולם יעברו לקופות-החולים – ולהקים מנגנון פיקוח כמו שצריך.

אביגדור יצחקי: ואכן, קודם כול, שייאות הנפש כולם צריכים להיות בתוך סל הבריאות.

אביגדור יצחקי: הדבר השני – ואני עוד אדבר היום על החוק שמדבר על תוספת שנתית של 2% לשירותי הבריאות – מנגנון הפיקוח הוא כזה שכל מי שצריך לקבל את השירות הזה יקבל אותו, ובצורה הטובה ביותר.

אביגדור יצחקי: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה לחבר הכנסת אביגדור יצחקי.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת יובל שטייניץ, בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת אחמד טיבי.

יובל שטייניץ: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אנחנו מסיימים היום מושב נוסף של הכנסת, מושב שהיו בו גם הישגים כאלה ואחרים, אבל הסיכום הכללי שלו, אדוני היושב-ראש, הוא עגום ביותר.

יובל שטייניץ: הכנסת נכשלה באחת המטרות העיקריות שלה.

יובל שטייניץ: תפקידה של הכנסת לרומם ממשלות בישראל ולהחליפן, אם אינן מתפקדות.

יובל שטייניץ: מעבר לוויכוח הפוליטי, במהלך המושב הזה כנסת ישראל קיבלה מהגורמים האובייקטיביים ביותר שניתן להעלות על הדעת במדינת ישראל, דוחות חד-משמעיים על כישלונה של הממשלה, על חוסר תפקודה, על חוסר מנהיגותה, על חוסר שיקול הדעת שלה בנושאי ביטחון לאומי.

יובל שטייניץ: אני מדבר על דוח הביניים של ועדת-וינוגרד, בראשות שופט מחוזי, נשיא בית-משפט מחוזי לשעבר, שמונה על-ידי ראש הממשלה, והדוח החמור על פיקוד העורף של נשיא בית-משפט מחוזי לשעבר, השופט לינדנשטראוס, שמונה לתפקידו על-ידי כנסת ישראל.

יובל שטייניץ: הכנסת הזאת מקבלת דוחות עבי כרס וחמורים מאוד משני שופטים בדימוס, שני נשיאים של בתי-משפט מחוזיים בדימוס.

יובל שטייניץ: שניהם קובעים שהממשלה נכשלה ברמת הביטחון הלאומי, גם בחזית וגם בעורף.

יובל שטייניץ: אם יש מקום שאין בו ספק שחובתו של פרלמנט הוא להחליף ממשלה – זה בדיוק המקום הזה.

יובל שטייניץ: יכולים להיות בינינו ויכוחים פוליטיים כאלה ואחרים, ענייניים יותר או פחות.

יובל שטייניץ: אבל כששני נשיאי בתי-משפט בדימוס – אחד בתפקיד מבקר המדינה והשני בתפקיד ראש הוועדה, השופט וינוגרד, שמונה על-ידי הממשלה עצמה – מוציאים כתב אישום או תעודת ציונים כזאת, שמה אנחנו רואים בה זה לא "כמעט טוב", לא "מספיק" ואפילו לא "מספיק בקושי", אלא "בלתי מספיק" ו"בלתי מספיק", "נכשל" ו"נכשל" ו"נכשל" ו"נכשל" – אז כאשר ממשלה וראש הממשלה העומד בראשה לא מסיקים את המסקנות, תפקידו של הפרלמנט, תפקידה של הכנסת, לומר לממשלה: עד כאן.

יובל שטייניץ: הביתה.

יובל שטייניץ: כנסת ישראל, אדוני היושב-ראש, נכשלה בדבר שהוא הכי חיוני וקריטי מבחינת הביטחון הלאומי, והוא תפקידה להחליף ממשלה שקיבלה ציון "נכשל" ו"בלתי מספיק", ולהחזיר את המנדט לבוחר.

יובל שטייניץ: ולכן, אדוני, אנחנו מסיימים מושב באווירה לא חגיגית, באווירה עצובה.

יובל שטייניץ: הצלחנו בהרבה דברים, אבל נכשלנו בהעברת הממשלה הזאת מן הארץ, מן הממשל.

יובל שטייניץ: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אחמד טיבי – לא נוכח.

יולי יואל אדלשטיין: אחרון הדוברים, חבר הכנסת אריה אלדד, בבקשה.

אריה אלדד: אדוני היושב-ראש, רבותי השרים, חברי חברי הכנסת, אויבו של הטוב הוא הטוב יותר, ואויבו של הרע הוא הרע יותר.

אריה אלדד: המצב הנוכחי בתחום הטיפול בחולי הנפש הוא רע.

אריה אלדד: אני חושש מאוד שהחוק במתכונתו הנוכחית יהפוך אותו לרע יותר.

אריה אלדד: הרפורמה ראויה.

אריה אלדד: תמכתי בה בדיונים קודמים, אני ממשיך לתמוך בה, ואני אתמוך בה אם בחוק תהיה הבטחה תקציבית ראויה שלא תאפשר מצב שהאוצר מטיל את האחריות על כתפי קופות-החולים בלא הסמכות – בלא התקציב הצריך להיות צמוד אליה.

אריה אלדד: שר הבריאות, אתה צריך להיות מודאג ממש כמונו מכך שבסופו של דבר התפקיד יוטל על קופות-החולים ואחר כך יאמרו לך: תסתדר עם מה שיש לך, ובסופו של דבר יהיה פחות כסף לטיפול בחולי הנפש, יהיו פחות משאבים, הקופות יצרו את צעדיהם, יהפכו את השירות לנגיש פחות, לזמין פחות, כדי לעשות מה שהאוצר רוצה – לדחוק את האנשים החוצה אל הרפואה הפרטית, שיקנו שירותים במקום לקבל מה שמגיע להם.

אריה אלדד: איש אינו מתווכח שהגוף והנפש חד הם, ואסור להפריד בין מבטחים שונים בתחומים הללו, אבל גם אסור להפריד בין התקציבים שלהם ואסור ליצור מצב כזה שבו מוטל על קופות-החולים לעשות, ואין להן איך, בבחינת – תבן אין ניתן לעבדיך, ולבנים אומרים להם עשו.

אריה אלדד: אני חושש שזו כוונת האוצר, ולקראת הקריאה השנייה והקריאה השלישית יפעילו מכבש קואליציוני אדיר ויכופפו את כל אלה שמבטיחים היום שיתקנו את החוק לקראת הקריאה השנייה והקריאה השלישית.

אריה אלדד: אם היום נעצור את החוק הזה – הוא יחזור לממשלה, יחזור למי שהציע אותו, כדי שיחזיר אותו מתוקן ועם תקציב ראוי.

אריה אלדד: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: עד כאן סדר הדוברים בהצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 41).

יולי יואל אדלשטיין: שר הבריאות, חבר הכנסת בן-יזרי, רוצה להשיב.

יעקב בן-יזרי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, שמעתי בקשב רב את דאגתם של חברי הכנסת שביטאו את עצמם והעלו סוגיות לא קלות שמחייבות שימת לב, שמחייבות דיון, שמחייבות הבהרה, וכפי שאמרתי קודם, אלה דברים שידובר בהם בדיונים בוועדה שתטפל בסוגיה עד לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

יעקב בן-יזרי: אבל עם זה, אני חייב להעיר אי-אלו הערות על שאלות שנשאלו כאן.

יעקב בן-יזרי: כדי לתת תשובות על הבעיות האלה צריך לדעת להגיד את האמת ואת כל האמת ולא להשתמש לפעמים בארגומנטים כדי להצדיק את ההתנגדות.

יעקב בן-יזרי: אני אתחיל בנושאים האלה ואדבר עליהם אחד-אחד, מורי ורבותי.

יעקב בן-יזרי: תקציב הפסיכיאטריה במדינת ישראל – –

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת.

יעקב בן-יזרי: – – הוא מיליארד ו-280 מיליון ש"ח, חוץ מהשיקום.

יעקב בן-יזרי: המיליארד ו-280 המיליון יועברו לקופות-החולים, כדי שיטפלו בחולי הנפש במסגרת הרפורמה.

יעקב בן-יזרי: נוסף על התקציב הזה, שיועבר לקופות-החולים, סוכמה עם האוצר תוספת של 160 מיליון ש"ח.

יעקב בן-יזרי: קופות-החולים אינן אחידות בדעתן; קופת-חולים אחת חושבת שצריך 220 מיליון ש"ח ולא 160.

יעקב בן-יזרי: קופת-חולים אחרת חושבת שצריך תוספת של 120 מיליון, נוסף על ה-160.

יעקב בן-יזרי: אין ספק שבדיוני הוועדה נצטרך למצוא את עמק השווה בסכומים האלה כדי למצוא את הדרך להעביר את השירות הזה לקופות-החולים.

דוד טל: אדוני, מה משרד הבריאות חושב?

יעקב בן-יזרי: כאמור, הטיפול יועבר באמצעות קופות-חולים, והשיקום יישאר בידי הממשלה.

יעקב בן-יזרי: רגולטור ונותני שירות זה לא אותו דבר, ומתן השירות בידי קופות-החולים יהיה מבוקר, מסווג ומוגדר, הן מבחינת כמות הטיפולים שכל אזרח ואזרח חולה נפש יוכל לקבל – ולא ארצה לגזול מזמנכם; מי שלמד את הנושא ויודע את הסטטיסטיקה של מספר הביקורים הממוצע שחולה נפש צורך בשנה יודע שמדובר על בין 12 ל-15.

יעקב בן-יזרי: אנו מדברים על ממוצע של 35 ביקורים וטיפולים לשנה בחולה: הולכים להכפיל ולשלש את מספר הטיפולים שניתנים היום.

יעקב בן-יזרי: המרפאות לא תיסגרנה.

יעקב בן-יזרי: אמרתי זאת קודם.

יעקב בן-יזרי: ויש בעיה נוספת, סימני שאלה בדבר אבחנות מיוחדות.

יעקב בן-יזרי: בכל מקצוע רפואי יש אבחנה מוגדרת.

יעקב בן-יזרי: בודקים חולה, אפשר להגדיר את האבחנה.

יעקב בן-יזרי: יש הרבה אבחנות וסימני שאלה.

יעקב בן-יזרי: גם בפסיכיאטריה יש דבר כזה.

יעקב בן-יזרי: יש מקרים שבהם כאשר בודקים חולה נפש רואים מייד את האבחנה, ויש מקרים שבהם האבחנה היא בסימן שאלה.

יעקב בן-יזרי: לשם כך כתוב בהסכם במפורש שיש לטפל בקוד ששמו Z.

יעקב בן-יזרי: הקוד הזה נותן תשובה על כל סימני השאלה שעשויים או עלולים להתעורר, כלומר מקרים שאין בהם אבחנות מוגדרות.

יעקב בן-יזרי: כלומר גם שאלות של חרדות, של נשים שהיו קורבן לאונס וגם בעיות נפשיות של ילדים, שאינן מוגדרות בחוק ובאבחנות המוכרות, מוצאות את תשובתן במה שנקרא קוד Z – ובו יש תשובות.

יעקב בן-יזרי: מורי ורבותי, שואלים אותי – למה לא להביא את החוק – – –

ראובן ריבלין: קופות-החולים התנדבו – – –

יעקב בן-יזרי: איזה שאלות?

יעקב בן-יזרי: כתוב, יודעים, הדברים האלה נעשו אתם.

יעקב בן-יזרי: רבותי, אנו מדברים כאן על דברים שהובאו בהסכמה עם קופות-החולים.

יעקב בן-יזרי: הן לא נכנסו למשחק הזה בלי שנבהיר להם את כל הנקודות האלה – הכמויות, המרפאות, הקונים למיניהם והמחויבות שלהם – ובכלל זה הבקרה שלנו, של משרד הבריאות.

יעקב בן-יזרי: יש שאלה ששואלים אותי – וכאן דרושה שימת לבנו, מורי ורבותי; אני מודע לכתבה שהיתה בטלוויזיה שלשום, אני מודע לסימני שאלה שיש לאנשים, ובצדק.

יעקב בן-יזרי: קיבלתי מכתב מהתנועה לאיכות השלטון.

יעקב בן-יזרי: אני יכול להניח לכם כאן, על השולחן, מכתבים של עמותות נכי נפש, גמלאי חולי נפש, ארגוני חולי נפש, מטופלים חולי נפש ומטפלים, ובהם בקשה לדחוף כמה שיותר מהר את הרפורמה וליישם אותה.

יעקב בן-יזרי: יש פניות של אלה שצורכים את השירות, כי הם יודעים איזה שירות הם מקבלים.

יעקב בן-יזרי: והשאלה שנשאלת היא – מה עם הפסיכולוגים?

יעקב בן-יזרי: מה עם הפסיכיאטרים?

יעקב בן-יזרי: יפטרו אותם?

יעקב בן-יזרי: לא יפטרו אף אחד.

יעקב בן-יזרי: אני יודע מה זה; היום כדי לקבל טיפול אצל פסיכולוג צריך לשלם 750 ש"ח בביקור הראשון, והוא קובע – עשר, 15, 20 פגישות נוספות, וכל בדיקה – 450 ש"ח.

יעקב בן-יזרי: במסגרת הרפורמה יורחבו השירותים האלה, הן מבחינה כמותית הן מבחינה איכותית, ומזה הם חרדים.

יעקב בן-יזרי: הפסיכולוגים הם שחרדים, לא אנחנו.

יעקב בן-יזרי: זאת החרדה שלהם, האם אנו צריכים לתת יד לכך במקום לעזור למי שזקוק לעזרה?

יעקב בן-יזרי: לכן אני חושב – ואני קשוב לכל המשאלות של חברי הכנסת, אשר הביעו את דעתם שצריך בין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה לחייב אותנו לשים לב ולתת תשובות נאמנות וטובות על כל הדברים שהועלו כאן, ובצדק, ואני מאוד מאמין ומקווה – כי זה לא קונץ; גם אני יכולתי, בגלל הביקורת, בגלל הלחצים, בגלל ההתנגדויות, לומר: מה לך, שר הבריאות?

יעקב בן-יזרי: תרד מהסוס הזה גם אתה, כשם שעשו שרים אחרים לפניך.

יעקב בן-יזרי: אבל בא משוגע אחד, ובשנה הראשונה שלו נכנס לעומק הבעיה ולקח את העניין הזה לידיים, ואם נעבור את זה בשלום, חוק הסיעוד יהיה הבא בתור אחריו – –

אלי אפללו: לא משוגע.

יעקב בן-יזרי: – – וזאת התוכנית הזאת, וכך צריך לקדם את הדברים.

יעקב בן-יזרי: ואם אנו נגיד: עד שנשלים, ועד שניתן תשובה, ועד שנברר את הכול, ועד שהכול יהיה טיפ-טופ, עד הנקודה האחרונה – רבותי, חיכינו 13 שנה, נחכה עוד 13 שנה, ואולי, אם ירצה השם, בגיל החופה, ולא בגיל הבר-מצווה, אולי נזכה שתהיה לנו רפורמה.

ראובן ריבלין: אני רוצה רק להעיר: שר הבריאות, מהיכרות אישית, הוא לא משוגע.

יעקב בן-יזרי: אדוני, אני מאוד מודה לך, ואני משתדל להוכיח שזה נכון.

יעקב בן-יזרי: תודה רבה לכם, מורי ורבותי.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה לשר הבריאות.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת יצחקי, לשאלתך, התקנון לא עוזר לי כאן.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, נעבור להצבעה בקריאה ראשונה על הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 41) (בריאות הנפש), התשס"ז–2007.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 4 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 54 נגד – 23 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 41) (בריאות הנפש), התשס"ז–2007, לוועדה שתקבע ועדת הכנסת נתקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: בעד – 54, נגד – 23, ואין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע שהחוק התקבל בקריאה ראשונה ויועבר להכנה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת.

גדעון סער: לוועדה למעמד האשה.

יולי יואל אדלשטיין: לא, זאת קריאה ראשונה ולא קריאה טרומית.

גדעון סער: אבל אפשר.

יולי יואל אדלשטיין: זה חוק ממשלתי.

יולי יואל אדלשטיין: ועדת הכנסת תחליט.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, הודעה למזכיר הכנסת.

איל ינון: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק זכויות לאנשים עם מוגבלות המועסקים כמשתקמים (הוראת שעה), התשס"ז–2007, שהחזירה ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

איל ינון: לקריאה ראשונה, מטעם הכנסת:

איל ינון: הצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, התשס"ז–2007, של חבר הכנסת אחמד טיבי וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק איסור השקעה של גופים מוסדיים בתאגידים המקיימים קשר עסקי עם אירן, התשס"ז–2007, של חבר הכנסת בנימין נתניהו וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לתיקון פקודת ביטוח רכב מנועי (מס' 17) (השתתפות עצמית בביטוח אופנוע), התשס"ז–2007, של חברי הכנסת סטס מיסז'ניקוב וגלעד ארדן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים (תיקון מס' 20) (מספר כלי רכב המעורבים בתאונה), התשס"ז–2007, של חברי הכנסת סטס מיסז'ניקוב וגלעד ארדן וקבוצת חברי הכנסת.

איל ינון: מסקנות ועדת הכלכלה בעקבות דיון מהיר בנושא: ביטול מסגרת אשראי לנשים הרות וגביית עמלה בעבור מסגרת חדשה על-ידי הבנקים, הצעתו של חבר הכנסת מגלי והבה.

איל ינון: החלטת ועדת החוקה, חוק ומשפט בדבר תיקון טעות בחוק העונשין (תיקון מס' 94), התשס"ז–2007.

איל ינון: החלטת ועדת האתיקה מיום ח' באב התשס"ז, 23 ביולי 2007, בעניין קובלנתו של חבר הכנסת ואסל טאהא נגד השר אביגדור ליברמן.

איל ינון: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה למזכיר הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, הודעה ליושב-ראש ועדת הכנסת, חבר הכנסת יעקב מרגי.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני.

): אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, מכובדי השרים, אני מודיע בזה על חילופי אישים בוועדות כדלקמן: בוועדת הכנסת, מטעם סיעת קדימה, במקום חברת הכנסת רוחמה אברהם-בלילא, שהתמנתה לשרה, תכהן חברת הכנסת רונית תירוש.

): בוועדת המדע והטכנולוגיה, מטעם סיעת האיחוד הלאומי – מפד"ל, במקום חבר הכנסת זבולון אורלב יכהן חבר הכנסת בנימין אלון.

): בוועדה המשותפת של ועדת החוץ והביטחון וועדת הכספים לתקציב הביטחון, מטעם ועדת החוץ והביטחון, יכהן במקום חבר הכנסת מתן וילנאי חבר הכנסת אפרים סנה.

): כמו כן, קבעה ועדת הכנסת את הוועדות שלהלן לדיון בהצעות חוק לשם הכנתן לקריאה ראשונה: ועדת הכלכלה תדון בהצעת חוק לעידוד הצמיחה לעסקים קטנים ובינוניים (תיקוני חקיקה), התשס"ז–2006, של חבר הכנסת גדעון סער.

): ועדת העבודה, הרווחה והבריאות תדון בהצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – הפחתת התקופה להגבלת זכותו של תושב שחזר לישראל), התשס"ז–2007, של חברי הכנסת משה גפני ושלי יחימוביץ.

): ועדת החוקה, חוק ומשפט תדון באלה: 1.

): הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון – שלילת זכות לשכר ביום הבחירות ממי שאינו מצביע), התשס"ו–2006, של חבר הכנסת יואל חסון; 2.

): הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון – שלילת זכות לשכר ביום הבחירות ממי שאינו מצביע), התשס"ז–2006, של חברת הכנסת אורית נוקד; 3.

): הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון – שלילת זכות לשכר ביום הבחירות ממי שאינו מצביע), התשס"ז–2007, של חבר הכנסת גדעון סער; 4.

): הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון – שלילת זכות לשכר ביום הבחירות ממי שאינו מצביע), התשס"ו–2006, של חבר הכנסת רוברט אילטוב.

): ועדת הכנסת תדון בחוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון – זכאות לדרכון דיפלומטי), התשס"ז–2007, של חבר הכנסת נסים זאב.

): ועדת החוץ והביטחון תדון באלה: 1.

): הצעת חוק יישום תוכנית ההתנתקות (תיקון – מחיקת רישום פלילי), התשס"ז–2007, של חבר הכנסת אליהו גבאי; 2.

): הצעת חוק החנינה בעניין תוכנית ההתנתקות, התשס"ז–2007, של חבר הכנסת ראובן ריבלין וקבוצת חברי הכנסת; 3.

): הצעת חוק זכויות הסטודנט בשירות מילואים, התשס"ו–2006, של חבר הכנסת אלכס מילר.

): הוועדה לקידום מעמד האשה תדון בהצעת חוק הקרן לעידוד העסקת נשים, התשס"ו–2006, של חברת הכנסת עמירה דותן.

): ועדת החינוך, התרבות והספורט תדון באלה: 1.

): הצעת חוק שילוב עולים במערכת החינוך, התשס"ז–2007, של חבר הכנסת מיכאל מלכיאור וקבוצת חברי הכנסת; 2.

): הצעת חוק שילוב עולים במערכת החינוך, התשס"ז–2007, של חבר הכנסת אלכס מילר וקבוצת חברי הכנסת.

): ועדת המדע והטכנולוגיה תדון בהצעת חוק ביטוח מידע גנטי (תיקון – עריכת בדיקה גנטית להורות), התשס"ז–2007, של חבר הכנסת אביגדור יצחקי.

): ["דברי הכנסת", חוברת זו, עמ' 10658.

): ]

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, נעבור לסעיף הבא: הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון מס' 19), התשס"ז–2007.

יולי יואל אדלשטיין: הדיון כבר התקיים, לכן אנחנו יכולים לעבור להצבעה בקריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, מי בעד?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 5 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 35 נגד – 15 נמנעים – 2 ההצעה להעביר את הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון מס' 19), התשס"ז–2007, לוועדה שתקבע ועדת הכנסת נתקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, 35 הצביעו בעד, 15 התנגדו ושניים נמנעו.

יולי יואל אדלשטיין: לכן אני קובע כי הצעת החוק התקבלה בקריאה ראשונה, ותועבר להכנה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית בוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.

מנחם בן-ששון: – – –

יולי יואל אדלשטיין: זאת לא סימפתיה אישית, זאת התייחסות עניינית.

גדעון סער: אדוני, אני מבקש שההצעה תועבר לוועדה לקידום מעמד האשה.

גדעון סער: ["דברי הכנסת", חוב' א', עמ' 3034; נספחות.

גדעון סער: ]

יולי יואל אדלשטיין: יציג את החוק חבר הכנסת חיים אורון.

יולי יואל אדלשטיין: יש הסתייגויות לחוק הזה.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, החוק הזה, בגלגולו הקודם, בקריאה טרומית וראשונה, נקרא הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקוני חקיקה) (הגדרת נכה).

חיים אורון: מנימוקים שקשורים בהליך החקיקה הוא מופיע עכשיו כתיקון לחוק ההסדרים, כי בחוק ההסדרים, שאותו אנחנו מתקנים, בוטל חוק כזה שכבר חוקק בכנסת בעבר, ואני שמח מאוד להציג אותו, סוף-סוף, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, ולהודות ליושב-ראש ועדת הכספים, חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב, על שנתן לי את הזכות להציג אותו פה.

חיים אורון: אני מקווה שהסנונית הזאת תבשר – אני לא יודע אם את האביב, אבל תבשר העלאה של עוד שני חוקים שמונחים בוועדת הכספים של הכנסת, ועניינם נכי רדיפות הנאצים, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

חיים אורון: החוקים האלה, על כפל קצבה ועל הרחבת ההגדרה לאוכלוסיות נוספות על אלה הקיימות בחוק, הם בהסכמת חברי הכנסת כולם.

חיים אורון: בשלב זה חקיקתם הוקפאה.

חיים אורון: אני מאוד מאוד מקווה שגם בחוק שחברת הכנסת קולט אביטל מובילה, עם חברים נוספים, שעניינו כפל קצבה, וגם בחוק של דוד טל ומשה כחלון, שעניינו הרחבת הגדרת האוכלוסייה שמדובר בה, יימשך תהליך החקיקה, ולא נחכה ליום השואה הבא כדי לקונן מרה על עשייה מוגבלת של הכנסת בתחום הזה.

חיים אורון: אבל היות שהפעם בכל זאת הצלחנו להעביר חוק אחד – מדובר בקבוצה שכשהתחיל תהליך החקיקה מנתה כמה אלפים; גם היום היא מונה כמה אלפים, אבל לצערנו פחות.

חיים אורון: מי שהיה ב-1 בינואר 1947 בגרמניה, בעיקר במחנות עקורים, בהכשרות, לכאורה היתה להם זכות לקבל את זה מהגרמנים, אבל הם לא מימשו את הזכות הזאת, כי הם היו חבר'ה צעירים שהיו בטוחים שלעולם יהיו בריאים וחלוצים וכו' וכו', והיום מדובר באוכלוסייה שמאוד זקוקה להטבה הזאת.

חיים אורון: אני לא רוצה להאריך בדברי.

חיים אורון: אני רוצה להודות, כפי שאמרתי, גם ליושב-ראש הוועדה, גם לחברי הוועדה, שבסופו של דבר אפשרו לחוק הזה לעבור בלי להפוך אותו בן-ערובה של חוקים אחרים, ואני מקווה – היות שאני יודע שההסתייגויות הן בעיקרן הסתייגויות דיבור – שהחוק יעבור במתכונתו זאת, וכבר ב-1 באוגוסט – מי שיקרא את החוק עד הסוף יראה שתחולתו מ-1 באוגוסט, זאת אומרת: מייד, בעוד שבוע, אותה קבוצה תוכל לזכות בהטבה שנמנעה ממנה שנים רבות.

חיים אורון: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: רק שנייה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: עד כאן הצגת החוק מפי חבר הכנסת חיים אורון, מטעם הוועדה.

יולי יואל אדלשטיין: האם ברצונך גם לנמק את ההסתייגויות שיש לך?

חיים אורון: לא, לא.

יולי יואל אדלשטיין: לא.

יולי יואל אדלשטיין: אני מבין שאתה מסיר את ההסתייגות.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת דוד טל – בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: יש לך הסתייגות.

יולי יואל אדלשטיין: לאחר שחבר הכנסת דוד טל יסיים את דבריו, נעבור להצבעות.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: חמש דקות לרשותך.

דוד טל: אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, אכן, צודק חבר הכנסת אורון; היו שלושה חוקים על שולחן ועדת הכספים, ולא היה רצון, לא מצד חברת הכנסת אביטל ולא מצד חבר הכנסת כחלון ומצד עבדכם הנאמן, לעצור ולטרפד את החוקים האחרים.

דוד טל: ולכן, אפשר לומר שהיתה כאן הסכמה שבשתיקה שהצעת החוק של חבר הכנסת אורון תעבור, מפני שאני לא חושב שיהיה נכון שעד שלא יהיו חוקים אחרים "נתקע" אנשים אחרים שמחכים הרבה מאוד שנים.

דוד טל: עכשיו, בעניין החוק של חבר הכנסת כחלון ושל עבדכם הנאמן, אני רוצה לומר רק זאת: תראו רבותי, כל האוכלוסיות, פרט ליוצאי לוב ויוצאי תוניסיה, מקבלים גמלה בצורה כזאת או אחרת – רנטה, משהו, בהקשר הזה, והקבוצה הזאת, של יוצאי לוב ותוניסיה, הגם שהיו במחנות עבודה, הגם שסבלו את המגפיים של הקלגסים הגרמנים שם, עד היום לא נמצא לה פתרון.

דוד טל: אומרים לי אנשי האוצר שהעלות היא גדולה: בין 2 מיליארדים ל-12 מיליארד.

דוד טל: ואני שואל: אז מה?

דוד טל: נניח שהם צודקים – ואני אומר לכם: אנשי האוצר מעולם, מעולם לא צדקו כשנתנו אומדנים.

דוד טל: הם תמיד התבצרו במספרים כאלה, רציניים וגדולים, כדי שהחוק הזה לא יעבור – אבל עוד מעט לא יהיה לנו למי לשלם.

דוד טל: זאת לא הצעת חוק בעניין סיוע למשפחות חד-הוריות, שאם עשינו להן עוול השנה מחר יהיה אפשר לתקן את הטעון תיקון.

דוד טל: אנחנו מדברים כאן על אוכלוסיות שמדי יום ביומו הולכות ונמוגות.

דוד טל: אנשים נפטרים לבית עולמם.

דוד טל: בשנת 2017 לא יהיה למי לשלם גם אם יהיו אז למדינה עודפים של 15, 20 או 30 מיליארד.

דוד טל: לא יהיה למי לשלם.

דוד טל: את ההצעה הזאת ניסינו להעביר גם בקדנציה הקודמת, ולצערי בקדנציה הקודמת חבר הכנסת טומי לפיד הכשיל אותה, ויש לנו הזדמנות לתקן את העוול.

מנחם בן-ששון: מה שהשתנה הוא שבשנים האחרונות גם נעשה אומדן של הנזקים ליהדות תוניסיה, גם בלוב, ומסתבר שמדובר במיליונים רבים.

מנחם בן-ששון: זאת אומרת, לא מדובר בתיאוריה.

דוד טל: אדוני מדבר על מיליונים רבים – אני מסכים אתך, אבל ודאי לא מדובר במיליארדים רבים.

מנחם בן-ששון: לא, אני מדבר על הנזקים ליהודים אז.

דוד טל: אה.

דוד טל: תודה רבה לך.

דוד טל: אני מודה לך.

דוד טל: בכל אופן, חברי הכנסת, אין שום סיבה להפלות את יוצאי לוב ותוניסיה.

דוד טל: צריך למצוא את הדרך, ויכול מאוד להיות – ולכן גם הסכמתי להקפיא את הצעת החוק כרגע – עד שתימצא הדרך ואולי נתקן את הצעת החוק, כך שתצטמצם הגזרה ואנשי האוצר יאמרו לנו שהעלויות לא כל כך גדולות, אבל האחריות היא שלנו, והבושה היא שלנו.

דוד טל: הבושה היא שלנו גם משום שהעברנו את החוק של ג'ומס היום ולא לפני כמה וכמה שנים.

דוד טל: זאת הבושה של כולנו.

דוד טל: לכן, רבותי חברי הכנסת, אנחנו צריכים לתמוך בהצעת החוק של ג'ומס, ואני מקווה שלאחר הפגרה נגיש את הצעת החוק של כחלון ושלי להצבעה, ואת הצעתה של חברת הכנסת קולט אביטל, ונמצא את הדרך גם למצוא את התיקון לעוול הזה, שנגרם לאנשים רבים מאוד שעד היום לא קיבלו אף אגורה שחוקה אחת, אף שעברו את כל הייסורים תחת המגף הנפשע של הגרמנים.

דוד טל: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת טל על דבריו החשובים.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת טל, לפי האומדן של 12 מיליארד אני חושב שיש יותר ניצולי השואה מצפון-אפריקה מאשר מכל העולם כולו, פחות או יותר.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת – חיים אורון, הסרת את ההסתייגויות שלך?

חיים אורון: כן.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת טל, האם אתה מבקש להצביע על ההסתייגות שלך?

דוד טל: אתה הולך להצביע?

יולי יואל אדלשטיין: כן.

דוד טל: אז עד שתגיע להסתייגות שלי אני אחשוב.

יולי יואל אדלשטיין: אתה תחשוב.

יולי יואל אדלשטיין: אם כן, חברי הכנסת, הצעת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 2001) (תיקון, ביטול והתליה של חקיקה שמקורה בהצעות חוק פרטיות) (תיקון מס' 6), התשס"ז–2007, לרבות לוח התיקונים.

יולי יואל אדלשטיין: לשם החוק אין הסתייגויות.

יולי יואל אדלשטיין: סעיף 1 – ההסתייגות הוסרה.

יולי יואל אדלשטיין: סעיף 2 – אין הסתייגויות, לכן אנחנו יכולים להצביע על שם החוק, על סעיף 1 ועל סעיף 2 כנוסח הוועדה.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, ההצבעה החלה.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 6 בעד סעיפים 1–2 – 45 נגד – 1 נמנעים – אין סעיפים 1–2 נתקבלו.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, 45 בעד, מתנגד אחד ואין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי שם החוק וסעיפים 1 ו-2 אושרו, כנוסח הוועדה.

יולי יואל אדלשטיין: לסעיף 3 יש הסתייגות של חבר הכנסת דוד טל.

יולי יואל אדלשטיין: האם אדוני מבקש להצביע?

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת טל, אני פונה אליך: להצביע או לא?

דוד טל: לאחר התייעצות עם מועצת החכמים אני מוריד את ההסתייגות שלי.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת דוד טל מסיר את ההסתייגות שלו.

יולי יואל אדלשטיין: לכן, גם על סעיף 3 נצביע בקריאה שנייה כנוסח הוועדה.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 7 בעד סעיף 3 – 40 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 3 נתקבל.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, בעד – 40, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי כל הסעיפים, בלא הסתייגויות, אושרו בקריאה שנייה, לכן אנחנו יכולים להצביע על החוק בקריאה שלישית, לרבות לוח התיקונים.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: האם חבר הכנסת אורון או יושב-ראש הוועדה רוצים לעסוק במלאכת התודות?

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 8 בעד החוק – 47 נגד – אין נמנעים – אין חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 2001) (תיקון, ביטול והתליה של חקיקה שמקורה בהצעות חוק פרטיות) (תיקון מס' 6), התשס"ז–2007, נתקבל.

יולי יואל אדלשטיין: 47 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 2001) (תיקון, ביטול והתליה של חקיקה שמקורה בהצעות חוק פרטיות) (תיקון מס' 6), התשס"ז–2007, אושרה כדין בשלוש קריאות.

יולי יואל אדלשטיין: אני מזמין את יושב-ראש ועדת הכספים, חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב.

יולי יואל אדלשטיין: אתה לא רוצה להודות לאלה שעסקו במלאכה?

יולי יואל אדלשטיין: לא רוצה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מיסז'ניקוב, באמצעותי, כנראה, הודה לכל אלה שעסקו במלאכה.

יולי יואל אדלשטיין: לא.

יולי יואל אדלשטיין: הוא רוצה להודות.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, רבותי השרים, כמה סמלי שב-9 במאי אנחנו, בוועדת הכספים, העברנו את הצעת החוק של חבר הכנסת אורון בדין רציפות עם הכנסת הקודמת, והיום אנחנו מסיימים את המלאכה, ביום האחרון של מושב הכנסת.

סטס מיסז'ניקוב: כמי שגדל על המורשת של מלחמת העולם השנייה ועל הגבורה של העם היהודי, בין השאר, ועל השואה, אני מאוד מודה ליוזם וליוזמים האחרים, שכרגע לא הצבענו על ההצעות שלהם, ואני מאוד מקווה שתימצא נוסחה שנצביע על הצעות החוק, גם של קולט אביטל, גם של דוד טל וגם של אחרים, בהם אורי אריאל, במושב הבא.

סטס מיסז'ניקוב: כי כל דבר שנוכל לעשות למען ניצולי השואה יהיה מעט מאוד ממה שמגיע להם.

סטס מיסז'ניקוב: אז שוב, תודה לכל היוזמים וברכות על החוק ועל כך שהעברנו אותו.

סטס מיסז'ניקוב: תודה לכל מי שהצביע בעד.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה מאוד ליושב-ראש ועדת הכספים, חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב.

יולי יואל אדלשטיין: ["דברי הכנסת", חוב' ל"א, עמ' 9391; נספחות.

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עוברים לסעיף הבא.

יולי יואל אדלשטיין: הסעיף הבא גם הוא סעיף חשוב: הצעת חוק סיוע לשדרות וליישובי הנגב המערבי (הוראת שעה), התשס"ז–2007.

יולי יואל אדלשטיין: מדובר בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: לכן, אם המליאה תאשר את ההצעה הזאת, כבר היום אנחנו יכולים להעביר את הנושא של זכויות שדרות ויישובי הנגב המערבי.

יולי יואל אדלשטיין: מציג את ההצעה יושב-ראש ועדת הכספים, חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, כשאני מסתכל על היום הזה, אני חושב שמבחינתי, לפחות, זאת גולת הכותרת של שנה וחצי של פעילותי הפרלמנטרית.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא מראה את זה, אבל בשבילי זה רגע יותר מרגש אפילו מהמינוי שלי לתפקיד יושב-ראש ועדת הכספים.

סטס מיסז'ניקוב: כי אין הצעת חוק יותר צודקת מההצעה להכיר, סוף-סוף, ביישובי עוטף-עזה ובעיר שדרות, כאזור שאנחנו חבים לו המון תודה, אבל לא רק המון תודה, אנחנו חבים לו הרבה, על כוח העמידה של התושבים, על הסבלנות שלהם, על הסובלנות שהם מפגינים, על כך שהם נותנים לממשלת ישראל את כל הזמן הדרוש לה כדי להגיע לפתרון ביטחוני מוסכם, על כך שהם לא גורמים – לא מכריחים את ממשלת ישראל לפעול מתוך התלהמות ומתוך דחפים שפועמים בכולנו כשאנחנו רואים עוד "קסאם", ועוד "קסאם", ועוד "קסאם", שבמשך שבע השנים האחרונות נופלים בשטח שדרות ועוטף-עזה.

סטס מיסז'ניקוב: ובאמת, יש אנשים – גם באולם הזה, שאחרי – רבותי, קשה לי להתחרות – – –

יולי יואל אדלשטיין: השרה רוחמה אברהם-בלילא.

סטס מיסז'ניקוב: קשה לי להתחרות ברוחמה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מציע לכל חברי הכנסת, גם אלה שנמצאים מחוץ למליאה, להצטרף וללחוץ על הכפתור בעד הצעת החוק הזאת, כי כמה שיותר הצבעות או כפתורים יידלקו היום בעד הצעת החוק, נבטא בכך יותר הכרת תודה והערכה של כנסת ישראל לאנשי שדרות והאזור, לתושביו, לקברניטיו, ולכל אזור עוטף-עזה, כמובן, עם כל המשתמע מכך.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב-ראש, אני מביא כמה מהדברים אשר סוכמו והוכנסו לחוק ודברים שהוצאו מהחוק אבל סוכמו עם האוצר.

סטס מיסז'ניקוב: אני כבר אומר שממשלת ישראל תומכת בהצעת החוק הזאת, ועל כך אני גם אודה בסוף.

סטס מיסז'ניקוב: קודם כול, הסעיף הראשון בחוק – אנחנו מגדירים את אזור קו העימות הדרומי: יישובים אשר בתיהם, כולם או חלקם, שוכנים עד 7 ק"מ מגדר המערכת המקיפה את רצועת-עזה.

סטס מיסז'ניקוב: בסעיף 2 אנחנו מדברים על מתן פטור ממס מעסיקים – אותם 4% פטור – לעמותות, לרשויות מקומיות, שיוכלו עכשיו להפנות את המשאבים, 4% מהתקציב העירוני, לחינוך, לבריאות, לרווחה וכן הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מדברים על שיעורי תגבור חינם לילדים במקצועות שמשרד החינוך יקבע, ועל הסעות של מורים מחוץ לשדרות ומחוץ לאזור עוטף-עזה במידת הצורך.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מדברים על כך שתושבי שדרות ועוטף-עזה יקבלו הטבות במס, שוות ערך למה שמקבלים היום תושבי קריית-שמונה, דהיינו במקום 13% הטבות במס, 25% הטבות במס, בתקרה של 197,000 שקל, שזה הסכום המרבי היום במדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: חוץ מהדברים שהוכנסו לחוק, אני רוצה, אדוני היושב-ראש, ברשותך, להקריא כמה התחייבויות שהתקבלו מראש אגף התקציבים במשרד האוצר קובי הבר, בסעיפים מאוד מאוד חשובים, ששי חרמש ואני, יוזמי החוק, הוצאנו ממנו רק אחרי שקיבלנו את ההתחייבות.

סטס מיסז'ניקוב: 1.

סטס מיסז'ניקוב: מעונות-יום ליישובי שדרות והנגב המערבי – אגב, ההצבעה שלנו היום בקריאה שנייה ובקריאה שלישית כפופה להסכמים שאני מחזיק ביד – כותב קובי הבר אלי: "הריני לאשר כי משרד האוצר נותן הסכמתו למתן סבסוד, על-פי התעריף המרבי הקיים היום במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, לנשים עובדות תושבות שדרות ויישובי הנגב המערבי, לשנים 2007–2008.

סטס מיסז'ניקוב: משרד האוצר יעביר תקציב לתקנה ייעודית לנושא זה בתוך 14 יום, כדי לתת מענה לתוספת הפעילות האמורה, ללא מגבלה של מכסות".

סטס מיסז'ניקוב: זה דבר אחד.

סטס מיסז'ניקוב: 2.

סטס מיסז'ניקוב: הנחה של 50% בארנונה באזור קו העימות הדרומי: "בהמשך להצעת חוק סיוע לשדרות ויישובי הנגב המערבי (הוראת שעה), התשס"ז–2007, הריני להבהיר כי אגף התקציבים יפעל לתקצוב הנחה בשיעור 50% בארנונה בשנים 2007 ו-2008, אשר תיקבע בהתאם לסמכותו של שר הפנים, וזאת נוסף על כל הנחה בארנונה שזכאי לה מחזיק על-פי כל דין".

סטס מיסז'ניקוב: דהיינו, אנחנו מחזירים 50% מהארנונה לאותו אזור, כפי שהיה עד 1 בינואר 2007.

סטס מיסז'ניקוב: 3.

סטס מיסז'ניקוב: תקציב הכשרה מקצועית לתושבי שדרות ויישובי הנגב המערבי: "הריני לאשר כי בתוך 14 יום יתוקצבו 5 מיליוני ש"ח בתקנה תקציבית ייעודית לביצוע הכשרה מקצועית בשיתוף מעסיקים, בשדרות וביישובי הנגב המערבי".

סטס מיסז'ניקוב: 4.

סטס מיסז'ניקוב: יצירת קרן לעסקים קטנים בשדרות וביישובי עוטף-עזה: "בהתאם לשיחות שקיימנו בימים האחרונים בנוגע להצעת חוק הנוגעת לעיר שדרות ועוטף-עזה, להלן עיקרי דברים שסוכמו בנושא קרן ייחודית לעסקים קטנים ובינוניים: יוקם מסלול ייחודי בקרן לעסקים קטנים ובינוניים לטובת העסקים בשדרות ובעוטף-עזה.

סטס מיסז'ניקוב: זמן בדיקת עסק המבקש הלוואות יעמוד במסלול זה על 14 ימי עסקים בלבד, תתאפשר תקופת grace בהחזר הלוואה, עד שנה" – והבשורה הכי גדולה לדעתי: "ערבות המדינה במסלול זה תעמוד על לא יותר מ-85% לתיק"; היום זה רק 70%.

סטס מיסז'ניקוב: הנה, שר החקלאות מעביר לי פתק; הוא כותב שבזמן שאני מדבר נופל עוד "קסאם" במושב תלמי-אליהו.

גדעון סער: איפה אהוד ברק?

סטס מיסז'ניקוב: אדוני יושב-ראש האופוזיציה, מסתכלים עליך אנשי שדרות, אני יכול להמשיך?

גדעון סער: אנשי שדרות שואלים איפה הביטחון.

סטס מיסז'ניקוב: אנשי שדרות רוצים היום להעביר את התיק, אנשי שדרות רוצים היום לקבל את החוק, את הצעקות שלך הם שומעים כל יום, היום הם רוצים לקבל את החוק.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מיסז'יניקוב ימשיך ונא לא להפריע לו.

סטס מיסז'ניקוב: אני מניח שהם קיבלו ביטחון בשבע השנים האחרונות, כשאתם הייתם אחראים על הביטחון.

סטס מיסז'ניקוב: 5.

סטס מיסז'ניקוב: משרד האוצר יתקצב את החלק של הממשלה במסלול נפרד זה על-פי הביקושים להלוואות לכל מה שיידרש, אבל לא יותר מ-50 מיליון שקל.

סטס מיסז'ניקוב: כל ההתחייבויות האלה נכללות בחוק, והחוק תקף עם ההתחייבויות האלה.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה קודם כול להודות לשותפי ליוזמה זו, לחבר הכנסת שי חרמש, שהלך אתי תקופה ארוכה מאוד במשך שמונת החודשים האחרונים, לרבות בניהול משא-ומתן ארוך, מייגע, אבל מאוד פורה מול הממשלה.

סטס מיסז'ניקוב: לצערי, אני לא יכול להודות, אבל אני מלא הערכה לחבר הכנסת המנוח יורי שטרן, אשר הוביל אתנו את הנושא הזה ולא הפקיר את אנשי שדרות ועוטף-עזה לנפשם.

גדעון סער: – – –

סטס מיסז'ניקוב: אתם מבזים את אנשי שדרות.

סטס מיסז'ניקוב: אתם מבזים את האנשים שהגיעו ומסתכלים עליך.

סטס מיסז'ניקוב: את הצעקות שלך הם שומעים כל יום.

סטס מיסז'ניקוב: תן להם לקבל את החוק.

סטס מיסז'ניקוב: אתם הייתם אחראים על הביטחון במשך שבע שנים, מה עשיתם?

גדעון סער: – – – באיומים אסטרטגיים.

סטס מיסז'ניקוב: אתם קירבתם את ה"חמאס" לאנשי שדרות, מה עשיתם?

סטס מיסז'ניקוב: אתה היית בממשלה בזמן ההתנתקות, מה עשית?

גדעון סער: ליברמן היה בממשלה.

סטס מיסז'ניקוב: ליברמן התפטר.

גדעון סער: – – –

סטס מיסז'ניקוב: ראש המפלגה שלך הצביע בעד ההתנתקות, מה אתה מדבר?

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת גדעון סער, חבר הכנסת מיסז'ניקוב – – –

סטס מיסז'ניקוב: בגלל ההתנתקות הם מקבלים היום "קסאמים".

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מיסז'ניקוב נא להמשיך.

סטס מיסז'ניקוב: אני ממשיך בתודות.

סטס מיסז'ניקוב: אני מודה לראש ממשלת ישראל, שבמשך שנים שנים הוא היחיד, והיו כמה, שהבין שאי-אפשר להמשיך להפקיר את האזור הזה וצריך לשים סוף-סוף גבולות לפחות מבחינה כלכלית.

יעקב ליצמן: איזה ראש ממשלה?

סטס מיסז'ניקוב: אני מדבר על אהוד אולמרט, שהוא הראשון במשך שבע שנים שהכיר בכך, שתומך בחוק הזה ועשה דברים אחרים.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה להודות לאנשי משרד האוצר, ובראשם לשרי האוצר, גם לשעבר וגם הנוכחי, שתומכים בחוק הזה.

סטס מיסז'ניקוב: לכל אנשי משרד האוצר שליוו אותנו – – –

יורם מרציאנו: מי שדחף את כל הסיוע לעוטף-עזה ולשדרות, זה שר הביטחון הקודם.

יורם מרציאנו: גם לו צריך להגיד מלה, תגיד.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה להודות לכל אנשי ועדת הכספים שהיו אתי גם בביקורים וגם סייעו בידי להעביר את החוק הזה בוועדת הכספים.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה להודות לכל חברי הכנסת אשר גם בהצבעות הקודמות הביעו תמיכה גם ביוזמים, אבל קודם כול בתושבים וביישובים.

סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שאנחנו מעבירים פה מסר מאוד חשוב.

סטס מיסז'ניקוב: זה לא רק חוק שדרות ועוטף-עזה.

סטס מיסז'ניקוב: המסר הוא שבשום מקרה מדינת ישראל וכנסת ישראל לא יפקירו יישובים ריבוניים במדינת ישראל אשר שבע שנים או אפילו יום אחד נמצאים תחת מתקפת ה"קסאמים", "קטיושות" וכל מיני כלי נשק אחרים.

סטס מיסז'ניקוב: רבותי חברי הכנסת, אני מביא את הצעת החוק הזאת לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

סטס מיסז'ניקוב: בואו נצביע בעד.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש מכל המסתייגים להוריד את ההסתייגויות.

סטס מיסז'ניקוב: אני מכיר את ההסתייגויות.

סטס מיסז'ניקוב: אני בעד העם אבל לא בהצעת החוק הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: אני מתחייב, אם תרצו חקיקה נוספת לגבי היישובים האחרים שלא נכנסו פה, להוביל את זה ביחד אתכם, אבל לא בהצעת החוק הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: הסכמים צריך לכבד, גם חברי כנסת צריכים לכבד הסכמים, לא רק פקידי האוצר.

סטס מיסז'ניקוב: הסכם זה הסכם.

סטס מיסז'ניקוב: ברגע שכתבנו את הצעת החוק הזאת דיברנו על 7 ק"מ, ואני מבקש להוריד את ההסתייגויות שיכולות לטרפד את הצעת החוק לאנשי שדרות ועוטף-עזה.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה לחבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב, יושב-ראש ועדת הכספים.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, טרם דיברנו, טרם הסתייגנו וטרם הצבענו.

יולי יואל אדלשטיין: לכן, אם יהיה שקט נוכל לעבור לשמוע את המסתייגים.

יולי יואל אדלשטיין: יש מספר רב של מסתייגים.

יולי יואל אדלשטיין: כנהוג, כל אחד יעלה רק פעם אחת על מנת להציג את ההסתייגויות.

יולי יואל אדלשטיין: הראשונה תהיה חברת הכנסת אורית נוקד, לאחר מכן – חבר הכנסת אלי אפללו.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת נוקד, בבקשה.

אורית נוקד: אדוני היושב-ראש, חברי השרים, חברי וחברותי חברי הכנסת, ההסתייגות שאני מציגה בפניכם היום היא הסתייגות שהצדק לצדה.

אורית נוקד: אנחנו דנים היום בשורה של הקלות וכלים שנועדו לסייע לאזרחים במדינת ישראל שלמעלה משש שנים חיים בשגרה של נפילת טילי "קסאם" מדי יום ביומו.

אורית נוקד: נכון, עדיף מאוחר מלעולם לא.

אורית נוקד: ואני מאוד מצרה על כך שהממשלה עד היום לא עשתה די כדי לסייע לתושבים, מצד אחד, ועדיין נמצאת בתהליך של התדיינות בנוגע למיגון מבני הציבור ובתי תושבים, מצד שני.

אורית נוקד: אבל הצעת החוק שלפני

אורית נוקד: כם מתעלמת מעובדה פשוטה.

אורית נוקד: ההצעה כוללת רק יישובים שבתיהם נמצאים במרחק של 7 ק"מ מגבול רצועת-עזה.

אורית נוקד: חברי וחברותי, ה"קסאמים" לא משוגרים עם סרגל.

אורית נוקד: הם גם לא משוגרים עם מחוגה, ויש יישובים שנמצאים מחוץ לגבולות תחולת הצעת החוק הזאת והם ספגו נפילת "קסאמים".

אורית נוקד: זה עתה התבשרנו שנפל "קסאם" בתלמי-אליהו.

אורית נוקד: המושבים והקיבוצים שנמצאים שם לצערי ימשיכו לספוג את ה"קסאמים", והם חייבים להיות גם כן בתוך תחולת החוק.

אורית נוקד: יישובים כמו צוחר, אוהד, תלמי-אליהו, שדה-ניצן, ברור-חיל, דורות ומבקיעים חייבים להיות שם.

אורית נוקד: אם נאשר את הצעת החוק כמות שהיא אנחנו נגרום לאפליה, אנחנו נגרום לקרע בין יישובים שנמצאים בתוך אותן מועצות.

אורית נוקד: לכן, מתוך אחריות הגשתי הסתייגות שמורכבת משני חלקים.

אורית נוקד: החלק הראשון אמר שבמקום 7 ק"מ יבוא 9 ק"מ.

אורית נוקד: מתוך אחריות אני מסירה את ההסתייגות הזאת, אבל אני משאירה אותה על כנה ואני מבקשת מכם להצביע על ההסתייגות שאומרת שהחוק יחול על היישובים צוחר, שדה-ניצן, אוהד, תלמי-אליהו.

אורית נוקד: אני חושבת שהיה נכון שהכנסת ושר האוצר והמציעים הנכבדים של החוק הזה יכלילו גם את ברור-חיל, דורות ומבקיעים.

יואל חסון: למה?

אורית נוקד: ככה, כי אם זה לא יעבור היום זה לא יעבור בפעם אחרת.

יואל חסון: זה שיקולים פוליטיים לגמרי.

אורית נוקד: אני רוצה לומר לכם שאני עומדת על ההסתייגות הזאת.

אורית נוקד: אני מודיעה בזאת שאם ההסתייגות שלי לא תעבור, אני אגיש הצעת חוק שתכלול את כל שבעת היישובים.

אורית נוקד: בינתיים חבר הכנסת ליצמן שותף יחד אתי בהסתייגות, ולכן גם אם אני חברת קואליציה זה לא משנה.

אורית נוקד: ההסתייגות עומדת בעינה.

אורית נוקד: תודה.

אורית נוקד: אני מבקשת מכם שתצביעו בעד ההסתייגות.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחברת הכנסת אורית נוקד.

יובל שטייניץ: יואל, או שמתקיפים או שמגינים.

יובל שטייניץ: אי-אפשר גם לא להתקיף וגם לא להגן.

יואל חסון: לא הבנתי את קריאת הביניים.

יובל שטייניץ: או שמתקיפים את יורי ה"קסאמים" והתשתיות שלהם או שמגינים על היישובים, אחד מהשניים.

יואל חסון: בינתיים הממשלה הביאה את החוק הזה.

יואל חסון: לא אתם הבאתם את החוק הזה.

חיים כץ: גירשו יהודים מהארץ.

יולי יואל אדלשטיין: עד כאן פרק נאומים בני דקה במליאה ואנחנו יכולים להמשיך עם הסתייגויות.

יולי יואל אדלשטיין: מעכשיו, מי שיפריע בצורה כזאת, חברים, יזכה גם להרחקה מן האולם, מספיק.

יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שחוץ מתושבי שדרות והאזור יש לכולם זמן לדבר.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אלי אפללו – בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת יצחק וקנין יהיה הדובר הבא.

יולי יואל אדלשטיין: אם הוא לא ינמק, אז חבר הכנסת יעקב ליצמן יוזמן לנמק את ההסתייגויות שלו.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו נותנים לכל המסתייגים להציג את כל ההסתייגויות.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת חיים אורון, תורך מייד יגיע.

אלי אפללו: אדוני היושב-ראש, חברי כנסת נכבדים, שרים, רבותי, אני רוצה באמת לשבח את מציע החוק, יושב-ראש ועדת הכספים, את שי חרמש וחברי ועדת הכספים, על הצעת חוק מהפכנית, יוצאת מן הכלל, ולומר לתושבי עוטף-עזה, שאנחנו שותפים ומחזקים את ידיהם ומעריכים את כוח העמידה שלהם.

אלי אפללו: ברגעים האלה אין לנו יותר מאשר להגיד להם מתוך ועדת הכספים: הנה, את המאמץ שלנו אנחנו עושים.

אלי אפללו: מאמצים אחרים – חוץ מזה הממשלה צריכה לעשות, זה עניין אחר.

אלי אפללו: אבל ההסתייגות עצמה, חברת הכנסת אורית נוקד, שהגישה הסתייגות יחד אתי, אני מתלבט מאוד.

אלי אפללו: מצד אחד, להביא את ההסתייגות וללכת אתה עד הסוף אבל לגרום לכך שמשרד האוצר ימשוך אותה, ואז אנחנו נגרום נזק הרבה יותר גדול, אף שאני תומך בהכנסת שלושת היישובים, אבל כהסכם פשרה, בעיני.

אלי אפללו: אני חושב שאנחנו צריכים להגיש הצעה נפרדת לארבעת היישובים, כדי שלא לגרום נזק לכל התוכנית, שהיא תוכנית של למעלה מ-200 מיליון שקל, ולסכן את התוכנית עצמה.

אלי אפללו: אדוני היושב-ראש, אני מבקש, כיוון שאנחנו לא נוכל לגרום לסיכון שהתוכנית כולה תיפול, למשוך את הצעתי, לתמוך בהצעה כמו שהיא, ולגשת לחקיקה נפרדת, צודקת, שגם מגיעה להם.

אלי אפללו: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת אלי אפללו.

יולי יואל אדלשטיין: למען הסר ספק, אני מבהיר שמשרד האוצר לא רשאי למשוך שום הצעת חוק.

יולי יואל אדלשטיין: יכולה למשוך את ההצעה ועדת הכספים באמצעות היושב-ראש.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אנחנו ממשיכים עם ההסתייגויות.

יולי יואל אדלשטיין: כאמור, חבר הכנסת יצחק וקנין לא נמצא, ולכן יעלה חבר הכנסת יעקב ליצמן לנמק את ההסתייגויות.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת חיים אורון.

יעקב ליצמן: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, ההסתייגות שהוגשה על-ידי קבוצת חברי הכנסת, גם מהקואליציה וגם מהאופוזיציה – גם אלי אפללו, אם תחזור בך לא יעזור לך, כי אני משאיר את ההסתייגות.

יעקב ליצמן: אם תצביע נגד, אני מניח שתצביע נגד מצפונך.

יעקב ליצמן: אבל אני חייב להעיר דבר אחד וזה חשוב מאוד.

יעקב ליצמן: בוועדת הכספים אנחנו דנו בהסתייגות של חברת הכנסת אורית נוקד והצטרפתי אליה.

יעקב ליצמן: בוועדה היה רוב ברור להסתייגות.

יעקב ליצמן: אז סוכם עם היושב-ראש שנשאיר את זה למליאה.

יעקב ליצמן: אבל אף פעם לא איימו עלינו למשוך את החוק הזה.

יעקב ליצמן: אני חושב שזאת חוצפה, אם ההסתייגות תתקבל, שמישהו ימשוך את החוק.

יעקב ליצמן: ומה אנחנו צריכים יותר מאות מן השמים, להוכיח לכם שההסתייגות נכונה?

יעקב ליצמן: עובדה, בעת שאנחנו דנים בהסתייגות על תלמי-אליהו נופל "קסאם" במקום.

יעקב ליצמן: הרי זה ברור לכם שזה סימן מן השמים שההסתייגות הזאת צריכה להתקבל.

יעקב ליצמן: בזמן שאנחנו דנים בתלמי-אליהו, נוחת "קסאם" על תלמי-אליהו.

יעקב ליצמן: אלא אם אתם חושבים שמי שהגיש הסתייגות עשה את זה.

יעקב ליצמן: וגם לזה אתם מסוגלים.

חיים אורון: – – –

יעקב ליצמן: זאת הדרך של הקואליציה.

יעקב ליצמן: מה שלא מוצא חן בעיניהם – אני יהודי פשוט, אני יודע דבר אחד – זה אות מהשמים, אנחנו מדברים כרגע על תלמי-אליהו – שצריך להגן על תלמי-אליהו, צריך לתת להם את כל האפשרויות מפני מה שקורה שם, ופתאום בתלמי-אליהו יש "קסאם".

יעקב ליצמן: מה זה אומר לך?

עמיר פרץ: ליצמן, שכנעת.

יעקב ליצמן: שכנעתי.

יעקב ליצמן: לכן, אדוני, אני בטוח שבאותה עת גם הקואליציה תתמוך בהסתייגות.

יעקב ליצמן: תודה.

יעקב ליצמן: שכנעת אותי גם לסיים.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת יעקב ליצמן.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת חיים אורון – בבקשה, אדוני.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת ראובן ריבלין.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני רוצה לנמק שלוש הסתייגויות שיש לי כאן; ולשלושתן אני מתכוון ברצינות, אלה לא הסתייגויות דיבור.

חיים אורון: הראשונה היא בעניין ה"לחלופין" של היישובים צוחר, שדה-ניצן, אוהד ותלמי-אליהו.

חיים אורון: כמו שנאמר קודם, למיטב ידיעתי, ושר הביטחון לשעבר חיזק אותה עכשיו ממש, גם על דעת הצבא, ארבעת היישובים הללו היו צריכים להיות בתוך המחוגה המפורסמת של 7 הקילומטרים, אף שמכל מיני סיבות המחוגה הזאת לא מכילה את כולם באופן מלא.

חיים אורון: אני לא מדבר על 7 או 9 קילומטרים, זה כבר שטח הרבה יותר גדול, אני לא מדבר על זה.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להעיר שתי הערות.

חיים אורון: הערה אחת זאת הסתייגות של חבר הכנסת צבי הנדל ושלי.

חיים אורון: עניינה תאגידים חקלאיים שנמצאים בתוך 7 הקילומטרים.

חיים אורון: יש תאגיד חקלאי שהוא בעצם שותפות של שותפים.

חיים אורון: יש כאלה שניים: האחד מח"ע של מושבי חבל-קטיף, והשני יח"מ – סליחה על הדיבור כאילו אנחנו בצבא – של קיבוצי חבל-אשכול.

חיים אורון: שני הארגונים הללו, אם הם הולכים היום או אם הם נפגעים או אם הם פונים לחוק לעידוד השקעות הון, הם לא בתחום 7 הקילומטרים, הם על הגדר ממש.

חיים אורון: למה?

חיים אורון: ככה.

חיים אורון: הם בתוך 8 הקילומטרים, הם על הגדר ממש.

חיים אורון: מי שמכיר את אזור מגן, זה פחות מקילומטר.

חיים אורון: אני רוצה להתייחס להסתייגות שלי שמופיעה בסעיף 3 ומופיעה בעיקר אחרי סעיף 8, אדוני היושב-ראש.

חיים אורון: מה קורה בחוק הזה, שאני בעדו?

חיים אורון: בחוק הזה הדפוקים עוזרים לדפוקים יותר.

חיים אורון: זאת המשמעות שלו.

חיים אורון: מה קורה?

חיים אורון: נניח שיש פה תשלומים נוספים בארנונה – לא מוסיפים למשרד הפנים כסף לארנונה, אלא בתוך סך כל מענק האיזון ייתנו, בצדק, יותר למועצות האזוריות ולשדרות – על חשבון מי?

חיים אורון: על חשבון מי שזקוק במקום אחר.

חיים אורון: כל מה שמופיע בחוק הזה יהיה on the top of – מעבר לתקציבים שהופיעו בשנת 2007.

חיים אורון: אתה רואה, אני לא greedy, לא הלכתי אחורה לשנים יותר טובות; אמרתי, ב-2007 היה מענק איזון x, רוצים עכשיו לתת מענק גבוה יותר בגין הורדת הארנונה לשדרות או למועצה האזורית שער-הנגב או למועצה האזורית אשכול, שראשיה יושבים פה – אני מאוד בעד.

חיים אורון: אבל אל תיקחו את זה מנתיבות, אל תיקחו את זה מאופקים, אל תיקחו את זה מרהט – תוסיפו את זה לתקציב.

חיים אורון: אז יתברר שהכנסת באמת באה ואומרת, אנחנו עוזרים לעוטף-עזה ולשדרות, אבל לא על חשבון מישהו אחר.

חיים אורון: כמובן, כשמגיעים לזה כולם מנענעים בראש שאני צודק, וכשמגיעים להצבעה אומר האוצר, סליחה, אני לא התכוונתי לזה, אני התכוונתי לעסקה שמשמעותה אפס.

חיים אורון: אתם רוצים להוסיף לעוטף-עזה?

חיים אורון: מאה אחוז.

חיים אורון: תיקחו ממקום אחר.

חיים אורון: אז מה עשינו?

חיים אורון: עכשיו אני אומר לכם, חברי הכנסת, התופעה הזאת חוזרת כל הזמן כאשר מונחות על שולחננו הצעות כאילו לעדיפות לאזורים מסוימים, או למשל, לחיפה על חשבון נשר, לחיפה על חשבון הקריות – הכול דברים שמונחים על שולחנה של ועדת הכספים.

חיים אורון: לכן אני קורא לחברי הכנסת, אם אתם מתכוונים ברצינות לעזור לעוטף-עזה, ולא על חשבון מישהו אחר, אלא בתוספת בכל התקציב, קבלו את ההסתייגות לסעיף 8, ואז יהיה ברור שהתוספת היא תוספת.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת חיים אורון.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת שלי יחימוביץ – בבקשה, גברתי; מוותרת.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת יחימוביץ ויתרה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מגלי והבה, בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: נא לנמק הסתייגויות.

מגלי והבה: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני ביקשתי להסתייג מתוך אמונה ששוויון וצדק צריך לעשות לכולם.

מגלי והבה: כמובן, מי כמוני יודע מה עובר על כל התושבים בעוטף-עזה, ובמיוחד על תושבי שדרות.

מגלי והבה: מן היום הראשון גם כחבר ועדת הכספים, ובכלל, הזדהיתי ואמרתי שצריך לסייע לאותה אוכלוסייה בכל דרך.

מגלי והבה: הצעת חוק כזאת באה לפתור בעיות חשובות ולהקל על האוכלוסייה.

מגלי והבה: מי שלא היה תחת אש ותחת אותם "קסאמים" לא יודע במה מדובר.

מגלי והבה: אבל כשמדברים על שוויון, אני אמרתי את זה גם בוועדת הכספים: בצפון יש שני יישובים, כסרא-סמיע ובית-ג'ן.

מגלי והבה: בהנחות מס ובהטבות מס כל הקריטריונים של קו העימות חלים עליהם, אבל הם לא מקבלים הנחות.

מגלי והבה: אמרתי שכדי שנעשה צדק עם אותם יישובים האוצר צריך לקבל את ההחלטה על מנת שיהיה שוויון עם אותם יישובים של קו העימות, בהנחות המס.

מגלי והבה: מה התוצאה, כמובן?

מגלי והבה: שכל יישובי קו העימות בצפון מקבלים את הנחות המס, למעט שני היישובים האלה, שכל הכללים שקבעו לגבי קו העימות חלים עליהם.

מגלי והבה: אנחנו צריכים להיות שווים לא רק בחובות, גם בזכויות.

מגלי והבה: כיוון שאני בין אלה שתומכים בחיזוק יישובי קו עוטף-עזה, אני אומר לאותה ממשלה, לאותו שר האוצר, ששוויון צריך להיות עם אותם יישובים שמגיע להם, ובמיוחד אותם יישובים שתקועים בבעיות לא פחותות מאלה של יישובי עוטף-עזה.

מגלי והבה: לכן אני בעד החוק.

מגלי והבה: אני לא אבקש להצביע על ההסתייגות שלי, אבל רציתי להביע מחאה ולומר שהצדק והשוויון צריכים להיות הלכה למעשה בין כל היישובים ובין כל סוגי האוכלוסיות.

מגלי והבה: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת מגלי והבה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מוחמד ברכה – איננו.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת חנא סוייד – איננו.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת דב חנין, בבקשה.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, עמיתי חברי הכנסת, מובן שיש למדינת ישראל אחריות לסייע לאותם אזרחים ולאותם תושבים שנמצאים באזורים של עימות צבאי; אותם אזרחים ואותם תושבים שנפגעים או נמצאים בסכנה של פגיעה עקב העימות הצבאי שאנחנו נמצאים בו.

דב חנין: אבל אני רוצה לנצל את ההזדמנות כדי לומר שני דברים בעניין הצעת החוק הזאת.

דב חנין: הדבר הראשון הוא שעימות איננו גזירה משמים.

דב חנין: העימות הצבאי בדרום והעימות הצבאי שהיה בצפון – מדברים על עימות צבאי חדש בצפון – הם דברים שניתן למנוע אותם, צריך למנוע אותם וחובתנו למנוע אותם באמצעות מדיניות אחרת, באמצעות מדיניות שבאמת תביא ביטחון גם לתושבי הדרום וגם לתושבי הצפון באמצעות מהלך מדיני, באמצעות הסדרים מדיניים עם הפלסטינים בדרום ועם הסורים והלבנונים בצפון.

דב חנין: הדברים האלה אפשריים גם בימים הקשים האלה.

דב חנין: אני אומר באופן ברור מעל במת הכנסת: אלה דברים אפשריים, הם בידינו, הם מחייבים שינוי מדיני אמיתי בכיוון שאליו הולכות מדינת ישראל וממשלת ישראל.

דב חנין: הדבר השני שברצוני לומר – ודאי שצריך לעזור לתושבי שדרות ויישובי הנגב המערבי.

דב חנין: אני מבין את הפלטפורמה שעליה הצעת החוק יושבת, אבל אני שותף מהותית לאלה הסוברים שהצעת החוק מצמצמת מדי.

דב חנין: ראוי היה להחיל את ההגנה הזאת על כל תושבי האזור.

דב חנין: אני גם מציע לכולנו, חברי הכנסת, סטנדרטים עקרוניים ושוויוניים שייתנו מענה ותשובה לכל סוגי האוכלוסיות שנמצאות באזורים שנמצאים בעימות צבאי ובסכנה ביטחונית.

דב חנין: אני רוצה גם לנצל את ההזדמנות להציע שהכנסת תשלים במהירות גם את ההגנה לא רק על המעסיקים שנמצאים באזורי עימות, אלא גם על העובדים שנמצאים באזורי עימות, בין היתר באמצעות מתן הזכות לעובדים שנמצאים באזורי עימות להיעדר ממקומות עבודתם בלי ששכרם וזכויותיהם ייפגעו.

דב חנין: הדבר הזה עדיין איננו מעוגן כפי צורכו בהסדרים שלנו וצריך לעגן אותו.

דב חנין: באזורי עימות, אנחנו יודעים מניסיוננו המר, שלאנשים לפעמים אין פתרון לילדים, אין להם יכולת להגיע למקומות עבודה, ולכן, כל עוד המצבים הקשים והחמורים האלה מתקיימים, צריך להגן על הזכויות של העובדים באזורים האלה בצורה המרבית.

דב חנין: אבל העיקר הוא, עמיתי חברי הכנסת, לחשוב איך אנחנו נמנעים מהמצבים האלה ולא רק איך אנחנו מתנהלים בהם בצורה נכונה.

דב חנין: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת דב חנין.

יולי יואל אדלשטיין: אחרון המסתייגים המנמקים את ההסתייגויות הוא ראובן ריבלין.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני.

ראובן ריבלין: אדוני יושב-ראש הישיבה, סגן יושבת-ראש הכנסת הנכבד, רבותי השרים, במצגים שלפנינו, כאשר אנחנו מקבלים את הידיעות הבאות לנו מן החדשות, נאמר לפני דקות מספר: "רקטת 'קסאם' התפוצצה לפני זמן קצר במערב הנגב", יש ויכוח מה חשוב יותר, למגן את התושבים או למצוא מענות צבאיים או מדיניים על בעיית ההתקפות הבלתי-פוסקות על האזרחים שלנו.

ראובן ריבלין: שר הביטחון לשעבר אינו רק מאלה שמביעים את דעתם, אלא לילה לילה נמצא במקום שבו מתפוצצות הפצצות.

ראובן ריבלין: כשהייתי ילד בירושלים הנצורה התפוצצו פצצות, וידענו שאנחנו נלחמים על עצמאותנו, על מדינתנו, על הרעיון הציוני לתת בית לאומי לעם ישראל, ועדיין המלחמה נמשכת ואינה פשוטה והפתרונות לא פשוטים.

ראובן ריבלין: אבל האמירות הבלתי נסבלות מצד הממשלה לאותם תושבים כל הזמן כאילו העניינים הולכים לקבל פתרון – קראנו את הדוח של ועדת המשנה של ועדת החוץ והביטחון של עמי אילון, שלימור לבנת היא אחת מהחברות הפעילות בה, והיא הפנתה גם את תשומת לבנו בסיעה, שאנחנו נמצאים במצב שבו יש לאזרחים הבטחות בלתי פוסקות ושום דבר לא מתממש.

ראובן ריבלין: שום דבר לא מתקיים.

ראובן ריבלין: החוק שאנחנו הולכים להעביר בקריאה שנייה וקריאה שלישית, ותיכף אתייחס לשתי ההסתייגויות, בא להבטיח הבטחה נוספת שגם אם היא לא תתקיים, מה יאמרו אותם אנשים אשר אנחנו חיים אתם מפעם לפעם או יושבים בתוכם?

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת אורון ויצחקי, תודה.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת כהן והירשזון, שכנעתם את שר החקלאות?

יולי יואל אדלשטיין: שכנעתם.

יולי יואל אדלשטיין: אז אפשר לסיים.

ראובן ריבלין: רבותי, לא טוב שנבטיח הבטחות נוספות שלא תקוימנה.

ראובן ריבלין: כאשר באנו לתקן את הטעון תיקון הביא חבר הכנסת ליצמן את משאלתם, בקשתם של ארבעה יישובים אשר אינם מדברים בעלמא על איזו סכנה ערטילאית המרחפת על ראשם, אלא שנפלו בהם "קסאמים".

ראובן ריבלין: קבענו באותה הסתייגות וביקשנו מהמליאה לבוא ולהפר את החלטתה של הממשלה במובן זה שאלה אשר נפגעו מהסכנה המרחפת על ראשם ייכנסו למסגרת אותה סכנה שעליה אנחנו מבקשים לתת מענה בחוק כולו.

ראובן ריבלין: ייתכן, ואני אומר זאת, שמלבד ארבעה יישובים יהיו יישובים נוספים, ולכן חברים באים ואומרים: תפסת מרובה לא תפסת.

ראובן ריבלין: אבל אלה יישובים אשר ברור לנו שהם נמצאים בתחום הסכנה שעליה מדבר החוק.

ראובן ריבלין: יותר מכך, אני מוכרח לומר – – –

אורי אריאל: חבר הכנסת ריבלין, לו נפצע מישהו מה"קסאם" האחרון, מה היתה עושה הקואליציה?

ראובן ריבלין: הואיל והייתי פעם בקואליציה והוכחתי שעם החינוך שקיבלתי והרעיונות שאני דבק בהם והשליחות שאני נושא אין זה משנה אם אני בקואליציה או באופוזיציה, אינני יכול לתת לך את התשובה.

ראובן ריבלין: אני יכול לומר לך מה אני הייתי עושה.

ראובן ריבלין: על כל פנים, אני רוצה לומר לחברים שיש ההסתייגות של חיים אורון, שאני חושב שהיא צודקת ביותר.

ראובן ריבלין: אם הקיבוצים לא בעדי, זה לא סימן שאני לא בעדם.

ראובן ריבלין: אני חושב שיש הרבה קיבוצים שהם בעדי, ואהבתי אליהם היא כאהבתם אלי.

ראובן ריבלין: אבל אני מוכרח לומר שההסתייגות של חבר הכנסת אורון היא כל כך הגיונית.

ראובן ריבלין: יש מפעלים באותם קיבוצים בתחום 7 הקילומטרים אשר פועלים בתחום 7 הקילומטרים ומבקשים להכליל גם אותם באותה מסגרת.

ראובן ריבלין: מה יותר הגיוני מאשר להכליל אותם באותה מסגרת שהרי מדובר באותו תחום גיאוגרפי?

ראובן ריבלין: לכן, הייתי מציע לתמוך בשתי ההסתייגויות.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה מאוד לחבר הכנסת ראובן ריבלין.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אנחנו נצביע בקריאה שנייה ובקריאה שלישית על הצעת חוק סיוע לשדרות וליישובי הנגב המערבי (הוראת שעה), התשס"ז–2007, לרבות לוח התיקונים.

יולי יואל אדלשטיין: לשם החוק אין הסתייגויות, לכן נצביע על שם החוק כנוסח הוועדה.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 9 בעד שם החוק – 68 נגד – אין נמנעים – אין שם החוק נתקבל.

יולי יואל אדלשטיין: בעד – 68, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי שם החוק אושר בקריאה שנייה.

יולי יואל אדלשטיין: לסעיף 1 יש הסתייגות של חברי הכנסת אורית נוקד, אלי אפללו, יצחק וקנין ויעקב ליצמן.

יולי יואל אדלשטיין: אתם מבקשים להצביע?

אלי אפללו: אני מסיר את ההסתייגות שלי.

יולי יואל אדלשטיין: ההסתייגות היא: במקום 7 יבוא 9.

יולי יואל אדלשטיין: המסתייג אלי אפללו ביקש להסיר את השם שלו מן ההסתייגות.

יולי יואל אדלשטיין: יצחק וקנין אינו מסיר.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת נוקד?

אורית נוקד: את ההסתייגות הראשונה אני מסירה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת ליצמן מבקש להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: בכל מקרה, אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חברי הכנסת ליצמן ווקנין לסעיף 1.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד, מי נגד?

עמיר פרץ: אני מבקש להבין על מה אתה מצביע.

קריאות: זה לא עובד.

קריאות: אי-אפשר להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: זה לא עובד כי אני לא יכול להצביע ברעש כזה.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא שומע מה אני אומר.

יולי יואל אדלשטיין: זה גם לא יעבוד עד שיהיה שקט במליאה.

יולי יואל אדלשטיין: הצעקות הסתיימו, אפשר להצביע?

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת עמיר פרץ, הסברתי הרבה מעבר למה שבדרך כלל נהוג ואפילו קראתי את ההסתייגות בקול רם למען הסר ספק.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודיע שוב שאנחנו מצביעים על ההסתייגות לסעיף 1 של חברי הכנסת יצחק וקנין ויעקב ליצמן, שאומרת במלים: במקום 7 יבוא 9.

יולי יואל אדלשטיין: לאחר מכן, יש לחלופין וגם על זה, אם לא יבקשו להסיר, אנחנו נצביע.

עמיר פרץ: אני מודה לך.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מצביעים סוף-סוף.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 10 בעד ההסתייגות – 21 נגד – 41 נמנעים – 5 ההסתייגות של חברי הכנסת יצחק וקנין ויעקב ליצמן לסעיף 1 לא נתקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: 21 בעד, 41 נגד, חמישה נמנעו.

יולי יואל אדלשטיין: ההסתייגות הוסרה.

יולי יואל אדלשטיין: לחלופין, עדיין לסעיף 1 – הסתייגות של חברי הכנסת נוקד – את מבקשת להצביע, נכון?

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אלי אפללו מסיר את שמו.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת וקנין – כן.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת ליצמן – כן.

יולי יואל אדלשטיין: אם כן, זאת הסתייגות לחלופין של חברי הכנסת אורית נוקד, יצחק וקנין ויעקב ליצמן.

יולי יואל אדלשטיין: למען הסר ספק, על מה אנחנו מצביעים?

יולי יואל אדלשטיין: "וכן היישובים צוחר, שדה-ניצן, אוהד ותלמי-אליהו".

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד? מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 11 בעד ההסתייגות – 35 נגד – 30 נמנעים – 1 ההסתייגות לחלופין של חברי הכנסת אורית נוקד, יצחק וקנין ויעקב ליצמן לסעיף 1 נתקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, 35 בעד, 30 נגד, נמנע אחד.

יולי יואל אדלשטיין: מה זה מחיאות הכפיים האלה?

יולי יואל אדלשטיין: אתם רוצים שנפסיק את ההצבעות?

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת סער, מה זה פרץ השמחה הזה?

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת לבנת, מספיק.

יולי יואל אדלשטיין: אני חוזר: בעד – 35, נגד – 30, נמנע אחד.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע שההסתייגות התקבלה.

רונית תירוש: הממשלה לא מצביעה.

רונית תירוש: בושה.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, יש עוד הסתייגות, של חברי הכנסת צבי הנדל וחיים אורון, לסעיף 1 – "אזור קו עימות דרומי", בסופה יבוא "וכן תאגידים חקלאיים שעיקר פעילותם בשטח שעד 7 קילומטרים מגדר מערכת המקיפה את רצועת-עזה".

יולי יואל אדלשטיין: ההצבעה החלה.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 12 בעד ההסתייגות – 29 נגד – 43 נמנעים – אין ההסתייגות של חברי הכנסת חיים אורון וצבי הנדל לסעיף 1 לא נתקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: בעד – 29, נגד – 43, אין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: ההסתייגות של חברי הכנסת הנדל ואורון לא התקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: נצביע על סעיף 1, לרבות ההסתייגות שהתקבלה, של חברי הכנסת אורית נוקד, יצחק וקנין ויעקב ליצמן.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד סעיף 1, לרבות ההסתייגות?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 13 בעד סעיף 1, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה – 34 נגד – 37 נמנעים – 1 סעיף 1, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה, לא נתקבל.

יולי יואל אדלשטיין: 34 בעד, 37 נגד, נמנע אחד.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי הסעיף לא עבר.

תתביישו לכם.

לכו הביתה.

גלעד ארדן: מושחתים.

אלי אפללו: זה בגלל התרגילים – – –

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אפללו, תודה רבה על הצעקות.

גדעון סער: הביתה, הביתה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת גדעון סער.

מיכאל איתן: קדימה הביתה.

אביגדור יצחקי: גועל נפש.

אביגדור יצחקי: זו אחריות לאומית?

אביגדור יצחקי: הם ביטלו את החוק.

אביגדור יצחקי: גועל נפש בתחתית שלו.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת יצחקי.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אפללו, אל תתרגש יותר מדי.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת יצחקי, אני קורא אותך לסדר בפעם הראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אפללו, אני קורא אותך לסדר בפעם הראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: נא לשבת.

אביגדור יצחקי: גועל נפש בתחתית שלו.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת יצחקי, נא לשבת.

גלעד ארדן: מה קרה?

גלעד ארדן: תכבדו את הרוב בכנסת.

גלעד ארדן: הרוב בכנסת רצה – – – אגואיסטים.

גלעד ארדן: ראש הממשלה רוצה להראות סדר.

גלעד ארדן: אז אין לכם מפלגה שמכבדת רוב דמוקרטי, זה ידוע.

אביגדור יצחקי: – – –

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת יצחקי, אני קורא אותך לסדר בפעם השנייה.

יולי יואל אדלשטיין: יושב-ראש ועדת הכספים מבקש למסור הודעה.

אלי אפללו: – – –

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אפללו, אני קורא אותך לסדר בפעם השנייה.

יולי יואל אדלשטיין: אם לא תשב, תוצא מן האולם.

אלי אפללו: תוציא אותי.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אפללו, אני קורא אותך לסדר בפעם השלישית.

יולי יואל אדלשטיין: אני מבקש להוציא את חבר הכנסת אפללו, לאחר שלוש קריאות לסדר.

יולי יואל אדלשטיין: (חבר הכנסת אלי אפללו יוצא מאולם המליאה.)

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב-ראש, בשם אנשי שדרות ואנשי עוטף-עזה, שיושבים פה, ואלפים שנמצאים במקומות אחרים, אני מודה לאנשי הליכוד ולאנשי העבודה ולאורית נוקד על כך שהם הכשילו את החוק.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש מהמליאה שתטיל על הוועדה לחזור ולדון, לפי סעיף 127 לתקנון, על ההגדרה של אזור קו העימות הדרומי.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש להצביע על ההודעה שלי.

סטס מיסז'ניקוב: אני שוב מבקש בשם כל אנשי שדרות להודות גם לאנשי הליכוד, שגרמו במשך שבע שנים לביזיון הזה, וגם למפלגת העבודה וגם לאורית נוקד באופן אישי.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

גדעון סער: יאללה, הביתה.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, נא לשבת.

יולי יואל אדלשטיין: ראיתי את האצבעות, ומכיוון שהוזכרו כאן חברי כנסת וסיעות, אני אאפשר להם להגיב לאחר שכולם ישבו ויהיה שקט.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת יצחקי, אתה כבר ממש עם כרטיס צהוב.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת יצחקי, אני קורא אותך לסדר בפעם השלישית.

יולי יואל אדלשטיין: נא להוציא את חבר הכנסת יצחקי.

אביגדור יצחקי: זה ביזיון, ביזיון.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, צריך להחרים את השלטון.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת ליצמן, נא לשבת.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת חרמש, אתה לא במקום שלך.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, חבר הכנסת סער.

יולי יואל אדלשטיין: יש שלוש סיעות שהוזכרו: חבר הכנסת סער, חבר הכנסת אורון וחבר הכנסת פינס.

יולי יואל אדלשטיין: הם ידברו במסגרת דקה, ולאחר מכן נעבור להצבעה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מיסז'ניקוב, אילו היית עולה למיקרופון והיית אומר מה שאומר כל יושב-ראש ועדה, שבמסגרת סעיף 127(א) אתה מבקש למשוך את החוק ולהצביע, היית מונע מאתנו את כל הבלגן הזה.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, בראשית הדברים אני רוצה לומר, שלמיטב הבנתי את התקנון, מאחר שהסעיף נפל – זה לא סעיף שעברה בו הסתייגות, אלא הסעיף נפל – יושב-ראש ועדת הכספים איננו יכול לבקש את מה שהוא ביקש.

גדעון סער: נתחיל עם זה, כי כדאי להתחיל מלדעת את העבודה.

גדעון סער: נקודה שנייה, אני רוצה למחות על דבריו השקריים והמופקרים של יושב-ראש ועדת הכספים.

גדעון סער: הוא וחבריו הפילו בהתחלה ארבעה יישובים, ואחרי זה גם את שדרות.

גדעון סער: אנחנו הלכנו לקראת הציבור במקום שהיום נפל בו "קסאם", למען הסתייגות של חברה בקואליציה.

גדעון סער: אני מצטער שאין סדר בקואליציה, אני מצטער על כל ההתנהלות המגוחכת והפתטית שלכם, אבל, רבותי, לא הייתם צריכים לפגוע בתושבי שדרות.

גדעון סער: אתם הצבעתם נגד תושבי שדרות.

גדעון סער: לכם מגיע לבקש סליחה מתושבי שדרות.

גדעון סער: אתם גם לא נותנים ביטחון ואתם גם פוגעים בהם.

אביגדור יצחקי: זאת בושה וחרפה – – –

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת סער.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אורון, אחריו – חבר הכנסת פינס, ועוברים להצבעה.

אביגדור יצחקי: – – –

יולי יואל אדלשטיין: אביגדור, אתה באמת על סף הרחקה מן האולם.

יולי יואל אדלשטיין: רק מפאת כבוד אליך, אני לא הרחקתי אותך.

יולי יואל אדלשטיין: עברת כל גבול בהתנהגות שלך.

יולי יואל אדלשטיין: כל גבול עברת בהתנהגות שלך.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני.

קריאות: – – –

אלי אפללו: – – –

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, חבר הכנסת אורון.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, למיטב הבנתי – – –

יולי יואל אדלשטיין: למה אתה באולם, חבר הכנסת אפללו?

יולי יואל אדלשטיין: אני הרחקתי אותך, מה אתה עושה פה?

אלי אפללו: הרחקת אותי – – – תוציא אותי עוד פעם – – –

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עוד לא מצביעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא מבין למה אני מרחיק חבר כנסת מן המליאה והוא נמצא פה.

יולי יואל אדלשטיין: בהצבעות אני אקרא להם.

יולי יואל אדלשטיין: מה זה פה?

יולי יואל אדלשטיין: עוברים כל גבול בהתנהגות, וגם לא שומעים לסדרנים?

אלי אפללו: אני יודע כמה הבדל – – – אופוזיציה צועקת – – –

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, חבר הכנסת אורון.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, אני לא בטוח שאפשר – – –

קריאות: – – –

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני מציע להחזיר את ליצמן לראשות ועדת הכספים.

יולי יואל אדלשטיין: דקה לחבר הכנסת חיים אורון.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, אני לא בטוח שאפשר למשוך את החוק לפי סעיף 127, שמדבר על הסתייגות שהתקבלה.

חיים אורון: אפשר למשוך את החוק כולו, אבל אני רוצה להגיד את הדבר המהותי.

חיים אורון: מה שהתקבל פה – והקואליציה דאגה להפיל את הכול – הוא סדר-גודל של כמה מיליונים בודדים, 3–4 מיליונים.

חיים אורון: מה שעמד על הפרק זה לא ארבעה יישובים, אלא מי יותר גיבור: האם הקואליציה – אם עברה הסתייגות של ארבעה יישובים – תפיל את הכול ותראה לכולם מי בעל-הבית, או קצת תבלע את הלשון, תקבל ארבעה יישובים – שמוצדק להכניס אותם פנימה.

חיים אורון: לא הצבעתי על 9 הקילומטרים, על ארבעת היישובים היה מוצדק להצביע, ואני מציע לכם:

חיים אורון: אם החוק כולו יורד – תתכופפו טיפה, תעבירו את ארבעת היישובים ואל תהיו גיבורים על חלשים.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת אורון.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת פינס, בבקשה.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, שמעתי בתשומת לב רבה את יושב-ראש הוועדה, כשהוא הציג את הצעת החוק.

אופיר פינס-פז: מה הוא אמר?

אופיר פינס-פז: הוא אמר שההסתייגויות של חברת הכנסת אורית נוקד ושל חבר הכנסת וקנין – ואני רוצה להזכיר לכם, שניהם מהקואליציה – הן הסתייגויות צודקות, אלא שנעשה הסכם שמשאיר אותם בחוץ.

אופיר פינס-פז: עם כל הכבוד, חבר הכנסת מיסז'ניקוב, יושב-ראש ועדת הכספים, ההסכמים שעשית הם לא מעל הצדק הטבעי והם לא מעל הצבעת כנסת.

אופיר פינס-פז: אני רוצה לומר לך – כיושב-ראש ועדה ותיק בכנסת הזאת הרבה שנים – שזה קרה לך וזה יכול לקרות לכל יושב-ראש ועדה, בגלל שדרות, בגלל הנושא.

אופיר פינס-פז: לא היה קורה שום אסון לאף אחד – אולי קצת פגיעה בכבוד, אבל לא מעבר לזה – אם היית אומר: אני בא לכאן, מקבל את ההסתייגות שעברה ומעביר את החוק החשוב הזה.

אופיר פינס-פז: זה הכול.

סטס מיסז'ניקוב: – – –

אופיר פינס-פז: כל הכבוד לך שיצרת את החוק.

אופיר פינס-פז: תמכנו בך לאורך כל הדרך.

אופיר פינס-פז: תמכנו בך לאורך כל הדרך.

אופיר פינס-פז: היום החוק הזה צריך לעבור, לפני שהכנסת מתפזרת, וזו אחריות שלך, ואתה חייב התנצלות לחברת הכנסת נוקד.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת פינס.

קריאות: – – –

יולי יואל אדלשטיין: השרה רוחמה אברהם.

רוחמה אברהם-בלילא: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, רבותי השרים, יושב-ראש ועדת הכספים, כאשר הוא עלה לדוכן, הוא אמר שהוא לא מוכן לקבל את ההסתייגות של חברת הכנסת אורית נוקד מכיוון שהיא נפלה גם בוועדת הכספים.

רוחמה אברהם-בלילא: והוא הודיע לך, אדוני היושב-ראש – אולי לא שמעת – – –

קריאות: – – –

יובל שטייניץ: אם זה היה – – – זה היה בגוף החוק – – –

רוחמה אברהם-בלילא: אדוני היושב-ראש, אולי לא שמעת, אבל הוא הודיע קבל עם ועולם שהוא מושך את החוק לפי סעיף 127, ואני רוצה להקריא את סעיף 127 לכל חברי מהאופוזיציה כדי שיבינו על מה מדובר.

רוחמה אברהם-בלילא: סעיף 127(א) לתקנון אומר: "בכל שלב של הדיון בקריאה השנייה רשאית הכנסת, לפי הצעת הממשלה או יושב-ראש הוועדה, להטיל על הוועדה לחזור ולדון בהצעת החוק כולה או בשאלה שהכנסת תפרש בהחלטתה", ומכיוון שהיושב-ראש ביקש לחזור ולדון בחוק הזה – מן הראוי שנאפשר לו לעשות כך.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לכם.

קריאות: – – –

יולי יואל אדלשטיין: תודה לשרה רוחמה אברהם.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, נא לשבת, אנחנו נעבור להצבעה.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, פשוט שהדברים יהיו ברורים.

יולי יואל אדלשטיין: נא להחזיר את המורחקים להצבעות.

יולי יואל אדלשטיין: אנשים עשו בהתנהגות שלהם הרבה כבוד גם לשדרות וגם לכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת ליצמן, אתה לא מעוניין להצביע?

קריאות: – – –

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב-ראש, יכול להיות שהשתמע.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא משכתי את כל החוק לפי סעיף 127; אני משכתי רק את הסעיף שבו עברה ההסתייגות.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא משכתי את כל החוק – זה התיקון המהותי.

גדעון סער: הוא לא יכול סעיף אחד – – –

קריאות: – – –

יולי יואל אדלשטיין: אם חברי הכנסת ישבו בשקט ולא יגיבו בזעם על כל דבר שנאמר, וגם השרה רוחמה אברהם-בלילא תשב – – –

קריאות: – – –

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו לא יכולים לחכות לכל ההתייעצויות הקואליציוניות והאופוזיציוניות.

יולי יואל אדלשטיין: אני חוזר: יש אפשרות ליושב-ראש ועדת הכספים, לפי סעיף 127(א) שאני כרגע מחזיק לפני, למשוך את הצעת החוק כולה, או בשאלה שהכנסת תפרש בהחלטתה.

יולי יואל אדלשטיין: כלומר, הוועדה יכולה לדון או על הצעת החוק כולה, או בשאלה שהכנסת תפרש בהחלטתה.

יולי יואל אדלשטיין: לכן, אנחנו בלאו הכי צריכים להצביע במליאה, ואם בקשתו של חבר הכנסת מיסז'ניקוב, יושב-ראש ועדת הכספים, לדון רק בשאלה של הסתייגות לסעיף 1, תאושר במליאה – זאת זכותו למשוך את השאלה הזאת ולא את כל החוק.

מיכאל איתן: זאת לא שאלה, תסלח לי.

מיכאל איתן: הוא ידון בחוק כולו, ויכול לתקן את אחד הסעיפים.

קריאות: – – –

יולי יואל אדלשטיין: לא.

יולי יואל אדלשטיין: זאת לא הפרשנות לסעיף הזה, אתה יודע את זה היטב, חבר הכנסת איתן.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת הירשזון, אתה רץ מהר?

יולי יואל אדלשטיין: אתה תספיק להגיע למקום?

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מצביעים – לפי סעיף 127(א) – על בקשתו של יושב-ראש ועדת הכספים – –

ראובן ריבלין: למשוך את החוק.

יולי יואל אדלשטיין: – – חבר הכנסת מיסז'ניקוב, למשוך את סעיף 1 לחוק.

יולי יואל אדלשטיין: ההצבעה החלה.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

קריאות: לא, לא – – – הצבעה מס' 14 בעד ההצעה להחזיר את סעיף 1 לוועדה – 67 נגד – 2 נמנעים – אין ההצעה להחזיר את סעיף 1 לחוק סיוע לשדרות וליישובי הנגב המערבי (הוראת שעה), התשס"ז–2007, לוועדת הכספים נתקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: 67 בעד, שני מתנגדים.

קריאות: – – –

יולי יואל אדלשטיין: אני לא מבין מה עוד הבקשות.

סופה לנדבר: – – – ליושב-ראש הוועדה מה הוא צריך לעשות.

יולי יואל אדלשטיין: חצי שעה לא הספיקה להסביר ליושב-ראש הוועדה מה הוא צריך לעשות?

יולי יואל אדלשטיין: אני לא מבין מה הבעיה עם הייעוץ המשפטי כרגע.

יולי יואל אדלשטיין: קראתי את הסעיף המפורש, חבר הכנסת מיסז'ניקוב משך את הסעיף, אנחנו יכולים להמשיך להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, מי שמעוניין בדיון – ימשיך בדיון; מי שמעוניין להצביע – ימשיך להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: לסעיף 2 אין הסתייגויות.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מצביעים על סעיף 2, כנוסח הוועדה.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד? מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

קריאות: בעד מה?

קריאות: – – – הצבעה מס' 15 בעד סעיף 2 – 73 נגד – אין נמנעים – אין

יולי יואל אדלשטיין: אני עוצר את ההצבעה, חברי הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אני מאוד מצטער, אין זו אשמתי, אני פשוט שומע כבר בקשה שלישית – אני לא רגיל לזה, אבל מה לעשות.

יולי יואל אדלשטיין: יושב-ראש ועדת הכספים, חבר הכנסת מיסז'ניקוב, נא לגשת למיקרופון וסופית להודיע לפרוטוקול מה אתה מבקש.

רוחמה אברהם-בלילא: זה אתה שאמרת לבטל את ההצבעה?

יולי יואל אדלשטיין: גברתי השרה, לא ידעתי שקוראים לך חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב ולא ידעתי שחוץ מיושבת-ראש הקואליציה את גם יושבת-ראש ועדת הכספים של הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, ראיתי פה, כפי שאתם יודעים, כמה וכמה מחזות, אבל דבר כזה עוד לא ראיתי.

אבשלום וילן: זה מחזה מביש של קואליציה.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב-ראש, לא הייתי בנושא מורכב כזה אף פעם ולכן יש פה התייעצויות משפטיות.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש למשוך לוועדה לפי סעיף 127 את ההגדרה אזור קו עימות דרומי, כפי שהושמעה כאן.

סטס מיסז'ניקוב: לא מדובר בסעיף 1 אלא בהגדרה, כפי שהיא מופיעה בהצעת החוק.

סטס מיסז'ניקוב: לא מדובר בסעיף 1.

מיכאל איתן: אתה לא יכול.

מיכאל איתן: המליאה יותר חזקה מהוועדה.

מיכאל איתן: שייקח את כל החוק.

סטס מיסז'ניקוב: את הנושא, מותר לפי חוות דעת של היועצות המשפטיות.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבין שאפשר לסמוך על , אבל יש פה יועצות משפטיות שמכירות את התקנון.

יולי יואל אדלשטיין: ברצוני להזכיר גם ליועצות המשפטיות שסעיף 1 נפל בהצבעה, לכן אני לא מבין מה יעבור לוועדה אם היא תמשוך או לא תמשוך ממנו נושא.

מיכאל איתן: כל החוק.

סופה לנדבר: ההגדרה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מבקש שהיועצת המשפטית תיגש אלי לכאן.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, היות שהגדרת החוק – – – נצביע בהמשך כי כל הסעיפים נגזרים, לכן צריך להחזיר את כל החוק לוועדה.

יולי יואל אדלשטיין: ברור.

מיכאל איתן: צריך להחזיר את כל החוק, מה אתם מבלבלים את המוח?

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, למען הסר ספק אני חוזר לפרוטוקול.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, נא לשבת.

יולי יואל אדלשטיין: בעצם לא חלו שום שינויים דרמטיים לאחר כל הבלבולים האלה.

יולי יואל אדלשטיין: סעיף 1 נפל בהצבעה, סעיף 1 כלל הסתייגות.

יולי יואל אדלשטיין: מה שמבקש יושב-ראש ועדת הכספים, חבר הכנסת מיסז'ניקוב, הוא למשוך את סעיף 1 ואת ההגדרה של האזור, אזור קו עימות דרומי.

מיכאל איתן: מה זה הפרשנות הזאת?

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, המשמעות של זה היא שאנחנו לא יכולים להמשיך בהצבעות ובעצם אין שום הבדל משמעותי בין בקשה זו לבין בקשה למשוך את החוק כולו, כי ממילא את ההצבעות על הצעת החוק, גם לפי הייעוץ המשפטי ולא רק לפי עמדתי המקצועית כמעט, אפשר לומר, אי-אפשר להמשיך.

מיכאל איתן: יש הבדל.

יולי יואל אדלשטיין: לכן, עד כאן.

יולי יואל אדלשטיין: ועדת הכספים תחזיר את החוק למליאה לאחר שתסיים את הדיון, ואני מאוד מקווה שזה יהיה בקרוב.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה.

זבולון אורלב: זה לא מה שהוא ביקש.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עוברים לנושא הבא, ותחליף אותי סגנית היושבת-ראש קולט אביטל.

דליה איציק: חברי הכנסת, נא לשבת.

דליה איציק: חברת הכנסת אורית נוקד.

דליה איציק: חברת הכנסת אורית נוקד.

דליה איציק: פעם ראשונה חברת הכנסת אורית נוקד, פעם שנייה חברת הכנסת אורית נוקד.

דליה איציק: נא לשבת.

דליה איציק: חבר הכנסת אורי אריאל, נא לשבת.

דליה איציק: להירגע.

דליה איציק: כולם לצאת החוצה.

משה גפני: טוב שחזרת, גברתי היושבת-ראש, כי קדימה איבדה היום את העשתונות.

משה גפני: מהבוקר.

דליה איציק: תודה רבה לך; אני קוראת אותך לסדר בפעם הראשונה.

דליה איציק: נא לשבת ולסגור את הדלתות.

דליה איציק: להירגע.

דליה איציק: אזרחים מצלצלים ושואלים מה קרה לכם.

חיים אורון: תגידי להם – – –

דליה איציק: חשבתי שאתה רוצה לעזור קצת?

דליה איציק: חבר הכנסת רובי ריבלין, חבר הכנסת יצחקי, מספיק.

דליה איציק: מי שם מדבר?

דליה איציק: סליחה.

דליה איציק: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/321).

דליה איציק: ]

דליה איציק: חברי חברי הכנסת, הצעת חוק ניסויים רפואיים בבני-אדם.

דליה איציק: אני מזמינה את השר להציג את הצעת החוק.

דליה איציק: להזכירכם, קריאה ראשונה.

יעקב בן-יזרי: גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת – – –

דליה איציק: לא, אדוני, אתה תמתין.

דליה איציק: מי מפריע לי שם בפינה?

דליה איציק: אני לא אסכים שכך תתנהל הישיבה.

יעקב בן-יזרי: אני מתנצל על כך שעלה בגורלי היום להעלות שתי הצעות חוק, כל אחת מהן אחרי סערה בכנסת.

יעקב בן-יזרי: אנחנו מייחסים לחוק שאני מתכבד להציג בפניכם חשיבות רבה.

יעקב בן-יזרי: הצעת חוק ניסויים רפואיים בבני-אדם, התשס"ז–2007.

יעקב בן-יזרי: רבותי חברי הכנסת, לאחר שנים רבות של עבודת הכנה יסודית ומדוקדקת אנו מגיעים סוף-סוף לשלב שבו מביאים אנו בפני הכנסת את הצעת החוק הממשלתית בנושא ניסויים רפואיים בבני-אדם.

יעקב בן-יזרי: נושא הניסויים הרפואיים בבני-אדם מוסדר היום בישראל באמצעות תקנות בריאות העם (ניסויים רפואיים בבני-אדם) משנת 1981.

יעקב בן-יזרי: כבר מאמצע שנות ה-90 הסתבר כי התקנות אינן עדכניות ואינן מסוגלות לתת מענה מקיף להסדר של נושא כה רגיש ומקיף כנושא ניסויים רפואיים בבני-אדם.

יעקב בן-יזרי: בתקופה שבה נחקקו חוק זכויות החולה, חוק הניסויים בבעלי-חיים וחוקי-יסוד הוחלט כי יש להעלות את החקיקה גם בנושא ניסויים רפואיים בבני-אדם לדרגת חקיקה ראשית.

יעקב בן-יזרי: הצעת החוק המונחת היום לפניכם מתייחסת להתקדמות ולהתפתחות בישראל ובעולם בשני העשורים האחרונים בתחום הרפואה והמחקר המדעי ובכל הנוגע לעקרונות המוסר והביו-אתיקה.

יעקב בן-יזרי: ההצעה מתייחסת להוראות הבין-לאומיות החדשות והעדכניות בנושא עריכת ניסויים רפואיים בהשתתפות בני-אדם וברקמות אנושיות, כגון הצהרת הלסינקי המעודכנת וה-GCP, שהם נוהלי עבודה ומתודולוגיה בין-לאומיים מקובלים לעריכת ניסויים רפואיים.

יעקב בן-יזרי: הצעת החוק היא פרי עבודה מאומצת של ועדה רחבה, שהקים מנכ"ל משרד הבריאות דאז, בשנת 1997, שהיו בה שש קבוצות עבודה מקצועיות, שדנו בכל ההיבטים של נושא הניסויים והכינו תשתית מקצועית להסדרת הנושא בחקיקה ראשית.

יעקב בן-יזרי: חברי הוועדה היו אנשי מקצוע בתחומים הנוגעים בדבר – רופאים, מדענים, חוקרים, משפטנים ומומחים לאתיקה – –

דליה איציק: חבר הכנסת גפני, אני קוראת לך בפעם השנייה ואני מתכוונת עכשיו בכל הרצינות.

דליה איציק: אל תנסה יותר את עצבי.

דליה איציק: נא לשבת.

דליה איציק: חבר הכנסת כץ, תודה רבה לך.

דליה איציק: את הביזיונות שלנו להיום סיימנו, עברנו את המכסה ועכשיו אני מבקשת שהישיבה תתנהל בשקט.

יעקב בן-יזרי: – – הן עובדי משרד הבריאות הן נציגים של גורמים העוסקים בביצוע ניסויים ושל גורמים מעוניינים נוספים כגון אוניברסיטאות ובתי-ספר לרפואה, ההסתדרות הרפואית, משרד המדע ומכון ויצמן למדע.

יעקב בן-יזרי: החוק המוצע משקף את תוצריו של תהליך העבודה של קבוצות העבודה ואת העבודה הרבה שנעשתה לאחר מכן בהתאמת המלצות הוועדה לנוסח של חוק, ולשינויים המתמידים החלים בתחום דינמי זה כל העת.

יעקב בן-יזרי: לאחרונה היינו עדים לכמה מקרים חריגים וחמורים שבהם נעשו ניסויים רפואיים בבני-אדם ללא אישור או שלא בידיעת המשתתפים ובהסכמתם, ונגרם בכך נזק למשתתפים בניסוי וגם לתדמית של ישראל בעולם המדעי.

יעקב בן-יזרי: לכן עולה מידה רבה של חשיבות להסדרת נושא רגיש זה בחוק, והחוק שם במרכזו, כמטרה עיקרית, להגן על המשתתפים בניסויים, להבטיח ניהול תקין של ניסויים רפואיים בבני-אדם ופיקוח אפקטיבי ויעיל עליהם על-ידי רגולטור, שזאת אחריותו.

יעקב בן-יזרי: הצעת החוק מגדירה את חובותיהם וזכויותיהם של כל המעורבים בניסויים הרפואיים.

יעקב בן-יזרי: בראש ובראשונה המשתתפים, אך גם החוקרים, היוזמים והמוסדות שבהם נערכים הניסויים, ונותנת למשרד הבריאות כלים טובים יותר לאכיפת החוק ולביצוע בקרה איכותית על היישום בפועל של הוראות המחוקק.

יעקב בן-יזרי: התפתחות מדעית הכרחית לשיפור הרפואה, לתועלת האנושות בכללותה ולתועלת האנשים הסובלים ממחלות, ממפגעים ומבעיות רפואיות.

יעקב בן-יזרי: אכן, קידום המדע והרפואה מחייב לערוך ניסויים רפואיים בבני-אדם, אולם יש להקפיד ולשמור בצורה מיטבית ובדקדקנות כי כל אלה יתבצעו תוך שמירה על כבוד האדם ועל זכויות המשתתפים בניסוי ולמנוע ככל הניתן כל מצב שבו עלול להיגרם להם נזק או זכויותיהם ייפגעו, חלילה.

יעקב בן-יזרי: החוק המוצע חוזר על חלק מן ההוראות הקיימות, ומעלה אותן מדרגה נוספת, ובנוסף קובע הוראות רבות נוספות ומפורטות ביותר, שכולן באות כאמור לחזק את ההגנה על המשתתפים בניסויים רפואיים על-ידי הסדרת הנושא והגברת הפיקוח והבקרה.

יעקב בן-יזרי: בהצעת החוק יש התייחסות לכמה נושאים שאינם מוסדרים היטב בחוק כיום, כגון ביצוע ניסויים קליניים בקהילה ומחוץ לבתי-חולים, פיקוח וניטור של ניסויים, חיזוק ההגנות על אוכלוסיות פגיעות והסדרת נושאים שונים בתחום הכלכלי, כגון ביטוח הניסויים.

יעקב בן-יזרי: כמו כן, החוק יחול גם על המדינה, ויחיל כללים מחייבים גם על עריכת ניסויים במסגרת מערכת הביטחון.

יעקב בן-יזרי: הצעת החוק מביאה לראשונה שורה של הגדרות מפורטות וברורות יותר, ומתייחסת גם לניסויים בציוד רפואי ובחומרים מתקדמים, מחזקת את המערך של הוועדות הבודקות את הניסויים לפני אישורם, ומחזקת במידה רבה ומשמעותית את יכולת הפיקוח של משרד הבריאות על הנושא.

יעקב בן-יזרי: בכוונתנו להקים במשרד יחידה שתעסוק בפיקוח על הניסויים המתבצעים בישראל על מנת להבטיח כי הכול ייעשה בצורה נאותה וחוקית.

יעקב בן-יזרי: הקמת היחידה היא צעד מרכזי, חשוב והכרחי שאנו מתכוונים להשקיע בו מאמצים, שכן אנו רואים בו חשיבות עליונה למימוש החוק.

יעקב בן-יזרי: אנו מבקשים לאשר את הצעת החוק בקריאה הראשונה ולהעבירה לדיון בוועדה המשותפת לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות ולוועדת המדע, הדנה כבר בכמה הצעות חוק פרטיות שהוגשו בנושא הזה על בסיס טיוטות הצעת החוק הממשלתית.

יעקב בן-יזרי: תודה לכם.

קולט אביטל: אני מודה לך, אדוני.

קולט אביטל: אנחנו עוברים לדיון.

קולט אביטל: ראשון הדוברים, חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נמצא.

קולט אביטל: חבר הכנסת אריה אלדד, בבקשה.

אריה אלדד: גברתי היושבת-ראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, החוק ראוי.

אריה אלדד: נדמה לי שמדינת ישראל ממתינה זמן רב לחוק שיעסוק בניסויים בבני-אדם.

אריה אלדד: עד היום היו חוקים אחדים שעסקו בצער בעלי-חיים, בניסויים בבעלי-חיים, אבל האדם עצמו זכה לתקנות, לחוק הוא לא זכה.

אריה אלדד: אפילו העיוות הזה ראוי שיתוקן.

אריה אלדד: הצעת החוק נותנת מענה על רבים מהצרכים הללו.

אריה אלדד: לטעמי, יש נדבכים נוספים שיש להוסיף להצעת החוק, כגון חיובה של ועדת הלסינקי גם במוסדות רפואיים, וגם ועדת הלסינקי המרכזית בתחומי אחריותו של המשרד, לא רק לאשר ניסויים ולקבוע שהם יתנהלו כהלכה, אלא גם לקיים פעילות של מעקב אחר ביצוע הניסוי.

אריה אלדד: אנחנו מדווחים מעת לעת, גם בתקשורת, גם בספרות המקצועית על ניסויים שנעשו שלא כהלכה, שנעשו שלא על-פי החוק, או כאלה שהממצאים שלהם סולפו או זויפו.

אריה אלדד: ואני משוכנע שתפקידה של ועדת הלסינקי צריך להיות גם פיקוח על ביצוע הניסוי ולא רק לאשר אותו ולשכוח אותו.

אריה אלדד: ניסוי רפואי אסור שיהיה בבחינת שגר ושכח.

אריה אלדד: אם אמרתי שהחוק ראוי, וראוי לתמוך בו, אני רוצה להוסיף עוד משפט אחד למה הוא כל כך חשוב.

אריה אלדד: בישראל מתקיימים זה 20 שנה או יותר ניסויים בקנה-מידה אדיר בבני-אדם, בלא כל פיקוח.

אריה אלדד: הניסוי הראשון שאני זוכר בהיקף כזה היה במסגרת תהליך אוסלו.

אריה אלדד: מקובל בכל ניסוי בבני-אדם, שכאשר מתגלות תופעות לוואי חמורות, או חלק ממשתתפי הניסוי מתים, הניסוי מופסק לאלתר.

אריה אלדד: 1,500 איש מתו עד היום בניסוי הענק הזה בבני-אדם, שנקרא "תהליך אוסלו", במדינת ישראל.

אריה אלדד: הניסוי לא נפסק, כל ראש ממשלה שמרגיש שהוא נמצא באיזו מצוקה פוליטית, מתחיל מחדש את אותה טעות, חוזר על אותן שגיאות.

אריה אלדד: יכול להיות שאם היה לנו חוק לאיסור ניסויים בבני-אדם, שמקפיד על כך שברגע שיש תקלה משמעותית, גדולה, במהלך הניסוי, כמו מה שקורה לעם ישראל בתאונת הדרכים ההיסטורית הזאת של הניסיון להקים מדינה פלסטינית בלב הארץ, יכול להיות שאם הכללים של עריכת ניסויים בבני-אדם היו מתקיימים גם בהקשר של הליכים פוליטיים מדיניים רחבים יותר, מצבנו היה טוב יותר, היינו מפיקים לקחים מוקדם יותר ומונעים אסונות מוקדם יותר.

אריה אלדד: תודה רבה.

קולט אביטל: תודה רבה, אדוני.

קולט אביטל: חבר הכנסת דב חנין – אינו נמצא.

קולט אביטל: חבר הכנסת יעקב מרגי – לא נמצא.

קולט אביטל: חבר הכנסת משה גפני, בבקשה, ואחריו – חבר הכנסת זבולון אורלב.

משה גפני: גברתי היושבת-ראש, רבותי חברי הכנסת, אדוני השר, החוק של ניסויים בבעלי-חיים הוא חוק טוב.

קולט אביטל: זה לא בעלי-חיים, זה כבר בבני-אדם.

זבולון אורלב: ניסויים רפואיים בבני-אדם.

אביגדור יצחקי: תסתכל על מה שאתה הולך לדבר.

משה גפני: תיכף תשמע.

קולט אביטל: הוא ממילא יגיד מה שהוא רוצה.

משה גפני: אני מבקש, גברתי היושבת-ראש, לנצל על-פי התקנון את ההצעה הזאת.

משה גפני: רק לאחרונה ראיתי, ואני מוצא לנכון למחות בכל החריפות נגד אדם חסר היגיון, חסר שכל, שמו ד"ר אמנון שפירא, שכתב בעיתון "הצופה" את המלים הבאות: "החרדים משביתים את כביש 6 בגלל עצמות חמור, אבל שתקו כשעקרו את קברות היהודים מגוש-קטיף בעבור 'אתנן זונה ומחיר כלב' של 290 מיליון שקל שקיבל הרב אלישיב, מהרסו הגדול של גוש-קטיף, משרון".

אביגדור יצחקי: באיזה עיתון?

משה גפני: ד"ר אמנון שפירא בעיתון "הצופה".

משה גפני: הוא חצוף ממדרגה ראשונה, פשוט חצוף ממדרגה ראשונה.

משה גפני: דעותי המדיניות ידועות, אני לא חדש בכנסת, הצבעתי נגד ההתנתקות, הצבעתי נגד, בהוראה של הרב אלישיב.

משה גפני: לא נכנסנו לפרטים, הרב אלישיב דיבר אז על פיקוח נפש, הוא לא רוצה להיכנס לעניין, הוא אמר: יהדות התורה לא מחליטה בעניין הזה, הקולות שלה לא יקבעו לכאן ולכאן, ואנחנו לא תמכנו בהתנתקות, ואני לא נכנס עכשיו לעניין הזה.

משה גפני: אדוני השר, כאשר שינוי היתה בקואליציה עם 15 מנדטים ניהלנו משא-ומתן אחרי שהתקבלה ההחלטה על ההתנתקות.

משה גפני: היינו באופוזיציה, הצבענו נגד ההתנתקות, לא תמכנו, הקולות שלנו גם לא הכריעו.

משה גפני: עשינו אז הסכם עם שרון שאנחנו מקבלים 290 מיליון שקלים, שבעצם הוציאו אותם מהתקציב, ואז שינוי פרשה.

משה גפני: לנו היה יעד, עוד יותר חשוב אפילו מההתנתקות: שינוי בממשלה מבחינתנו זה היה נורא ואיום.

משה גפני: עומד בן-אדם, דוקטור, כנראה הוא גם חובש כיפה, מדבר במלים חצופות נגד גדול הדור: הרב אלישיב קיבל 290 מיליון שקלים, הוא מכר את גוש-קטיף בגלל 290 מיליון שקלים.

משה גפני: אביגדור יצחקי, היית מנכ"ל משרד ראש הממשלה, מי היה בתקופת ההתנתקות חבר בקואליציה?

משה גפני: המפד"ל, האיחוד הלאומי – הם היו בקואליציה, אנחנו היינו באופוזיציה, לא ישבנו עם שינוי.

משה גפני: ביקשתם אז שנצטרף.

משה גפני: לא הצטרפנו.

משה גפני: יושב בן-אדם חצוף.

משה גפני: מדבר על גדול הדור מלים כאלה.

משה גפני: בושה וחרפה.

משה גפני: זבולון, אם אתה רואה אותו – תמסור לו את זה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חבר הכנסת זבולון אורלב, בבקשה.

קולט אביטל: אחריו – חבר הכנסת נסים זאב, ואם הוא לא יהיה – אחרון הדוברים הוא חבר הכנסת אביגדור יצחקי.

זבולון אורלב: גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, בראשית הדברים אני רוצה לתקן דברים, נראה שהכעס בלבל את חברי חבר הכנסת משה גפני.

זבולון אורלב: האיחוד הלאומי והמפד"ל עזבו את הממשלה – חלקם ב-6 ביוני, עם קבלת החלטת הממשלה, והמפד"ל עזבה באוקטובר, כאשר הכנסת אישרה את תוכנית הממשלה, כעשרה חודשים לפני ההתנתקות.

משה גפני: אנחנו לא היינו אז בקואליציה, ולא נושאים באחריות לזה.

זבולון אורלב: אני לא אמרתי.

זבולון אורלב: קודם כול, אמרת שהמפד"ל היתה, ומפה יכול להשתמע שתמכה – לא.

זבולון אורלב: וגם כשהיינו בקואליציה, הצבענו גם בכנסת נגד ההתנתקות, בשונה מאחרים.

זבולון אורלב: אני רוצה לומר באשר לדברים שאמר חבר הכנסת אלדד על ניסויים לא רפואיים אלא ניסויים פוליטיים בבני-אדם – שאני בהחלט חושב שהדברים שלו ראויים להישמע, מה עוד שהיום מדובר בשנתיים לאחר ההתנתקות.

זבולון אורלב: בדיוק י' באב, שנתיים לאחר ההתנתקות, ואין ספק שהניסוי הזה, הפוליטי, בבני-אדם עלה מחירים כבדים מאוד גם בבריאותם וגם בשלומם של אנשים.

זבולון אורלב: לגוף החוק – אדוני השר, חבר הכנסת פרופסור שלמה ברזניץ ואנוכי הגשנו הצעות חוק פרטיות – אני מניח שגם חבר הכנסת ברזניץ ידבר בעניין החוק לניסויים רפואיים בבני-אדם.

זבולון אורלב: אומנם הסתמכנו על טיוטות קודמות של משרד הבריאות, כיוון שהתרשמנו שמשרד הבריאות עוסק למעלה מעשר שנים בהכנת החוק הזה, ואין בר-דעת שיכול להבין איזה חוק צריך שיכינו אותו במשך עשר שנים.

זבולון אורלב: ואני מקווה שהצעות החוק הפרטיות שלנו תרמו, ולו במעט, לזרז.

זבולון אורלב: נכון שנזפתי קשות, כיושב-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה – אני יכול להגיד "לשעבר", היום סיימתי את תפקידי שם, והיום אני "רק" יושב-ראש ועדת ביקורת המדינה, ואני מאחל הצלחה לחברי חבר הכנסת בני אלון שיקבל את מקומי – נזפנו קשות בעובדי משרד הבריאות שיזרזו את החוק הזה, כי אין ואקום.

זבולון אורלב: כי כל עוד החוק לא נחקק עושים עוול לבני-אדם, ולא רק זה – גם עוול למדע.

זבולון אורלב: כי החוק הזה בא לקדם מאוד את מדע הרפואה.

זבולון אורלב: בלי ניסויים רפואיים בבני-אדם אי-אפשר לקדם את מדע הרפואה כמו שאפשר לקדם אותו עם הניסויים.

זבולון אורלב: אלא מה?

זבולון אורלב: אנחנו מדברים בבני-אדם.

זבולון אורלב: יש כבוד האדם, יש הסכמה שצריכים לתת, יש תכלית.

זבולון אורלב: האם האדם יודע מהדבר הזה?

זבולון אורלב: האם יש פיקוח על הדבר הזה?

זבולון אורלב: יש שורה ארוכה של נושאים שצריכים לדון בהם.

זבולון אורלב: לכן אני מאוד מאוד מקווה, אדוני השר, שעובדי משרד הבריאות לא יהיו הבלם בדיוני הוועדה אלא יהיו הזרזים, ואנחנו יודעים היטב שמשרדי ממשלה יכולים לשים רגל ולהקשות, ומשרדי הממשלה יכולים להתגייס.

זבולון אורלב: לפי דעתי – – –

קולט אביטל: נא לסיים.

זבולון אורלב: אני מסיים, ואני חושב שאני מאלה שמדברים לפחות, על כל פנים, על הנושא שעומד על סדר-היום.

זבולון אורלב: אני חושב, אדוני השר, שאם תטיל על המנכ"ל להקים צוות שהוא מגויס לעניין הזה, גם מישהו מהייעוץ המשפטי, שלא עושה דבר אחר – זה תפקידו, ומישהו מהמינהל הרפואי – שזה תפקידו, הם יהיו שני אנשים, צוות ממשרדך.

זבולון אורלב: אני מאמין שנוכל להשלים את החוק בכנס החורף.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חבר הכנסת אביגדור יצחקי, בבקשה.

קולט אביטל: ולאחר מכן נעבור להצבעה.

אביגדור יצחקי: גברתי היושבת-ראש, רבותי השרים, חבר הכנסת ברזניץ, שהוא גם מיוזמי הצעת חוק פרטית לנושא של ניסויים בבני-אדם ששולבה בהצעת החוק – אני רוצה במשך חצי דקה להתייחס למה שהיה פה קודם.

אביגדור יצחקי: כשהאופוזיציה מחאה כפיים, גברתי היושבת-ראש, היא לא צעקה: יופי, הצלנו עוד ארבעה יישובים.

אביגדור יצחקי: היא צעקה: אין קואליציה.

אביגדור יצחקי: זאת אומרת, ההצבעה הזאת, של האופוזיציה, לא היתה בדיוק בדאגה לארבעת היישובים.

אביגדור יצחקי: היא היתה, במפורש, לצורך העניין הפוליטי בשביל להביך את הקואליציה.

אביגדור יצחקי: ואני מאוד מצטער על זה.

אביגדור יצחקי: האמת היא שאם הייתי עושה בחינה פה בכל הספסלים – איפה נמצאים ארבעת היישובים האלה, ספק אם 3% היו עוברים.

אביגדור יצחקי: אני מוכן עכשיו להצביע בעד ההסתייגות הזאת.

אביגדור יצחקי: אבל יש בעיה בדברים האלה: צריך לחתוך באיזה מקום.

אביגדור יצחקי: הייתי מנכ"ל משרד ראש ממשלה.

אביגדור יצחקי: תמיד היה יישוב שהוא מצדו השמאלי של הכביש, ויישוב שהוא מצד ימין של הכביש – ולא קיבל, כי בסוף צריך לחתוך.

אביגדור יצחקי: אבל אני מתפלא במיוחד על יושב-ראש האופוזיציה, שהיה שר האוצר במשך שנים, וכותב עכשיו ספר על המהפך הכלכלי שלו, שהוא אפשר את התרגיל המסריח – כן, הוא כותב ספר, אני יודע, כי גם שמי מוזכר, הוא צלצל להגיד לי – אבל הוא נתן אפשרות לתרגיל המסריח הזה ועכשיו – –

קולט אביטל: איך קוראים לספר – – –?

אביגדור יצחקי: נדמה לי "השמן והרזה" אבל אני לא בטוח.

אביגדור יצחקי: לעצם העניין של נושא החוק – דיברתי על ההצבעה שלכם מקודם, על כך שקפצתם ומחאתם כפיים: אין קואליציה.

אביגדור יצחקי: לא ארבעה יישובים ניצלו.

אביגדור יצחקי: אם היתה פה דאגה באמת ליישובים, ניחא, אבל זו לא היתה דאגה ליישובים – – –

זבולון אורלב: מה אתה רוצה מהאופוזיציה, תפנה לקואליציה.

זבולון אורלב: מה אתה רוצה מאתנו?

אביגדור יצחקי: אני על הקואליציה כבר מזמן ויתרתי.

אביגדור יצחקי: אני עכשיו רוצה מהאופוזיציה קצת אחריות לאומית.

אביגדור יצחקי: אבל זה – כבר סיכמנו את העניין.

אביגדור יצחקי: לצורך העניין של החוק הזה של ניסויים בבני-אדם, אדוני השר, אני רוצה גם להזכיר לך, וזה מאוד חשוב: קודם כול, כולנו נגד ניסויים בבני-אדם, אבל מדינת ישראל לא הוציאה תרופה גנרית – לדעתי במשך 25 שנה.

אביגדור יצחקי: וזה מצב שהוא לא טוב מבחינת המחקר והפיתוח של מדינת ישראל.

אביגדור יצחקי: למדינת ישראל יש אחת החברות הגדולות בעולם, הגנריות, שבעצם אוספת את כל מה שיש בעולם ומביאה אותו לתוך ייצור ישראלי.

אביגדור יצחקי: זה בסדר גמור.

אביגדור יצחקי: באמת, יוצא מן הכלל טוב.

אביגדור יצחקי: אבל מאז ה"קופקסון", נדמה לי, אם אני זוכר נכון – –

קולט אביטל: מה עם התרופה נגד multiple sclerosis?

אביגדור יצחקי: זה ה"קופקסון".

אביגדור יצחקי: מאז לא יצאה שום תרופה חדשה במדינת ישראל.

אביגדור יצחקי: צריך לאפשר לפעמים, בחוקים הנכונים ובצורות הנכונות, את המחקר והפיתוח הרפואי במדינת ישראל ולהקפיד בהמשך הקריאות שהחוק הזה לא רק לא יפריע למחקרים מהסוג הזה, אלא יעודד אותם בצורה כזו שאנשים יסכימו להשתתף בהם.

אביגדור יצחקי: יש הרבה מאוד אנשים חולים שמוכנים לעשות את הניסיונות האלה.

אביגדור יצחקי: אני רוצה מפה לאחל להרבה אנשים שחולים במחלת ה-ALS, נדמה לי, שמה, וביניהם חבר יקר באמת של המדינה הזאת בשם דב לאוטמן, שמשתתף באיזה ניסוי רפואי מאוד ברור וידוע, כי הוא יודע שאולי זה יציל אותו, ואולי זה לא יציל אותו, אבל בסך הכול, יש לאפשר גם השתתפות בניסויים מהסוג הזה על מנת שמדינת ישראל תמשיך להיות המובילה בתחום של המחקר והפיתוח הרפואי בעולם כולו.

קולט אביטל: תודה רבה, אדוני.

קולט אביטל: אנחנו נעבור עכשיו להצבעה על הצעת חוק ניסויים רפואיים בבני-אדם, התשס"ז–2007.

קולט אביטל: נא לשבת.

קולט אביטל: מי בעד?

קולט אביטל: מי נגד?

קולט אביטל: אני מפעילה את ההצבעה.

קולט אביטל: אנו נחזור על ההצבעה.

קולט אביטל: הצבעה מס' 17 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 7 נגד – אין נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק ניסויים רפואיים בבני-אדם, התשס"ז–2007, לוועדה משותפת של ועדת העבודה, הרווחה והבריאות וועדת המדע והטכנולוגיה נתקבלה.

קולט אביטל: ובכן – בעד הצביעו שבעה, אין מתנגדים, יש נמנע אחד.

קולט אביטל: אני קובעת שהצעת החוק עברה בקריאה ראשונה והיא תעבור לוועדת העבודה והרווחה – – –

זבולון אורלב: לא, לא.

זבולון אורלב: ועדה משותפת.

קולט אביטל: ועדה משותפת, נכון – של ועדת העבודה, הרווחה והבריאות וועדת המדע להכנה לקריאה שנייה ושלישית.

זבולון אורלב: ועדה שקיימת – – –

קולט אביטל: חברי חברי הכנסת, את ארבעת החוקים הבאים צריך להציג השר לביטחון פנים.

קולט אביטל: לצערי, אנחנו לא בדיוק הצלחנו למצוא אותם.

קולט אביטל: אי לכך אני מודיעה על הפסקה של חמש דקות.

קריאות: – – –

קולט אביטל: אז אולי אנחנו נעבור – – –

קריאות: – – –

קולט אביטל: איפה הוא?

קולט אביטל: אה, הנה, יופי.

קולט אביטל: נא לשבת.

קולט אביטל: אנחנו עוברים עכשיו להצעת חוק למניעת העסקה של עברייני מין במוסדות מסוימים (תיקון מס' 6), התשס"ז–2007, בקריאה ראשונה.

קולט אביטל: אדוני השר לביטחון פנים, נא לעלות.

אבי דיכטר: שנייה אחת, ברשותך, גברתי היושבת-ראש.

קולט אביטל: אתה רוצה שנעבור להצעת החוק הבאה בינתיים, עד שנמצא?

אבי דיכטר: אני הייתי מעדיף, אם אפשר, עד שנמצא את – – –

קולט אביטל: אם ככה, אנחנו נעבור להצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה, מס' מ/330.

אבי דיכטר: – – –

קולט אביטל: סליחה.

קולט אביטל: אדוני השר, יש לך הצעת חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר?

אבי דיכטר: בתי-הסוהר, אכן אצלי.

אבי דיכטר: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/324).

אבי דיכטר: ]

קולט אביטל: נעבור אם כן לסעיף הבא, שהוא הצעת חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 35).

קולט אביטל: בבקשה.

אבי דיכטר: גברתי היושבת-ראש, חברי הכנסת, אני מתכבד להציג לפניכם ולבקשכם לאשר בקריאה ראשונה את הצעת חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 35) (דין משמעתי, בירור קבילות סוהרים והוראות שונות), התשס"ז–2007.

אבי דיכטר: התיקון לפקודת בתי-הסוהר המונח לפניכם הוא צעד משלים לחקיקת חוק המשטרה החדש בנושאים אלה בשנת 2006.

אבי דיכטר: החוק המוצע עוסק בשני נושאים מרכזיים בפעילותו של שירות בתי-הסוהר: בתחום השיפוט המשמעתי של סוהרי שירות בתי-הסוהר ובתחום בירור קבילות סוהרים על-ידי נציב הקבילות.

אבי דיכטר: מטרתו של החוק היא להשלים ולעדכן את ההסדרים הקיימים בפקודה בנושאים אלה, בהתאם לניסיון שהצטבר במשך השנים במערך השפיטה המשמעתית בשירות בתי-הסוהר, וכן לאור חוקי-היסוד שנחקקו במדינת ישראל במשך השנים, בשים לב להסדרים מקבילים בחוקים אחרים, כגון חוק השיפוט הצבאי, חוק שירות המדינה (משמעת) וחוק סדר הדין הפלילי.

אבי דיכטר: בין היתר, נכללים בתיקון המונח לפניכם הסדרים בנושאים כגון הסדרת דין משמעתי נגד אדם שחדל להיות סוהר, הסדרת זכות הייצוג בהליך המשמעתי, הסדרים בעניין פסילת שופט, פירוט והרחבה של סמכות הענישה בהליך המשמעתי והסדרים לעניין משפט חוזר.

אבי דיכטר: כמו כן, החוק עוסק בהסדרה ובעדכון של נושאים הנוגעים להליך מינויו של נציב קבילות הסוהרים והליך בירור הקבילות, לרבות הסדרים בעניין תנאי כשירות למינוי נציב, תקופת כהונתנו, סיום כהונתו ועוד.

אבי דיכטר: הצעת החוק גובשה במקביל ובהתאמה לחקיקת חוק המשטרה בנושאים אלה, ולאחר השלמת חקיקתו אף הותאמה לשינויים שהוכנסו במהלך דיוני ועדת הפנים בנוסח הצעת החוק.

אבי דיכטר: גברתי היושבת-ראש, חקיקת החוק תאפשר עדכון והתאמה של מערכת הדין המשמעתי ובירור קבילות סוהרים למציאות המשפטית כיום ולהסדרים הקיימים בנושאים אלה במשטרת ישראל.

אבי דיכטר: אבקשכם, לפיכך, לאשר את החוק המוצע בקריאה ראשונה, כדי לאפשר את המשך קידום הנושאים החשובים האלה.

אבי דיכטר: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה לשר לביטחון פנים, חבר הכנסת דיכטר.

יולי יואל אדלשטיין: נרשמו כמה דוברים, שאני לא רואה אותם במליאה: דב חנין, יעקב מרגי, משה גפני.

יולי יואל אדלשטיין: אני חייב לומר שאת כולם ראיתי זה עתה בדיון בוועדת הכנסת, כך שזה לא מפתיע שהם לא במליאה בו-זמנית.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אם כן, אנחנו יכולים להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 35) (דין משמעתי, בירור קבילות סוהרים והוראות שונות), התשס"ז–2007, קריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, חברי הכנסת, נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 18 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 7 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 35) (דין משמעתי, בירור קבילות סוהרים והוראות שונות), התשס"ז–2007, לוועדת הפנים והגנת הסביבה נתקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מצרף את הקולות של חברי הכנסת יצחקי ושרוני.

יולי יואל אדלשטיין: אתם יודעים מה?

יולי יואל אדלשטיין: בואו נעשה הצבעה חוזרת – נא לשבת – כי היתה פה איזו תקלה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מבטל את תוצאות ההצבעה ואנחנו נצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 35), קריאה ראשונה, נא להצביע.

קולט אביטל: – – –

יולי יואל אדלשטיין: עכשיו זה פועל, חברת הכנסת אביטל?

יולי יואל אדלשטיין: אה, כי לא החליפו את השם, את עדיין יושבת-ראש הישיבה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מצרף את הקול של חברת הכנסת אביטל.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אדלשטיין הצביע מעמדת היושב-ראש.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק למניעת העסקה של עברייני מין במוסדות מסוימים (תיקון מס' 6), התשס"ז–2007 [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/323).

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: השר לביטחון פנים, חבר הכנסת דיכטר, יציג את הצעת חוק למניעת העסקה של עברייני מין במוסדות מסוימים (תיקון מס' 6), התשס"ז–2007, לקריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מזמין את כבודו להציג את הצעת החוק.

אבי דיכטר: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, הצעת החוק המונחת לפניכם נועדה לפתור בעיה המתעוררת ביישומו של החוק למניעת העסקת עברייני מין בנוסחו כיום ולאפשר את אכיפתו באופן שוויוני ויעיל.

אבי דיכטר: עם חקיקתו של החוק למניעת העסקת עברייני מין במוסדות המכוונים למתן שירות לקטינים, נקבע כי הוא יחול על מי שהורשע בעבירות מין בחמש השנים שקדמו לחקיקתו של החוק, כלומר, ממרס 1998.

אבי דיכטר: כאשר תוקן החוק שנתיים לאחר מכן, הורחב איסור העסקה גם למוסדות לאנשים עם מוגבלות.

אבי דיכטר: לגבי התיקון נקבע כי גם הוא יוחל חמש שנים לאחור ממועד התיקון, כלומר, מאפריל 2000.

אבי דיכטר: קביעה זו נעשתה, אדוני היושב-ראש, כדי להשוות את פרק הזמן לגבי תחולת התיקון לזה שנחקק בחוק המקורי, ובמטרה ליצור איזון דומה בהגבלת העסקה לגבי סוגי המוסדות השונים.

אבי דיכטר: עם זאת, למעשה תיקון זה הביא לתוצאה מעוותת שבה לא ניתן היום ליישם את החוק באופן סביר ואחיד בנוגע לאיסור העסקה.

אבי דיכטר: בעקבות קביעת מועד התחולה בתיקון המאוחר, למעשה אדם שהורשע בין מועד התחולה המוקדם, קרי מרס 1998, לבין מועד התחולה המאוחר, קרי אפריל 2000 – אותם אנשים שהורשעו לכאורה, אינם רשאים לעבוד במוסד לקטינים, אולם בה בעת הם רשאים לעבוד במוסד לאנשים עם מוגבלות.

אבי דיכטר: מצב דברים זה, אדוני היושב-ראש, הוא בלתי סביר.

אבי דיכטר: ראשית, משום שאיסור ההעסקה צריך להיות מוחל באופן אחיד על-פי פרמטרים זהים בסוגי המוסדות השונים, אשר בכולם יש אוכלוסייה הזקוקה להגנה מיוחדת, בין שמדובר בקטינים ובין שמדובר באנשים בעלי מוגבלות, וזו היתה אף מטרת החוק המקורית.

אבי דיכטר: שנית, משום שקביעת מועד תחולה שונה בעבור האוכלוסיות יוצר בלבול בהנפקת אישורי המשטרה, משום שלכאורה נדרש להנפיק אישורים שונים לפי פרמטרים שונים, בהתאם לסוג המוסד שבו המבקש פונה לעבודה, וזאת בלי שיש בידי המשטרה האפשרות לברר מה טיבו של המוסד שבו הוא מועמד לעבודה ומהו באמת האישור הנכון בעבורו.

אבי דיכטר: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, בהצעת חוק זו אני מבקשים לוודא כי ייקבע תאריך תחולה אחיד לגבי הגבלת העסקה של עברייני מין ויבוטל תאריך התחולה המאוחר שנחקק בתיקון לחוק, כך שייקבע קריטריון אחיד ושוויוני לגבי איסור העסקה בכלל המוסדות הנכללים בחוק חשוב זה.

אבי דיכטר: התיקון יאפשר הנפקת אישורי משטרה בהתאם לסטנדרד אחיד וברור ויאפשר לציבור ודאות לגבי אופן יישום החוק בכלל המוסדות.

אבי דיכטר: אני מבקש מחברי הכנסת לתמוך בהצעת חוק זו, ובכך לאפשר את תיקון המצב הבעייתי שנוצר, לצערי, בעבר.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לשר לביטחון פנים.

יולי יואל אדלשטיין: קריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: כמה חברי כנסת ביקשו לדבר, אבל איני רואה אותם כאן.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת אברהם רביץ, דב חנין, יעקב מרגי ומשה גפני – אינם נמצאים.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אנחנו יכולים לעבור להצבעה.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק למניעת העסקה של עברייני מין במוסדות מסוימים (תיקון מס' 6), התשס"ז–2007, קריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, ההצבעה בקריאה ראשונה החלה.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד? מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 20 בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – 7 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק למניעת העסקה של עברייני מין במוסדות מסוימים (תיקון מס' 6), התשס"ז–2007, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: בעד – 7, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי הצעת החוק אושרה בקריאה ראשונה ותועבר להכנה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית בוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.

רן כהן: אני מבקש להוסיף את תמיכתי בחוק.

יולי יואל אדלשטיין: רק לצורך הפרוטוקול נודיע שגם חבר הכנסת רן כהן התכוון לתמוך, אבל לא הספיק להגיע למקום הצבעתו.

יולי יואל אדלשטיין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/330).

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 76) (תיקון), התשס"ז–2007, קריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: יציג את הצעת החוק גם במקרה זה השר לביטחון פנים, חבר הכנסת אבי דיכטר.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת יצחקי, אתה בסדר?

אביגדור יצחקי: רציתי להתנצל על ההתנהגות שלי כשהיית היושב-ראש.

יולי יואל אדלשטיין: קורה.

יולי יואל אדלשטיין: השר דיכטר, בבקשה.

אבי דיכטר: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אדוני השר, החוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 76), התשס"ז–2007, מטיל על משטרת ישראל את החובה להקים ולנהל מאגר מידע שיהיה פתוח לעיון הציבור ויכלול את פרטיהם של נהגים שנפסלו מלקבל או מלהחזיק רשיון נהיגה לתקופה העולה על 60 יום – הכוונה, נפסלו על-ידי בית-המשפט, כמובן.

אבי דיכטר: מטרת החוק היא לסייע בצמצום התופעה של נהיגה בזמן פסילה באמצעות העברת מידע לציבור, דבר אשר ישמש תמריץ לנהגים שנפסלו להימנע מנהיגה בתקופת הפסילה.

אבי דיכטר: במעמד הדיונים בוועדת הכלכלה של הכנסת עמדה משטרת ישראל על הבעייתיות במהימנות המאגר, מאחר שאין ביכולתו של המאגר לשקף במדויק בכל רגע נתון את מצב הדברים לאשורו לגבי מי שנפסל מלהחזיק ברשיון נהיגה.

אבי דיכטר: עוד צוין כי מכיוון שמדובר בפסילות שמקורן בגזרי-דין ובהחלטות של בתי-משפט, נדרש קשר שוטף של העברת מידע מהנהלת בתי-המשפט למשטרת ישראל.

אבי דיכטר: בהקשר זה הודגש הן על-ידי המשטרה והן על-ידי הנהלת בתי-המשפט כי יש קשיים טכניים ומהותיים כאחד בהעברת המידע הנדרש בין שני הגופים.

אבי דיכטר: לנוכח קשיים אלה קבעה ועדת הכלכלה את מועד תחילתו של החוק ליום 24 באפריל 2007, כדי לאפשר למשטרה ולהנהלת בתי-המשפט גם יחד להסדיר את הבעיות השונות הכרוכות ביישומן של הוראות החוק.

אבי דיכטר: עד לתאריך התחילה שנקבע, 24 באפריל, התקיימו כמה ישיבות עם נציגי הנהלת בתי-המשפט וגורמים נוספים שביקשו לסייע בפתרון הבעיות.

אבי דיכטר: סמוך למועד כניסת החוק לתוקף התברר כי פרק הזמן שניתן אינו מספיק, וכי בשלב זה לא ניתן לקיים את מאגר המידע באופן שיציג מועד מדויק כנדרש על-פי הוראות החוק.

אבי דיכטר: בנסיבות אלה, ועל-פי הסמכות שניתנה לי על-פי הוראות החוק, פניתי לקבל את הסכמת ועדת הכלכלה לדחיית מועד תחילתו של החוק.

אבי דיכטר: במקביל, הוקם צוות משותף להנהלת בתי-המשפט ולמשטרת ישראל, שישב על המדוכה במטרה למפות את הבעיות הטכניות והמהותיות ולהביא לפתרונן בהקדם האפשרי.

אבי דיכטר: ועדת הכלכלה נתנה את הסכמתה לדחיית מועד כניסתו של החוק לתוקף עד ל-24 באוקטובר 2007.

אבי דיכטר: ברם, ממצאי הצוות המשותף שהוקם הראו כי פרק הזמן שיידרש לצורך פתרון הבעיות התקציביות והמחשוביות הכרוכות ביישום החוק לא יפחת, לצערי, משנה.

אבי דיכטר: מאחר שעל-פי הוראות החוק לא ניתן עוד לדחות את תחילתו, מתבקש תיקון חקיקה זה לשם דחיית תחילת החוק בשנה אחת, כך שהתקופה תסתיים ביום 24 באוקטובר 2008, ובמהלכה יפעלו הגורמים הרלוונטיים לפתרון הבעיות הקיימות.

אבי דיכטר: כאן, אדוני היושב-ראש, אני רוצה לומר למען הגילוי הנאות – החוק הוא חוק ראוי, הוא חוק טוב, הוא חוק נכון.

אבי דיכטר: סקרתי כאן בהזדמנות אחרת, בהקשר אחר, בעיה שהיתה בין המשרדים – בין משרד המשפטים והנהלת בתי-המשפט לבין המשרד לביטחון פנים, משטרת ישראל ושירות בתי-הסוהר.

אבי דיכטר: לפני שבועיים היתה ישיבה בהקשר זה בין שר המשפטים ואנשיו, לרבות מנהל בתי-המשפט, וביני, השר לביטחון פנים ואנשינו.

אבי דיכטר: סיכמנו את הקונספט – איך צריכים הנהלת בתי-המשפט ומשרד המשפטים לדחוף את הנתונים המדויקים בזמן אמיתי, כדי שהמשרד לביטחון פנים ומשטרת ישראל ושירות בתי-הסוהר אכן ידאגו לעבוד על-פי הקביעה החדה והברורה של בתי-המשפט.

אבי דיכטר: מאחר שהסוגיה הזאת חוצה כמה תחומים, לרבות התחום שאנחנו מדברים עליו כאן בהצעת החוק הזאת לתיקון החקיקה, באתי בדברים גם עם מגיש ההצעה, עם חבר הכנסת גלעד ארדן, וגם עם אנשים אחרים שעסקו בסוגיה הזאת.

אבי דיכטר: אני מקווה שלאחר הפגרה נהיה הרבה יותר חכמים לגבי המתכונת שבה תתבצע העברת המידע.

אבי דיכטר: כדי להבטיח שמאגר המידע יכלול נתונים מהימנים ודאיים יש חשיבות לדחיית תחילתו של החוק, ולכן אני מבקש מחברי הכנסת לתמוך בדחיית מועד תחילת החוק בשנה.

אבי דיכטר: אני לא חושב שזה יהיה ראוי מבחינתנו להגיע עם חוק שעובר בכנסת ומבחינה אובייקטיבית לא ניתן יהיה לממש אותו.

אבי דיכטר: חשוב מאוד שנסנכרן את החקיקה עם העיתוי שהמשרדים יכולים לעמוד בו, ואני ער לעובדה שלהגיע בפעם השנייה לכנסת בסוגיה של דחייה – אין בזה לא כבוד ולא הדר למגיעים.

אבי דיכטר: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה לשר לביטחון פנים, חבר הכנסת אבי דיכטר.

יולי יואל אדלשטיין: כמה דוברים בהצעה הזאת – אלה שלא נמצאים באולם אני לא קורא בשמם, אבל לעומת זאת, חבר הכנסת רן כהן – בבקשה, אדוני – וגדעון סער שידבר אחריו, נמצאים באולם.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, השר אבי דיכטר, חברות וחברי הכנסת, הצעת החוק הזאת היא ללא ספק הצעה ראויה.

רן כהן: ניהול מאגר מידע על נהגים שנפסלה אפשרותם לקבל רשיון נהיגה והעמדת המידע הזה לרשות הציבור הם דבר ראוי.

רן כהן: יש שני דברים, השר דיכטר, שאני בכל זאת תמה עליהם.

רן כהן: למה המאגר הזה צריך להיות במשטרה?

רן כהן: הרי מדובר בסך הכול על פסילה מלקבל רשיון נהיגה.

רן כהן: הפסילה היא לא רק משטרתית, הפסילה יכולה להיות מסיבות שונות ומשונות.

רן כהן: מדוע המידע הזה צריך להיות במשטרה?

רן כהן: מדוע שזה לא יהיה במערכת המשפט או במאגר אחר, למשל במשרד הרישוי?

רן כהן: זה בעצם הדבר הכי טבעי והכי נורמלי, ונדמה לי שזה דבר שראוי לעשות – לאזרח את העניין.

רן כהן: הסוגיה השנייה – אני חייב לומר, השר דיכטר, שהדחיות האלה בכל פעם בשנה הן צורה מסוימת לביטולם של החוקים הטובים.

רן כהן: אין שום סיבה.

רן כהן: מאחר שמדובר על כך שהתקנות צריכות להיות מוכנות, נדמה לי, עד 24 באוקטובר 2007, כלומר בעוד שלושה חודשים, אין סיבה לדחות בעוד שנה שלמה.

רן כהן: מדוע לא לדחות בחצי שנה?

רן כהן: בתשעה חודשים אי-אפשר להשלים את ההכנות הללו?

רן כהן: נדמה לי שזה לא נכון.

רן כהן: יהיה חוק טוב אבל לא יהיה מאגר, אז מה שווה כל העניין?

רן כהן: נדמה לי שבכל זאת הכנסת לא צריכה לאשר שנה שלמה.

רן כהן: לכל היותר חצי שנה.

רן כהן: המועדים הללו הם מועדים מאוד חשובים.

רן כהן: אני רק אתן דוגמה.

רן כהן: הכנסת הזאת חוקקה את החוק לשוויון אנשים עם מוגבלויות.

רן כהן: החוק הזה חוקק כבר לפני שלוש שנים.

רן כהן: מאחר שזה עלה, אני יכול להרשות לעצמי לומר את זה.

רן כהן: התקנות היו צריכות להיות מוכנות כבר לפני שנה.

רן כהן: בראשית כהונתה של הכנסת הזאת הטיל עלי חבר הכנסת שרוני להיות יושב-ראש ועדת המשנה להכנת התקנות.

רן כהן: התקנות עדיין לא מוכנות.

רן כהן: אנחנו ממש רודפים את משרדי הממשלה להכין אותן, כי זה ים של עבודה, פשוט ים של עבודה להכשיר את כל המדינה לנגישות של נכים למיניהם במגוון שלם, ובסוף גם הכנת כל הנושא של נגישות השירות – זו בכלל עבודה עצומה.

רן כהן: אבל העובדה היא שכל זמן שאין תקנות, החוק כאילו מת.

רן כהן: אז נדמה לי שבהקשר הזה לא ראוי שהמאגר הזה יהיה מת עוד לפני שהוא חי.

רן כהן: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת רן כהן.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת גדעון סער, ואחריו – חבר הכנסת אביגדור יצחקי.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני, עד שלוש דקות.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, מכובדי השרים דיכטר וליברמן, אני רוצה לומר לך, השר לביטחון הפנים, שאני מאוד מאוכזב ממך.

גדעון סער: אני מאוכזב מכיוון שהיו ויש לי ציפיות ממך, והצעת החוק שאתה מביא כאן לאישור הכנסת היא הצעת חוק מחפירה.

גדעון סער: זו הפעם השנייה שהממשלה באה עם חוק שהכנסת חוקקה וללא סיבה אמיתית מבקשת דחייה – הפעם של שנה – כאשר החוק אמור להיכנס לתוקף בכלל לא במושב הזה אלא בכנס החורף, בחצי השני של אוקטובר.

גדעון סער: עכשיו, על מה אתם מבקשים דחייה?

אביגדור יצחקי: היתה כבר דחייה?

גדעון סער: כן, היתה דחייה אחת, אינני זוכר את אורכה.

גדעון סער: יכול להיות שהשר יוכל להשיב, אבל אני יכול להגיד לך שהחוק היה אמור להיכנס לתוקף כבר מזמן.

גדעון סער: מה קורה?

גדעון סער: מה המשמעות של המחדל הזה?

גדעון סער: פשוט, נהגים שהורשעו בעבירות חמורות, רצידיביסטים, סדרתיים, בשלילה, יכולים לנהוג.

גדעון סער: זה דם על הידיים, זה פשוט דם על הידיים כי אלה דברים שהורגים.

גדעון סער: מה קורה?

גדעון סער: זה כמו הסדרה של הצעות החוק – כמו חוק הפיקוח על עברייני מין.

גדעון סער: בכל פעם מביאים לך חוק אחר שהכנסת חוקקה, הפקידים לא נוקפים אצבע, שולחים את השרים לפה לכנסת לבקש דחייה של החוקים האלה; וזה חוק מצוין החוק הזה.

גדעון סער: ואיפה אנחנו עומדים בתור הכנסת?

אביגדור יצחקי: – – –

אבי דיכטר: – – – המשטרה בנושא הזה יודעת – – –

גדעון סער: נכון, אבל אין ספק שהצגת המאגר לציבור תצמצם באופן דרמטי את מספר האנשים שעושים את זה.

גדעון סער: אתה תדע שהשכן שלך, לצורך העניין, בכלל אמור להיות בשלילה.

גדעון סער: כל הנושא של מאבק בתאונות דרכים, אם אנחנו רוצים להתייחס אליו בצורה קצת יותר רצינית, לא בססמאות, לא מהשפה ולחוץ – אנחנו לא יכולים לבוא עם דברים כאלה.

גדעון סער: לכן, אדוני השר, תאמין לי, אתה יכול לבוא לפה, אבל אני מקווה שלא תצליח לשכנע את מליאת הכנסת להשתגע.

גדעון סער: זה יהיה כזה מסלול של התבזות, גם בדיונים אחרי זה בוועדה וגם אחרי זה בדיונים לקריאה שנייה וקריאה שלישית.

גדעון סער: והכול בשביל מה?

גדעון סער: בשביל איזה דבר שהפקידות באה וסיפרה לך, כמו שהיא מספרת כמעט בכל הצעת חוק, שהיא לא יכולה להיערך.

גדעון סער: אפשרו לה להיערך.

גדעון סער: גם ברגע זה יש לה עוד שלושה חודשים להיערך.

גדעון סער: החוק לא נכנס לתוקף מחר בבוקר.

גדעון סער: באים ככה חאפ-לאפ, גם ביקשו על זה פטור מחובת הנחה, חבר הכנסת יצחקי, עוד רצו אפילו את היומיים האלה, אף-על-פי שאם מניחים את זה בשני עד רביעי אפשר להצביע – גם את זה רצו לגנוב.

גדעון סער: כי זאת האווירה.

גדעון סער: עושים בכנסת מה שרוצים.

גדעון סער: ולכן, אני מציע לחברי הכנסת – יש פה חברי כנסת רציניים מכל הסיעות – אל תיתנו לזה יד.

גדעון סער: חבל, כי זה עולה בדם.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת סער.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אביגדור יצחקי.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת סער, מה שקצת השתמע מדבריך, אמרת: הצעת חוק מחפירה.

יולי יואל אדלשטיין: בעצם אתה אומר שהדחייה לא ראויה.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת החוק – אתה מסכים אתה.

גדעון סער: כן, הצעת החוק שהממשלה הציעה היא לא ראויה.

יולי יואל אדלשטיין: כן, כי פשוט היתה פה איזו משמעות לא ברורה.

אביגדור יצחקי: אדוני היושב-ראש, רבותי השרים, אמרתי פעם, אדוני השר לביטחון פנים, בישיבת ממשלה, שאם היו מקיימים את ההחלטות של הממשלה ושל הכנסת ואוכפים את החוקים הקיימים במדינת ישראל מ-1949, לא היו צריכים שום חקיקה נוספת.

אביגדור יצחקי: הבעיה היא שכל החקיקות שאנחנו עוסקים בהן הן כאלה שבאות לדאוג לאכיפה של החוקים הקיימים, כי את החוקים הקודמים לא הצליחו לאכוף, ולדחות ביצוע של חוקים מפה לשם.

אביגדור יצחקי: לכן, אני אומר לך, ואני מבין קצת במחשבים: הקמתי מערכות מחשב – אין פה בעיה בכלל.

אביגדור יצחקי: זה כמו שבזמנו רציתי לאחד את הגבייה של מס הכנסה ושל הביטוח הלאומי.

אביגדור יצחקי: אמרו: אי-אפשר.

אביגדור יצחקי: למה אי-אפשר?

אביגדור יצחקי: עד היום אני לא יודע.

אביגדור יצחקי: אולי מפני שיש פה ועדים ויש שם ועדים.

אביגדור יצחקי: אני אומר לך, האינפורמציה הזאת קיימת, האינפורמציה הזאת נמצאת.

אביגדור יצחקי: צריך למצוא רק את הדרך לפרסם אותה, אין שום דבר אחר בעניין הזה.

אביגדור יצחקי: וכל הסיפור – אם אתה היום מבקש: תביאו לי את כל האנשים שנמצאים בפסילת רשיון, אני מבטיח לך, בתוך עשר שעות מביאים לך את כל האנשים שנמצאים בפסילת רשיון.

אביגדור יצחקי: אז אם לך אפשר להביא את האינפורמציה הזאת, למה אי-אפשר להביא אותה לציבור?

אביגדור יצחקי: לכן, אני רוצה להציע לך, אדוני השר, מאחר שיש פגרה וזה שינוי חקיקה, תבקש מהכנסת לא שנה – תבקש מהכנסת חודשיים.

אביגדור יצחקי: תיקח את האנשים, תתפוס אותם בגרון ותגיד להם: חברים, בואו נגמור עם העניין הזה, כי באמת זה משהו שבו – אם אני או כל אזרח במדינת ישראל ידע שמות של עברייני תנועה שנמצאים בפסילה ויראה אותם על הכביש, לא יצטרכו לתת לו פרס על זה שהוא הלשין על האנשים האלה במקומות הראויים.

אביגדור יצחקי: צריך לעודד את הציבור ולהגיד להם: במקום שאתם רואים מישהו שאתם מכירים וראיתם ברשימה שהוא נמצא בפסילת רשיון, אל תהססו בכלל, תבואו ותצביעו.

אביגדור יצחקי: הבעיה היא שכרגע אנחנו נמצאים במצב שבו באמת משתוללות – באמת, תאמין לי – כמויות של רכבים על הכביש, ולפעמים אני אומר:

אביגדור יצחקי: איך לאנשים האלה יש אומץ בכלל להשתגע בצורה הזאת?

אביגדור יצחקי: לפי דעתי, במלחמה העקובה מדם הזאת, אולי הקשה ביותר במדינת ישראל מכל ההתמודדויות שלנו, לרבות המלחמות למיניהן, אנחנו צריכים לנקוט את כל האמצעים.

אביגדור יצחקי: אדוני השר, אני אתמוך בבקשתך, אבל הצעתי לך היא לבקש חודשיים – – –

גדעון סער: למה?

אביגדור יצחקי: כי אנחנו בפגרה – – –

גדעון סער: שיבדקו את זה עוד פעם, שיביאו בפגרה – – – למה אוטומטית – – –

אביגדור יצחקי: לא, אי-אפשר להביא בפגרה.

גדעון סער: למה, אפשר.

גדעון סער: יש כינוס מיוחד בפגרה – – – זה סתם – – –

אביגדור יצחקי: אני אומר עוד פעם, תבקש פרק זמן קצר מהשנה המוצעת ונגמור את העניין הזה, כי תאמין לי, פקידות זה דבר חשוב, פקידות זה דבר יקר.

אביגדור יצחקי: לפעמים זה בעייתי כשהם לא רוצים לעשות משהו.

אביגדור יצחקי: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת יצחקי.

יולי יואל אדלשטיין: השר רוצה להשיב למתדיינים?

אבי דיכטר: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת.

אבי דיכטר: ראשית, אני מציע לעצמנו להתייחס למה שכינה חבר הכנסת סער "פקידות" בנימה מזלזלת.

אבי דיכטר: ברשותכם, אני רוצה להתייחס לזה בצורה מאוד רצינית.

אבי דיכטר: כולנו היינו פקידים, לרבות חבר הכנסת סער עצמו.

אבי דיכטר: לכן, אולי לא הבהרתי את הסוגיה בהסבר שלי, אבל צריך להבין שמדובר במאגר שאנחנו הולכים להפקיד בידי הציבור.

אבי דיכטר: לא יעלה על הדעת שנפקיד בידי הציבור מאגר לא מדויק.

אבי דיכטר: כששוטר עוצר עבריין, חבר הכנסת סער, נהג שנוהג בלי רשיון או בשלילה, הוא יכול לבדוק את זה מול נתון חד-ערכי.

אבי דיכטר: כשהוא צריך להציג לציבור מאגר נתונים שלא ברור לנו היום עד כמה הוא מדויק – המאגר הוא לא מאגר של משטרת ישראל; הוא מאגר של משרד המשפטים, של הנהלת בתי-המשפט.

אבי דיכטר: אמרתי שלפני שבועיים ישבנו אתם כדי להבין בכלל את הקונספט.

אבי דיכטר: הבעיה היתה שהקונספט לא היה סגור.

אבי דיכטר: לשמחתי, נסגר הקונספט, ואנחנו מבקשים לצאת לדרך בנושא הזה.

אבי דיכטר: אני מסכים לחלוטין עם ההערה של חבר הכנסת אביגדור יצחקי לגבי פרק הזמן.

אבי דיכטר: לו זה היה תלוי במשרד לביטחון פנים, הייתי מתחייב על פרק זמן קצר יותר.

אבי דיכטר: מאחר שמדובר בממשק בין שני משרדים, אני לא יכול להתחייב בשם שני המשרדים; אני יכול להתחייב שגצים יעופו באוויר כדי לעשות את הדבר הזה בפרק זמן קצר יותר, מפני שכולנו צריכים אותו.

אבי דיכטר: אמרתי כבר בפתיחה: החוק הזה ראוי גם ראוי, ואני מקווה שיישאר לנו מספיק זמן, "ספייר" של חודשים.

אבי דיכטר: אבל כפי שאמרתי, הסיפור הזה מורכב מכדי לתת בידי הציבור מאגר אינפורמציה לא מדויק.

אבי דיכטר: זה רע יותר מאשר לדחות את זה.

אבי דיכטר: לכן, אני ממליץ לדחות את זה ולהצביע בעד ההחלטה.

אבי דיכטר: על המאמצים התחייבתי כבר קודם לכן.

אבי דיכטר: עד כאן.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לשר לביטחון פנים.

יולי יואל אדלשטיין: אם כן, השר מבקש להצביע על החוק כפי שהוצג.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 76) (תיקון), התשס"ז–2007 – קריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 21 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 11 נגד – 3 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 76) (תיקון), התשס"ז–2007, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: 11 בעד, שלושה מתנגדים, אין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע שהצעת החוק אושרה בקריאה ראשונה, ותועבר לוועדת הכלכלה להכנה לקריאה שנייה ושלישית.

יולי יואל אדלשטיין: הכרזה לסגן מזכיר הכנסת.

נאזם בדר: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לדיון מוקדם:

נאזם בדר: הצעת חוק הספורט (תיקון – זכויות ספורטאים), התשס"ז–2007, מאת חברת הכנסת רונית תירוש וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – התקנת אמצעי מיגון בדירות מגורים), התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת משה גפני; הצעת חוק לימוד חובה (תיקון – משך שנת הלימודים), התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת שמואל הלפרט; הצעת חוק הנצחת זכרם של קורבנות הטבח בכפר-קאסם, התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת מוחמד ברכה וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (איסור מתן שירותי רפואה פרטית בבתי-חולים ממשלתיים), התשס"ז–2007, מאת חברי הכנסת אחמד טיבי ושלי יחימוביץ; הצעת חוק זכויות התלמיד (תיקון – זכויות שונות), התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת סילבן שלום; הצעת חוק תאורה חסכונית במבני ציבור, התשס"ז–2007, מאת חברי הכנסת אסתרינה טרטמן ואלכס מילר; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תשלום רבעוני עבור שירותים), התשס"ז–2007, מאת חברת הכנסת אסתרינה טרטמן; הצעת חוק המוזיקה הישראלית, התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת אריה אלדד וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הגנת הסביבה (יחידה סביבתית ברשויות ציבוריות), התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת אופיר פינס-פז; הצעת חוק כרטיסי חיוב (תיקון – איסור פרסום פרטי כרטיס האשראי), התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת רוברט אילטוב ויוסף שגאל וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק עידוד בניית מרחב מוגן דירתי (תיקוני חקיקה), התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת יעקב כהן; הצעת חוק קביעת מוות מוחי-נשימתי, התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת עתניאל שנלר; הצעת חוק לתיקון פקודת רופאי השיניים (הרחבת פיקוח), התשס"ז–2007, מאת חברת הכנסת רונית תירוש; הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (הגברת האכיפה), התשס"ז–2007, מאת חברת הכנסת ליה שמטוב; הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (מתן חיסונים ללא תשלום), התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת יעקב מרגי; הצעת חוק יישוב סכסוכי עבודה (תיקון – בוררות חובה בשירות הציבורי), התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת אלחנן גלזר; הצעת חוק המרכז לתרומות חלב-אם, התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת אסתרינה טרטמן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק קליטת חיילים משוחררים (תיקון – הטבות במוסדות אקדמיים, במכינות קדם-אקדמיות ובמוסדות להכשרה מקצועית), התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב;

נאזם בדר: הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (קביעת נציגות הגוף המנהל), התשס"ז–2007, מאת חברי הכנסת דני יתום ומגלי והבה; הצעת חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) (תיקון – שינוי הסדרי פרישה), התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת חיים כץ; הצעת חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (הגבלת ביקור אסיר ביטחוני), התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת אריה אלדד; הצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת אריה אלדד; הצעת חוק הפחתת השימוש בשקיות פלסטיק, התשס"ז–2007, מאת חברי הכנסת אסתרינה טרטמן ודב חנין וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (תיקון – ייצוג הולם לנשים בבחירות לרשויות המקומיות), התשס"ז–2007, מאת חברות הכנסת נאדיה חילו, קולט אביטל ורונית תירוש וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הביקורת הפנימית (תיקון – יישום המלצות הוועדה הציבורית לבחינת חוק הביקורת הפנימית), התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק זכויות הפליט, התשס"ז–2007, מאת חברי הכנסת אופיר פינס-פז ודב חנין וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הסדרת מעמד הפליטים בישראל, התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת מיכאל מלכיאור; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (חובת התקנת מערכת מיזוג אוויר בהסעות תלמידים), התשס"ז–2007, מאת חברי הכנסת אסתרינה טרטמן וזאב אלקין; הצעת חוק תאגידי מים וביוב (תיקון – ביטול איסור בדבר הפעלה עצמית של שירותי המים והביוב), התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת אופיר פינס-פז; הצעת חוק מידע אודות רכב משומש (גילוי נאות), התשס"ז–2007, מאת חברת הכנסת ליה שמטוב; הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון – הגבלת מספר המסלולים), התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת משה כחלון; הצעת חוק החנינה בעניין גדר ההפרדה, התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת מוחמד ברכה וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק-יסוד: זכויות חברתיות, מאת חבר הכנסת מוחמד ברכה וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק המפלגות (תיקון – איסור סקרים לקראת בחירות מקדימות), התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת אופיר פינס-פז וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לתיקון פקודת היבוא והיצוא (ייבוא רכב), התשס"ז–2007, מאת חברת הכנסת נאדיה חילו וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הגבלת השימוש ורישום פעולות בחלקי רכב משומשים (מניעת גנבות) (איסור תיקון רכבים בשטחי הרשות הפלסטינית),

נאזם בדר: התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת משה כחלון.

נאזם בדר: עוד אודיע

נאזם בדר: כם כי ועדת הכנסת ביקשה, בהתאם להוראות סעיפים 142 ו-142ב לתקנון הכנסת, להסיר את הצעת חוק העונשין (תיקון – שלילת תשלומים לחבר הכנסת שהורשע בעבירה מסוג פשע), התשס"ז–2007 – פ/2540/17, של חברת הכנסת רוחמה אברהם-בלילא, שהתמנתה לשרה.

נאזם בדר: תודה.

נאזם בדר: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/315).

נאזם בדר: ]

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק שירות המדינה (משמעת) (תיקון מס' 11), התשס"ז–2007 – קריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: יציג את ההצעה השר יעקב אדרי.

יעקב אדרי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, מדובר בהצעת חוק ממשלתית שמציעה פתרונות המתאימים לרוח הזמן.

יעקב אדרי: התיקונים העיקריים המוצעים בהצעת חוק זו מביאים לידי ביטוי את השינויים הנדרשים בחוק שירות המדינה התשכ"ג-1963.

יעקב אדרי: הצעת החוק היא תולדה של מסקנות והמלצות של הוועדה הציבורית לבדיקת הטיפול המערכתי במשמעת בשירות המדינה בראשות פרופסור מרדכי קרמניצר.

יעקב אדרי: הוועדה מונתה על-ידי שר האוצר ושר המשפטים, לפי בקשתם של נציב שירות המדינה ופרקליטת המדינה.

יעקב אדרי: התיקונים המוצעים משקפים ברובם מגמה של התקרבות הדין המשמעתי לדין הפלילי בדרך של קבלת עקרונות מן הדין הפלילי לדין המשמעתי.

יעקב אדרי: הצעת חוק זו כוללת שורה של תיקונים בחוק המשמעת ובחוקים נוספים בהסתמך על הלקחים שנלמדו מהניסיון שהצטבר במערך השפיטה המשמעתית בשירות המדינה, לרבות שינויים הנוגעים לסמכותו של בית-הדין וסדרי הדיון שמתקיימים בו; וכן תיקונים המתחייבים משינויים שחלו לאחרונה, כגון הקמת יחידת חקירות בנציבות שירות המדינה בנפרד מיחידת התביעה והתאמת חוק המשמעת לשינויים או להסדרים שחלו בחקיקה בנוגע לפעולותיהם של בתי-המשפט ובתי-דין אחרים.

יעקב אדרי: במסגרת התיקון המוצע, וכדי לייעל את ההליך המשמעתי, מוצע בין היתר להעניק לממונה על המשמעת במשרד, לסמנכ"ל או למשנה למנכ"ל, סמכות לדון בעבירות משמעת קלות; להעניק לחוקרי משמעת סמכויות חקירה נוספות, לרבות סמכויות חיפוש ותפיסה; להעביר לשיפוט דן יחיד; וכן להעניק לבית-הדין יותר סמכויות ואמצעי משמעת נוספים שיוכל לנקוט נגד נאשמים.

יעקב אדרי: במקביל, מוצע לעגן כללים והוראות אשר יבטיחו את הגינות ההליך וזכותו של הנאשם למשפט הוגן.

יעקב אדרי: רבותי חברי הכנסת, בהצעת החוק שלפני

יעקב אדרי: כם מוצע לערוך תיקונים עקיפים בחוק שירות המדינה (גמלאות) התש"ל-1970 [נוסח משולב], ולתקן את סעיף 16 לחוק פיצויי פיטורים, התשכ"ט-1969.

יעקב אדרי: במסגרת התיקון לחוק הגמלאות מוצע בין השאר לאפשר לבית-הדין להורות על פסילת נאשם לשירות המדינה בלי שהדבר יחייב אוטומטית את שלילת הזכאות שלו לקצבה.

יעקב אדרי: אבקש מחברי הכנסת לאשר את החוק בקריאה ראשונה.

יעקב אדרי: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לשר אדרי.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, הצעת חוק שירות המדינה (משמעת) (תיקון מס' 11) – מכיוון שזאת קריאה ראשונה, יש לנו דוברים.

יולי יואל אדלשטיין: אומנם חלקם לא נמצאים באולם, אבל חבר הכנסת גדעון סער נמצא.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, מכובדי השר כהן, אני רוצה להתייחס לאירועים שהיו היום אחר-הצהריים במליאה, כאשר לאחר שעברה הסתייגות שנכללו בה ארבעה יישובים – חבר הכנסת יצחקי, שיודע לעשות חשבון, יגיד שזאת אפילו לא הצעת חוק תקציבית; אולי מדובר ב-4-3 מיליוני שקלים – – –

יצחק כהן: אתה מדבר בשם – – –

גדעון סער: את מי?

יצחק כהן: יצחקי.

גדעון סער: לא, תאמין לי, הוא קשוב, הוא מגיב, אני בדיאלוג אתו.

יצחק כהן: דיאלוג פורה.

גדעון סער: עברה ההסתייגות, הקואליציה הפסידה.

גדעון סער: זה קורה, זה קרה, זה לא חידוש.

גדעון סער: הדרך הנכונה להתמודד עם זה – התקבלה הסתייגות זעומה, מתאחדים, תומכים בהצעת החוק על שדרות, שזכתה לתמיכה מקיר אל קיר בכל הליכי החקיקה, שסייענו להעברתה כאופוזיציה, גם בוועדת הכספים וגם במליאת הכנסת.

גדעון סער: פתאום הקואליציה מפילה את החוק.

גדעון סער: זאת אומרת: אלה, הוצאנו להם עין, בואו נוציא להם שתי עיניים – מה ההיגיון בזה?

גדעון סער: קודם כול, כבר נוכחנו היום, תוך כדי הדיון פה, בכך שבאחד מארבעת היישובים האלה נפל "קסאם".

גדעון סער: זה קצת מעיד על כך שההסתייגות של חברת הכנסת נוקד – אגב, חברת הכנסת מהקואליציה – ושל חבר הכנסת יצחק וקנין מסיעת ש"ס – הכול, אגב, של סיעות קואליציוניות.

גדעון סער: הקואליציה יכולה לעשות סדר בשורותיה, להגיד לחברים: תשמעו, אל תגישו הסתייגויות ואין שום בעיה.

גדעון סער: תראו מה קורה: גם חברי הקואליציה עובדים נגד הקואליציה.

גדעון סער: גם אתם מצביעים נגד הצעות חוק של הקואליציה.

גדעון סער: תאמינו לי, זה פשוט דבר מוזר.

גדעון סער: אני משוכנע שאם חבר הכנסת יצחקי היה היום בתפקידו הקודם, הדברים לא היו מגיעים למוזרות הזאת.

גדעון סער: או-או, זאת אומרת, אתה יכול להגיד להם: אל תביאו, אבל אם תביאו – אוקיי, עבר.

גדעון סער: זה קצת פלאי, כי הקואליציה מונה 78, ובהצבעה הזאת היא מנתה 30, אבל תמיד אפשר בדיעבד לנתח את הדברים – מי נעדר, מי הצביע עם האופוזיציה.

גדעון סער: האופוזיציה לא גדלה היום.

גדעון סער: את זה אני יכול להבטיח לכולם.

גדעון סער: תגובות היסטריות – שמעתי פה חלק מהדברים.

גדעון סער: לא נחזור עליהם בנימת פולמוס.

גדעון סער: מטיחים האשמות באופוזיציה.

גדעון סער: אנחנו הבאנו הסתייגות?

גדעון סער: היתה הסתייגות טובה, והצבענו עליה באופן ענייני.

גדעון סער: אני מציע לכולם לחזור למסלול נורמלי של עבודה, וגם עכשיו בוועדת הכספים לא להתקטנן עם ארבעת היישובים האלה, לא להוציא להם את הנשמה.

גדעון סער: תנו להם, ליישובים האלה, שנמצאים גם הם תחת מתקפת "קסאמים", ליהנות מההטבה.

גדעון סער: הצעת החוק – העלות שלה היא 200 מיליון שקלים?

גדעון סער: אז היא תהיה 203 מיליון שקלים.

גדעון סער: לא יקרה שום דבר.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה לחבר הכנסת גדעון סער, חבר הכנסת אביגדור יצחקי, ואחריו – חבר הכנסת יואל חסון.

אביגדור יצחקי: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חבר הכנסת סער, חברי הכנסת האחרים, אתה יודע מה?

אביגדור יצחקי: אולי הייתי מגיב אחרת אם כשספסלי האופוזיציה מחאו כפיים, היתה נאמרת הקריאה: הצלנו ארבעה יישובים.

אביגדור יצחקי: אבל הקריאה לא היתה "הצלנו ארבעה יישובים"; היא היתה: "הקואליציה הפסידה".

אביגדור יצחקי: זאת אומרת – – –

גדעון סער: גם וגם, זה לא סותר זה את זה.

גדעון סער: גם הקואליציה הפסידה וגם – – –

אביגדור יצחקי: בסדר.

אביגדור יצחקי: תן לי.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת סער, זה לא פייר.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת יצחקי הקשיב לך ולא הפריע.

אביגדור יצחקי: זאת אומרת – ואני מבטיח לך, קח את כל אלה שהצביעו בעד, בעיקר בספסלי האופוזיציה, אני עושה להם היום בחינה איפה היישובים האלה נמצאים – אף אחד לא יודע איפה הם.

אביגדור יצחקי: ההצבעה היתה פוליטית גרידא.

אביגדור יצחקי: אני הצעתי לשרה המקשרת, דרך אגב, למשוך את ההחלטה עוד לפני ההצבעה, עד שהמסתייגים מהקואליציה לא מורידים את זה.

אביגדור יצחקי: ועמד פה בפתח שר בממשלת ישראל, וכל מי שנכנס, אמר לו: תצביע בעד ההסתייגות.

גדעון סער: מי זה?

אביגדור יצחקי: קוראים לו שלום שמחון; שר החקלאות.

אביגדור יצחקי: אבל אתה יודע שאני, מהקואליציה כבר אין לי הרבה ציפיות.

אביגדור יצחקי: אבל דווקא מהאופוזיציה, שרוצה להיות אלטרנטיבה לשלטון, לפעמים אני מצפה מאחריות לאומית.

גדעון סער: בגלל זה הצבענו – – –

אביגדור יצחקי: וישב פה יושב-ראש האופוזיציה וישבת אתה – ואתה יודע כמה אני מעריך את היכולות שלך ואת האחריות הלאומית שלך, וידעתם שזה יכול להיות בעייתי.

אביגדור יצחקי: כי בין היתר – זה נכון שאורית נוקד הציעה את ההצעה, אבל ישב פה חבר הכנסת שי חרמש, לשעבר ראש המועצה האזורית שער-הנגב, שהיישובים העיקריים שנמצאים בחוק הם בתחום המועצה שלו, ואמר בצורה שאינה משתמעת לשתי פנים, שהכנסת ארבעת היישובים האלה מהווה בעיה מול יישובים אחרים, שיגישו בג"ץ וירצו גם הם להיות בתוך החוק הזה.

אביגדור יצחקי: ולכן, לפעמים פוליטיקה – צריך שיהיה לה גבול.

אביגדור יצחקי: וזה נכון שזה תפקידכם להביך, אבל מי שהוא אלטרנטיבה לשלטון – אני אומר לך כעצה חברית: לא תמיד הפלת הקואליציה עובדת לטובת האופוזיציה.

אביגדור יצחקי: לפעמים, במקרים מסוימים, היא עובדת הפוך.

אביגדור יצחקי: לכן, אני חושב שבמקרה הזה, שבו מדובר על עוטף-עזה, מדובר על המיגון של היישובים, היה נכון אולי להציע לכל חברי ועדת הכספים ללכת עוד פעם לוועדת הכספים ולהצביע על זה, או לשכנע את חברי ועדת הכספים ואת יושב-ראש ועדת הכספים עוד פעם ללכת לשם, אבל לא לעשות את מה שנעשה פה קודם.

אביגדור יצחקי: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להתנצל על זה שכשאתה ניהלת את הישיבה, עשיתי פה קצת מהומות.

אביגדור יצחקי: זה כמובן לא היה אישי, אבל כשמדובר במקרה שלך, אני ממש מתנצל, עוד פעם.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, ההתנצלות התקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת יואל חסון – בבקשה, אדוני.

יואל חסון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני רוצה לומר שיש כאן קצת תחושה ששופכים את התינוק עם המים.

יואל חסון: כי עם הצעת החוק הקודמת ומה שקרה שם קודם – זה פשוט מביא למצב שאני לא יודע אם בכלל נספיק להעביר את החוק הזה היום.

יואל חסון: אני מקווה מאוד שנספיק לעשות את זה.

יואל חסון: היא גרמה למצב שבגלל ניסיון – אני ראיתי בזה ניסיון פופוליסטי לגמרי של אורית נוקד להרוויח כמה נקודות בפריימריס, שזה בסדר, אבל לא כשזה עומד על להפיל חוק שלם.

גדעון סער: איך אתה יכול להגיד את זה על אורית נוקד?

יואל חסון: איך אני אומר את זה?

יואל חסון: אני מכבד את אורית נוקד, אבל גם מכיר ברצונות הפוליטיים של אורית נוקד וברצונה לשרוד פוליטית.

יואל חסון: אבל אני חייב – אפרופו התינוק עם המים – דווקא לדבר על נושא אחר שלא דיברנו עליו היום.

יואל חסון: שמעתי – ראיתי בתקשורת – שוועדת-וינוגרד הולכת לדון בנושא פשעי המלחמה של צה"ל, כביכול, או לכאורה.

יואל חסון: לא יודע.

יואל חסון: אתם יודעים, כשמדברים על וינוגרד, על ראש הממשלה ועל הממשלה, אז בסדר.

יואל חסון: וינוגרד יקבל את ההחלטות שלו.

יואל חסון: אבל היום אנחנו נעשה לעצמנו בדיקה של פשעי מלחמה?

יואל חסון: לאן הגענו?

יואל חסון: כמה אנחנו מוכנים לשפוך את התינוק עם המים?

יואל חסון: כמה אנחנו מוכנים לפגוע ביכולת העמידה שלנו וביכולת של מדינת ישראל ושל צה"ל להתמודד במלחמות ובטרור ובדברים כאלה?

יואל חסון: ועדת-וינוגרד, ועדה שלנו, תבדוק אם צה"ל עשה פשעי מלחמה.

יואל חסון: מאיפה זה בא?

יואל חסון: זה בא מיוזמה של חברת כנסת זהבה גלאון, שדוחפת את הוועדה לקבל החלטות בנושא – אם צה"ל עשה פשעי מלחמה.

יואל חסון: זה מה שמדינת ישראל צריכה היום?

יואל חסון: זה כוח העמידה שאנחנו צריכים להעמיד?

יואל חסון: אני אומר לכם, אני כבר לא יודע למה אנחנו מגיעים.

יואל חסון: אני לא יודע למה אנחנו מגיעים.

יואל חסון: אני לא יודע למה זהבה גלאון מבקשת להגיע.

יואל חסון: אני לא יודע מה היא רוצה להשיג כאן.

יואל חסון: אם היה מדובר על צורך בבדיקה פנימית, או אני יודע, שהיתה איזו בדיקה של האו"ם, ובבדיקה מצאו שצה"ל לא השתמש – אני לא נכנס לזה כרגע.

יואל חסון: אבל בואו נשמור קצת על פטריוטיות ולא נירה לעצמנו ברגליים, ולא נגיע למצב שאנחנו חוקרים את עצמנו לדעת, הורגים את עצמנו, מחסלים את יכולת העמידה שלנו ופוגעים בצבא שלנו, הכול בשביל להרוויח עוד איזו נקודה בעיתון או באיזה ארגון זכויות אדם כזה או אחר, שזהבה גלאון נורא מתעניינת בו, כנראה יותר מאשר מעתידה וביטחונה של מדינת ישראל.

יואל חסון: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה לחבר הכנסת יואל חסון.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אנחנו נעבור להצבעה.

יולי יואל אדלשטיין: נא לשבת.

יולי יואל אדלשטיין: לפני שאני אזכיר לחברי הכנסת על מה בדיוק אנחנו מצביעים, כי הדיון לא היה בדיוק על זה, אני חייב לומר, מכיוון שהדיון עסק במה שהיה במליאה לפני שעה קלה עם חוק סיוע לשדרות והנגב המערבי.

יולי יואל אדלשטיין: מכאן אני יכול להבין גם את שמחת האופוזיציה וגם את זעם הקואליציה על מה שקרה, אבל הרבה כבוד לכנסת זה לא הביא, כפי שרואים את הדברים האלה מכאן.

יולי יואל אדלשטיין: אני שמח מאוד על ההתנצלות של חבר הכנסת אביגדור יצחקי, היא ודאי התקבלה במלואה.

יולי יואל אדלשטיין: אנו מצביעים בקריאה ראשונה על הצעת חוק שירות המדינה (משמעת) (תיקון מס' 11), התשס"ז–2007.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק ממשלתית.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 22 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 9 נגד – 5 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק חוק שירות המדינה (משמעת) (תיקון מס' 11), התשס"ז–2007, לוועדה שתקבע ועדת הכנסת התקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: בעד – 9, נגד – 5, אין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי החוק אושר בקריאה ראשונה ויועבר להכנה לקריאה שנייה ושלישית בוועדה – – –

גדעון סער: מעמד האשה.

קריאה: ועדת הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: ועדת הכנסת תכריע בנדון.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה – – –

גדעון סער: אני רוצה לציין לפרוטוקול שבטעות הצבעתי ממקום מושבו של חבר הכנסת ארדן בהצעת החוק הקודמת.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת גדעון סער מודיע כי הוא הצביע בטעות ממקום מושבו של חבר הכנסת גלעד ארדן בהצעת חוק שירות המדינה.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה – – –

לימור לבנת: יש שתי הצעות חוק פרטיות קודם לכן.

לימור לבנת: ["דברי הכנסת", חוב' כ"ח, עמ' 8872.

לימור לבנת: ]

יולי יואל אדלשטיין: סליחה.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, יש לנו שתי הצעות חוק, האחת של חבר הכנסת מגלי והבה, אבל לפני זה, בקריאה טרומית, של חברת הכנסת לימור לבנת וקבוצת חברי הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: בהצעתה של לימור לבנת, שמספרה פ/2552/17 – תשובה והצבעה.

יולי יואל אדלשטיין: כרגע משיב בשם הממשלה השר יעקב אדרי.

יעקב אדרי: קודם יש הצבעה.

לימור לבנת: שיצביעו על כל הצעה.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, סגן שר הביטחון, חבר הכנסת וילנאי, היה אמור להשיב.

יולי יואל אדלשטיין: הוא אינו נוכח.

יולי יואל אדלשטיין: לכן נעבור להצבעה בקריאה טרומית בהצעתה של חברת הכנסת לבנת וקבוצת חברי הכנסת, פ/2552/17.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 23 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לדיון מוקדם בוועדה – 11 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון – ביטול מבחן ההכנסה להורים שכולים), התשס"ז–2007, לדיון מוקדם בוועדת החוץ והביטחון נתקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: בעד – 11, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי הצעת חברת הכנסת לימור לבנת וקבוצת חברי הכנסת, חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון – ביטול מבחן ההכנסה להורים שכולים), התשס"ז–2007, אושרה בקריאה טרומית ותועבר להכנה לקריאה ראשונה בוועדת החוץ והביטחון של הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: ["דברי הכנסת", חוב' כ"ח, עמ' 8885.

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: אנו ממשיכים.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תיקון – ביטול מבחן ההכנסה לשכולים), התשס"ז–2007, של חבר הכנסת מגלי והבה, דיון מוקדם.

יולי יואל אדלשטיין: גם כאן אין משיב, לכן אנו עוברים גם בהצעה זו להצבעה.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, ההצבעה החלה.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 24 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לדיון מוקדם בוועדה – 11 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תיקון – ביטול מבחן ההכנסה לשכולים), התשס"ז–2007, לדיון מוקדם בוועדת החוץ והביטחון נתקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: בעד – 11, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע שגם הצעתו של חבר הכנסת מגלי והבה אושרה, ותועבר לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת לשם הכנתה לקריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/332).

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: עכשיו הגענו להצעה הממשלתית, שמטבע הדברים מוגשת ישר לקריאה ראשונה, הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון מס' 28), התשס"ז–2007.

יולי יואל אדלשטיין: יציג את ההצעה מטעם הממשלה השר יעקב אדרי.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני.

יעקב אדרי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מתכבד להביא לאישור המליאה בקריאה ראשונה את הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון), התשס"ז–2007.

יעקב אדרי: עניינה של הצעת החוק – ביטול מבחן ההכנסה להורים שכולים.

יעקב אדרי: התגמול החודשי המשולם כיום להורים שכולים נקבע בהתאם להכנסות ההורה השכול ומצבו המשפחתי, לפי כללים הקבועים בחוק ובתקנות שהותקנו מכוחו (להלן: מבחן ההכנסה).

יעקב אדרי: בשנת 2004 מינה שר הביטחון דאז ועדה ציבורית כדי שתבחן אם יש מקום לשינוי העקרונות שעל-פיהם נקבע גובה התגמול שההורים השכולים זכאים לו על-פי החוק.

יעקב אדרי: המלצות הוועדה הוגשו בסוף שנת 2005 ועיקרן היה ביטול מבחן ההכנסה ומעבר לתשלום אחיד לכלל ההורים השכולים, בלא התחשבות במצבם הסוציו-אקונומי.

יעקב אדרי: עוד המליצה הוועדה להעמיד את התגמול הניתן לכלל ההורים השכולים על גובה התגמול המרבי, כאמור.

יעקב אדרי: ראש הממשלה ושר הביטחון החליטו לאמץ את מסקנות הוועדה ולהחילן על משפחות חללי המערכות.

יעקב אדרי: ביטול מבחן ההכנסה יחול אך ורק על תגמולים המשולמים להורים השכולים מכוח סעיף 10 לחוק.

יעקב אדרי: לגבי הסדרים אחרים ימשיך מבחן ההכנסה לחול גם בעתיד.

יעקב אדרי: זה הדין, למשל, בתוספת של 1,052 ש"ח שמשולמת להורים שכולים חסרי הכנסה.

יעקב אדרי: מוצע כי ביטול מבחן ההכנסה יחול גם על הורים שכולים שהוכרו לפני כניסת התיקון לתוקף.

יעקב אדרי: למען הסדר הטוב יודגש כי תשלום התגמול האחיד בגובה התגמול המרבי ישולם ממועד תחילתו של החוק ואילך.

יעקב אדרי: תחילת החוק תהיה ביום 1 בינואר 2008.

יעקב אדרי: העלות השנתית של החוק המוצע, עם ההסדר להורים שכולים מכוח חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, נאמדת ב-114 מיליון ש"ח.

יעקב אדרי: אני מציע לאשר את הצעת החוק כפי שהבאתי אותה.

יעקב אדרי: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה לשר יעקב אדרי.

יולי יואל אדלשטיין: רשימת הדוברים – חברי הכנסת רביץ, לוי, מרגי וגפני אינם נוכחים, לכן ידבר ראשון חבר הכנסת גדעון סער, ואחריו תדבר חברת הכנסת לימור לבנת.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, מכובדי השר אדרי, כנסת נכבדה, קודם כול אני רוצה לברך את חברת הכנסת לימור לבנת על יוזמתה, וגם את חבר הכנסת מגלי והבה.

גדעון סער: מה שאנו רואים במקרה הזה הוא בעצם סימפטום למה שראינו כל הכנס: חברי הכנסת – אני לא רוצה לומר בעיקר מהאופוזיציה, כי אז זה כאילו קנטרני ופולמוסי, לכן אני אומר חברי הכנסת – יוזמים מהלכים חשובים לתיקון עיוותים ועוולות, והממשלה, שהיתה צריכה להוביל את הדברים ולהביא אותם, נגררת, מעכבת אותם, אומרת: חכו לי רגע, גם אני אביא משהו.

גדעון סער: בסך הכול אני רוצה לשבח – – –

יואל חסון: – – –

גדעון סער: זה היה בדיוק הפוך.

גדעון סער: אדוני ילמד מתי הוגשו הצעות החוק ואת כל ההיסטוריה של המקרה הזה.

גדעון סער: חבר הכנסת חסון, אתם רציתם לעכב את חברי הכנסת לבנת ווהבה עד לרגע שבו אתם סוף-סוף תקיימו את ההתחייבות של ראש הממשלה מלפני חודשים ספורים, וזה בסדר, כי בסופו של דבר אותו הדבר קרה בחוק עמלות הבנקים, אותו הדבר קרה במס הכנסה שלילי, אותו הדבר קרה כמעט בכל דבר בכנס הזה.

גדעון סער: כלומר, יש חברי כנסת שיוזמים, יש אופוזיציה שמביאה דברים, מעלה דברים על סדר-היום, קובעת את סדר-היום, ויש ממשלה שנגררת, וברגעיה הטובים היא לא בולמת את חברי הכנסת מלקדם יוזמות חיוביות.

גדעון סער: אבל אני רוצה דווקא לשבח את הממשלה, שבמקרה הזה לא מנעה מחברי הכנסת להוביל את הנושא.

גדעון סער: בסופו של דבר, מה שחשוב לכולנו הוא שאותו מבחן הכנסה להורים שכולים, שיש בו דבר שמקומם את הנפש מבחינה מוסרית, יחלוף מן העולם.

גדעון סער: אני מאמין שהיום אנחנו עושים את הצעד הראשון בכיוון הזה, ולכן אני רוצה שוב לשבח את חברת הכנסת לימור לבנת, שבעצם היתה הראשונה באלה שהגישו את שלוש הצעות החוק האלה והעלו את הנושא לסדר-יומה של הכנסת.

גדעון סער: אני מקווה שגם המשך קידום הליכי החקיקה יהיה מהיר מאוד, כך שכבר בתחילת כנס החורף, דהיינו בחודש אוקטובר, נוכל להעלים את מבחן ההכנסה הזה מן העולם.

גדעון סער: אני רוצה להודות גם לשר יעקב אדרי וגם לשרה רוחמה אברהם-בלילא, שהיתה פעילה בוועדת השרים לחקיקה נגד התנגדות האוצר לנושא הזה, והמאמץ של כולם הביא תוצאות.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חברת הכנסת לימור לבנת, בבקשה.

לימור לבנת: גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מבקשת לברך היום על השלמת ההתחלה של תיקון עיוות גדול ועוול גדול שהיו במשך שנים רבות, שבהן היה מבחן הכנסה, מבחן משפיל, שאינו במקומו, למשפחות שכולות שבניהן נספו במערכה או בפעולות איבה.

לימור לבנת: המבחן הזה, כפי שאמרתי, שהיה נהוג במשך שנים ארוכות, גרם לאותן משפחות שכולות עוגמת נפש גדולה מאוד והשפלה רבה מאוד, שלא הגיעו להן.

לימור לבנת: נפגשתי עם משפחות שכולות רבות שפנו אלי, ועל הצעת החוק שהגשתי לכנסת, וסוף-סוף עברה כאן היום בקריאה טרומית, חתומים 62 מחברי הכנסת, מכל סיעות הבית.

לימור לבנת: אני גאה מאוד על כך שהיום היא עברה כאן בקריאה טרומית.

לימור לבנת: אני חייבת להוסיף ולומר שהצעת החוק הממשלתית, שהשר יעקב אדרי הציג אותה כאן לפני שניות אחדות ועוד מעט כולנו נצביע בעדה – אנחנו נתמוך בה, כמובן – היתה צריכה להיות מובאת לפני חודשים ארוכים.

לימור לבנת: ראש הממשלה אהוד אולמרט, שהיה שר האוצר לפני שהפך להיות ראש הממשלה, התחייב לפני המשפחות השכולות שהוא עצמו יביא לכאן את החוק הזה.

לימור לבנת: הוא התחייב לעשות זאת לפני חודשים רבים וארוכים, אבל הממשלה לא עמדה בהבטחתה, והיה צריך להפעיל עליה לחץ כבד מאוד להביא את הצעת החוק שאני הבאתי לכאן, כפי שאמרתי, בחתימת 62 מחברי הכנסת ובתמיכתם, כדי שהיא תזדרז וכדי שהיא תבין שאם היא לא תביא את זה לכאן, לא רק שיבואו הנה הורים שכולים, כמו אלה שהיו כאן וישבו ביציע פעם אחר פעם, אלא שהכנסת הזאת תעביר את הצעת החוק הזאת על אפה ועל חמתה של הממשלה.

לימור לבנת: הממשלה הזדרזה והביאה את הצעת החוק הממשלתית הזאת, שכרגע מונחת לפנינו ועליה אני מדברת כאן עכשיו, והכנסת תצביע עליה ותעביר אותה בקריאה ראשונה.

לימור לבנת: כך נכון וכך טוב שיהיה.

לימור לבנת: עם זאת, ידידי חברי הכנסת, אני רוצה להעיר – במסגרת הדיונים בוועדה בהצעת החוק הממשלתית שמונחת כאן לפנינו לקראת הקריאה השנייה והשלישית, יהיה צורך לערוך בה תיקונים.

לימור לבנת: אומנם האלמנט המרכזי בה זהה לזה שבהצעתי, שהובאה כאן והצבענו עליה בקריאה טרומית, אבל נדרשים עוד תיקונים: צריך לבטל מכול וכול את מבחני ההכנסה, ולא מספיק שיהיה כתוב שלהורה שכול ישולם תגמול חודשי בשיעור 8.6% מסכום המשכורת הניתנת באותה שעה לעובד שירות המדינה שדרגת משכורתו היא 19 בדירוג המינהלי.

לימור לבנת: צריך לבטל כליל את מבחן ההכנסה.

לימור לבנת: זה מופיע כאן, אבל נדרשים תיקונים נוספים בסעיפים נוספים בהצעת החוק.

לימור לבנת: עם זאת, אני חוזרת ואומרת שאני מברכת על הצעד שנעשה.

לימור לבנת: אני מקווה מאוד שהליך החקיקה יושלם במהירות, כדי שמייד לאחר הפגרה נוכל להביא את ההצעה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית וכדי שהחל בשנת התקציב 2008 נוכל לדעת כולנו שבא הקץ לעיוות הזה ולא יהיה עוד מבחן הכנסה למשפחות שכולות של חללי צה"ל ונפגעי פעולות איבה.

קולט אביטל: תודה רבה, גברתי.

קולט אביטל: חבר הכנסת מגלי והבה, בבקשה.

קולט אביטל: אחרון הדוברים – חבר הכנסת יואל חסון.

מגלי והבה: גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, מבחן ההכנסה והבאתו למשפחות השכולות באותן שנים, לא לפני הרבה זמן, בזמן הרפורמה הכלכלית, עשה עוול למשפחות השכולות.

מגלי והבה: העוול הזה נמשך כמובן תקופה ארוכה, עד ימינו.

מגלי והבה: לצערי הרב, הרפורמה הכלכלית שנעשתה ב-2003 עשתה עוול בכך שבמקום לראות בחובת המדינה והחברה למשפחות השכולות דבר המובן מאליו, הפכו את החובה הזאת לעסק סחיר.

מגלי והבה: לדבר הזה התנגדנו.

מגלי והבה: כל הבקשות של המשפחות השכולות בנושא זה לא זכו לאוזן קשבת עד שנרתמנו אנחנו לנושא הזה.

מגלי והבה: חברת הכנסת לימור לבנת ואנוכי החלטנו באותו יום להגיש הצעה בנושא מבחן ההכנסה.

מגלי והבה: והלכתי צעד אחד קדימה – אף שבהכנה לקריאה ראשונה ולקריאה שנייה עדיין אפשר לתקן – ואמרתי שאת הכספים שמיועדים למשפחות שכולות ממבחן ההכנסה, שאנחנו צועדים בדרך הנכונה לבטל אותו היום, לא יהיה אפשר לעקל, אלא רק לתת אותם לאותן משפחות, בלי לעשות את כל ההבחנות שנעשו בעבר, כדי לסייע מעט לאותן משפחות לקבל את מה שמגיע להן, דבר שהוא מובן מאליו.

מגלי והבה: אני יודע שהיו ניסיונות לעכב את הצעות החוק האלה, אבל הממשלה התעשתה.

מגלי והבה: אני שמח שכל ההצעות האלה, של חברת הכנסת לימור לבנת, של חברי כנסת אחרים, שלי וגם של הממשלה, מתאחדות סביב נושא אחד, שיש לו חשיבות שאין כדוגמתה.

מגלי והבה: כבודן של המשפחות השכולות והאובדן שלהן הם בהחלט לא עניין סחיר שצריך להתמקח עליו.

מגלי והבה: אני מקווה שהממשלה תביא את ההצעה הזאת מהר מאוד, ואנחנו נקפיד לבטל את הגזירה הזאת באמצעות החקיקה הנוכחית ונגאל את המשפחות השכולות מהייסורים שסבלו מהדבר הזה עד עכשיו.

מגלי והבה: תודה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חבר הכנסת יואל חסון, אחרון הדוברים, בבקשה.

יואל חסון: גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, אני רוצה לברך את חברי מגלי והבה ואת חברת הכנסת לבנת על הצעת החוק החשובה הזאת.

קריאה: – – –

יואל חסון: למה אתה מסכסך?

יואל חסון: אולי זאת הטרדה – שאלו למה לא אמרתי גם "חברתי חברת הכנסת לימור לבנת", ואמרתי שאולי לא ראוי לומר כך.

לימור לבנת: זה ראוי מאוד.

יואל חסון: אני יכול לומר?

יואל חסון: אם כך, חברתי חברת הכנסת לימור לבנת, שאני מברך גם אותה על הצעת החוק.

יואל חסון: אני מכיר את השתלשלות העניינים בהצעת החוק הזאת.

יואל חסון: יש תופעה מאוד מעניינת, שקיימת לא רק באופוזיציה, אבל האופוזיציה מצטיינת בה.

יואל חסון: אם דיברת כאן, חבר הכנסת סער, על מס הכנסה שלילי ועל עוד כמה חוקים שהאופוזיציה דחפה את הממשלה לקדם אותם – יפה שיש כמה חברי כנסת עירנים מאוד, ששמים לב להצהרה של ראש הממשלה בתקשורת או להודעה של האוצר על כוונה מסוימת, ובחריצות ובזריזות הם הולכים וכותבים הצעת חוק פרטית, ומה לעשות?

יואל חסון: הצעת חוק פרטית תמיד תהיה יותר מהירה מהצעת חוק ממשלתית, כפי שכמה מכם, שהיו שרים בממשלה, יודעים.

יואל חסון: ואז אומרים: הבאנו את זה כדי לזרז את הממשלה.

יואל חסון: אבל הממשלה התכוונה לעשות את זה ממילא.

יואל חסון: בדרך כלל מנסים לגנוב את הקרדיט מהממשלה, ועושים כאן הצגה יפה מאוד, והיא נחמדה מאוד, והיא בסדר, היא לגיטימית מבחינה פרלמנטרית.

לימור לבנת: זאת הצעת חוק ממשלתית בת חמש שורות.

קולט אביטל: חבר הכנסת חסון, חבל שצריך לדחוף את הממשלה.

יואל חסון: חברת הכנסת לבנת, את יודעת מה זה תזכיר חוק וכמה זמן עובר עד שחוק עובר במשרד ממשלתי ועד שמשרד המשפטים עובר עליו.

יואל חסון: הלוואי שזה היה יותר מהיר.

יואל חסון: הלוואי.

יואל חסון: אני לא מדבר על הצעת החוק הזאת, שנעשתה בתיאום.

יואל חסון: הלכנו צעד-צעד יחד ואני מאוד שמח על כך שהגענו לזמן הזה, שהיא עברה, והיא תעבור גם ממשלתית.

לימור לבנת: גם אתה חתום עליה, דרך אגב.

יואל חסון: אמרתי שאני מאוד שמח.

יואל חסון: אני בעד.

יואל חסון: את זוכרת ששוחחנו רבות על העניין; לא רציתי שההצעה הזאת תיפול, ואני מאוד שמח על כך שהיא עוברת.

יואל חסון: אני מדבר על דברים אחרים.

יואל חסון: אגב, לא רק באופוזיציה, אלא גם חברי כנסת אחרים יודעים שהממשלה מתכוונת לאשר חוק מסוים, או ללכת בכיוון מסוים, והם מזדרזים להגיש מהר מאוד הצעת חוק פרטית, ואז נראה שהם השיגו את ההישג לפני הממשלה.

יואל חסון: אחר כך יש ויכוח על קרדיט, וזה בסדר גמור, אבל חשוב להבהיר את זה, ודאי לגבי מס הכנסה שלילי, שדיברת עליו, חבר הכנסת סער, שבו נעשה בדיוק תרגיל כזה, וגם לגבי נושאים אחרים.

יואל חסון: הממשלה מקדמת הצעות חוק, וראוי שיאפשרו לה לקדם הצעות חוק, ולא תמיד צריך להמציא הצעות חוק פרטיות כדי לנסות לגנוב את הקרדיט.

יואל חסון: הצעת החוק הזאת חשובה ואני אתמוך בה, כמובן.

קולט אביטל: תודה רבה, חבר הכנסת חסון.

קולט אביטל: אני רוצה להוסיף משהו על מה שאמרת.

קולט אביטל: אני חושבת שטוב שיש חברי כנסת שדוחפים את זה, כי אם לא, אני לא בטוחה כמה מהר הממשלה היתה פועלת.

קולט אביטל: ראה גם בנושא ניצולי השואה, אם לא היינו עושים רעש ציבורי, הם לא היו יושבים היום על המדוכה.

קולט אביטל: גם לחברי הכנסת יש תפקיד.

קולט אביטל: חברי חברי הכנסת, נא לעבור להצבעה.

קולט אביטל: אנחנו מצביעים על הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון מס' 28).

קולט אביטל: נא להצביע.

קולט אביטל: הצבעה מס' 25 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 18 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון מס' 28), התשס"ז–2007, לוועדת החוץ והביטחון נתקבלה.

קולט אביטל: 18 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

קולט אביטל: אני קובעת שהצעת החוק עברה בקריאה ראשונה ותועבר לוועדת העבודה והרווחה לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

גדעון סער: גברתי, לוועדת החוץ והביטחון.

קולט אביטל: צר לי, זה מה שהממשלה קבעה.

גדעון סער: השאלה היא אם מישהו מבקש, כי הממשלה הסכימה להעביר את הצעת החוק לוועדת החוץ והביטחון.

יולי יואל אדלשטיין: שתי ההצעות הפרטיות יועברו לוועדת החוץ והביטחון.

קולט אביטל: צר לי, בסדר-היום כתוב שההצעה תועבר לוועדת העבודה והרווחה.

גדעון סער: אבל מישהו צריך לבקש.

קולט אביטל: אבל השר לא ביקש.

קולט אביטל: השר ביקש ועדת החוץ והביטחון?

יעקב אדרי: לוועדת החוץ והביטחון.

קולט אביטל: אם כך, ההצעה תועבר לוועדת החוץ והביטחון.

קולט אביטל: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/327).

קולט אביטל: ]

קולט אביטל: אנחנו עוברים להצעת חוק התכנון והבנייה (פטור מהיטל השבחה בשל חיזוק מבנים מפני רעידות אדמה).

קולט אביטל: יציג את הצעת החוק השר יעקב אדרי.

קולט אביטל: בבקשה, אדוני.

יעקב אדרי: גברתי היושבת-ראש, חברי הכנסת, במסגרת ההיערכות של מדינת ישראל למיגון מפני רעידות אדמה התקבלה ביום ט"ז באדר תשס"ה, 27 במרס 2005, החלטת הממשלה המאשרת את תוכנית המיתאר הארצית לחיזוק מבנים קיימים מפני רעידות אדמה – תמ"א 38.

יעקב אדרי: מטרתה של תוכנית זו ליצור כלים המיועדים להקל עבודות חיזוק של מבנים ישנים, שההיתר לבנייתם ניתן לפני שנת 1980 ולכן לא היה כפוף לתקן המחמיר לעניין עמידות מפני רעידות אדמה, שאומץ באותה שנה.

יעקב אדרי: כדי לעודד את חיזוק המבנים ולצורך מימון העלות הגבוהה תמ"א 38 מאפשרת בניית תוספות בנייה שונות, כגון בנייה בקומת העמודים, הוספת אגף או קומה למבנה, כל אלה יחד הם חיזוק המבנה מפני רעידות אדמה.

יעקב אדרי: במקביל לאישור תמ"א החליטה הממשלה כי תוקם ועדת מנכ"לים אשר תמליץ על צעדים נוספים לעידוד חיזוק מבנים מפני רעידות אדמה.

יעקב אדרי: המלצות הוועדה הוגשו לממשלה ואושרו על-ידיה ב-20 באוגוסט 2006.

יעקב אדרי: אחת מהמלצות הוועדה היתה לעודד חיזוק מבנים במתן פטור לתקופה מוגבלת מחובת תשלום היטל השבחה, שנגרמה למקרקעין עקב מימוש זכויות בנייה שאפשרה התוכנית לחיזוק מבנים לפי תמ"א 38.

יעקב אדרי: החוק המוצע נועד לממש את ההמלצה האמורה בתיקון חוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965.

יעקב אדרי: יצוין כי בשל המלצות נוספות של ועדת המנכ"לים הציעה הממשלה שתי הצעות חוק אחרות, שגם הן נועדו לעודד חיזוק מבנים לפי תמ"א 38: 1.

יעקב אדרי: הצעת חוק המקרקעין (חיזוק בתים משותפים מפני רעידות אדמה) (הוראת שעה) התשס"ז–2007; 2.

יעקב אדרי: הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון מס' 60), התשס"ז–2007.

יעקב אדרי: אבקש לאשר את הצעת החוק בקריאה ראשונה.

קולט אביטל: תודה רבה, אדוני.

קולט אביטל: אנחנו עוברים לדיון.

קולט אביטל: חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח.

קולט אביטל: חבר הכנסת מרגי – אינו נוכח.

קולט אביטל: חבר הכנסת גפני – אינו נוכח.

קולט אביטל: חבר הכנסת יולי אדלשטיין, בבקשה.

קולט אביטל: אחריו – חברי הכנסת נסים זאב וזבולון אורלב.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מתנצל מראש, אני לא נוהג לעשות את זה יותר מדי.

יולי יואל אדלשטיין: מדובר בהצעת חוק חשובה, ואני ודאי אתמוך בה – ההתמודדות עם רעידות אדמה ובנייה בישראל ולקיחת הנטל מן האזרח, אלה דברים חשובים מאוד, אבל אני חיכיתי כמה שעות, חברי חברי הכנסת, גברתי היושבת-ראש, ואני חייב לומר שאני קצת מאוכזב.

יולי יואל אדלשטיין: לפני שנתיים בדיוק היתה רעידת אדמה.

יולי יואל אדלשטיין: יש לנו היום 30-20 חוקים בקריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: הקולגות שלי, שאני מאוד מעריך, יודעים לנצל את הקריאה הראשונה לכל דבר, לדבר על כל דבר שמעיק עליהם, בדיוק כמו בנאומים בני דקה – לבוא לכאן ולהזכיר שלפני שנתיים 8,500 אזרחים נזרקו מהבית והם עדיין מחוסרי בתים.

יולי יואל אדלשטיין: הסיבה היחידה שאני כאן עכשיו היא שאני חבר כנסת אחראי, זה היום האחרון של המושב, יש המון הצבעות – ואני כאן.

יולי יואל אדלשטיין: אחרת אני בטוח שעם עוד כמה וכמה מחברי היינו נמצאים יחד במחסום כיסופים, בנתיבות ובשדרות.

יולי יואל אדלשטיין: לא שמעתי מאף אחד התייחסות כלשהי לזה.

זבולון אורלב: היו התייחסויות.

חיים אורון: היו כמה התייחסויות.

יולי יואל אדלשטיין: רוב היום הייתי במליאה, חלק מהזמן הייתי היושב-ראש, ואני מתנצל על כך שלא שמעתי התייחסות של מישהו – אם זה היית אתה, חבר הכנסת אורלב, אני מתנצל כפליים.

יולי יואל אדלשטיין: אבל אתם יודעים מה יותר חמור?

יולי יואל אדלשטיין: אני לא יודע עליכם, אבל אני תושב גוש-עציון, וכל חמש דקות אני מקבל SMS שבו אומרים שכל הדרכים בגוש-עציון חסומות.

יולי יואל אדלשטיין: כל הדרכים בגוש-עציון חסומות.

יולי יואל אדלשטיין: למה?

יולי יואל אדלשטיין: כי יש קבוצת אנשים שרוצה לעלות לגבעת-העיטם שליד אפרת, אבל כל הצבא, כל היס"מ וכל מי שיש במדינה הזאת כדי לאכוף את החוק – – –

חיים אורון: מזל שלא מחבלים.

חיים אורון: תאר לך מה היה קורה אם מחבלים היו רוצים לעלות.

יולי יואל אדלשטיין: אני אומר לכם שלפעמים אני מתבלבל, גם בעקבות איזה דיון שיזמתי היום בוועדת הפנים – אני מתבלבל; נראה לי שהאויב מספר אחת בימים אלה הוא אותן קבוצות שמנסות להגיע לחומש, או במקרה זה לגבעת-העיטם: בשבילן יש סד"כ, בשבילן יש משטרה ויש חקירות עם הפחדות.

יולי יואל אדלשטיין: כך אנחנו מציינים שנתיים לגירוש, כך אנחנו מציינים כנראה את הכישלון המוחלט.

יולי יואל אדלשטיין: 62% מן העם מסכימים אתי שזה כישלון מוחלט, כל תוכנית ההתנתקות הזאת.

יולי יואל אדלשטיין: כך אנחנו מציינים כנראה את המחאה של חקלאי גוש-קטיף, שיושבים כאן, באוהל.

יולי יואל אדלשטיין: יש לנו אלף ואחד דברים לדון בהם – להזכיר שאנחנו בי' באב, להזכיר שביום הזה רבים מאתנו היו בגוש-קטיף וראו את ההרס חסר התכלית, וראו את היציאה או ההוצאה מהבתים של אותם אזרחים.

יולי יואל אדלשטיין: לזה לא כל כך מצאנו זמן היום בכנסת, וחבל.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חבר הכנסת נסים זאב.

קולט אביטל: אחריו – חבר הכנסת זבולון אורלב.

נסים זאב: גברתי היושבת בראש, אין לי ספק שמדינת ישראל עדיין לא ערוכה לרעידות אדמה, וגם לא לרעידות בתוך הממשלה.

נסים זאב: כשיש זעזועים אנחנו רואים את התוצאה פה, בכנסת, את הבלבול פה, את הוויכוח בנושא שלדעתי צריך להיות עליו קונסנזוס.

נסים זאב: אבל כשהממשלה לא מגבשת עמדה, אז כך זה נראה.

נסים זאב: אני מדבר על הנושא של חוק עוטף-עזה, שהקואליציה היתה צריכה להיות פה מאוחדת סביבו, לפחות להעביר את מה שצריך להעביר היום, ואפילו להביא כהצעה נוספת את התוספות.

נסים זאב: היו צריכים להיות באמתחתנו חוקים נוספים, אבל לא להפיל חוק שכל כך הרבה זמן אנחנו ממתינים לו.

נסים זאב: לגופו של החוק, אני רוצה לומר שצריך לזכור שלמעשה הממשלה אישרה את תוכנית המיתאר של חיזוק מבנים קיימים מפני רעידות אדמה, ויש צורך ליצור כלים ליישום החוק הזה.

נסים זאב: חוק מיסוי מקרקעין בא לעודד את בעלי הזכות במקרקעין, שתמורתה מושפעת מאותן זכויות.

נסים זאב: אני רוצה לומר לך, אדוני השר, שחיזוק מבנים לא מחייב תוספת בנייה אלא אם כן – מדובר בדרך כלל במקרה שבא קבלן ומוצא בניין רעוע שאם יחזקו אותו הוא יקרוס, ויש מבנים כאלה.

נסים זאב: אני מכיר בניינים שאם תכניס בהם חיזוקים – היסודות של הבניין אינם באבן מוצקה, בסלע; זה נמצא על אדמה ואין מקום לחזק את הבניין הזה.

נסים זאב: לכן צריך לפנות את כל הדיירים מהמקום, וזה מחייב אולי את הריסת המבנה כולו ובנייה מחדש.

נסים זאב: כדי שישתלם לקבלן לבנות מחדש ולפצות את הדיירים בדירות, הוא צריך לקבל אחוזי בנייה גבוהים כדי שיוכל לבצע את זה הלכה למעשה.

נסים זאב: בעצם, יש פה מערכת איזונים: מצד אחד אנחנו רוצים ליישם את התוכנית אבל מצד שני אי-אפשר שהדיירים ישלמו מחיר כבד לחיזוק הבניין, ולכן אותו קבלן, אותו יזם שלוקח אחריות – צריך לפצות אותו אבל לא על חשבון הדיירים.

נסים זאב: לכן, החוק הזה נותן את התשובה הנכונה, ואנחנו נצביע בעד.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חבר הכנסת זבולון אורלב, בבקשה.

קולט אביטל: אחרון הדוברים יהיה חבר הכנסת חיים אורון.

זבולון אורלב: גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, יש לי הזכות להיות יושב-ראש הוועדה המשותפת לוועדת המדע והטכנולוגיה וועדת הפנים לעניין ההיערכות של מדינת ישראל לרעידות אדמה, חס וחלילה.

זבולון אורלב: לכן, אני רוצה לברך על הצעת החוק הממשלתית.

זבולון אורלב: אנחנו הגענו למסקנה שההתכוננות לרעידות אדמה וההתכוננות למלחמה ולהגנת העורף הן בדיוק אותה התכוננות, כיוון שאם מוסיפים חיזוקים לבית משותף, והחיזוק לא רק ביסודות אלא גם בהוספת פיר של חדרי ממ"ד, של מרחבים מוגנים, הרי אפשר באותו עניין, באותה בנייה, לתת מענה על שתי הבעיות גם יחד: לחזק את הבניין על-ידי הוספת הפיר ולחזק את הדירות על-ידי תוספת ממ"ד של 9 מ"ר נטו.

זבולון אורלב: אני יודע שיש הצעות חוק שונות בעניין הזה, ולכן גם הקמנו ועדה משותפת עם ועדת המשנה של ועדת החוץ והביטחון שעוסקת במיגון.

זבולון אורלב: אני מקווה שהצעת החוק הזאת תעבור לוועדה המשותפת, או לפחות לוועדת הפנים, כדי שהראייה של מדינת ישראל לא תהיה מצומצמת רק לרעידות אדמה אלא גם ננצל את זה להכין את העורף להתגוננות, חס וחלילה, מפני מלחמה.

זבולון אורלב: אין לנו, למדינת ישראל, מספיק משאבים כדי לקיים שתי מערכות – מערכת התגוננות כנגד רעידות אדמה ומערכת התגוננות של העורף כנגד מלחמה.

זבולון אורלב: אין בחוק הזה, אדוני השר, פתרון למוסדות ציבור.

זבולון אורלב: פה עוסקים אך ורק בבתים פרטיים.

זבולון אורלב: אני חושב שחובתה של הממשלה, לצד המהלך הנכון הזה של פטור ממסים כדי להקל ולעודד דיירים – – –

אביגדור יצחקי: אין במוסדות ציבור.

זבולון אורלב: אמרתי שבצד המחשבה הנכונה לתת מענה כדי לעודד דיירים פרטיים לחזק את בתיהם כנגד רעידות אדמה וכנגד מתקפה על העורף, צריך לא להסתפק רק בבתים פרטיים, כיוון שחס וחלילה, גם בעת מלחמה וגם ברעידות אדמה איננו יודעים היכן תהיה האוכלוסייה, ואני מתכוון בעיקר למוסדות חינוך ולבתי-חולים.

זבולון אורלב: ולכן, צריכים לתת את הדעת גם על מיגון במוסדות ציבור, ואני מקווה שהממשלה לא תסתפק רק בהצעת החוק הזאת.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חבר הכנסת חיים אורון, בבקשה.

קולט אביטל: לאחר מכן נצביע.

חיים אורון: גברתי היושבת-ראש, חברי הכנסת, אני כמובן אתמוך בהצעת החוק הזאת.

חיים אורון: אני חושב שהיא במקומה.

חיים אורון: אבל אני ממשיך במשהו את דבריו של קודמי חבר הכנסת אורלב.

חיים אורון: יש בציבור תחושה – ויש לי הרגשה שהתחושה הזאת ביסודה נכונה – שאנחנו לא מתמודדים עם היקף הבעיה, שפעם אפשר לקרוא לה שאלת העורף ופעם אפשר לקרוא לה פיגוע המוני ופעם אפשר לקרוא לה אסון טבע, והם כולם שמות לבעיה שכנראה הולכת ומחריפה עקב כמה התפתחויות שגם קשורות במבנה החיים שלנו, שגם קשורות באיתני הטבע וגם קשורות בהתפתחויות אזוריות, פוליטיות.

חיים אורון: אני לא בטוח, ואני אומר בלשון המעטה, אני חושב שלא התגבשה – ובאותם מקרים שכן התגבשה והוצעו הצעות על-ידי ועדות שונות הן לא מיושמות – ההתמודדות עם שאלה ספציפית במכלול הזה אלא במישור הכולל והרחב יותר.

חיים אורון: הפעם מוצגת פה בעיה של פטור ממס שבח למבנים שקשורים למניעת רעידת אדמה.

חיים אורון: העובדה שלא מתמודדים אתה היא ביטוי לחוסר התמודדות עם שאלות מערכתיות שונות, שממשלות ישראל בשנים האחרונות מאוד מתקשות ומאוד לא מצליחות להתמודד ולתת להן תשובות שונות.

חיים אורון: התשובות החלקיות שניתנות מפעם לפעם בהצעת חוק כזאת או אחרת – אין בהן כדי לתת ראייה כוללת של הגופים המטפלים, של ההתמודדות עם הנושאים האלה, וחבל, כי אחרי שחס וחלילה יקרה אסון נקים ועדות חקירה לבדוק למה הוא קרה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

קולט אביטל: נא להצביע – מי בעד?

קולט אביטל: מי נגד?

קולט אביטל: הצבעה מס' 26 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 13 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק התכנון והבנייה (פטור מהיטל השבחה בשל חיזוק מבנים מפני רעידות אדמה) (הוראת שעה), התשס"ז–2007, לוועדת הפנים והגנת הסביבה נתקבלה.

קולט אביטל: 13 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

קולט אביטל: אני קובעת שהצעת החוק התקבלה בקריאה ראשונה ותועבר לוועדת הפנים והגנת הסביבה להמשך הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

קולט אביטל: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/311).

קולט אביטל: ]

קולט אביטל: אנחנו עוברים להצעת החוק הבאה, הצעת חוק היטלי סחר (אמצעי הגנה) (תיקון מס' 4), התשס"ז–2007.

קולט אביטל: אני קוראת לשר יעקב אדרי להציג את הצעת החוק.

יעקב אדרי: גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, הצעת החוק אושרה בוועדת השרים לענייני חקיקה בדצמבר 2006.

יעקב אדרי: הצעת החוק נועדה לתקן את חוק היטלי סחר משנת 1991, אשר משמש אכסניה לצעדים שהמדינה יכולה לנקוט נגד יבוא בהתאם להסכמים בין-לאומיים, כולל הסכמי גאט"ט והסכמים במסגרת ארגון הסחר העולמי.

יעקב אדרי: ההסדר המוצע בהצעת החוק מאמץ את ההוראות שנקבעו בהסכם בדבר אמצעי הגנה, שהוא חלק ממערכת ההסכמים של ארגון הסחר העולמי, שחברות בו 150 מדינות וישראל בכללן.

יעקב אדרי: ההסכם בדבר אמצעי הגנה קובע כי בטרם ינקטו אמצעי הגנה חובה על רשויות המדינה לקיים הליך של בירור, שנועד לקבוע אם היה גידול ביבוא, מה היקפו, אם הגידול ביבוא גורם או עלול לגרום נזק חמור במיוחד לענף היצרני המקומי הנבדק ואם יש קשר סיבתי בין הגידול ביבוא ובין נזק שנגרם לתעשייה המקומית בישראל.

יעקב אדרי: עוד נקבע בהסכם בדבר אמצעי ההגנה, כי במסגרת הבירור האמור יש לקיים הליכים מסודרים לשמיעת הצדדים המעוניינים, למתן אפשרות תגובה, להמצאת ראיות וכיוצא בזה.

יעקב אדרי: הליך בירור זה דומה להליך החקירה במקרים של יבוא בהיצף המוסדר בהוראות בפרק אחר של החוק.

יעקב אדרי: כדי לאפשר למדינת ישראל להשתמש בכלי של אמצעי הגנה כאמור, המותרים על-פי הכללים הבין-לאומיים, מוצע להעניק לשר התעשייה, המסחר והתעסוקה את הסמכות לנקוט שתי דרכים להגנת התעשייה המקומית: האחת – הטלת היטל, והאחרת – הגבלת היבוא בקביעת מכסות, הכול כפוף לתנאים האמורים בהצעת החוק.

יעקב אדרי: אבקש שתאשרו את הצעת החוק.

מגלי והבה: תודה לשר יעקב אדרי.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לדיון.

מגלי והבה: ראשון המתדיינים, חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח; חבר הכנסת יעקב מרגי – אינו נוכח; חבר הכנסת משה גפני – אינו נוכח.

מגלי והבה: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

מגלי והבה: אחריו – חבר הכנסת חיים אורון, וסוגר את הרשימה חבר הכנסת זבולון אורלב.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הצעת החוק היטלי הסחר (אמצעי הגנה) – עכשיו אנחנו צריכים אמצעים להגנה.

נסים זאב: זאת אומרת, אנחנו בעצם מכרנו את עצמנו, מדינה שלמה מכרה את עצמה ליבוא, ועכשיו אנחנו צריכים אמצעי הגנה.

נסים זאב: זה כמו בטרור, קודם כול נותנים למחבלים להיכנס, חודרים פנימה, ועכשיו אנחנו צריכים להיות ממוגנים.

נסים זאב: כך זה בעוטף-עזה, נותנים ל"קסאמים" להגיע לתוך השטח, ועכשיו אנחנו צריכים אמצעי הגנה.

נסים זאב: אז עכשיו השאלה היא כמה הגנה אנחנו צריכים, ליישוב כזה או ליישוב אחר, למפעל כזה או למפעל אחר.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, לפני כמה שנים יצאנו לסיור בצפון, ביקרנו במפעל מסוים, והוויכוח היה על רבע דולר לטונה ברזל – ההבדל בין ישראל וטורקיה.

נסים זאב: הסוחרים במדינת ישראל מעדיפים לייבא מטורקיה, לקבל ברבע דולר פחות או בחצי דולר פחות לטונה.

נסים זאב: למה שהם יפסידו?

נסים זאב: ולא משנה מה קורה לאותו מפעל.

נסים זאב: היה ויכוח אם הממשלה צריכה לשאת ואולי לסבסד את אותו מפעל, כדי שלא יפטרו 180 או 200 פועלים באותו מפעל כל כך חשוב.

נסים זאב: אנחנו בש"ס דאגנו שהמפעל הזה לא ייסגר.

נסים זאב: מה, אנחנו עיוורים?

נסים זאב: אנחנו הולכים בחשכה?

נסים זאב: באפלה?

נסים זאב: אנחנו לא יודעים מה בדיוק קורה במדינה?

נסים זאב: הרי היום בשביל כמה פרוטות אנחנו מעדיפים לייבא מסין מאשר לקבל את התוצר הכחול-לבן של מדינת ישראל.

נסים זאב: ללא אמצעי ההגנה, צריך לדעת שבסופו של דבר אנחנו נעבור גם לשוק שחור, כי אנחנו אפילו לא משתלטים על הסחר בסמים.

נסים זאב: היום מעבירים סמים על גמלים, על חמורים, על סוסים, באוניות – בטונות.

נסים זאב: אז מה הבעיה להעביר עוד מוצרים בשחור?

נסים זאב: וזה נעשה יום-יום.

נסים זאב: אני רוצה להאמין שלאמצעי ההגנה האלה, שהממשלה מציעה, יהיו שיניים.

נסים זאב: שלאותה בקרה יהיו אמצעים כדי ליישם את החוק הזה, כי אנחנו הולכים וסוגרים מפעלים מיום ליום.

נסים זאב: בכל הנושא של יצוא אנחנו כמעט בפשיטת רגל מוחלטת.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת נסים זאב.

מגלי והבה: אני מזמין את חבר הכנסת חיים אורון.

מגלי והבה: בבקשה.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חבר הכנסת נסים זאב, אם אנחנו נמצאים בפשיטת רגל, האמן לי שזה לא בגלל מה שאתה דיברת עליו.

חיים אורון: מדינת ישראל – היצוא שלה גדל, היצוא שלה מתרחב.

חיים אורון: יש בעיה קשה, במקרים מסוימים, של הגנה על תוצרת הארץ, והחוק הזה נותן בידי הממשלה שני כלים, ואגב לא ברור לי למה – למיטב ידיעתי הכלים האלה כבר קיימים ומשתמשים בהם, זאת אומרת, לא בדיוק הבנתי מהשר למה נדרשת חקיקה נוספת, אבל אני מתאר לעצמי שיש לזה הסבר שכנראה נשמע אותו יותר בפירוט כשהחוק יגיע לוועדת הכספים.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, בעיני זאת בעיה קשה, אבל היא משקפת בעיה נוספת.

חיים אורון: הבעיה הנוספת, שגם אתה מכיר אותה מקרוב, היא איך לא להיות במצב שבו יש בארץ תעשיות שכל כוח קיומן הוא בעובדה שהן בשכר עבודה נמוך, ובעצם כושר התחרות שלהן הוא מאוד מאוד פגום, מהסיבה הפשוטה, שגם שכר העבודה הנמוך מאוד במדינת ישראל, שאוי לנו שהוא קיים, הוא הרבה יותר גבוה משכר העבודה כמטחווי קשת, למשל מהגליל לאירביד.

חיים אורון: לא נוכל להתחרות עם שכר העבודה של אירביד – 100 דולר לחודש, ולפעמים פחות, ואם נלך למצרים יהיה עוד פחות.

חיים אורון: זאת אומרת, מהלכים מהסוג שמוצע פה אפשריים אם הולכים בשני מסלולים במקביל: מצד אחד מגינים על תוצרת הארץ מפני היצף, כפי שמוצע פה.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת חיים אורון.

מגלי והבה: חבר הכנסת זבולון אורלב, בבקשה.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, גם אם החוק הזה יהיה קיים, בסופו של דבר שר התמ"ת או הממשלה יצטרכו להחליט עד כמה הם מוכנים להשתמש בסמכות שהמחוקק – הבית הזה – נתן להם כדי להגן על תוצרת הארץ.

זבולון אורלב: כי הרי החוק הזה רק מסמיך, הוא רק מאפשר לשר התמ"ת להטיל מכסי מגן כדי לעשות את תוצרת הארץ כדאית יותר.

זבולון אורלב: ולכן, יש לי בעיה קשה מאוד עם הממשלה הזאת, כמו גם עם ממשלות קודמות, אני חייב להודות, שלא היו מספיק ערות למה שנקרא Low-Tech, כלומר תעשייה שהיא עתירת כוח-.

זבולון אורלב: מטבע הדברים, יותר יפה ויותר ראוי לדבר על היי-טק, על טכנולוגיה גבוהה, על טכנולוגיית עילית, אבל בסופו של דבר, בחברה יש כל הרבדים.

זבולון אורלב: ובעיקר אני מאוד מודאג, מפני שאם למשל צריכים מדים לצה"ל, ומתברר שאת המדים לצה"ל אפשר לקבל בחוץ-לארץ יותר בזול מאשר אם תופרים אותם כאן בארץ, הממשלה הולכת ורוכשת את מדי צה"ל בחוץ-לארץ, וכך היא לא מאפשרת לתושבי המדינה הזאת להתפרנס.

זבולון אורלב: יתר על כן, רוב דגלי המדינה, הכחולים-לבנים, עם מגן דוד, מוזמנים בחוץ-לארץ, ולא מאותם מפעלים יקרים שמקיימים כאן בארץ.

זבולון אורלב: אז גם בדגל אנחנו חוטאים בכך שאנחנו מביאים תוצרת חוץ.

זבולון אורלב: לכן, אדוני היושב-ראש, השאלה היא לא אילו וכמה סמכויות יהיו לממשלה כדי להגן על תוצרת הארץ; הדיון האמיתי צריך להיות בשאלה כמה מחויבות יש לממשלה לדאוג לפרנסה – לדאוג לקיים מפעלים ולהתאים מפעלים לאוכלוסיות שונות.

זבולון אורלב: למשל, במגזר המיעוטים לא נהוג שנשים עוזבות את הכפר, והתעשייה צריכה להיות בתוך הכפר, ולהיות תעשייה כזאת – נכון, אם היא צריכה להתמודד עם התעשייה בחוץ-לארץ היא תמיד תפסיד, אבל לשם כך קיימת המדינה, שיודעת לסבסד.

זבולון אורלב: אותו הדבר גם בחקלאות, ואותו הדבר גם בנושאים אחרים, ועל זה הדיון צריך להיות.

זבולון אורלב: אני מנצל את הדיון הזה כדי לקרוא לממשלה, לקרוא לשרי הממשלה שאחראים לעניין הזה: תנו דעתכם, לא הכול הוא שאלה של רווח והפסד.

זבולון אורלב: הדברים כאן קשורים גם לשיקולים חברתיים, לחוסן הלאומי שלנו, וככל שתתחשבו בכך כן ייטב.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת זבולון אורלב.

מגלי והבה: מלה בסלע בעניין הזה.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה.

מנחם בן-ששון: אדוני היושב-ראש, בסלע תרתי משמע – – –

מגלי והבה: בהחלט, קלעת לדעתנו.

מגלי והבה: הצבעה מס' 27 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 13 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק היטלי סחר (אמצעי הגנה) (תיקון מס' 4), התשס"ז–2007, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

מגלי והבה: בעד – 13, אין מתנגדים ואין נמנעים.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע כי הצעת חוק היטלי סחר (אמצעי הגנה) (תיקון מס' 4), התשס"ז–2007, מ/311, התקבלה בקריאה ראשונה ותועבר לוועדת הכלכלה – נדמה לי שחבר הכנסת אורון אמר שלכספים, אבל – – –

מנחם בן-ששון: תשאל את חבר הכנסת סער, הוא לוקח את זה למעמד האשה.

גדעון סער: את זה אני לא לוקח.

מגלי והבה: אם אין התנגדות – ועדת הכלכלה.

מגלי והבה: ואם חבר הכנסת אורון מתעקש על כספים – –

חיים אורון: אני לא מתעקש על כלום.

קריאות: ועדת הכלכלה.

מגלי והבה: – – לוועדת הכלכלה, לשם הכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

מגלי והבה: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/314).

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 158), התשס"ז–2007, הצעת חוק מ/314.

מגלי והבה: ינמק השר יעקב אדרי.

מגלי והבה: בבקשה.

יעקב אדרי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, בהצעת החוק המונחת לפניכם מוצע להקל על שוכר נכס יחיד ולבטל את התנאי המחייב אותו לשלם מס בתוך 30 יום מקבלת התשלום ולקבוע תחתיו את החובה לשלם את המס בתוך 30 ימים מתום שנת המס שבה התקבלו דמי השכירות.

יעקב אדרי: אבקש את אישורכם להצעת התיקון.

יעקב אדרי: תודה.

מגלי והבה: תודה.

זבולון אורלב: לא הבנתי.

קריאות: – – –

זבולון אורלב: לא הבנתי.

יעקב אדרי: בהצעת החוק המונחת – – –

חיים אורון: תקריא את דברי ההסבר שיש למטה.

קריאה: – – –

יעקב אדרי: אתה שואל.

יעקב אדרי: אם אני אקרא שוב, אתה תבין.

יעקב אדרי: אין לי ספק.

יעקב אדרי: גם אני, כמוך, שאלתי מה זה, אבל כשקוראים את זה בפעם השנייה, מבינים את זה.

יעקב אדרי: אז אני אקריא את זה בפעם השנייה.

יעקב אדרי: בהצעת החוק המונחת לפניכם מוצע להקל על שוכר נכס יחיד ולבטל את התנאי המחייב אותו לשלם מס בתוך 30 יום מקבלת התשלום ולקבוע תחתיו – – –

נסים זאב: לא השוכר משלם.

נסים זאב: המשכיר משלם.

מגלי והבה: רגע, תמתין, חבר הכנסת זאב, מה קרה?

מגלי והבה: הוא מסביר לך, תקשיב.

יעקב אדרי: על שוכר נכס.

יעקב אדרי: משכיר נכס.

זבולון אורלב: המשכיר או השוכר?

נסים זאב: מי שמקבל את התמורה זה המשכיר – – –

זבולון אורלב: – – –

יעקב אדרי: המורה על שוכר – כך כתוב.

חיים אורון: אני יכול לעזור?

יעקב אדרי: כן.

יעקב אדרי: מכל מלמדי השכלתי.

חיים אורון: אני קראתי את הצעת החוק.

חיים אורון: מדובר בתיקון לחוק שנבע מהמצב שהחוק הקיים מחייב לשלם מס – – –

יעקב אדרי: בתוך 30 יום.

יעקב אדרי: נכון.

חיים אורון: 30 יום.

חיים אורון: מתברר שציבור רחב לא היה מודע לכך, והתקבלו הרבה תלונות – אנשים לא שילמו בזמן.

יעקב אדרי: נכון.

יעקב אדרי: במקום זה מוצע – – –

חיים אורון: באה המדינה ואומרת – נותנים לכם אפשרות לשלם בתוך שנת המס.

קריאות: – – –

יעקב אדרי: המשכיר.

יעקב אדרי: ותודה לחבר הכנסת אורון על ההסבר – אני מקווה שזה מובן.

זבולון אורלב: הכול מובן.

יעקב אדרי: תודה.

מגלי והבה: תודה לשר יעקב אדרי.

מגלי והבה: אנחנו עוברים לדיון.

נסים זאב: – – –

מגלי והבה: חבר הכנסת זאב, שמענו, הבנו, תודה.

מגלי והבה: חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח.

מגלי והבה: חבר הכנסת זבולון אורלב, מוותר?

מגלי והבה: בבקשה.

מגלי והבה: אחריו – חבר הכנסת יעקב מרגי, ואם הוא אינו נוכח – חבר הכנסת משה גפני.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני תומך בחוק.

זבולון אורלב: אני פשוט גם מבקש הפעם לחרוג; בשעה זו מתחילה עצרת גדולה מאוד של מגורשי גוש-קטיף, עם כל הציבור שכואב את כאבם של המגורשים, שעניינם לא הסתדר.

זבולון אורלב: הכינוס הראשון הוא בנתיבות, ולאחר מכן הוא עובר לשדרות.

זבולון אורלב: גם אני התלבטתי איפה צריך להיות חבר כנסת שהוא חלק מאותו ציבור כואב, איפה הוא צריך להיות בשעה כזאת – שם בעצרת או כאן בכנסת.

זבולון אורלב: אבל חשבתי שמאחר שחברים רבים שלי נסעו, מישהו צריך לשמור גם כאן על הגחלת, אז אני, מעל במה נכבדה זו, רוצה לומר, גם לתושבי שדרות ויישובי עוטף-עזה, גם למגורשים, שאנחנו באמת עושים כל מה שאפשר, כל מה שמותר, כדי להסדיר – –

מגלי והבה: אפשר להבין מה כל הרעשים האלה?

מגלי והבה: נא לסגור את הדלתות שם.

זבולון אורלב: – – גם את בעיית המיגון של תושבי שדרות ויישובי עוטף-עזה, ובעיקר לדאוג – ונמשיך לדאוג, בוועדה לענייני ביקורת המדינה, ונטפל נושא אחר נושא בעניינם של מגורשי גוש-קטיף, עד אשר נפרוץ את חומת חוסר המעש, את חומת האדישות, את חומת האטימות – כדי להביא לידי כך שלכל מתיישב אומנם יהיה פתרון.

זבולון אורלב: תודה.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת זבולון אורלב.

מגלי והבה: חבר הכנסת יעקב מרגי – אינו נוכח.

מגלי והבה: חבר הכנסת משה גפני – אינו נוכח.

מגלי והבה: חבר הכנסת חיים אורון נמצא כאן, והוא אחרון הדוברים.

מגלי והבה: אל תסתכל, חבר הכנסת זאב, קורה שפעם אתה לא אחרון הדוברים.

מגלי והבה: בפעם הבאה.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, כבר כמעט ויתרתי, אבל היות שחבר הכנסת זבולון אורלב דיבר על מפוני גוש-קטיף, וכמה חברים הזכירו את הנושא הזה, גם אני רוצה לומר משהו בהקשר של שנתיים לפינוי רצועת-עזה.

חיים אורון: יש הצדקה מלאה לתקוף את הממשלה על פעולה לא ממוקדת מספיק, לא אחראית מספיק, ובעיקר בלוח זמנים ארוך מדי, בטיפול במפוני גוש-קטיף.

חיים אורון: אין הצדקה לסבל נוסף; יש לעשות כל מאמץ כדי למנוע מהם סבל נוסף, ומעבר למחלוקות הפוליטיות שקיימות, בכל מקום שאני וחברי יכולים להקל, אנחנו פועלים בהתאם.

חיים אורון: אבל, אדוני היושב-ראש, אני לא יכול להשתחרר מההרגשה, והיא נאמרת על השולחן, שחלק מהמינוף של המצוקה הזאת נובע משיקולים פוליטיים – לגיטימיים לחלוטין, אבל – ופה הנקודה, זבולון אורלב – אני לא בטוח אם לא היה כאן – בארבע עיניים תחלוק עלי אולי פחות מאשר כאן – שימוש לא אחראי במצוקה של מפוני גוש-קטיף במהלך הפינוי.

חיים אורון: אני יודע שהיית אחד האנשים שניסה לומר: תנו יותר חופש בחירה.

חיים אורון: אני אגיד את זה בצורה הזאת.

זבולון אורלב: אלה שבחרו לעזוב קודם הם הסובלים הכי גדולים.

חיים אורון: אני יודע שגם בין אלה שבחרו לעזוב קודם יש כאלה שסובלים, וכאן מתאימה ביקורתי על הממשלה, שהשמעתי בסעיף הקודם.

חיים אורון: אבל אני יודע שהקמפיין שמתנהל עכשיו, מעבר לטעם האמיתי שלו, שאמרתי קודם, יש בו טעם נוסף: להוכיח לכל מי שרוצה לשמוע, ואם הוא לא רוצה לשמוע נכריח אותו לשמוע, שיותר לא יהיה אירוע כזה, לעולם.

חיים אורון: וחבר הכנסת זבולון אורלב, יהיה אירוע כזה, ואני מקווה שיהיה מוקדם ככל האפשר, כי האלטרנטיבה לאירוע הזה – לא כפי שהיה שם, לא באופן חד-צדדי ולא בשיטות האלה – היא המשך שלטון מדינת ישראל בגדה המערבית באופן שיסכן אותה.

חיים אורון: זאת המחלוקת האמיתית, ואני מציע שלא נבטל אותה בכל פעם שאנחנו עוסקים בפן כזה או אחר של מפונה כזה או אחר שתביעותיו צודקות.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת אורון.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 28 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 15 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 158), התשס"ז–2007, לוועדת הכספים נתקבלה.

מגלי והבה: בעד – 15, אין מתנגדים ואין נמנעים.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שהצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 158), התשס"ז–2007, הצעת חוק מ/314, עברה בקריאה ראשונה, ותועבר לוועדת הכספים לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

מגלי והבה: חברי, אלה שבצדדים, היה לנו מספיק רעש היום.

מגלי והבה: אני מבקש מהסדרנים לסגור את הדלתות, ומכל העוזרים האלה אני מבקש: תנו לנו לעבור את זה בשקט.

מגלי והבה: התשס"ז–2007 [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/331).

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון מס' 60), התשס"ז–2007, הצעת חוק ממשלתית שמספרה 331.

מגלי והבה: השר יעקב אדרי ינמק.

זבולון אורלב: נשארת השר המתאם עם הכנסת?

יעקב אדרי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, במסגרת ההיערכות הכוללת של מדינת ישראל להתגוננות מפני רעידות אדמה, החליטה הממשלה ב-27 במרס 2005 לאשר את תוכנית המיתאר הארצית לחיזוק מבנים קיימים מפני רעידות אדמה – תמ"א 38.

יעקב אדרי: מטרתו העיקרית של התיקון המוצע היא לעודד חיזוק מבנים מפני רעידות אדמה במתן פטור ממס שבח מקרקעין וממס מכירה, כאמצעי מימון לביצוע עבודות החיזוק הנדרשות לשם הגנה מפני רעידות אדמה.

יעקב אדרי: אבקש את אישורכם.

יעקב אדרי: תודה.

מגלי והבה: תודה לשר.

מגלי והבה: אלה שביקשו לדבר לא נמצאים כאן.

מגלי והבה: שנקרא את שמותיהם לפרוטוקול?

זבולון אורלב: אין צורך.

מגלי והבה: אם אין צורך, נעבור להצבעה.

מגלי והבה: בבקשה.

מגלי והבה: נא לשבת.

מגלי והבה: הצבעה מס' 29 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 15 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון מס' 60), התשס"ז–2007, לוועדת הכספים נתקבלה.

מגלי והבה: בעד – 15, אין מתנגדים ואין נמנעים.

מגלי והבה: אני קובע שהצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון מס' 60), התשס"ז–2007, הצעת חוק מ/331, התקבלה בקריאה הראשונה ותועבר לוועדת הכספים לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

מגלי והבה: [מס' כ/110; "דברי הכנסת", חוב' ט"ז, עמ' 6569; נספחות.

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: אנחנו מדלגים להצעת חוק דם טבורי, התשס"ז–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

מגלי והבה: אני מזמין את יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, חבר הכנסת משה שרוני, לנמק את הצעת החוק.

משה שרוני: אדוני היושב-ראש, מכובדי השרים, חברי הכנסת, אני מתכבד להציג לפניכם את הצעת חוק דם טבורי, התשס"ז–2007.

משה שרוני: הצעת החוק, שיזם חבר הכנסת משה כחלון, נועדה להביא להסדרת פעילותם של בנקים לדם טבורי, ציבוריים ופרטיים, ולקבוע אמות מידה אחידות לאיסוף, לשימור ולטיפול בדגימות דם טבורי.

משה שרוני: דם טבורי הוא דם חבל הטבור, הנאסף מהשליה לאחר ניתוק חבל הטבור מהיילוד לאחר לידתו, ומשמש מאגר איכותי של תאי אב, אשר עשויים לסייע לטיפול במחלות ממאירות ותורשתיות, ובפרט במחלות שבהן נפגעת מערכת החיסון ויש צורך בהשתלת מוח עצם.

משה שרוני: כמו כן מתנהל מחקר רפואי רב בנושא, כדי להרחיב את השימוש בתאי האב לצורך ריפוי מחלות נוספות.

משה שרוני: בשנים האחרונות הוקם בישראל בנק דם טבורי ציבורי על-ידי מד"א, בשיתוף עם משרד הבריאות ועם גורמים נוספים, שנועד לשרת את כלל האוכלוסייה, וכן קמו בנקים פרטיים לדם טבורי, שבהם נשמרות דגימות דם טבורי המיועדות לשמש את בעל הדגימה בלבד.

משה שרוני: הצעת החוק המונחת לפניכם קובעת כי איסוף דם טבורי, בדיקת מנת דם טבורי והפקת תאי אב המצויים בה ייעשו בהתאם להוראות החוק המוצע בלבד, וכי איסוף דם טבורי ייעשה רק בבית-חולים שלפי תנאי רישומו יש בו מחלקת יולדות, וכפוף לקבלת הסכמה מדעת של היולדת ושל אבי היילוד, ככל שניתן למוצאו.

משה שרוני: עוד קובעת הצעת החוק הוראות לעניין סוג הבדיקות שיש לערוך במנת דם טבורי לשם הקפאתה, השימוש בה והבטחת איכותה ובטיחותה.

משה שרוני: בדיקות כאמור ייערכו במעבדות רפואיות מורשות בלבד.

משה שרוני: כדי להסדיר את פעילותם של בנקים לדם טבורי, מוצע לקבוע חובת קבלת היתר להקמה ולהפעלה של בנקים אלה, ובכלל זה תנאים ודרישות לקבלת היתר, שיקבע שר הבריאות, לרבות לעניין ציוד ומכשור רפואי הנדרשים להפעלת בנק דם טבורי ולעניין קיום ערבויות ותנאים להבטחת המשכיות השירות של בנק דם טבורי פרטי.

משה שרוני: דגימת דם טבורי הנשמרת בבנק דם טבורי פרטי מופקדת בו, כאמור, לצורך שימוש עתידי של בעל הדגימה ובמימונו, ועל כן מוצע לעגן את זכותו הקניינית של מי שהדם הטבורי נאסף לאחר לידתו, ולקבוע כי דגימה זו לא תועבר להשתלה אלא לפי הוראות אותו או אפוטרופוסו.

משה שרוני: כדי לתת מענה על צורכי כלל האוכלוסייה ולאפשר שימוש איכותי ויעיל יותר במנות דם טבורי המופקדות בבנק דם טבורי ציבורי, מוצע לקבוע כי יוקצה תקציב שנתי למימון ההוצאות הדרושות לאיסוף ולטיפול ב-1,000 מנות דם טבורי המתאימות להשתלה.

משה שרוני: מנכ"ל משרד הבריאות יהיה מוסמך להורות כי מנות הדם הטבורי שייאספו במימון המדינה ייאספו מקבוצות מוגדרות באוכלוסייה שלגביהן יש קושי באיתור תורמים מתאימים.

משה שרוני: חברי הכנסת, התפתחות המדע והמחקר הרפואי עשויה להביא בעתיד להרחבת השימוש בדם טבורי לצורך ריפוי והצלת חיי .

משה שרוני: הצעת החוק מסדירה לראשונה את הנושא הזה, ואני תקווה כי יהיה בכך להביא להצלת חיי , מתוך פיקוח הדוק יותר על הבנקים לדם טבורי ושיפור איכותן של מנות הדם הטבורי המופקדות בהם.

משה שרוני: אני קורא לכם להצביע בעד הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית בנוסח שאושר בוועדה.

משה שרוני: תודה.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת שרוני.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

מגלי והבה: יש הסתייגות של חבר הכנסת אברהם רביץ.

מגלי והבה: כיוון שהוא אינו נוכח, אנחנו עוברים להצבעה על הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית, כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: נא לשבת, מי שרוצה להשתתף בהצבעה.

נסים זאב: שלא יקשרו אותנו בטבור של הממשלה.

מגלי והבה: נדמה לי שאני לא הכתובת לפנות אליה בעניין זה, אדוני.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה, כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: בבקשה.

מגלי והבה: נא להצביע.

מגלי והבה: הצבעה מס' 30 בעד סעיפים 1–16 – 13 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–16 נתקבלו.

מגלי והבה: בעד – 13, אין מתנגדים ואין נמנעים.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

מגלי והבה: הצעת חוק דם טבורי, התשס"ז–2007.

מגלי והבה: הצבעה מס' 31 בעד החוק – 15 נגד – אין נמנעים – אין חוק דם טבורי, התשס"ז–2007, נתקבל.

מגלי והבה: בעד – 15, נוסיף את קולו של חבר הכנסת – – –

חיים אורון: – – –

מגלי והבה: אוקיי, נודיע לפרוטוקול שחבר הכנסת אורון הצביע בטעות במקום של חבר הכנסת סלומינסקי.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שהצעת חוק דם טבורי, התשס"ז–2007, התקבלה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

מגלי והבה: ברכות לחבר הכנסת שרוני ולחברי הכנסת האחרים שטיפלו בסוגיה.

מגלי והבה: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/329).

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 101) (קידום השתלבותם של אנשים עם מוגבלות בשוק העבודה), התשס"ז–2007, שמספרה מ/329, קריאה ראשונה.

מגלי והבה: השר יצחק הרצוג, בבקשה.

יצחק הרצוג: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אני נרגש מאוד להציג לפניכם היום את תיקון 101 לחוק הביטוח הלאומי, שכותרתו:

יצחק הרצוג: קידום השתלבותם של אנשים עם מוגבלות בשוק העבודה.

יצחק הרצוג: החוק הזה הוא מהפכה אמיתית בכל מה שקשור לשילוב מוגבלים ונכים בשוק התעסוקה בישראל.

יצחק הרצוג: הדבר הזה הגיע לפרקו; הייתי אומר שאלפי – אלפי – נכים ומוגבלים ברחבי הארץ ממתינים לחוק הזה, שיעודד אותם ויתמרץ אותם לעבור את המחסום הפסיכולוגי, לצאת מהבית ולהשתלב בשוק העבודה.

יצחק הרצוג: הבעיה שהיתה, הכשל שהיה, היסטורית, הוא שכאשר נכים יצאו לעבודה נשללה מהם קצבתם, ובכך היה תמריץ שלילי ואפילו היתה סנקציה.

יצחק הרצוג: וכשהם פוטרו ורצו לחזור למעגל מקבלי הקצבאות, הם היו צריכים לעבור שוב את הבדיקה הרפואית כדי להוכיח שהם נכים.

יצחק הרצוג: לכן מונחת לפניכם היום הצעת חוק חשובה ביותר, שאנו מקווים מאוד שתעודד אלפי נכים להשתלב לא רק בעבודה, אלא גם בכל מעגלי החיים של החברה בישראל.

יצחק הרצוג: ההצעה הזאת ניזונה מפירות עבודתה של ועדה ציבורית – שבראשה עמד כבוד השופט אפרים לרון, זיכרונו לברכה, וכאן אני רוצה באמת להעלות את זכרו – שהמליצה על צעדים חשובים מאוד לעידוד השתלבותם של אנשים עם מוגבלות בעבודה ובחברה.

יצחק הרצוג: שילוב אנשים עם מוגבלות בתעסוקה הוא נושא מרכזי בעבודת הממשלה ונושא מרכזי בסדר-היום שלי, והוא עולה בקנה אחד עם חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות ועם חוק כבוד ה וחירותו.

יצחק הרצוג: כאן אני רוצה לציין את ידידי חבר הכנסת אורלב, שבתקופתו, עקב שביתת הנכים הגדולה, מונתה ועדת-לרון, בממשלת שרון הראשונה, ואנחנו, קרוב לחמש שנים מני אז, או קצת יותר, מניחים היום לפני הכנסת לקריאה ראשונה את החוק הזה.

יצחק הרצוג: ממשלת ישראל אישרה את תוכנית לרון בשנת 2005.

יצחק הרצוג: הוועדה קמה בשנת 2002, אך מאז ועד היום היא היתה בהקפאה עמוקה, ואני שמח שלקחתי אותה בידי, העברתי אותה פה-אחד במועצת הביטוח הלאומי, פה-אחד במינהלת המוסד לביטוח הלאומי, פה-אחד בוועדת השרים לחקיקה, פה-אחד בממשלת ישראל, וגם, הבוקר, פה-אחד בוועדת הכנסת, בפטור מחובת הנחה, והיא תועבר, כמובן, לידיו האמונות של יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, ידידנו חבר הכנסת שרוני.

יצחק הרצוג: לידיעה, 180,000 איש ואשה עם מוגבלות מקבלים היום קצבת נכות.

יצחק הרצוג: רק 30% מהם משולבים בעבודה.

יצחק הרצוג: במצב החוקי הקיים, השתכרות יותר מסכום מסוים – דהיינו 37% עד 150% השכר הממוצע במשק – מוציאה את המבוטח מגדר נכה, דבר שיוצר עיוות קשה במצבים שבהם תוספת של שקלים בודדים בהכנסה שוללת לחלוטין את הזכאות לקצבת נכות.

יצחק הרצוג: מסיבה זו, נכים חוששים להגדיל את היקף השתכרותם, פן יצאו ממעגל הזכאים.

יצחק הרצוג: אשר על כן, בבסיס ההצעה עומד העיקרון שלפיו הגדלת ההשתכרות לא תשלול את הזכאות לקצבה, לא תפחית את שיעור הגמלה, אלא בצורה מדורגת ובאופן שיהיה למבוטח כדאי, מבחינה כלכלית, לצאת לעבודה.

יצחק הרצוג: בתיקון שלפני

יצחק הרצוג: כם מוצע גם להבחין בין נכים "ותיקים", או "קשים", ובין שאר הנכים.

יצחק הרצוג: נכים "ותיקים", ששולמה להם קצבת נכות במשך חמש שנים או יותר, או "קשים", שסובלים מליקוי רפואי בשיעור 75% או נפשי-קוגניטיבי בשיעור 40% לפחות, ייהנו מקצבה בתנאים משופרים.

יצחק הרצוג: תיקון נוסף בחוק קובע תקופת הסתגלות של שנתיים מרגע שנכה החל לעבוד והפסיק לקבל קצבה, ובמהלכה, אם הפסיק את עבודתו, יחזור לקבל את הקצבה ששולמה לו קודם שהחל לעבוד, וכבר אמרתי לכם שבכל מקרה לא יהא עליו לעבור בדיקות רפואיות.

יצחק הרצוג: עוד אנו מציעים לקבוע, כי ההטבות הנלוות לאנשים עם מוגבלות שאינן בידי המוסד לביטוח לאומי, תינתנה כל עוד הם מקבלים קצבת נכות, ללא תלות בדרגת אי-כושר להשתכר.

יצחק הרצוג: אנו מוסיפים ומציעים כי שחדל לקבל קצבת נכות ימשיך לקבל את ההטבות הנלוות במשך שלוש שנים לפחות, ואשר לסעיף שעוסק בשאר ההטבות סוכם שלא נקדם את החוק לקריאה שנייה ולקריאה שלישית אלא אם כן נגיע להבנה מלאה בנושא הזה עם כל הנוגעים בדבר, ובהם הנציבות לשוויון אנשים עם מוגבלות ומשרד האוצר.

יצחק הרצוג: אנו בטוחים כי חוק זה ייטיב מאוד עם ציבור האנשים עם מוגבלות ויעודד אותם לצאת לעבודה.

יצחק הרצוג: זו הזדמנות להודות למטה המאבק של ארגוני הנכים, שמלווה את התהליך הזה מהיום הראשון, בכל מלה, ומברך מאוד מאוד, בראשות רוני שכטר ויואב קריים, ואני גם רוצה להודות לארגוני הנכים האחרים, שמעורבים בכך ונותנים את עצותיהם הטובות, כמו הגברת שמחה בניטה.

יצחק הרצוג: מדובר בחלק נכבד מאוד ממכלול צעדים שהממשלה עושה – ואני, באופן אישי, בראשות משרד הרווחה והשים החברתיים – אשר יגדילו באופן משמעותי את השתלבות הנכים בעבודה.

יצחק הרצוג: אני חייב לציין כי נציגי ארגוני הנכים, כמו שאמרתי, והנציבות לשוויון אנשים עם מוגבלות, שותפים אתנו לאורך כל הדרך, גם בוועדת-לרון וגם בוועדת יישום הדוח, בראשות מנכ"ל משרד הרווחה והשים החברתיים, נחום איצקוביץ, שמניעה ועדות משנה בתחומים מהפכניים ממש, ואנחנו רואים תנופה משמעותית ותקווה גדולה בתחום הזה.

יצחק הרצוג: אני מבקש אפוא מהכנסת לאשר את החוק בקריאה ראשונה, ולהעבירו לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת להכנה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, ומי ייתן ובעזרת השם, בחודשים הקרובים מאוד, ועדת העבודה והרווחה תאשר את החוק ואנחנו נוכל סוף-סוף להביא מהפכה אמיתית בחייו של ציבור הנכים והמוגבלים בישראל.

יצחק הרצוג: תודה רבה לכם.

יצחק הרצוג: אני מבקש, בהערה נוספת, להודות לנציגי משרד האוצר – אגף התקציבים, שהלכו אתנו, עד כה, לאורך כל הדרך.

יצחק הרצוג: תודה רבה.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: ראשון המתדיינים, חבר הכנסת זבולון אורלב, בבקשה.

מגלי והבה: אחריו – חברת הכנסת נאדיה חילו.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, מכובדי שר הרווחה, זכית ונתגלגלה לידיך זכות גדולה, להביא לכנסת תוצאת עבודה של חמש שנים – ציינת נכון – שנולדה בעת השביתה הגדולה של הנכים, כאן, בצומת למטה, ליד משרד ראש הממשלה, ונמשכה בוועדת השופט לרון, שנפטר לאחר שהגיש את ההמלצות, וההמלצות אושרו על-ידי ממשלת שרון.

זבולון אורלב: צריך להדגיש עוד דבר אחד: החוק הזה, חשיבותו לא רק בהיבט הכלכלי שלו; לא רק בהיבט של כמה שקלים נוספים יהיו לנכה שיוצא לעבודה.

זבולון אורלב: זה חשוב, אינני מזלזל בשום שקל נוסף, אבל לציבור הנכים, ככל שלמדתי כשר הרווחה לשעבר, עצם היציאה לעבודה, עצם היציאה מהבית, עצם היציאה למקום עבודה שבו הם יוכלו לתרום, עצם ההשתלבות שלהם בחברה כולה, עצם התרומה שהם תורמים למערכת כולה – זאת החשיבות.

זבולון אורלב: יש לאלה חשיבות לא פחותה מאשר למספר השקלים – וכאמור, אינני מזלזל בשום שקל.

זבולון אורלב: לכן, אדוני השר, אני אינני תמים כדי לחשוב שגמרנו את הפרשה הזאת עם משרד האוצר; אני משוכנע שבמהלך החקיקה בוועדת העבודה והרווחה, עם היושב-ראש המצוין שלנו בוועדה, עדיין יבואו אנשים ויציעו שהפערים בין כמה משתכר ובין כמה מורידים לו – עדיין יהיה דיון, וצריך אחת ולתמיד לומר לאנשי האוצר: יש גם אינטרסים שמעבר לאינטרסים כלכליים, והם אינטרסים חברתיים.

זבולון אורלב: ולכן אני מברך – – –

קריאה: – – –

זבולון אורלב: גם בחוק הזה.

זבולון אורלב: ולכן אני מברך על החוק הזה, וכמובן אתמוך בו.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת זבולון אורלב.

מגלי והבה: חברת הכנסת נאדיה חילו, ואחריה – חבר הכנסת אביגדור יצחקי.

מגלי והבה: סוגר את הרשימה חבר הכנסת משה שרוני.

מגלי והבה: בבקשה, חברת הכנסת חילו.

נאדיה חילו: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי הכנסת, רק חצי שנייה של התייחסות לפני שאני מתחילה לדבר לגופו של עניין: נמצאת ביציע הזמרת מרים טוקאן מ"כוכב נולד", ואנחנו, מכאן, רוצים בהחלט לאחל לה הצלחה בהמשך הדרך – היית זמרת נהדרת.

קריאה: היא עדיין זמרת נהדרת.

נאדיה חילו: היתה בטלוויזיה ותמשיך להוביל.

יצחק הרצוג: היא עוד תגיע רחוק.

נאדיה חילו: היא עוד תגיע רחוק – גם בחיים המקצועיים וגם בחיים.

נאדיה חילו: הנה היא.

נאדיה חילו: כל הכבוד לך, כל הכבוד לך.

נאדיה חילו: לגופו של עניין, חוק הסיעוד שנחקק בשנת 1988, אדוני השר, היה תוצאה של הרבה מאוד שנות עבודה קשה, מקצועית וציבורית.

נאדיה חילו: קרוב לשמונה שנים ישבו אנשים מקצועיים, אנשי אקדמיה – –

קריאה: – – –

נאדיה חילו: – – על חוק הנכים.

נאדיה חילו: אני בהחלט רוצה לברך – זה גם שזור; אם אנחנו מדברים על סיעוד באופן כללי, אני בהחלט רואה גם את האלמנט הזה, של תמיכה בחוקים נוספים שכל עניינם לחזק אוכלוסיות חלשות, אוכלוסיות מוגבלות, אוכלוסיות שהחברה חייבת לתת להן, ולו קצת, סיכוי להשתקם ולהשתלב בחברה, להיות אנשים שיוכלו לנצל את כל הפוטנציאל הטמון בהם.

נאדיה חילו: נכון, אדוני השר, מאז נכנסת לתפקיד אתה בהחלט מוביל מערכות ומפעיל רה-ארגון ויוזמות, גם של חקיקה, אבל גם תוכניות ופרויקטים, וגם שמעתי על כמה תוכניות לחיזוק אוכלוסיות עם צרכים מיוחדים, אוכלוסיות חלשות, אוכלוסיות של ילדים, וכשאני מדברת על סעד, בגדול, אני מדברת על מושג ערכי, שנכללים בו גם סוגים שונים של תמיכה נפשית, מטרייה חברתית-אזרחית-פרלמנטרית-ממשלתית שאמורה לחזק, לפלס את הדרך, ואנחנו כאן אמורים, בכל פעם מחדש, לחשוב איך לקדם עוד קצת – גם בחקיקה, אבל גם בפועל, בפרקטיקה היומיומית, את אותן אוכלוסיות, כדי שהן תהיינה חלק בלתי אינטגרלי מהחברה האזרחית – – –

אחמד טיבי: חלק אינטגרלי או בלתי אינטגרלי?

מגלי והבה: חלק אינטגרלי.

מגלי והבה: בלתי נפרד.

נאדיה חילו: חלק אינטגרלי.

נאדיה חילו: אמרתי – אינטגרלי, חלק אינטגרלי של החברה, ואז גם הם וגם החברה יוכלו להפיק את המירב.

נאדיה חילו: אני מברכת, ואני חושבת, כן ירבו חוקים כאלה.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: אני מזמין את חבר הכנסת אביגדור יצחקי.

מגלי והבה: אחריו ידבר חבר הכנסת משה שרוני.

אביגדור יצחקי: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, רבותי השרים, חברי הכנסת, מבחינתי, אדוני השר, זאת סגירת מעגל.

אביגדור יצחקי: לפני הרבה שנים קרא לי ראש הממשלה דאז אריאל שרון ואמר לי: תגמור את העניין הזה של שביתת הנכים.

אביגדור יצחקי: קראתי ליושב-ראש ההסתדרות דאז, חבר הכנסת עמיר פרץ, ואמרתי לו: עמיר – –

מגלי והבה: חברת הכנסת – – –

אביגדור יצחקי: – – היום גומרים.

אביגדור יצחקי: אני לא אכנס לתוך כל הפוליטיקות שהיו בעניין הזה, אבל בשעה 05:45 חתמנו על הסכם לסיום שביתת נכים שנמשכה 70 יום, שבהם ישבו הנכים, בתנאי חורף לא קלים, מול משרדי הממשלה.

אביגדור יצחקי: הדבר היפה בעניין הוא שבמהלך הזה רכשתי לי הרבה חברים, חלקם יושבים פה היום, אבל אני רוצה, באמת, ביום הזה, להזכיר שני דברים.

אביגדור יצחקי: האחד, היתה התנגדות חזקה מאוד להקמת הוועדה, מצד כל הגורמים הממשלתיים, ואני התעקשתי שהוועדה תקום, עם גורמים מקצועיים, עם נציגים של ארגוני הנכים, וכמובן, עם גורמים ממשלתיים.

אביגדור יצחקי: אני חושב שהוועדה הזאת עשתה עבודה בלתי רגילה, באמת, יוצאת מן הכלל, במסקנות שלה, שיש בהן תרומה גדולה מאוד לציבור הנכים.

אביגדור יצחקי: ואני רוצה ביום הזה, באמת, נוסף על תודות לארגוני הנכים, לשר העבודה והרווחה, למנכ"ל משרדו ולכל מי שעסק בזה, להזכיר שלושה אנשים.

אביגדור יצחקי: האחד הוא אריאל שרון, ראש הממשלה, שבאמת חשב שצריך לתת פתרון כולל ואמיתי לציבור הנכים.

אביגדור יצחקי: השני הוא חבר הכנסת סילבן שלום, שצריך לזכור שהוא היה שר האוצר באותו זמן, ואישר את ההסכם עם הנכים, ואת אישור הוועדה, וכל מה שקשור לזה.

אביגדור יצחקי: אני רוצה גם להזכיר את יושב-ראש ארגון הנכים דאז, אריה צודקביץ, שהלך לעולמו לאחר מחלה קשה – אני חושב שהוא היה הרוח החיה של ההסכם הזה, של הקמת הוועדה, של פעילות הוועדה.

אביגדור יצחקי: וכמובן, יזכו לחיים ארוכים החברים, היושב-ראש הנוכחי, הדובר הנפלא של ארגון הנכים, יואב קריים, שמבחינתי הוא תופעה של אחת להרבה מיליונים של אנשים, ובזה בעצם – כמובן, גם חבר הכנסת עמיר פרץ, שעשה אז את הכול בשביל לסיים את השביתה הזאת, ובסך הכול היום אנחנו מתברכים בזה שמדינת ישראל מטפלת קצת אחרת בנכים.

אביגדור יצחקי: אני בטוח שעוד יש הרבה מה לעשות, ואני מקווה שעוד ייעשה.

אביגדור יצחקי: אני מבקש מהיושב-ראש עוד 30 שניות לומר עוד דבר אחד, שהוא חשוב.

אביגדור יצחקי: הנושא של תוצרת הארץ, לפעמים זה הופך להיות בושה.

אביגדור יצחקי: אני אסרתי על השב"כ להכניס בקבוקי "סן-בנדטו" למכונית של ראש הממשלה.

אביגדור יצחקי: על שולחנו של מפקד חיל האוויר דאז, הרמטכ"ל המתפטר, היו מים מטורקיה כשהוא אירח ראש ממשלה.

אביגדור יצחקי: אמרתי לראש הממשלה: למה אתה אומר שאנחנו לא מייבאים מים מטורקיה?

אביגדור יצחקי: עובדה שאנחנו מייבאים מים מטורקיה.

אביגדור יצחקי: ועוד כהנה וכהנה סיפורים על מדי חיילי צה"ל וכל מה שכרוך בזה.

אביגדור יצחקי: והדבר האחרון שאני רוצה לומר – כי לא הספקתי לדבר – הנושא של רעידת אדמה.

אביגדור יצחקי: בזמן האחרון יש לי יותר זמן, אני קורא הרבה ספרים.

אביגדור יצחקי: אני ממליץ לכם לקרוא את הספר שנקרא "רעשי מלחמה", שבו, בעצם, מישהו מצליח לחזות את המועד שבו תהיה רעידת אדמה במדינת ישראל, ומנצל את זה לתקיפה מצרית על ישראל, למרות הסכמי השלום.

אביגדור יצחקי: היתה רעידת אדמה חזקה מאוד במדינת ישראל, ככה נוצרה בקעת-הירדן, כנראה; אני לא יודע אם בקדנציה שלנו או בקדנציה אחרת – דבר כזה עלול לקרות שוב, וצריך להיערך לו.

אביגדור יצחקי: תודה רבה.

אופיר פינס-פז: – – –

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת יצחקי.

מגלי והבה: רק להזכירך – אתה מדבר על סגירת מעגל – שניהלת משא-ומתן על ייבוא מים מטורקיה, שנינו.

אביגדור יצחקי: כן.

מגלי והבה: אז ככה, אל תבוא בטענות לאחרים.

מגלי והבה: חבר הכנסת משה שרוני.

משה שרוני: אדוני היושב-ראש, שרים מכובדים, חברי הכנסת, אני חושב שהחוק שמביאים כיום לקריאה ראשונה, צריכים להודות עליו, לא לשום מפלגה.

משה שרוני: יש להודות לחבר הכנסת אורלב ולוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

משה שרוני: אלה צריכים לקבל תודות, על כך שישבו שעות כדי ללבן את החוק הזה.

משה שרוני: אז בואו לא נתחרה כאן – אני עשיתי, הוא עשה.

משה שרוני: הוועדה עשתה מאמצים כדי להביא היום – וחבר הכנסת אורלב יודע זאת, ומגיעות לו כל התודות.

משה שרוני: כדי שלא לשעמם אתכם עם הנאום שלי, כדי שזה יהיה בפרוטוקול, אני מבקש דבר אחד: ועדת העבודה, הרווחה והבריאות רואה בחקיקתו של החוק המוצע צעד נוסף בדרך לעיגון זכותם של אנשים עם מוגבלות, להשתתפות ולהשתלבות שוויונית ופעילה בחברה, בכל תחומי החיים, לרבות בשוק העבודה, תוך שמירה מרבית על כבודם והתחשבות בצורכיהם המיוחדים.

משה שרוני: אני קורא לכם, חברי הכנסת, להצביע בעד הצעת החוק בקריאה ראשונה.

משה שרוני: תודה רבה.

מגלי והבה: תודה, חבר הכנסת שרוני.

מגלי והבה: כמה הערות אחרונות לשר יצחק הרצוג, ולאחר מכן נעבור להצבעה.

יצחק הרצוג: תודה לכל המעירים והמגיבים.

יצחק הרצוג: אני באמת מודה לכל מי ששיתף פעולה.

יצחק הרצוג: אני רוצה לציין את ראשי ארגוני הנכים שנמצאים אתנו – לא ציינתי גם את מומו וכל האחרים שנמצאים כאן – ולהודות גם לעמותת "ש"י – בית הגלגלים", שהגישה עתירה בנושא, בראשותו של אדם יקר מאוד, עורך-דין אביעזר גרואר, ש-25 שנה מוביל את העמותה הזאת, ויושב שם לבד, בדד, רק כדי לוודא שהחוק הזה עובר.

יצחק הרצוג: אדם יוצא דופן, שפרש לאחרונה מתפקיד היושב-ראש של העמותה, אבל הבטיח לשופט לרון, כצוואה, שהחוק הזה יקודם.

יצחק הרצוג: אז גם לך, תודה רבה, אביעזר, מכל הלב.

מגלי והבה: תודה לשר יצחק הרצוג.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

מגלי והבה: נא לשבת, מי שרוצה להצביע.

מגלי והבה: הצבעה מס' 32 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 26 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 101) (קידום השתלבותם של אנשים עם מוגבלות בשוק העבודה), התשס"ז–2007, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

מגלי והבה: בעד – 26, נגד – אין, נמנעים – אין.

מגלי והבה: אני קובע שהצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 101) (קידום השתלבותם של אנשים עם מוגבלות בשוק העבודה), התשס"ז–2007, הצעת חוק מ/329, עברה בקריאה ראשונה ותועבר לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות להכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

חיים אורון: רגע, מה סדר-היום?

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצעת חוק שירות ביטחון (הוראת שעה) – – –

ראובן ריבלין: מה עם מיסוי מקרקעין?

מגלי והבה: אני מניח שיושב-ראש ועדת הכספים יגיע.

ראובן ריבלין: – – –

מגלי והבה: אתה מציג את זה?

ראובן ריבלין: כן.

ראובן ריבלין: אני מציג את זה.

מגלי והבה: אוקיי.

מגלי והבה: אז אם כך, אנחנו ממשיכים בסדר הרגיל, חברי הכנסת.

מגלי והבה: [מס' מ/294; "דברי הכנסת", חוב' ל', עמ' 9253; נספחות.

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים בהצעת חוק מיסוי מקרקעין – צריך להתאזר בסבלנות, כי יש סדר, אדוני, חבר הכנסת שנלר.

מגלי והבה: הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון מס' 58), התשס"ז–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

מגלי והבה: אני מזמין את חבר הכנסת ראובן ריבלין להציג את החוק, ולאחר מכן אנחנו עוברים להצבעה.

ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, יש לי הכבוד להחליף את יושב-ראש ועדת הכספים אשר נח אחרי משא גדול שנשא היום אחרי הצהריים, ואני אציג את הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון מס' 58), התשס"ז–2007, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון מס' 58).

ראובן ריבלין: הצעת חוק זו היא הצעת חוק ממשלתית.

ראובן ריבלין: בתיקון לחוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) משנת 2002, נקבעו כהוראת שעה עד דצמבר 2003 הקלות במס לפעולות של מכירת אופציות לרכישת זכויות במקרקעין, חילוף זכויות במקרקעין ופעולות במתחמי פינוי-בינוי.

ראובן ריבלין: הקלות אלה הוארכו עד 31 בדצמבר 2006.

ראובן ריבלין: בהצעת חוק זו המובאת בפניכם מוצע לקבוע את ההסדר שתוקפו פג, כהוראת קבע לעניין מכירת אופציה לרכישת זכויות במקרקעין ולעניין הקלות במס במתחמי פינוי ובינוי.

ראובן ריבלין: האם אדוני מוכן שאנחנו נוכל לנהל – – –

מגלי והבה: אני מתפלא על חברי המזכירות.

מגלי והבה: המזכיר, אי-אפשר ככה, עם כל הכבוד.

מגלי והבה: יש איפה להתדיין ולדון, ולא להפריע למי שמדבר.

מגלי והבה: זה נורא.

מגלי והבה: גם העוזרים שם.

מגלי והבה: כמה צריך להעיר – כמה פעמים – שאתם מפריעים יותר מחברי הכנסת?

מגלי והבה: כן, בבקשה.

ראובן ריבלין: נדמה לי שיושבת-ראש הכנסת, שאתה ממלא-מקומה הקבוע, מקפידה כמעט כמו במנזר שאנשים לא יחליפו מלה ביניהם.

ראובן ריבלין: אני מציע לפחות – אני לא חושב שאנשים לא צריכים לדבר, אבל אני מציע שלא – – –

מגלי והבה: אדוני אתה צודק, שיש כאן – – –

ראובן ריבלין: הדבר הזה הוא לא מתקבל על הדעת, עם כל הכבוד.

ראובן ריבלין: אני לא מוכן – – –

מגלי והבה: כן.

מגלי והבה: השר – חברי הכנסת – – –

ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, אני לא מוכן.

ראובן ריבלין: שמע – – –

מגלי והבה: רק רגע, אדוני.

מגלי והבה: אתה צודק.

ראובן ריבלין: אם הממשלה רוצה הפסקה והיא מבקשת להתווכח עם המזכירות, אנחנו נעשה הפסקה, אין לנו בעיה.

ראובן ריבלין: מה זה?

מגלי והבה: השרה, אי-אפשר ככה להפריע למתדיינים.

מגלי והבה: חבר הכנסת סילבן שלום, אתה לא רוצה להפריע לראובן ריבלין.

ראובן ריבלין: לא, לא.

ראובן ריבלין: לי אין בעיה – הוא לא מפריע, רק – – –

מגלי והבה: לא, אבל אני רוצה לעשות סדר ושקט עם כולם.

ראובן ריבלין: אתה צודק.

מגלי והבה: נא לסגור את הדלתות, הסדרנים שם.

מגלי והבה: פשוט מאוד, אתה צודק.

מגלי והבה: עבר יום קשה, צריך להשלים אותו.

ראובן ריבלין: אין ספק, אבל צריך להשלים את העבודה.

מגלי והבה: ודאי.

מגלי והבה: אני מודה לכם.

מגלי והבה: בבקשה, אדוני.

ראובן ריבלין: בהצעת החוק, חברי הכנסת, רבותי השרים, המובאת בפניכם, מוצע לקבוע את ההסדר שפג תוקפו כהוראת קבע לעניין מכירת אופציה לרכישת זכויות במקרקעין ולעניין הקלות במס במתחמי פינוי-בינוי.

ראובן ריבלין: לעניין הסדר לחילוף זכויות במקרקעין הוצע להאריך את התקופה הקובעת בשנתיים נוספת, עד ליום 31 בדצמבר 2008.

ראובן ריבלין: נוכח העובדה כי תוקפן של ההקלות שנקבעו פקע ביום 31 בדצמבר 2006, ובשל העובדה כי מדובר בהקלות במס לעסקאות במקרקעין, מוצע כי תחילתה של הצעת חוק זו מיום 1 בינואר 2007.

ראובן ריבלין: לפיכך אבקשכם לאשר את הצעת החוק המוגשת לפניכם בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: אין הסתייגויות לחוק זה ולכן אפשר להצביע.

מגלי והבה: אני מודה לך, אדוני.

מגלי והבה: זה חשוב שאין הסתייגויות.

מגלי והבה: אם כך, חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה על ההסתייגויות.

מגלי והבה: חבר הכנסת אורון, יש לך הסתייגויות?

מגלי והבה: אתה מוותר.

מגלי והבה: כמובן, חבר הכנסת ריבלין אמר שאין הסתייגויות.

מגלי והבה: אם כך, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה על הצעת החוק כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: נא להצביע.

מגלי והבה: הצבעה מס' 33 בעד סעיפים 1–12 – 24 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–12 נתקבלו.

מגלי והבה: בעד – 24, נגד – אין, נמנעים אין.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שהצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח,מכירה ורכישה) (תיקון מס' 58) – מ/294 – עברה בקריאה שנייה.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

מגלי והבה: נא להצביע.

מגלי והבה: הצבעה מס' 34 בעד החוק – 23 נגד – אין נמנעים – אין חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון מס' 58), התשס"ז–2007, נתקבל.

מגלי והבה: בעד – 23, נגד – אין, נמנעים – אין.

מגלי והבה: אני קובע שהצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון מס' 58), התשס"ז–2007, עברה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

מגלי והבה: [מס' מ/317; "דברי הכנסת", חוב' ל"ד, עמ' 10088; נספחות.

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

מגלי והבה: הצעת חוק שירות ביטחון (הוראת שעה) (תיקון מס' 11), התשס"ז–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית – יציג חבר הכנסת עתניאל שנלר, בבקשה.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

עתניאל שנלר: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מתכבד להציג את הצעת החוק בשמו של יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון.

עתניאל שנלר: אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק שירות ביטחון (הוראת שעה) (תיקון מס' 11), התשס"ז–2007.

עתניאל שנלר: הצעת החוק התקבלה בקריאה ראשונה בכנסת ביום כ"ג בתמוז התשס"ז, 9 ביולי 2007.

עתניאל שנלר: ובכן, חוק שירות ביטחון [נוסח משולב], התשמ"ו–1986, קובע כי תקופת השירות הסדיר של גבר תעמוד על 30 חודשים.

עתניאל שנלר: בפועל, זה שנים רבות מוארך השירות הסדיר של הגברים בשישה חודשים נוספים, כך שתקופת השירות הסדיר עומדת על שלוש שנים.

עתניאל שנלר: עד שנת 1995 הוארכה התקופה בשישה חודשים בצו של שר הביטחון.

עתניאל שנלר: החל משנת 1995 מוארכת התקופה שוב בשישה חודשים מעת לעת בהוראת שעה.

עתניאל שנלר: בעבר הביעה הממשלה את תמיכתה העקרונית בקיצור שירות החובה בצה"ל כאשר אימצה את עקרונות דוח הוועדה לקיצור שירות החובה לגברים, הוועדה שבראשה עמד פרופסור בן-בסט.

עתניאל שנלר: אולם נוכח המצב הביטחוני הקיים במדינה, ובעקבות מלחמת לבנון השנייה, שחשפה את הצורך להכשיר את הכוחות, גם הסדירים וגם את כוחות המילואים וכיוצא באלה, לצד הפעילות הביטחונית השוטפת והמצב הביטחוני הקיים היום, טוענת הממשלה כי לא ניתן בעת הזאת לקדם את רפורמת קיצור השירות, ועל כן מוצע להאריך את הוראת השעה בשנה נוספת, כך שהיא תעמוד בתוקפה עד יום כ"ז בתמוז התשס"ח, קרי 30 ביולי 2008.

עתניאל שנלר: בדיון שהתקיים בוועדת החוץ והביטחון בהצעת החוק החליטה הוועדה לבחון את הדרך הראויה להמשך הארכת תקופת השירות הסדיר בשישה החודשים הנוספים – האם במתכונת של הוראת שעה או באמצעות עיגון ההסדר כהוראת קבע, וכל שינוי יהיה אחר כך.

עתניאל שנלר: לשם כך יוזמנו מי שהיו חברי הוועדה שבחנה את קיצור שירות החובה לגברים, חברי ועדת-ברוורמן שבחנה את סוגיית המילואים שמשליכה גם על תקופת שירות החובה דרך המילואים, וכמובן חברי ועדת-ברודט, שאך זה סיימה את עבודתה ובחנה במסגרת הדוח לבחינת התקציב גם את סוגיית מערך החובה, שירות החובה בצה"ל.

עתניאל שנלר: רבותי חברי הכנסת, להצעת חוק זו הוגשו הסתייגויות.

עתניאל שנלר: אבקש מחברי הכנסת לדחות את ההסתייגויות ולאשר את הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: אני מודה לכם, תודה.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת שנלר.

מגלי והבה: לשם החוק אין הסתייגויות.

מגלי והבה: לסעיף 1 – חברי הכנסת ביילין, חיים אורון, זהבה גלאון, אבשלום וילן ורן כהן.

מגלי והבה: שאר חברי הכנסת אינם נוכחים.

מגלי והבה: חבר הכנסת חיים אורון, בבקשה.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, שמעתי את דברי נציג ועדת החוץ והביטחון שציין את ועדת-ברודט, חבר הכנסת עתניאל שנלר, ועל המציאות, ועל מצבו של העם היהודי ומצב הסכסוך.

חיים אורון: תסביר, למה זה הוראת שעה?

חיים אורון: אם יש לכם אינפורמציה שכל הדברים הללו עומדים להשתנות בעוד שעה, אני יורד מהדוכן ואני רוצה לשמוע את האינפורמציה.

ראובן ריבלין: אני יכול להסביר לך.

ראובן ריבלין: אנחנו יודעים מתי המשיח יבוא?

ראובן ריבלין: הוא יכול לבוא כל רגע.

ראובן ריבלין: אנחנו ישנים בנעליים, אנחנו מאמינים שמשיח יבוא כל רגע.

חיים אורון: עד עכשיו לא הבנתי למה אני ישן בלי נעליים, עכשיו אני יודע.

חיים אורון: עד עכשיו תמיד שאלו אותי: תגיד, למה אתה ישן בלי נעליים?

חיים אורון: אמרתי, אני לא יודע שהמשיח יבוא.

חיים אורון: עכשיו יש לי הסבר.

חיים אורון: אבל אני לא מצליח להבין.

חיים אורון: אני אומר את זה כבר פעם עשירית; כל הפטנטים הללו של הארכת תוקפה של תקנת שעת-חירום בשנה.

חיים אורון: ממה בדיוק מפחדת הממשלה?

חיים אורון: היא מפחדת לבוא לציבור ולהגיד: תראו, אם אנחנו ממשיכים ככה, אנחנו נצטרך 36 חודשים, ואם זה ילך ככה, בסוף – 42 וכו'.

חיים אורון: מה בדיוק מסתתר מאחורי הדבר הזה?

חיים אורון: או שאנחנו באים ואומרים: תראו, יש לנו תוכניות.

אביגדור יצחקי: מה ההסתייגות?

חיים אורון: ההסתייגות היא שהנושאים מהסוג הזה לא יכול להיות שיעלו משנה לשנה בתור הוראות שעה, והכנסת והממשלה ומשרד הביטחון וצה"ל יימנעו מהדבר האלמנטרי שכל אחד מאתנו היה דורש מכל גורם אחר.

חיים אורון: תגידו מה התוכנית לחמש שנים, לעשר שנים, ועל-פיה נדע.

חיים אורון: התוכניות קיימות.

חיים אורון: אף אחד לא מתכוון בשנה הבאה לקצר את השירות.

חיים אורון: אף אחד לא מתכוון לזה.

עתניאל שנלר: – – –

חיים אורון: במחשב של ועדת החוץ והביטחון הפונטים האלה כבר מקובעים בתוכנה, כי כל שנה כותבים אותם.

חיים אורון: אתה בעניין הזה פעם ראשונה, אבל כל שנה כותבים אותם, שאנחנו מתכוונים לבדוק אם אין היגיון.

חיים אורון: הרי לא הייתי עולה לפה בשעה הזאת, כשלכולם כמעט נמאס מכולם – – –

מנחם בן-ששון: חס וחלילה.

חיים אורון: לרובם נמאס כבר.

חיים אורון: לא הייתי עולה לפה לולא הייתי אומר: יש פה בתחום הזה איזה היגיון, לפני חודש דנו פה בהארכת תקנות שעת-חירום שמקיפות עולם ומלואו וגם הן הוראת שעה, כאילו יש מישהו שאומר: תדעו לכם, אני מתכנן ממש בשנה הבאה: אין עוד הוראת שעת-חירום, מעכשיו יש חקיקה ראשית וכל חוק עומד במקומו וכו'.

חיים אורון: לכן, אדוני היושב-ראש, אני יודע שהקואליציה תעביר את זה, ויכול להיות שבדיון רציני על תקופת השירות הצבאי, שאגב, היה מותר לדון בו גם על איך זה מתחבר עם הארכת חוק טל לחמש שנים.

חיים אורון: אתם מטילים פה עומס של שישה חודשים מעבר לחוק הרגיל על ציבורים מסוימים, והיתה כותרת באחד העיתונים המאוד-חשובים, שאם היו מגייסים שליש או רבע מבחורי הישיבות, לא היו צריכים מילואים בכלל.

חיים אורון: זה לא מתחבר דבר עם דבר, או שבכל דבר יש דיון נפרד?

חיים אורון: ועדת החוץ והביטחון פעם אחת מציעה דחיית הדיון בוועדת-טל בחמש שנים, לא בשנה – אנו הצבענו נגד חוק טל גם מלכתחילה – לא בשנתיים, בחמש שנים.

חיים אורון: הוראת שעה היא הארכת השירות בשישה חודשים.

חיים אורון: חייל שהיה הולך עם נעליים עם שרוכים פרומים כאלה היה נכנס לקלבוש.

חיים אורון: אתכם אי-אפשר להכניס לקלבוש, אבל זה לא שרוכים פרומים, הכול פרום.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת אורון.

מגלי והבה: אתה רוצה שנצביע על ההסתייגות שלך?

חיים אורון: אני מוריד אותה.

עתניאל שנלר: עשר שניות תשובה, אפשר?

מגלי והבה: בסדר.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת אורון, לפני שעליתי לכאן דנו, כי ההסתייגות שלך היתה הסתייגות שחלק מהחברים העלו בוועדה עצמה.

עתניאל שנלר: משום שאני הייתי אחד מאלה שהעלו את ההסתייגות, והסרתי אותה רק כדי שלא לעכב את הדיון, אני רוצה לומר לך שזה קשור גם לחוק שירות לאומי או אזרחי, גם לחוק טל, גם לוועדת בן-בסט, גם לברודט, גם לברוורמן, זה קשור להרבה.

עתניאל שנלר: לכן אני סבור שכשניפגש כאן

עתניאל שנלר: בשנה הבאה זה יהיה קבוע ולא כהוראת שעה.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: חברי הכנסת, מכיוון שאין הסתייגויות, אנו עוברים להצבעה על הצעת החוק בקריאה שנייה כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 35 בעד סעיף 1 – 24 נגד – 1 נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

מגלי והבה: בעד – 24, נגד – 1.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: אנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית, כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 36 בעד החוק – 23 נגד – 1 נמנעים – אין חוק שירות ביטחון (הוראת שעה) (תיקון מס' 11), התשס"ז–2007, נתקבל.

מגלי והבה: בעד – 23, נגד – 1.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שהצעת חוק שירות ביטחון (הוראת שעה) (תיקון מס' 11), התשס"ז–2007, נתקבלה.

מגלי והבה: [מס' כ/104; "דברי הכנסת", חוב' כ"ה, עמ' 8388; נספחות.

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: אנו ממשיכים להצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 14), התשס"ז–2007 – קריאה שנייה וקריאה שלישית.

מגלי והבה: אני מזמין את חבר הכנסת עתניאל שנלר לנמק את הצעת החוק.

מגלי והבה: פ/3152.

עתניאל שנלר: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, בשמו של יושב-ראש הוועדה, את הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 14) (פטור משירות למיועד לשירות ביטחון), התשס"ז–2007.

עתניאל שנלר: הצעת החוק התקבלה בכנסת בקריאה ראשונה ב-6 בדצמבר 2005 והוחל עליה דין רציפות.

עתניאל שנלר: סעיף 36 לחוק שירות ביטחון [נוסח משולב], התשמ"ו–1986, קובע כי שר הביטחון רשאי לפטור מחובת שירות סדיר רק מי שהוא אזרח ישראלי או תושב קבע, או שהוא גבר מגיל 18 – וזו הנקודה החשובה – עד גיל 54, או אשה – ושוב, זו הנקודה החשובה – מגיל 18 עד גיל 38.

עתניאל שנלר: במצב הנוכחי לא ניתן לתת פטור למי שהוא מיועד לשירות ביטחון וטרם מלאו לו 18 שנים, גם אם ידוע כי הוא צפוי לקבל פטור מחובת השירות הסדיר מהטעמים המפורטים בסעיף 36 לחוק שהם טעמים הקשורים בהיקף הכוחות הסדירים או כוחות המילואים של צה"ל, או טעמים הקשורים בצורכי החינוך, ההתיישבות הביטחונית או המשק הלאומי, או טעמי משפחה או טעמים אחרים.

עתניאל שנלר: בכך נמנעת ממיועד לשירות הביטחון שטרם מלאו לו 18 שנים האפשרות להשתלב במערך השירות הלאומי ולהיערך לכך לפני שהוא בן 18.

עתניאל שנלר: לפיכך מוצע כי אם יוחלט לפטור את המיועד לשירות ביטחון מחובת שירות סדיר לפי אחד מהטעמים הקבועים בסעיף 36 לחוק, ניתן יהיה לעשות זאת אף בטרם מלאו לו 18 שנים.

עתניאל שנלר: על-ידי זה הוא לא יאבד שנה, שבה הוא יכול להתכונן לשירות הלאומי שלו או כל דבר אחר.

עתניאל שנלר: להצעת חוק זו לא הוגשו הסתייגויות, ולכן אבקש מחברי הכנסת לאשר אותה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת שנלר.

מגלי והבה: כיוון שלהצעת החוק אין הסתייגויות, אנחנו נצביע על הצעת החוק בקריאה שנייה כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: אנו עוברים להצבעה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 37 בעד סעיף 1 – 22 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

מגלי והבה: בעד – 22, נגד – אין, נמנעים – אין.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שהצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 14) עברה בקריאה שנייה כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: אנו עוברים לקריאה שלישית.

מגלי והבה: כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 38 בעד החוק – 22 נגד – אין נמנעים – אין חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 14), התשס"ז–2007, נתקבל.

מגלי והבה: בעד – 22, נגד – אין, נמנעים – אין.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שהצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 14), התשס"ז–2007, עברה.

מגלי והבה: יוזם החוק הוא חבר הכנסת חיים אורון.

מגלי והבה: אני מזמין אותו להודות או לברך על העברת החוק.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חבר הכנסת שנלר, אני רוצה להודות לוועדת החוץ והביטחון שקידמה את תהליך החקיקה הזה.

חיים אורון: זה מקרה שמתחיל בפנייה ובטיפול במקרה פרטי שהופך לחוק, ואני מודה שזה גורם לי קורת רוח רבה.

חיים אורון: תודה.

רן כהן: ההצבעה שלי לא נקלטה.

מגלי והבה: כמובן, לא נשנה את תוצאות ההצבעה.

מגלי והבה: נצרף את תמיכתך והצבעתך בחוק.

אבשלום וילן: גם אותי.

מגלי והבה: חברים, אני לא יכול לשנות את התוצאות.

מגלי והבה: זה לרישום בפרוטוקול, אבל לא נעשה תקדימים ולא נשנה את תוצאות ההצבעה.

מגלי והבה: אנחנו מברכים את חבר הכנסת אורון על העברת החוק.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להודעת יושב-ראש ועדת הכנסת הזמני יעקב מרגי.

): אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, ועדת הכנסת קבעה בישיבתה היום, כי ועדת העבודה, הרווחה והבריאות תדון בהצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 41) (בריאות הנפש), התשס"ז–2007 – מ/325, לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

): תודה.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת מרגי.

מגלי והבה: [מס' כ/158; "דברי הכנסת", חוב' ל"ב, עמ' 9625; נספחות.

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

מגלי והבה: הצעת חוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט) (תיקון מס' 2), התשס"ז–2007, פ/1844 – קריאה שנייה וקריאה שלישית.

מגלי והבה: אני מזמין את חבר הכנסת עתניאל שנלר לנמק את הצעת החוק.

מגלי והבה: בבקשה.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

עתניאל שנלר: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה השנייה ולקריאה השלישית, בשמו של יושב-ראש הוועדה, את הצעת חוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט) (תיקון מס' 2), התשס"ז–2007.

עתניאל שנלר: הצעת החוק התקבלה בכנסת ביום י' בתמוז התשס"ז, 26 ביוני 2007.

עתניאל שנלר: למהות העניין, אירן מהווה איום קיומי וממשי עבור העולם ככלל ועבור מדינת ישראל בפרט.

עתניאל שנלר: נשיאה של אירן, שאני נמנע מלהזכיר את שמו, הכריז בעבר פעמים מספר באופן מפורש על רצונו לחסל את המשטר הציוני ולהשמיד את מדינת ישראל.

עתניאל שנלר: סעיף 2א לחוק מניעת הסתננות (עבירות ושיפוט), התשי"ד-1954, קובע איסור יציאה שלא כדין לכמה מדינות, וכיום אירן, למרבה הפלא, אינה נמנית עם המדינות האלה.

עתניאל שנלר: לפיכך, מוצע להוסיף את אירן לרשימת המדינות שיש לגביהן איסור יציאה שלא כדין.

עתניאל שנלר: להצעת חוק זו הוגשו הסתייגויות.

עתניאל שנלר: אבקש מחברי הכנסת לדחות את ההסתייגויות ולאשר את הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

עתניאל שנלר: ומשום שאינני מתכוון לגזול זמן אחרי ההצבעה, מתוך תקווה שההצעה תעבור, אני רוצה בשם ועדת החוץ והביטחון ובשם יושב-ראש הוועדה להודות לכל חברי הכנסת על כל שלושת החוקים, שבעזרת השם גם השלישי שבהם יעבור בדקות הקרובות.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת שנלר.

מגלי והבה: להצעת החוק הסתייגויות לסעיף 1, של חבר הכנסת יוסי ביילין – איננו כאן; חבר הכנסת חיים אורון – מוותר; חברת הכנסת זהבה גלאון – איננה כאן; חבר הכנסת אבשלום וילן – איננו כאן.

מגלי והבה: חבר הכנסת רן כהן – מוותר.

מגלי והבה: אם כך, להצעת החוק אין הסתייגויות.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה, כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 39 בעד סעיף 1 – 20 נגד – 2 נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

מגלי והבה: בעד – 20, נגד – 2, אין נמנעים.

מגלי והבה: אני קובע שהצעת חוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט) (תיקון מס' 2), התשס"ז–2007, עברה בקריאה שנייה, כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

מגלי והבה: הצבעה מס' 40 בעד החוק – 21 נגד – 1 נמנעים – אין חוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט) (תיקון מס' 2), התשס"ז–2007, נתקבל.

מגלי והבה: בעד – 21, נגד – 1, אין נמנעים.

מגלי והבה: אני קובע שחוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט) (תיקון מס' 2), התשס"ז–2007, עבר בקריאה שלישית.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת שנלר, עשית מספיק עבודה היום.

מגלי והבה: יוזם החוק, חבר הכנסת אלדד, רוצה להודות.

מגלי והבה: בבקשה.

אריה אלדד: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מבקש להודות לחברי ועדת החוץ והביטחון ולעוזרים הפרלמנטריים שלי, לנעמה ולרועי, על עזרתם בגיבוש החוק ובהעברתו.

אריה אלדד: אני מבקש להודות גם לנשיא אירן, שבהכרזותיו החוזרות ונשנות הזכיר לנו שאירן היא האויב הקיומי המר ביותר שיש לנו.

אריה אלדד: עד היום הזה, כשהחוק התקבל, אינני מבין מדוע ההכרזה על אירן כמדינת אויב לישראל צריכה לבוא כהצעת חוק פרטית של מי מחברי הכנסת ולא באה כיוזמה של הממשלה.

אריה אלדד: אבל כשאני מסתכל סביבי, אני מבין שהיא פשוט איננה.

אריה אלדד: תודה רבה.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת אלדד.

מגלי והבה: [מס' כ/139; "דברי הכנסת", חוב' כ"ב, עמ' 7800; נספחות.

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצעת חוק נושאי משרה בשירות הציבורי (העברת ניירות ערך לנאמנות עיוורת), התשס"ז–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

מגלי והבה: לפני שאני מזמין את חבר הכנסת גלעד ארדן – חבר הכנסת שלום, ביקשת הערה.

סילבן שלום: אחריו.

ראובן ריבלין: – – –

מגלי והבה: מכל מלמדי השכלתי ובמיוחד מהיושב-ראש הדגול.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת חוק נושאי משרה בשירות הציבורי (העברת ניירות ערך לנאמנות עיוורת), התשס"ז–2007, לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

מגלי והבה: סליחה, חבר הכנסת ארדן.

מגלי והבה: עם כל הכבוד, לא יכול להיות שיושב-ראש ועדה מכובדת מציג חוק וכולם מפריעים בצדדים.

מגלי והבה: זה לא יכול להיות.

מגלי והבה: נא לשבת.

מגלי והבה: סדרנים, נא לסגור דלתות.

מגלי והבה: שומעים את הרעש עד כאן.

מגלי והבה: מי שמפריע, נפריע לו.

מגלי והבה: העוזרים, כמה פעמים צריך להעיר לכם?

גלעד ארדן: הצעת חוק זו באה לקבוע הסדר ראשי למניעת שימוש במידע שהגיע לידיעת נושא משרה בתוקף תפקידו ואינו נחלת הכלל בקשר לאחזקת ניירות ערך.

גלעד ארדן: בהתאם להצעת החוק המונחת לפניכם, נושאי משרה בכירים בשירות הציבורי יחויבו להעביר בתוך 60 ימים מיום מינוים או תחילת כהונתם, לפי המוקדם, את ניירות הערך שבבעלותם ובבעלות בני משפחתם, כהגדרתם בחוק המוצע, לחברה שתנהל עבורם תיק השקעות בנאמנות עיוורת.

גלעד ארדן: נוסף על כך, אם קיבל נושא המשרה או בן משפחתו ניירות ערך לאחר מינויו או תחילת כהונתו של נושא המשרה, יחויב להעבירם בתוך 45 ימים לחברת הנאמנות.

גלעד ארדן: בהגדרת נושאי המשרה המנויים בהצעה נכללים: נשיא המדינה, שרים וסגני שרים, חברי הכנסת, ראש המטה הכללי בצה"ל, המפקח הכללי של המשטרה, נגיד בנק ישראל ומשנה לנגיד בנק ישראל, היועץ המשפטי לממשלה, פרקליט המדינה, נציב שירות המדינה וכן נושאי המשרות הבכירים במשרד האוצר, כמפורט בהגדרה האמורה.

גלעד ארדן: אזכיר כבר, כי בעת הכנת הצעת החוק התלבטה הוועדה אם אין מקום להחיל את הוראות החוק המוצע על נושאי משרה נוספים.

גלעד ארדן: עם זאת, מאחר שלא היתה תמימות דעים בעניין זה, החלטנו שבשלב זה תכלול הרשימה את נושאי המשרות שמניתי.

גלעד ארדן: עוד אציין, שבהתאם לסעיף 8 המוצע, רשאית הממשלה, באישור ועדת הכלכלה, להחיל את הוראות החוק על ממלאי תפקידים נוספים בשירות הציבורי.

גלעד ארדן: עוד קובעת הצעת החוק, כי בתקופת כהונתם, ייאסר על נושאי המשרה לתת לחברה הוראות או הנחיות באשר לאופן ניהול התיק, למעט הוראה חד-פעמית, ערב תחילת הכהונה, לגבי סוגי ההשקעה שייכללו בתיק ההשקעות ושיעוריהם.

גלעד ארדן: הוראה זו תחול גם לגבי הוראה לרכישת ניירות ערך שייתן נושא המשרה לחברת הנאמנות לאחר מועד תחילת הכהונה.

גלעד ארדן: על מנת שלא לפגוע פגיעה שלא לצורך בנושא המשרה ולשמור על האיזון הראוי, מוצע בהצעה להתיר לנושא המשרה לתת לחברת הנאמנות הוראות בכתב במהלך הכהונה בדבר מכירת ניירות ערך או שינוי מדיניות ההשקעה.

גלעד ארדן: עם זאת, כדי להבטיח שהוראה כאמור לא ניתנה על סמך מידע שאינו נחלת הכלל, מוצע לקבוע כי הוראה כאמור שתינתן במהלך הכהונה תבוצע רק בתום שני ימי מסחר.

גלעד ארדן: בנוסף, מוצע לקבוע כי החברה לא תמסור לנושאי המשרה או למי מבני משפחתם אלא מידע כללי על תיק ההשקעות, כמפורט בהצעה.

גלעד ארדן: לפי ההסדר המוצע, מבקר המדינה יבדוק את מילוי הוראות החוק המוצע ובמסגרת זו יאשר את הסכם הנאמנות בין נושאי המשרה או בין בני משפחתם לבין החברה.

גלעד ארדן: המבקר גם ימנה ועדה למתן היתרים, שבראשה יעמוד שופט בדימוס, והיא תהיה מוסמכת לתת פטור כללי או חלקי מתחולת החוק לנושא המשרה או לבן משפחתו.

גלעד ארדן: בנוסף, תהיה הוועדה מוסמכת לפטור סוגים של השקעות או השקעות בסכומים שתקבע מהוראות החוק.

גלעד ארדן: לצורך ביצוע תפקידיו, מוצע ליתן לידי מבקר המדינה את כל הסמכויות המוקנות לו בחוק מבקר המדינה ולקבוע כי הוא יהיה רשאי לקבוע כללים להפעלת סמכויותיו לפי הצעת החוק.

גלעד ארדן: לבסוף, מוצע לקבוע, למען הסר ספק, שאין בהוראות החוק המוצע כדי לגרוע מכל הסדר חוקי אחר שעניינו מניעת ניגוד עניינים או ניצול מידע שאינו נחלת כלל הציבור, כגון כללים למניעת ניגוד עניינים של שרים וסגני שרים, כללי האתיקה של חברי הכנסת ותקנון שירות המדינה.

גלעד ארדן: חברי חברי הכנסת, ידוע לי שהיו שטענו שאין צורך בחוק המוצע; ומכל מקום, אף אם יש בו צורך לגבי נושאי משרות מסוימים, אין מקום להחילו על אחרים ובכלל זה על חברי הכנסת.

גלעד ארדן: אני מבקש להשיב על טענות אלה: אכן, לא בכל יום מגיע לידיעת נושאי המשרה, לרבות חברי הכנסת, מידע שאינו נחלת הכלל ויש בו כדי להשפיע על ערך המניות הנסחרות בבורסה.

גלעד ארדן: אני יוצא מההנחה שאף לו הגיע מידע כזה, לא היה נעשה בו שימוש למטרות אישיות.

גלעד ארדן: לפיכך, אין בהצעת חוק זאת כדי להטיל דופי בנושא משרה כלשהו.

גלעד ארדן: ואולם, יש דברים שלגביהם עדיף למנוע מראש מצב של ניגוד עניינים בבחינת אל תציב מכשול בפני עיוור.

גלעד ארדן: אני משוכנע שקבלת החוק המוצע תתרום להיגיינה הציבורית ותעזור, כך אני מקווה, להשריש נורמות ציבוריות ראויות.

גלעד ארדן: לכן, אני מברך את חבר הכנסת סילבן שלום על הצעת החוק הראויה, שתשפר, לטעמי, את תדמיתו של הבית הזה.

גלעד ארדן: להצעת החוק לא הוגשו הסתייגויות, ואני קורא לכם להצביע בעדה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

גלעד ארדן: תודה.

מגלי והבה: תודה ליושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת ארדן.

מגלי והבה: חבר הכנסת סילבן שלום רצה לומר כמה דברים וזה לא לפי התקנון, אבל כיוון שהצעת החוק שלך, בבקשה.

סילבן שלום: תודה, אדוני היושב-ראש.

סילבן שלום: אני רוצה להבהיר, כי אני רואה שיש התגייסות כללית נגד ההצעה, דבר שפשוט מדהים אותי.

סילבן שלום: ההצעה הזאת עברה בקריאה טרומית פה-אחד, ועברה בקריאה הראשונה פה-אחד, ועברה בוועדה פעמיים פה-אחד.

סילבן שלום: מדובר בהצעה שבאה לעשות ניקיון כפיים בשירות הציבורי.

סילבן שלום: אוי להם לחברי הכנסת שהיום יגידו לעם ישראל שהם דוחים את החוק הזה.

סילבן שלום: אני חושב שזו תהיה ירידה לתחתית הגרועה ביותר שהיתה אי-פעם.

סילבן שלום: כל אחד מכם, אם יהיה מחר שר, הדבר הזה יהיה מוחל עליו לחלוטין, באופן מלא, כך שכשהוא שר הוא מוכן וכשהוא חבר כנסת, היום הוא ירים את ידו נגד ההצעה הזאת וזה פשוט דבר שלא נשמע.

סילבן שלום: למה?

סילבן שלום: כי חברי הכנסת בפנים.

סילבן שלום: מה אמרו לי?

סילבן שלום: תוציא את חברי הכנסת והכול יהיה בסדר.

סילבן שלום: אני אומר לכם שזה דבר נורא ואיום.

סילבן שלום: אני מבקש מכם לשמור על כבודה של הכנסת, לשמור על כבודו של המקום הזה, שבאמת הגיע לשפל הכי גדול שהיה.

סילבן שלום: בואו ניתן דוגמה ציבורית ולא נעשה פלסתר את רצון הציבור.

סילבן שלום: תודה.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: חבר הכנסת סילבן שלום ביקש הצבעה אישית.

מגלי והבה: אנחנו ניערך להצבעה אישית.

מנחם בן-ששון: אם אחד מבקש יש הצבעה אישית?

מגלי והבה: יש החתמה והכול כחוק, לפי התקנון.

מגלי והבה: אדוני המזכיר, בבקשה.

איל ינון: (קורא בשמות חברי הכנסת) קולט אביטל – אינה נוכחת רוחמה אברהם-בלילא – נגד יולי יואל אדלשטיין – אינו נוכח יעקב אדרי – אינו נוכח יצחק אהרונוביץ – אינו נוכח אהוד אולמרט – אינו נוכח חיים אורון – בעד זבולון אורלב – בעד דוד אזולאי – נגד אריאל אטיאס – אינו נוכח עמיחי אילון – אינו נוכח רוברט אילטוב – נגד דליה איציק – אינה נוכחת אפי איתם – אינו נוכח מיכאל איתן – אינו נוכח רפי איתן – נגד אריה אלדד – אינו נוכח בנימין אלון – אינו נוכח טלב אלסאנע – אינו נוכח זאב אלקין – נגד חיים אמסלם – אינו נוכח אלי אפללו – אינו נוכח גלעד ארדן – בעד אורי אריאל – אינו נוכח זאב בוים – אינו נוכח יוסף ביילין – אינו נוכח בנימין בן-אליעזר – אינו נוכח יעקב בן-יזרי – אינו נוכח שלמה בניזרי – אינו נוכח יצחק בן-ישראל – אינו נוכח מנחם בן-ששון – נגד רוני בר-און – אינו נוכח אבישי ברוורמן – אינו נוכח שלמה ברזניץ – נגד מוחמד ברכה – אינו נוכח אליהו גבאי – אינו נוכח זהבה גלאון – אינה נוכחת אלחנן גלזר – אינו נוכח יצחק גלנטי – אינו נוכח משה גפני – אינו נוכח עמירה דותן – אינה נוכחת אברהם דיכטר – אינו נוכח אברהם הירשזון – אינו נוכח שמואל הלפרט – אינו נוכח צחי הנגבי – אינו נוכח צבי הנדל – אינו נוכח יצחק הרצוג – אינו נוכח מגלי והבה – נגד אבשלום וילן – נמנע מתן וילנאי – אינו נוכח יצחק וקנין – אינו נוכח נסים זאב – אינו נוכח ג'מאל זחאלקה – אינו נוכח יצחק זיו – אינו נוכח עבאס זכור – אינו נוכח נאדיה חילו – נגד דב חנין – אינו נוכח יואל חסון – נגד ישראל חסון – אינו נוכח שי חרמש – נגד ואסל טאהא - אינו נוכח אחמד טיבי – אינו נוכח דוד טל – אינו נוכח אסתרינה טרטמן – נגד שלי יחימוביץ – בעד אביגדור יצחקי – נגד אליהו ישי – אינו נוכח דני יתום – אינו נוכח איתן כבל – אינו נוכח אמנון כהן – נגד יעקב כהן – אינו נוכח יצחק כהן – אינו נוכח רן כהן – אינו נוכח משה כחלון – אינו נוכח חיים כץ – נגד ישראל כץ – אינו נוכח ציפי לבני – אינה נוכחת לימור לבנת – אינה נוכחת יצחק לוי – נמנע אביגדור ליברמן – אינו נוכח יעקב ליצמן – אינו נוכח סופה לנדבר – נגד גאלב מג'אדלה – אינו נוכח שאול מופז – אינו נוכח אברהם מיכאלי – נגד אלכס מילר – נגד סטס מיסז'ניקוב – אינו נוכח מיכאל מלכיאור – אינו נוכח יעקב מרגי – נגד שרה מרום-שלו – אינה נוכחת יורם מרציאנו – אינו נוכח משולם נהרי –

איל ינון: אינו נוכח מיכאל נודלמן – נגד אורית נוקד – נגד סעיד נפאע – אינו נוכח בנימין נתניהו – אינו נוכח חנא סוייד – אינו נוכח מרינה סולודקין – אינה נוכחת ניסן סלומינסקי – אינו נוכח אפרים סנה – אינו נוכח – בעד גדעון עזרא – אינו נוכח אופיר פינס-פז – אינו נוכח – אינו נוכח עמיר פרץ – אינו נוכח אברהים צרצור – אינו נוכח אברהם רביץ - אינו נוכח דוד רותם – נגד ראובן ריבלין – בעד חיים רמון – אינו נוכח יוסף שגאל – נגד יובל שטייניץ – אינו נוכח מאיר שטרית – אינו נוכח סילבן שלום – בעד שלום שמחון – אינו נוכח ליה שמטוב – אינה נוכחת עתניאל שנלר – אינו נוכח משה שרוני – נגד רונית תירוש – נגד יולי תמיר – אינה נוכחת אקרא בשמות חברי הכנסת שלא נכחו בהצבעה בסיבוב הראשון:

איל ינון: קולט אביטל – אינה נוכחת יולי יואל אדלשטיין – בעד יעקב אדרי – אינו נוכח יצחק אהרונוביץ – אינו נוכח אהוד אולמרט – אינו נוכח אריאל אטיאס – אינו נוכח עמיחי אילון – אינו נוכח דליה איציק – אינה נוכחת אפי איתם – אינו נוכח מיכאל איתן – בעד אריה אלדד – אינו נוכח בנימין אלון – אינו נוכח טלב אלסאנע – אינו נוכח חיים אמסלם – אינו נוכח אלי אפללו – אינו נוכח אורי אריאל – אינו נוכח זאב בוים – אינו נוכח יוסף ביילין – אינו נוכח בנימין בן-אליעזר – אינו נוכח יעקב בן-יזרי – אינו נוכח יצחק בן-ישראל – אינו נוכח שלמה בניזרי – אינו נוכח רוני בר-און – אינו נוכח אבישי ברוורמן – אינו נוכח מוחמד ברכה – אינו נוכח אליהו גבאי – אינו נוכח זהבה גלאון – אינה נוכחת אלחנן גלזר – אינו נוכח יצחק גלנטי – אינו נוכח משה גפני – אינו נוכח עמירה דותן – אינה נוכחת אברהם דיכטר – אינו נוכח אברהם הירשזון – אינו נוכח – אינו נוכח צחי הנגבי – אינו נוכח צבי הנדל – אינו נוכח יצחק הרצוג – אינו נוכח מתן וילנאי – אינו נוכח יצחק וקנין – אינו נוכח נסים זאב – אינו נוכח ג'מאל זחאלקה – אינו נוכח יצחק זיו – אינו נוכח עבאס זכור – אינו נוכח דב חנין – אינו נוכח ישראל חסון – אינו נוכח ואסל טאהא – אינו נוכח אחמד טיבי – אינו נוכח דוד טל – אינו נוכח אליהו ישי – אינו נוכח דני יתום – אינו נוכח איתן כבל – אינו נוכח יעקב כהן – אינו נוכח יצחק כהן – אינו נוכח רן כהן – אינו נוכח משה כחלון – אינו נוכח ישראל כץ – אינו נוכח ציפי לבני – אינה נוכחת לימור לבנת – בעד אביגדור ליברמן – אינו נוכח יעקב ליצמן – אינו נוכח גאלב מג'אדלה – אינו נוכח שאול מופז – אינו נוכח סטס מיסז'ניקוב – אינו נוכח מיכאל מלכיאור – אינו נוכח שרה מרום-שלו – אינה נוכחת יורם מרציאנו – אינו נוכח משולם נהרי – אינו נוכח סעיד נפאע – אינו נוכח בנימין נתניהו – אינו נוכח חנא סוייד – אינו נוכח מרינה סולודקין – אינה נוכחת ניסן סלומינסקי – אינו נוכח אפרים סנה – אינו נוכח גדעון עזרא – אינו נוכח אופיר פינס-פז – אינו נוכח – אינו נוכח עמיר פרץ – אינו נוכח אברהים צרצור – אינו נוכח אברהם רביץ – אינו נוכח חיים רמון – אינו נוכח יובל שטייניץ – אינו נוכח מאיר שטרית – אינו נוכח שלום שמחון – אינו נוכח ליה שמטוב – אינה נוכחת עתניאל שנלר – אינו נוכח יולי תמיר – אינה נוכחת האם יש מי מחברי הכנסת באולם שלא קראתי בשמו ולא הצביע?

איל ינון: אין.

איל ינון: תמה ההצבעה.

מגלי והבה: להלן התוצאות: עשרה בעד, 25 נגד, שני נמנעים.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שהצעת חוק נושאי משרה בשירות הציבורי (העברת ניירות ערך לנאמנות עיוורת), התשס"ז–2007, לא נתקבלה.

מגלי והבה: [מס' מ/226; "דברי הכנסת", מושב ראשון, חוב' י"ד, עמ' 2518; נספחות.

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו ממשיכים בסדר-היום: הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 39), התשס"ז–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

מגלי והבה: חבר הכנסת משה שרוני, יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, בבקשה.

משה שרוני: אדוני היושב-ראש – אין שרים היום?

משה שרוני: – חברי הכנסת, אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 39), התשס"ז–2007, הצעת חוק ממשלתית, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

משה שרוני: בהצעת החוק מוצעת שורה של תיקונים חשובים לחוק עבודת נשים מ-1954.

משה שרוני: מוצע לאפשר לעובד שבת-זוגו ילדה והיא איננה מסוגלת לטפל בילד בשל נכות או מחלה לצאת לחופשת לידה, לצורך הטיפול בילד.

משה שרוני: בהתאם למוצע, העובד יהיה זכאי לדמי לידה בתקופה שבה הוא נעדר לרגל חופשת הלידה, ובלבד שבת-זוגו לא קיבלה בעבור אותה תקופה עצמה דמי לידה.

משה שרוני: מוצע לקבוע, כי עובדת בהיריון אשר נעדרת מעבודתה בשל מצב רפואי הנובע מההיריון תהיה זכאית לדמי מחלה בתקופת ההיעדרות, אם היא איננה זכאית לגמלה לשמירת היריון בעבור תקופה זו.

משה שרוני: מוצע לכלול בחוק הוראה המקנה זכות לעובדת בהיריון להיעדר מעבודתה, אם רופא אישר בכתב כי סוג העבודה, מקום ביצוע העבודה או אופן ביצוע העבודה מסכנים את העובדת בשל היותה בהיריון, או את עוברה.

משה שרוני: כמו כן, מוצע לתקן את חוק הביטוח הלאומי ולקבוע בו כי מבוטחת הנעדרת מעבודתה בנסיבות אלו, תהא זכאית לגמלה לשמירת היריון לפי החוק האמור.

משה שרוני: מוצע לקבוע את זכאותה של עובדת בהיריון להיעדר מעבודתה אם רופא אישר בכתב כי נבצר ממנה לבצע את עבודתה בשל ההיריון ולא נמצא בעבורה עבודה חלופית מתאימה על-ידי המעביד.

משה שרוני: ההיעדרות לפי הסעיף המוצע היא בגדר חופשה ללא תשלום.

משה שרוני: מוצע לאפשר לעובד שנולד לו ילד להיעדר מעבודתו לצורך הטיפול בילד, אם הילד שנולד לו נמצא עמו ובהחזקתו הבלעדית, כגון במקרים שבהם היולדת נפטרה, האפוטרופסות על הילד נשללה מהיולדת או שבית-המשפט קבע כי הילד יהיה בהחזקתו הבלעדית של העובד.

משה שרוני: מוצע לאסור פגיעה בהיקף המשרה או בהכנסה של עובד או עובדת שחלה הגבלה על פיטוריהם לפי החוק.

משה שרוני: לדוגמה, עובדת בהיריון או עובד או עובדת העוברים טיפולי פוריות ועוד, בתקופה שבה חלה ההגבלה כאמור.

משה שרוני: מוצע לאפשר ליולדת שמסרה ילדה לאימוץ או לאם נושאת שמסרה ילד להורים מיועדים בהתאם להוראות חוק הסכמים לנשיאת עוברים, לקצר את חופשת הלידה, ובלבד שחופשת הלידה תכלול לפחות שלושה שבועות לאחר הלידה.

משה שרוני: בהצעת החוק מוצעים תיקונים חשובים נוספים, בהם מתן סמכויות פיקוח למפקחים שימנה שר התמ"ת, קביעת אחריות נושאי משרה בתאגיד לעבירות שנעברו בידי התאגיד, החלפת סעיף העונשין כך שיפרט את כל אחת מהעבירות הפליליות, מתן זכות ערעור לבית-הדין לעבודה על החלטת שר התמ"ת לתת היתר לפיטורים לפי החוק ועוד.

משה שרוני: אני קורא לכם לאשר את הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

משה שרוני: תודה.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת שרוני.

מגלי והבה: חברי הכנסת, להצעת החוק יש הסתייגות של חבר הכנסת רן כהן.

מגלי והבה: חבר הכנסת רן כהן מוותר.

מגלי והבה: אם כך, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה על הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 39), התשס"ז–2007, כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: נא להצביע.

מגלי והבה: הצבעה מס' 41 בעד סעיפים 1–18 – 22 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–18 נתקבלו.

מגלי והבה: 22 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

מגלי והבה: הצבעה מס' 42 בעד החוק – 20 נגד – אין נמנעים – אין חוק עבודת נשים (תיקון מס' 39), התשס"ז–2007, נתקבל.

מגלי והבה: 20 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

מגלי והבה: אני קובע שחוק עבודת נשים (תיקון מס' 39), התשס"ז–2007, עבר בקריאה שלישית.

מגלי והבה: [מס' כ/100; "דברי הכנסת", חוב' כ"ט, עמ' 9017; נספחות.

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו ממשיכים בסדר-היום: הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 40), התשס"ז–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

מגלי והבה: אני מזמין את יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, חבר הכנסת משה שרוני, לנמק את הצעת החוק.

משה שרוני: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 40), התשס"ז–2007, שיזם חבר הכנסת חיים כץ, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

משה שרוני: סעיף 9(א) לחוק עבודת נשים, התשי"ד-1954, אוסר על מעביד לפטר עובדת בהיריון המועסקת אצלו במשך תקופה של שישה חודשים לפחות, אלא אם ניתן לו היתר על-ידי שר התמ"ת.

משה שרוני: האיסור הקבוע בסעיף 9(א) חל רק על המעביד, קרי קבלן כוח-האדם, אולם ברוב המכריע של המקרים המעסיק בפועל הוא שגורם לפיטוריה של עובדת של קבלן כוח-האדם המועסקת אצלו, בהיותה בהיריון, כאשר הוא מבקש מהקבלן להפסיק את העסקתה אצלו.

משה שרוני: בהצעת חוק זו מוצע להטיל אחריות על מעסיק בפועל הגורם לפיטוריה של עובדת של קבלן כוח-אדם המועסקת אצלו במשך שישה חודשים לפחות, בהיותה בהיריון, בניגוד לחוק.

משה שרוני: בהתאם למוצע, תיקבע חזקה שלפיה אם פוטרה עובדת של קבלן כוח-אדם בהיותה בהיריון, יראו את המעסיק בפועל כמי שגרם לפיטורים, אלא אם כן הוכיח אחרת.

משה שרוני: יודגש כי הוראות אלה באות להוסיף על החובות והאיסורים החלים על קבלן כוח-אדם כמעביד.

משה שרוני: קבלת הצעת חוק זו תהווה נדבך נוסף בהגנה שהמחוקק נותן לעובדות המועסקות באמצעות קבלני כוח-אדם, שהן מהעובדות החלשות ביותר במשק, בזמן היותן בהיריון.

משה שרוני: אני מבקש לברך את יוזם החוק, חבר הכנסת חיים כץ, ואני קורא לכם לאשר את הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

משה שרוני: תודה.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: חברי הכנסת, מכיוון שלהצעת החוק אין הסתייגויות, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה, כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: נא להצביע.

מגלי והבה: הצבעה מס' 43 בעד סעיפים 1–2 – 26 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–2 נתקבלו.

מגלי והבה: 26 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

מגלי והבה: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

מגלי והבה: הצבעה מס' 44 בעד החוק – 23 נגד – אין נמנעים – אין חוק עבודת נשים (תיקון מס' 40), התשס"ז–2007, נתקבל.

מגלי והבה: 23 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים, הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 40), התשס"ז–2007, נתקבלה.

מגלי והבה: חבר הכנסת בן-ששון ביקש לפני סיום ההצבעה להוסיף אותו, כי לא הספיק.

מגלי והבה: אם כך, 24 בעד.

מגלי והבה: אני מזמין את חבר הכנסת חיים כץ להודות.

חיים כץ: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני רוצה להודות בראש ובראשונה ליושב-ראש הוועדה, שרוני, על ניהול הוועדה וקידום החקיקה.

חיים כץ: אי-אפשר מבלי להודות ליועצת המשפטית ג'ודי וסרמן וכן ליועצת המשפטית של משרד התמ"ת, לווילמה מאור, לחברי צוות הוועדה, לעוזרים שלי, איילת וערן, ולכל חברי הכנסת שתמכו בחוק.

חיים כץ: תודה רבה לכם.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת חיים כץ.

מגלי והבה: [מס' מ/310; "דברי הכנסת", חוב' ל"ג, עמ' 9870; נספחות.

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 98), התשס"ז–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

מגלי והבה: אני מזמין את חבר הכנסת שרוני, יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

משה שרוני: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, מכובדי שר הרווחה והשירותים החברתיים, אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 98), התשס"ז–2007, הצעת חוק ממשלתית, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

משה שרוני: חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבה שתורתם אומנותם, התשס"ב-2002, קובע כללים ותנאים לדחיית שירותם הצבאי של תלמידי ישיבה, ובין היתר נקבע בו כי תלמיד ישיבה המיועד לשירות ביטחון, יהיה פטור מחובת שירות סדיר אם שירת בשירות אזרחי במשך שנה לפחות.

משה שרוני: בחודש אפריל השנה פורסמו תקנות דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם (שירות אזרחי), התשס"ז–2007, אשר קבעו, בין היתר, את הזכויות והחובות הנובעות מאותו שירות.

משה שרוני: בהצעת החוק המונחת לפניכם מוצע להשלים את ההסדר החקיקתי לגבי המשתתפים בשירות האזרחי, ולבצע כמה תיקונים משלימים בחוק הביטוח הלאומי, התשנ"ה-1995: 1.

משה שרוני: מוצע לתקן את הוראת פרק י"ג לחוק הביטוח הלאומי שעניינו תגמולים למתנדבים, ולקבוע כי מי ששירת בשירות אזרחי כאמור בחוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם, התשס"ב-2002, ייחשב כמתנדב ובכך יובטח שמשרת בשירות אזרחי אשר ייפגע במהלך השירות יהיה מבוטח בביטוח נפגעי עבודה.

משה שרוני: 2.

משה שרוני: מוצע לתקן את פרק ט"ו לחוק הביטוח הלאומי ולקבוע כי שיעור דמי הביטוח הלאומי המזערי המיוחד החל על מתנדבים בשירות לאומי ועל תלמידי ישיבות, יחול על תלמידי ישיבות גם במהלך תקופת שירותם האזרחי, ולא רק במהלך תקופת לימודיהם בישיבה.

משה שרוני: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, הצעת החוק מוגשת ללא הסתייגויות, ואני מבקש מחברי הכנסת לאשרה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

משה שרוני: תודה.

מגלי והבה: להצעת החוק אין הסתייגויות.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 45 בעד סעיפים 1–3 – 23 נגד – 1 נמנעים – אין סעיפים 1–3 נתקבלו.

מגלי והבה: 23 בעד, מתנגד אחד ואין נמנעים.

מגלי והבה: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

מגלי והבה: הצבעה מס' 46 בעד החוק – 19 נגד – 1 נמנעים – אין חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 98), התשס"ז–2007, נתקבל.

מגלי והבה: 19 בעד, מתנגד אחד ואין נמנעים.

מגלי והבה: אני קובע שהצעת החוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 98), התשס"ז–2007, עברה בקריאה שלישית.

מגלי והבה: אני מזמין את השר הרצוג להודות.

יצחק הרצוג: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אדוני יושב-ראש הוועדה, אני מודה לך, אדוני, יושב-ראש הוועדה, על עבודתך.

יצחק הרצוג: החוק הזה מאפשר סוף-סוף הפעלת שירות אזרחי, שהוא המודל הנכון לשילובן של הרבה מאוד קבוצות באוכלוסייה בצורה נאותה בשירות למען המדינה.

יצחק הרצוג: אני מקווה שהתהליך הזה יצבור כוח ויקרום עור וגידים ויהיה תהליך חברתי מהמעלה הראשונה.

יצחק הרצוג: תודה רבה.

מגלי והבה: תודה לשר הרצוג.

מגלי והבה: [מס' כ/143; "דברי הכנסת", חוב' כ"ג, עמ' 8204, וחוברת זו עמ' 10657; נספחות.

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו ממשיכים בסדר-היום: הצעת חוק זכויות לאנשים עם מוגבלות המועסקים כמשתקמים (הוראת שעה), התשס"ז–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

מגלי והבה: יציג את החוק חבר הכנסת שרוני, שזה כבר החוק הרביעי שלו.

משה שרוני: אדוני היושב-ראש, מכובדי השר, חברי הכנסת, אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת חוק זכויות לאנשים עם מוגבלות המועסקים כמשתקמים (הוראת שעה), התשס"ז–2007, הצעת חוק פרטית של חבר הכנסת זבולון אורלב.

משה שרוני: חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח–1998, קובע בסעיף 2 שבו: "חוק זה מטרתו להגן על כבודו וחירותו של אדם עם מוגבלות, ולעגן את זכותו להשתתפות שוויונית ופעילה בחברה בכל תחומי החיים, וכן לתת מענה הולם לצרכיו באופן שיאפשר לו לחיות את חייו בעצמאות מרבית, בפרטיות ובכבוד, תוך מיצוי מלוא יכולותיו".

משה שרוני: מטרתה של הצעת חוק זו לקדם את שילובם של אנשים עם מוגבלות בתעסוקה במקומות עבודה רגילים.

משה שרוני: הצעת החוק חלה על אנשים עם מוגבלות אשר בשל מוגבלותם והשפעה על תפקודם, יכולת העבודה שלהם נמוכה ב-81% לפחות מיכולת עבודה רגילה בתפקיד מסוים, ומהות התעסוקה היא שיקומית, קרי שיקום המתבצע במקום תעסוקה רגיל.

משה שרוני: בשל יכולות העבודה הנמוכות של אוכלוסייה זו, חלק מאנשים אלה אינם מועסקים כלל כיום בשוק העבודה הפתוח, במסגרת יחסי עובד-מעביד, ואילו חלקם מועסקים במפעלים מוגנים, במרכזי שיקום מקצועי-תעסוקתי או במועדונים תעסוקתיים, ועל כן מצויים בבידול ובהפרדה מחברת אנשים ללא מוגבלות, בכל הקשור לחיי העבודה.

משה שרוני: הצעת החוק נועדה לאפשר לאנשים אלה להיות מועסקים במקום עבודה רגיל, בחברת אנשים ללא מוגבלות – "וחי אחיך עמך" – כך שיוכלו להימצא, גם בחיי העבודה, במגע יומיומי עם הקהילה ובכך להשתקם באמצעות עבודה בקהילה.

משה שרוני: בשל יכולות העבודה המופחתות של אוכלוסייה זו, ובמטרה לעודד את השתלבותה בשוק העבודה הפתוח, נקבעו בחוק המוצע איזונים אשר מחד גיסא יעודדו את העסקתם בידי מעסיקים בשוק העבודה הפתוח שלא במסגרת יחסי עובד ומעביד בינם ובין המעסיק, ומאידך גיסא יגנו על זכויותיהם, בדומה לזכויות המוקנות לעובד לפי חוקי המגן.

משה שרוני: בהתאם למוצע, מועסק עם מוגבלות או מי שמוסמך או מורשה לפעול בשמו, שאינו המעסיק, רשאי להגיש בקשה למנכ"ל משרד התמ"ת, לאבחון לשם קביעת מעמדו כמשתקם לעניין החוק המוצע, וזאת בהתייחס למקום תעסוקה מסוים ולתפקיד מסוים.

משה שרוני: אם נמצא כי יכולתו התעסוקתית של המבקש פחותה ב-81% לפחות מיכולת עבודה רגילה, יוגדר מעמדו כמשתקם לעניין החוק המוצע, ולא יחולו יחסי עובד-מעביד בינו לבין מעסיקו.

משה שרוני: בהתאם לכך, ייקבע שיעור גמול התעסוקה שיקבל בעד העסקתו, בסכום שלא יפחת מאחת משתי הרמות שנקבעו בתוספת הראשונה לחוק המוצע.

משה שרוני: האבחון שיערוך משרד התמ"ת כאמור, ייעשה בהתאם למדדים, כלי הערכה ומבחנים שייקבעו על-ידו לאחר התייעצות עם גורמים מקצועיים.

משה שרוני: הצעת החוק קובעת את זכויותיו של משתקם, בדומה לעובד, לעניין איסור אפליה, ימי חופשה, ימי מחלה, מנוחה שבועית, היעדרות בתשלום בימי חג ובמועדים מיוחדים, ביטוח מפני פגיעה בעבודה, החזר הוצאות נסיעה והגדרת מסגרת שעות התעסוקה והפסקות במהלכה.

משה שרוני: בנוסף, גמול התעסוקה יהיה פטור מתשלום דמי ביטוח לאומי, ובהתאם לחוות דעת שהוצגה בפני הוועדה על-ידי מינהל הכנסות המדינה – הכנסה זו פטורה מחובת תשלום מס הכנסה ומע"מ.

משה שרוני: יש לציין כי החוק המוצע בא להוסיף על כל זכות של משתקם מכוח הסכם או נוהג, לרבות זכות ליווי שיקומי תומך תעסוקה, וכן על כל זכות לליווי שיקומי לפי כל דין או נוהג, ולא לגרוע מהן.

משה שרוני: במהלך הכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ולקריאה שלישית החליטה הוועדה שהחוק המוצע יחול כהוראת שעה לחמש שנים, על מנת שניתן יהיה לבחון את תרומתו לקידום העסקתם ושילובם של אנשים עם מוגבלות בשוק העבודה הפתוח.

משה שרוני: הוועדה תעקוב אחר ביצוע החוק המוצע באמצעות דיווח שנתי ששר התמ"ת יחויב להביא בפניה.

משה שרוני: להצעת החוק הוגשו כמה הסתייגויות: שר האוצר מבקש למחוק מהצעת החוק הוראות שעניינן מתן תמריצים למעסיקים של משתקמים או אנשים עם מוגבלות המועסקים בשוק העבודה הפתוח, וכן למחוק הוראות לעניין השתתפות המדינה במימון התאמות שיבצע המעסיק לצורך העסקת משתקמים.

משה שרוני: מדובר בהסכמת השרים הנוגעים בדבר להתקין תקנות בנושאים אלה, שהם בעלי חשיבות לעידוד העסקתם של אנשים עם מוגבלות בשוק העבודה הפתוח.

משה שרוני: על כן, אני קורא לכם לדחות את הסתייגות זו.

משה שרוני: בנוסף, חבר הכנסת דב חנין הגיש כמה הסתייגויות שיש בהן כדי להביא לשינוי מהותי בהצעת החוק ולהשמטת הבסיס שעליו היא מונחת, ועל כן אני קורא לכם לדחות גם הסתייגויות אלה.

משה שרוני: חברי הכנסת, ועדת העבודה, הרווחה והבריאות רואה בחקיקתו של החוק המוצע צעד נוסף בדרך לעיגון זכותם של אנשים עם מוגבלות להשתתפות ולהשתלבות שוויונית ופעילה בחברה בכל תחומי החיים, לרבות בשוק העבודה, תוך שמירה מרבית על כבודם והתחשבות בצורכיהם המיוחדים.

משה שרוני: אני קורא לחברי הכנסת להצביע בעד הצעת החוק, כפי שאושרה בוועדה, בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

משה שרוני: תודה.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת שרוני.

מגלי והבה: אם כך, יש להצעת החוק הסתייגויות.

מגלי והבה: חבר הכנסת דב חנין איננו כאן.

זבולון אורלב: גם אני מוותר.

מגלי והבה: גם אתה מוותר.

מגלי והבה: חבר הכנסת ברכה איננו כאן, חבר הכנסת חנא סוייד איננו כאן, שר האוצר רוני בר-און איננו כאן.

מגלי והבה: אם כך, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה על הצעת החוק, ללא הסתייגויות, כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 47 בעד סעיפים 1–19 – 23 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–19 נתקבלו.

מגלי והבה: בעד – 23, נגד – אין, נמנעים – אין.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה, כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

מגלי והבה: הצבעה מס' 48 בעד החוק – 23 נגד – אין נמנעים – אין חוק זכויות לאנשים עם מוגבלות המועסקים כמשתקמים (הוראת שעה), התשס"ז–2007, נתקבל.

מגלי והבה: בעד – 23.

מגלי והבה: אם כך, אני קובע שהצעת חוק זכויות לאנשים עם מוגבלות המועסקים כמשתקמים (הוראת שעה), התשס"ז–2007, עברה בקריאה שלישית.

מגלי והבה: אני מזמין את חבר הכנסת אורלב להודות; ואנחנו ממשיכים בסדר-היום.

רן כהן: סדר-היום לא ברור, אדוני.

זבולון אורלב: אני רוצה להודות לחברי הכנסת ולומר שהחוק הזה נותן תקווה לעשרות אלפי נכים – הקשים ביותר – שיכולת העבודה שלהם, יכולת התפוקה שלהם, היא לא יותר מאשר 25%, יותר נכון 19%, צריך להתרגל לזה, שגם להם יש היום תקווה להשתלב בשוק החופשי, מעבר למסגרות המוגנות שהחוק לא חל עליהן.

זבולון אורלב: זאת בשורה גדולה מאוד, וזה מבחנה של החברה – עד כמה עכשיו היא תוכל לקבל אותם אנשים עם מוגבלויות כדי לשלב אותם בעבודה.

זבולון אורלב: אני רוצה להודות בראש ובראשונה ליושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, שזה חוק ראשון שלי אתו.

זבולון אורלב: אני מכיר היטב עבודת ועדות, ואני מודה לך על ההתמדה ועל המסירות ועל המאמץ המיוחד שהקדשת לחוק הזה.

זבולון אורלב: אתה ראוי לכל ברכה.

זבולון אורלב: ברצוני גם להודות ליועצת המשפטית ג'ודי וסרמן, שהשכילה לנווט את החוק הזה בין כל הבעיות, ולמנהלת הוועדה וילמה.

זבולון אורלב: תודה רבה.

מגלי והבה: תודה לחבר הכנסת זבולון אורלב.

מגלי והבה: הודעה לחבר הכנסת יואל חסון, בשם יושב-ראש ועדת הכנסת.

): אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אבקש להודיע בזאת על חילופי אישים בוועדת החוקה, חוק ומשפט, מטעם סיעת קדימה: במקום חברת הכנסת זהבה גלאון ייכנס חבר הכנסת זאב אלקין.

): תודה רבה.

מגלי והבה: תודה.

מיכאל איתן: אפשר להתנגד לזה?

קריאות: – – –

רן כהן: – – – זה לא קדימה, זה הרבה אחורה.

מגלי והבה: חברי הכנסת, מה קרה?

מגלי והבה: בואו נמשיך.

מגלי והבה: הצעת חוק לתיקון פקודת – – –

גדעון סער: סליחה, אדוני, אני רוצה להעיר בבקשה.

גדעון סער: יש לי הערה לגוף העניין, אני מבקש ממך.

גדעון סער: יש לי הערה בנושא זה ואני מבקש להשמיע אותה.

זבולון אורלב: בסיעת קדימה מוציאים את זהבה גלאון, מכניסים את – – –

רן כהן: אדוני היושב-ראש, זאת בריונות פרלמנטרית.

קריאות: – – –

ראובן ריבלין: מי הודיע דבר כזה?

מגלי והבה: חבר הכנסת יואל חסון, בשם יושב-ראש ועדת הכנסת.

ראובן ריבלין: רק יושב-ראש ועדת הכנסת יכול להודיע.

מגלי והבה: בבקשה, חבר הכנסת סער, ואחר כך – חבר הכנסת אורלב וחבר הכנסת רן כהן.

קריאה: – – –

מגלי והבה: בסדר, יש לנו לילה ארוך, אין שום בעיה.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, אנחנו בחרנו ממלא-מקום ליושבת-ראש ועדת הכנסת לאחר שחברתנו, השרה רוחמה אברהם, מונתה לשרה בממשלה.

גדעון סער: בחרנו בחבר הכנסת יעקב מרגי.

גדעון סער: ועדת הכנסת לא ייפתה את כוחו של חבר הכנסת חסון להודיע הודעות, ואני מבקש להודיע לפרוטוקול, שכל עוד הדברים לא נמסרים מפי חבר הכנסת מרגי, או לחלופין שחבר הכנסת מרגי מבהיר למליאה שהדברים שנמסרו מטעם חבר כנסת מסיעת קדימה נאמרו על דעתו – אין כל תוקף להודעה שנמסרה.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: חבר הכנסת אורלב.

מגלי והבה: חכה, חבר הכנסת יואל חסון.

ראובן ריבלין: מדויק לחלוטין.

לימור לבנת: מדויק מאוד.

גדעון סער: – – – קדימה לא רוצים לתת – – –

מגלי והבה: חבר הכנסת גדעון סער, לא פייר.

מגלי והבה: דיברת, תן לאחרים להשמיע דברים.

מגלי והבה: בבקשה.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, כמדומני, ברגע זה אני חבר הכנסת הוותיק ביותר כאן – עם חבר הכנסת – בבית הזה.

רן כהן: הבית הזה מתקיים גם על נורמות מוסריות אלמנטריות.

אביגדור יצחקי: זה נכון.

רן כהן: והנורמות המוסריות – – –

קריאה: היה.

רן כהן: היה, עד שהשלטון הזה, שכל כוחו – – –

מגלי והבה: חברי הכנסת, תנו לחבר הכנסת כהן לנמק.

רן כהן: עד שקדימה הגיעה לשלטון, בבית הזה היו נורמות שלפיהן כאשר המפלגה הגדולה, שלה יש שפע של תפקידים בוועדות, רוצה בכל זאת לקיים נורמות כלשהן של עבודה בבית, היא מגיעה להסכמים גם עם סיעות קטנות, אבל היא לא מפירה אותם בוקר וערב.

רן כהן: מה שכאן קורה זה בריונות כפולה, אדוני.

רן כהן: ראשית, זה לבוא ולהדיח חברת כנסת שמתפקדת בוועדת החוקה זה שנים, בנאמנות, במסירות וגם במקצועיות.

רן כהן: אבל הדבר השני – שזה נעשה באופן לא תקין.

רן כהן: אין דבר כזה בבית הזה שמישהו מודיע בשם ועדת הכנסת את מה שבסמכותה של ועדת הכנסת.

מגלי והבה: תודה, חבר הכנסת רן כהן.

רן כהן: לכן, מה שהודיע חבר הכנסת יואל חסון, אין לו תוקף בבית הזה.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: מכיוון שהממלא-מקום הזמני, חבר הכנסת – – –

אביגדור יצחקי: – – –

רן כהן: – – – תצעק כמו בריון.

רן כהן: תמשיכו להשתולל.

מנחם בן-ששון: אנחנו משתוללים?

אביגדור יצחקי: הרי כל החיים שלכם אתם כאלה – – –

רן כהן: מה שאני עשיתי בחיים שלי – כדאי לך ללמוד – – –

מגלי והבה: חברי הכנסת.

מגלי והבה: חבר הכנסת יצחקי, תודה; גם חבר הכנסת כהן.

מגלי והבה: נמצא כאן יושב-ראש ועדת הכנסת הזמני, חבר הכנסת מרגי.

מגלי והבה: בבקשה, נשמע אם הסמכת את חבר הכנסת יואל חסון, ומה יש לך להגיד על טענות חברי הכנסת.

): אני אומַר.

): אני הסמכתי את חבר הכנסת יואל חסון, ואני לא יכול לחסוך את ביקורתי גם מהקואליציה.

): אני, כמחאה, לא הודעתי את זה, כי אני חושב שהמהלך הוא על מנת להעביר תיקון לחוק שהוא בניגוד להסכמים הקואליציוניים.

): בגלל היושרה שלי – ועדת הכנסת הופקדה אצלי כפיקדון – לא רציתי להשתמש בזה כאקט כוחני.

): יכולתי לסרב ולתקוע את זה, פשוט להיעלב ולעשות תרגילים – לא רציתי.

): אני מוחה בזה, בדברים שלי, כנגד הקואליציה.

): זה בניגוד להסכם הקואליציוני אתי.

): המהלך הזה הולך להכשיר חוק שאני מתנגד לו.

): אבל, בגלל היושרה אני הסמכתי את יואל חסון להודיע את ההודעה לכנסת.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: כיוון שהיושב-ראש – בקולו ובמעמדו – נמצא כאן והודיע שהוא הסמיך את חבר הכנסת יואל חסון, אני רואה את ההודעה כקבילה ואנחנו ממשיכים בסדר-היום.

מגלי והבה: תודה רבה.

משה גפני: זאת בריונות ממש.

מגלי והבה: חבר הכנסת גפני, כל מי – – –

משה גפני: בריונות.

מגלי והבה: תודה.

מגלי והבה: בסדר, שמענו.

מגלי והבה: מי שצריך לשמוע אותך – שמע, תאמין לי.

משה גפני: פשוט בריונות.

מגלי והבה: אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

לימור לבנת: אדוני היושב-ראש, אין פה אף שר במליאה.

קריאה: למה?

קריאה: השר יצחק כהן.

לימור לבנת: סליחה, אני מצטערת, נמצא שר חשוב, השר יצחק כהן.

לימור לבנת: אני חוזרת בי.

מגלי והבה: אנחנו נדאג שיהיה שר – – –

לימור לבנת: לא, יש שר.

לימור לבנת: התנצלתי.

מגלי והבה: חברת הכנסת לימור לבנת, לפחות – הוא מטר וחצי ממך, השר.

יובל שטייניץ: אדוני היושב-ראש, הערה קצרה לעניין הקודם, אני מבקש.

משה גפני: מה קרה?

משה גפני: – – –

קריאות: – – –

מגלי והבה: חברי הכנסת, אני לא מוכן, לא מרשה.

מגלי והבה: חבר הכנסת גפני, אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה.

מגלי והבה: חבר הכנסת גפני, אתה רוצה להיכנס לחדשות של שבת?

זבולון אורלב: רק סטירה.

מגלי והבה: אני מכיר, כבר עברתי את הסדנה הזאת במפלגה שלך.

יובל שטייניץ: אדוני היושב-ראש, על הנושא– – –

מגלי והבה: חבר הכנסת יובל שטייניץ, נתתי לשלושה חברי כנסת מכובדים, שייצגו את כל האופוזיציה בבית, להעיר בנושא.

מגלי והבה: הנושא סגור.

מגלי והבה: בואו נמשיך בסדר-היום.

מגלי והבה: תודה רבה.

מגלי והבה: [מס' כ/141; "דברי הכנסת", חוב' כ"ג, עמ' 8094; נספחות.

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 80), התשס"ז–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

מגלי והבה: אני מזמין את יושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת גלעד ארדן, לנמק את הצעת החוק.

מגלי והבה: בבקשה.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 80), התשס"ז–2007, שעניינה חובת חבישת קסדה בעת רכיבה על אופניים.

גלעד ארדן: הצעת החוק נועדה להגביר את הבטיחות של רוכבי האופניים ולהפחית את פגיעות הראש בקרב רוכבים אלה.

גלעד ארדן: לפי נתונים שהובאו בפני ועדת הכלכלה של הכנסת, מדי שנה נפגעים ילדים רבים בתאונות בעת רכיבה על אופניים.

גלעד ארדן: כמו כן, הובא לידיעתנו כי פגיעות ראש הן הסיבה השכיחה ביותר לתמותה או לפציעה קריטית.

גלעד ארדן: בנייר עמדה שפרסם ארגון "בטרם" נקבע כי קסדה היא האמצעי היעיל ביותר למניעת פגיעות ראש ומוח, וכי במחקרים שונים נמצא כי קסדה מפחיתה כ-85% מפגיעות אלה.

גלעד ארדן: גם בנייר העמדה של ארגון "אור ירוק", שהוגש לוועדה, נקבע כי חבישת קסדה תקנית ומותאמת כראוי לרוכב מונעת רבות מן הפגיעות ומפחיתה את חומרת הפגיעה בראש בעת תאונה.

גלעד ארדן: כן נקבע באותו נייר עמדה כי סקירות נרחבות של עשרות מחקרים שבוצעו במדינות שבהן חלה חובת חבישת קסדה, בעיקר בארצות-הברית, אוסטרליה וניו-זילנד, מראות כי חבישת קסדה מפחיתה את הסיכון לפגיעת ראש בכ-60%.

גלעד ארדן: הצעת החוק קובעת כי לא ירכב אדם, ולא ירכיב אחר, על אופניים, אלא אם כן הוא חובש קסדת מגן העומדת בדרישות שיקבע שר התחבורה והבטיחות בדרכים, וכי תהיה חובה על הורה, וכל מי שבידו השגחה על קטין, שלא להניח לקטין לעבור על ההוראה האמורה כשהקטין מצוי במחיצתו.

גלעד ארדן: הוועדה החליטה גם כי בעל עסק שבו נמכרים אופניים יציג במקום בולט בעסקו הודעה המפרטת את הוראות הסעיף, בדומה להודעות שבעלי עסק מפרסמים בנוגע לאיסור מכירת משקאות משכרים לקטין.

גלעד ארדן: בדיוני הוועדה התברר כי קורקינט חשמלי פטור מהוראות פקודת התעבורה לפי צו התעבורה, והוועדה החליטה כי בשל הסיכון שקיים בנסיעה בקורקינט כזה, גם על מי שנוסע בקורקינט חשמלי תחול חובה לחבוש קסדה.

גלעד ארדן: אני מבקש להבהיר לחברי הכנסת שבפני הוועדה הופיעו כמעט כל מנהלי המחלקות הנוירוכירורגיות בבתי-החולים בישראל, והסבירו לנו שכאשר מגיע ילד שנפל מאופניים, והוא היה חבוש בקסדה, עוצמת הנזק והפגיעה לראש קטנה בעשרות אחוזים, ולכן, באמצעות הצעת החוק הזאת ניתן יהיה להציל את חייהם של ילדים רבים או לפחות למנוע פגיעות בלתי הפיכות.

גלעד ארדן: גם משטרת ישראל הבהירה שאף שאכן יש בעיה באכיפת החוק, עצם חקיקתו תגביר באופן משמעותי, בעשרות אחוזים, את מספר הילדים, בני הנוער וגם המבוגרים שיחבשו קסדה בעת רכיבה על אופניים.

גלעד ארדן: חברי חברי הכנסת, אם נציל בחוק זה ולו נפש אחת, יהא זה שכרנו.

גלעד ארדן: לפני שאסיים אני מבקש להודות לעורך-הדין ניר ימין מהלשכה המשפטית על טיפולו המסור ותרומתו לקידומה של הצעת חוק זו, וכמובן לצוות הוועדה: למנהלת הוועדה לאה, ליועצת המשפטית אתי בנדלר, לעידית.

גלעד ארדן: להצעת החוק לא הוגשו הסתייגויות, ואני מבקש מכם לתמוך בה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

גלעד ארדן: תודה.

מגלי והבה: אדוני היושב-ראש, יש רק הסתייגות של חבר הכנסת דב חנין.

מגלי והבה: בבקשה, חבר הכנסת דב חנין.

דב חנין: עמיתי חברי הכנסת, אין לנו כרגע ממשלה כאן בבניין.

דב חנין: אדוני חבר הכנסת ארדן, יושב-ראש הוועדה, עמיתי חברי הכנסת, זה מצב די נדיר שבשלב של הסתייגויות עולה חבר כנסת ומציע לחברי כנסת באופן מפורש לדחות חוק.

דב חנין: לא לקבל חוק, לדחות חוק.

דב חנין: חבר הכנסת איתן, חבר הכנסת איתן, אני מנסה לשכנע אותך.

מיכאל איתן: אתה יודע מה, הצלחת.

דב חנין: הצלחתי, אני שמח.

מיכאל איתן: עכשיו תשכנע את גדעון סער.

דב חנין: עמיתי חברי הכנסת, קודם כול, אני רוצה להתחיל בהערכה לחבר הכנסת ארדן, יושב-ראש הוועדה, שהוא מאוד מחויב לנושא הבטיחות, ופועל באופן נמרץ לקידום נושא הבטיחות.

דב חנין: אני מביע את הערכתי אליו, אבל אני חושב שבמקרה הזה הוא טועה, ואני חושב שהחוק הזה מביא יותר נזק מאשר תועלת.

דב חנין: אני בעד בטיחותם של רוכבי אופניים, אבל בטיחותם של רוכבי אופניים תושג באמצעות מערכת שקולה, נכונה ומאוזנת של הסדרים.

דב חנין: קודם כול, שבילי אופניים, תקציבים לשבילי אופניים, מספרם של רוכבי האופניים.

מגלי והבה: זה לא סותר שמישהו יחבוש קסדה ויגן על הראש שלו.

דב חנין: אני אומר בהחלט מה סותר.

דב חנין: נקודת המוצא – – –

ראובן ריבלין: חבר הכנסת חנין, בדרך כלל אתה – – –

דב חנין: לא, לא, תנו לי לדבר, אני אענה על כל השאלות, אני מבטיח.

דב חנין: נקודת המוצא שלנו בדיון צריכה להיות, עמיתי חברי הכנסת, שהרכיבה באופניים היא דבר טוב, דבר חיובי, שאנחנו רוצים לעודד, אנחנו רוצים לעודד אותו כי הוא טוב בריאותית, הוא טוב תחבורתית, הוא טוב סביבתית.

דב חנין: אנחנו לא רוצים לייצר מנגנונים – – –

אביגדור יצחקי: כולם ייסעו על שבילים?

אביגדור יצחקי: ממש, כולם ייסעו רק בשבילים.

דב חנין: תקשיב עד הסוף.

דב חנין: חבר הכנסת יצחקי, אני מעריך אותך, תקשיב עד הסוף, ואני מניח שתשתכנע.

דב חנין: אנחנו לא רוצים לייצר מנגנון שירתיע אנשים באופן מיותר מנסיעה באופניים, לא זו המטרה שלנו.

דב חנין: אנחנו צריכים ללמוד מהעולם.

דב חנין: יש מעט מאוד מדינות בעולם שיש בהן חוקי קסדה, יש מדינות בעולם שהיו בהן חוקי קסדה והחוקים האלה מתבטלים, כמו למשל בטריטוריות הצפוניות של אוסטרליה.

דב חנין: עמדת הפדרציה האירופית של רוכבי האופניים, הארגון הגדול ביותר של רוכבי אופניים בעולם, היא התנגדות מוחלטת לחוקים כאלה, מתוך נקודת מוצא של דאגה לרוכבי אופניים ומתוך הבנה שבטיחותם של רוכבי אופניים תושג קודם כול כאשר יהיו הרבה רוכבי אופניים.

דב חנין: כאשר יש הרבה רוכבי אופניים, גם יותר בטוח לנסוע באופניים, כמו למשל בעיר אוקספורד, שבה למדתי והייתי בה תקופה ארוכה.

דב חנין: לא נוסעים שם באופניים עם קסדות, אבל נוסעים הרבה רוכבי אופניים, ולכן רוכבי אופניים שם בטוחים יותר.

דב חנין: ארגוני הרופאים בבריטניה, כאשר היה ויכוח על הצעת החוק הזאת, הביעו עמדה נחרצת של התנגדות לחוק מהסוג זה.

עתניאל שנלר: אתה מכיר את הנתונים בארץ?

דב חנין: אני מכיר היטב את הנתונים בארץ.

עתניאל שנלר: משום שלי היתה הזכות לחוקק את החוק הקודם של קסדות לאופניים, אני יודע שמספר פגיעות הראש בקרב רוכבי אופניים מבחינת חומרתן ירד בעשרות אחוזים.

דב חנין: חבר הכנסת שנלר, אני אומר לך שהייתי מציע, וגם הצעתי לחבר הכנסת ארדן, הסדר מאוזן יותר, כי אני חושב שבמידתיות גם לקסדות יש מקום.

דב חנין: אני לא מתנגד לקסדות באופן עקרוני, אבל אני חושב שההסדר צריך להיות מידתי ומאוזן.

דב חנין: אנחנו צריכים לשאול את השאלה היכן חשוב באמת שאנשים יחבשו קסדות, והיכן אנחנו בחוק צריכים לחייב אותם לחבוש קסדות, ואם הם לא יחבשו קסדות זו תהיה עבירה פלילית.

דב חנין: התשובה שלי, לפי המחקרים, היא, שאנחנו צריכים להגן על שלוש קבוצות אוכלוסייה: קודם כול על ילדים ובני-נוער.

דב חנין: לילדים ולבני-נוער יש בעיות, או שהם סובלים, אם הם צעירים, מחוסר יציבות בנהיגה באופניים, או אם הם מבוגרים יותר, הם לפעמים פחות מדי זהירים, יותר מדי פזיזים, ולכן נוהגים בצורה לא מרוסנת ולא מבוקרת באופניים; את אלה צריך לחייב בחבישת קסדות.

דב חנין: עמיתי חברי הכנסת, דווקא את אלה הצעת החוק פוטרת מהחובה לחבוש קסדות, דווקא את הילדים, שעמותת "בטרם" מדברת בשמם, ובצדק מדברת בשמם, דווקא על ילדים ובני-נוער אין חובה לחבוש קסדות, אלא כאשר ההורה מלווה אותם.

דב חנין: זה אבסורד, זה מצב הפוך למה שאנחנו צריכים.

גלעד ארדן: לא נכון, החובה קיימת כל הזמן.

דב חנין: החובה קיימת, אבל סעיף 2 – – –

גלעד ארדן: לא נכון, רק באשר לאכיפה כשהילד לא עם ההורה, לא יבוא השוטר לילד.

דב חנין: מאה אחוז, בסדר, אז אין אכיפה – אין יישום.

דב חנין: אני רוצה – – –

קריאות: – – –

דב חנין: אני רוצה לומר לכם, עמיתי חברי הכנסת, שמאמרי התמיכה בקסדות לאופניים מתייחסים קודם כול לילדים ולבני-נוער, ולכן אם ההסדר היה מתמקד בילדים ובני-נוער, אני הייתי תומך בו.

דב חנין: קבוצה נוספת שצריך להחיל עליה את החובה לחבוש קסדה היא הקבוצה של רוכבים ברכיבה ספורטיבית או ברכיבה תחרותית.

דב חנין: גם על אלה צריך להחיל חובת חבישת קסדות.

דב חנין: צריך להחיל את החוק ברכיבה אתגרית באופניים או ברכיבה באופניים במסלולי שטח.

דב חנין: על אלה צריך להחיל את החוק, וזה נכון וחשוב.

דב חנין: צריך להחיל את החוק גם ברכיבה בשולי כבישים בין-עירוניים, כי המהירות של כלי הרכב המנועיים שנוסעים בכבישים האלה מאוד גבוהה.

מגלי והבה: תודה, אדוני.

דב חנין: ולכן – אני מסיים, אדוני, בשני משפטים.

חיים אורון: תגיד לי – – – גם?

דב חנין: ולכן, על קבוצות כאלה צריך היה להחיל את החוק.

דב חנין: אבל, עמיתי חברי הכנסת, החוק שבפנינו הוא חוק לא מידתי, הוא חוק שהציבור לא יוכל לעמוד בו, הוא חוק שכבר היום מעורר התקוממות רבה של רוכבי אופניים וארגוני האופניים בישראל.

דב חנין: הוא חוק שלדעתי, בסופו של דבר, לא יוכל להיאכף.

דב חנין: הוא לא חוק שיבטיח את בטיחותם של רוכבי האופניים, אלא לא יועיל לה.

מגלי והבה: אתה רוצה להצביע על ההסתייגות שלך?

דב חנין: אני רוצה להצביע על דחיית הצעת החוק.

דב חנין: תודה רבה.

מגלי והבה: אם כך, חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

מגלי והבה: לשם החוק אין הסתייגויות.

מגלי והבה: נצביע על שם החוק.

מגלי והבה: הצבעה מס' 49 בעד שם החוק – 16 נגד – 3 נמנעים – 1 שם החוק נתקבל.

מגלי והבה: בעד – 16, נגד – 3, נמנע אחד.

מגלי והבה: חברת הכנסת נוקד, אני מוסיף את חברת הכנסת נוקד ואת חבר הכנסת שרוני.

מגלי והבה: אני לא מבין, אתם לא נרדמתם?

מגלי והבה: השעה מוקדמת עדיין.

מגלי והבה: חבר הכנסת וקנין.

מגלי והבה: שם החוק התקבל כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצביע על סעיף 1, על ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין.

מגלי והבה: אנחנו מצביעים על ההסתייגות לחייב או לא לחייב לנסוע עם קסדה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 50 בעד ההסתייגות – 4 נגד – 21 נמנעים – 1 ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין לסעיף 1 לא נתקבלה.

מגלי והבה: בעד – 4, נגד – 21, נמנע אחד.

מגלי והבה: ההסתייגות של חבר הכנסת חנין לא התקבלה.

מגלי והבה: אנחנו מצביעים על סעיף 1 כהצעת הוועדה, וגם על סעיף 2 – כיוון שאין עליו הסתייגויות.

מגלי והבה: בקריאה שנייה, כמובן.

מגלי והבה: הצבעה מס' 51 בעד סעיפים 1–2, כהצעת הוועדה – 21 נגד – 3 נמנעים – אין סעיפים 1–2, כהצעת הוועדה, נתקבלו.

מגלי והבה: חבר הכנסת איתן, אנחנו באמצע ההצבעה.

מגלי והבה: בעד – 21, נגד – 3.

מגלי והבה: סעיפים 1 ו-2, כהצעת הוועדה, התקבלו בקריאה שנייה.

מגלי והבה: אנחנו עוברים להצביע בקריאה שלישית – כהצעת הוועדה.

מגלי והבה: הצבעה מס' 52 בעד החוק – 25 נגד – 2 נמנעים – 1 חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 80), התשס"ז–2007, נתקבל.

מגלי והבה: בעד – 25, נגד – 2, נמנע אחד.

מגלי והבה: אם כן, חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 80) עבר בקריאה שלישית.

מגלי והבה: בואו נתקדם, חברי הכנסת.

מגלי והבה: חבר הכנסת ארדן, נדמה לי שהודית לכולם.

מגלי והבה: [מס' כ/138; "דברי הכנסת", חוב' כ"ב, עמ' 7806; נספחות.

מגלי והבה: ]

מגלי והבה: אנו עוברים להצעת חוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים (תיקון מס' 2), התשס"ז–2007.

מגלי והבה: קריאה שנייה וקריאה שלישית.

מגלי והבה: חבר הכנסת ארדן ינמק את הצעת החוק.

מגלי והבה: בבקשה.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת חוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים (תיקון מס' 2), התשס"ז–2007, לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

גלעד ארדן: חוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים, התשמ"ג–1983, קובע בין היתר איסור עישון במקומות ציבוריים ומטיל חובה על מחזיק למעשה של מקום ציבורי, שהוא פעמים רבות הבעלים של העסק או השוכר שלו, לקבוע שלט המורה על איסור העישון.

גלעד ארדן: מאז חקיקת החוק חלו תמורות בעולם ביחס לעישון.

גלעד ארדן: בשנת 2003 חתמה מדינת ישראל על אמנת המסגרת לפיקוח על טבק, ובאוגוסט 2005 אשררה אותה.

גלעד ארדן: סעיף 8 לאמנה קובע שהמדינות שהן צד לה מתחייבות בין היתר לנקוט אמצעים חקיקתיים כדי להגן על תושביהן מפני חשיפה לעישון של מוצרי טבק.

גלעד ארדן: ברוח הוראות האמנה נקבע בהצעת החוק כי לחוק העיקרי יתווסף סעיף מטרה כדלקמן: "מטרתו של חוק זה למנוע את העישון במקומות ציבוריים ואת חשיפת הציבור לעישון, הגורמת למוות, למחלות ולנכות".

גלעד ארדן: ואכן, ההוראות שנוספו לחוק העיקרי בהצעת חוק זו באות להגשים את המטרה האמורה.

גלעד ארדן: הצעת החוק קובעת כי מחזיק למעשה של מקום ציבורי יהיה חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת עבירות המנויות בחוק, הנוגעות לאיסור העישון והחזקת כל מוצרי טבק או כלי לעישונו כשהם דלוקים במקום ציבורי.

גלעד ארדן: כן קובעת הצעת החוק כי יראו מחזיק למעשה כאמור, שמבצע שורה של פעולות שהחוק מונה – וביניהן פנייה לאדם המעשן לחדול מהעישון והגשת תלונה למפקח כמשמעותו בחוק – כמי שקיים את חובת הפיקוח על-פי החוק.

גלעד ארדן: עוד מוצע להוסיף לחוק הוראה בדבר אחריות נושא משרה בתאגיד שהוא המחזיק למעשה של מקום ציבורי, לפקח ולעשות כל שניתן למניעת העבירות המנויות בסעיף.

גלעד ארדן: הצעת החוק אף קובעת שיבוטל היתר עישון בבית-הקולנוע, הקיים כיום בחוק.

גלעד ארדן: הוראה נוספת הכלולה בהצעת החוק מחייבת ראש רשות מקומית להסמיך עובדים ברשות המקומית כמפקחים לעניין חוק זה.

גלעד ארדן: עוד מוצע, לצורך אכיפת הוראות החוק ולנוכח חובות הפיקוח שמוטלות על המחזיקים למעשה, כי כל המחזיקים יוכלו למנות סדרנים בתחום המקום הציבורי שבאחזקתם.

גלעד ארדן: סדרן כאמור יוכל לדרוש ממי שעישן במקום הציבורי להזדהות בפניו.

גלעד ארדן: במהלך הדיונים בוועדת הכלכלה הוחלט גם לאפשר לשר הבריאות להסמיך עובדים של קופת-חולים להיות סדרנים ממונים בבית-חולים, ולא רק את עובדי המדינה, עובדי הרשויות המקומיות או עובדי גוף מבוקר, שהוראות חוק שירות המדינה (משמעת) חלות עליהם, כפי שקבוע היום בחוק.

גלעד ארדן: סמכותם של אותם סדרנים ממונים היא למסור לאדם שעבר עבירה, לפי הסעיף האוסר עישון, הזמנה שבה יואשם האדם בעבירה ותינתן לו הברירה לשלם את הקנס.

גלעד ארדן: לבסוף, הצעת החוק מבקשת לקבוע כי הוראות החוק המוצעות בנוגע לחובות הפיקוח לא יחולו על צבא-הגנה לישראל.

גלעד ארדן: ואולם הוראות אלה ייקבעו בפקודות הצבא בשינויים המחויבים.

גלעד ארדן: בנוסח הצעת החוק שעברה בקריאה הראשונה היתה כלולה גם הוראה שעניינה פיצוי בלא הוכחת נזק למי שנחשף לעישון במקום ציבורי.

גלעד ארדן: בשל העובדה שהסעיף מעלה שאלות עקרוניות בנוגע לקביעת ההסדר הראוי לאכיפה אזרחית ולהתייחסות לפיצויים בסעיף האמור כפיצויים נזיקיים או כפיצויים עונשיים – אני כבר מסיים – החליטה הוועדה לפצל מהצעת החוק את הסעיף ולא להביאו להצבעה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית בשלב זה.

גלעד ארדן: להצעת החוק הוגשו כמה הסתייגויות.

גלעד ארדן: הסתייגות אחת הוגשה על-ידי, ולפיה רשות מקומית תחויב לפרסם מספר טלפון שיהיה פעיל 24 שעות ביממה לצורך הגשת תלונה על-פי הצעת החוק שאותה אני מבקש שהכנסת תקבל.

גלעד ארדן: כמו כן הוגשו הסתייגויות של שר המשפטים ושל ראש הממשלה, שאותן אני קורא לכנסת לדחות.

גלעד ארדן: בכל מקרה אני קורא לכם לקבל את החוק בקריאה השנייה ובקריאה השלישית ולהעניק לתושבי מדינת ישראל מרחב מחיה נקי ובריא יותר.

גלעד ארדן: תודה.

דוד רותם: האם אדוני רוצה לנמק את ההסתייגות או שכבר נימקת אותה?

גלעד ארדן: אני רוצה לנמק את ההסתייגות שלי.

גלעד ארדן: הצעת החוק מטילה אחריות על בעלי עסקים שרואים בתחום העסק שלהם אדם מעשן בניגוד לחוק.

גלעד ארדן: היא מטילה עליהם אחריות לפנות אליו, לבקש ממנו לחדול, ואם הוא מסרב, להתקשר לרשות המקומית ולומר: יש פה מישהו שמסרב להפסיק לעשן.

גלעד ארדן: כיוון שאיני רוצה להפוך את בעלי העסקים לאוכפים היחידים, ואני לא מצפה מהם להתעמת עם מי שמבקר בעסקם, אני חושב שצריכה להיות זמינות מלאה ברשות המקומית לצורך הגשת התלונה.

גלעד ארדן: לכן הגשתי הסתייגות, שבה נקבע שהרשות המקומית תפרסם בפרסומים שלה מספר טלפון כדי שכל בעלי העסקים, המסעדות והקניונים יוכלו לדעת למי הם צריכים להתקשר כדי לעמוד בחובה המוטלת עליהם כאשר מישהו מעשן אצלם בניגוד לחוק.

גלעד ארדן: תודה רבה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת ארדן.

דוד רותם: אנו נעבור לנימוק ההסתייגויות של שר המשפטים וראש הממשלה.

דוד רותם: השר , בבקשה.

יצחק כהן: כבוד היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, הסתייגות שר המשפטים להצעת חוק הגבלת עישון במקומות ציבוריים (תיקון מס' 2): הממשלה תומכת ברוב הסעיפים שבהצעת חוק זו.

יצחק כהן: שר המשפטים מבקש לנמק את ההסתייגות לסעיף 11 להצעה.

יצחק כהן: שר המשפטים מבקש למחוק את התיקון המוצע לסעיף 8א לחוק שלפיו יוכלו להתמנות לסדרנים ממונים בבתי-חולים גם עובדים של קופת-חולים שאינם עובדי ציבור.

יצחק כהן: לסדרן ממונה בבית-חולים ניתנת סמכות של מתן דוחות למי שמעשן בניגוד לחוק, זוהי סמכות ענישה שלטונית, לכן תנאי סף להסמכתו של אדם בה חייב להיות היותו של הסדרן עובד ציבור, אשר כפוף למרות שלטונית.

יצחק כהן: המרות השלטונית באה להבטיח מניעת אפשרות של ניגוד עניינים, פיקוח ובקרה על הפעלת הסמכויות השלטוניות על-ידי עובד הציבור והכפפת העובד למסגרת המשמעתית.

יצחק כהן: אין תקדים בחקיקה הישראלית למתן סמכות למתן דוחות תשלום קנס בידי מי שאינם עובדי ציבור, וקביעה שכזו תהווה תקדים מסוכן של הפרטת הליכי ענישה.

יצחק כהן: על-פי העקרונות של מינהל תקין ושלטון החוק, כפי שנקבעו גם בפסיקת בית-המשפט העליון, ראוי להשאיר סמכויות מסוג זה בידי מערכת המשפט והשירות הציבורי ולהימנע מהפרטתן.

יצחק כהן: לכן שר המשפטים מבקש את התמיכה בהסתייגות כאמור.

יצחק כהן: הסתייגותו של ראש הממשלה: במסגרת דיונים בוועדת הכלכלה של הכנסת בהצעה שבנדון הוחלט להחריג את צה"ל מן החוק מטעמי ביטחון, בין היתר מטעמי ביטחון, כדי שלא לאפשר כניסה של מפקחים למתקנים ולבסיסים השונים של צה"ל, כאשר הטמעת ההוראות שבחוק יתבצעו בפקודות הצבא הרלוונטיות.

יצחק כהן: מכיוון שדברים אלה יפים גם לשאר כוחות הביטחון – השב"כ, המוסד, המשטרה, השב"ס ועוד – הוגשה הסתייגות מטעמו של ראש הממשלה, בתיאום עם השר לביטחון הפנים, להחריג את שאר כוחות הביטחון מתחולת החוק תוך הטמעת הוראות החוק בפקודות או בהוראות הרלוונטיות לאותם גופי ביטחון.

יצחק כהן: שהצבא ידאג לזה.

גלעד ארדן: החוק לא שינה כלום בחובות שממילא – – –

יצחק כהן: אם כך, אני מבין שאין לך שום בעיה.

גלעד ארדן: זה מה שכתוב בחוק.

יצחק כהן: אז ההסתייגות של ראש הממשלה יכולה להתקבל – וגם של שר המשפטים.

יצחק כהן: תודה, אדוני.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנו עוברים להצבעה.

דוד רותם: שם החוק וסעיפים 1–4: אין הסתייגויות.

דוד רותם: אנו מצביעים בקריאה שנייה לפי הצעת הוועדה.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 53 בעד סעיפים 1–4 – 27 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–4 נתקבלו.

דוד רותם: בעד – 27, אין מתנגדים, אין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע ששם החוק וסעיפים 1–4, כהצעת הוועדה, נתקבלו בקריאה שנייה.

דוד רותם: אנו עוברים להסתייגותו של חבר הכנסת גלעד ארדן לסעיף 5.

דוד רותם: הצבעה מס' 54 בעד ההסתייגות – 17 נגד – 11 נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת גלעד ארדן לסעיף 5 נתקבלה.

דוד רותם: בעד – 17, נגד – 11, אין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שהסתייגותו של חבר הכנסת ארדן נתקבלה.

דוד רותם: אנו עוברים להצביע על סעיף 5, עם ההסתייגות, בקריאה שנייה.

דוד רותם: הצבעה מס' 55 בעד סעיף 5 – 30 נגד – 2 נמנעים – אין סעיף 5, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה, נתקבל.

דוד רותם: בעד – 30, נגד – 2, אין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שסעיף 5, כהצעת הוועדה בצירוף הסתייגותו של חבר הכנסת ארדן, נתקבל.

דוד רותם: לסעיפים 6–10 אין הסתייגויות, לכן אנו מצביעים כהצעת הוועדה.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 56 בעד סעיפים 6–10 – 33 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 6–10 נתקבלו.

דוד רותם: 33 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

דוד רותם: לפיכך אני קובע שסעיפים 6–10, כהצעת הוועדה, התקבלו בקריאה שנייה.

דוד רותם: סעיף 11: אנו עוברים להצבעה על הסתייגותו של שר המשפטים.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 57 בעד ההסתייגות – 19 נגד – 12 נמנעים – אין ההסתייגות של שר המשפטים לסעיף 11 נתקבלה.

דוד רותם: 19 בעד, 12 מתנגדים, אין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שהסתייגותו של שר המשפטים התקבלה.

דוד רותם: אנו ממספרים מחדש, מכיוון שסעיף 11 נמחק, סעיף 12 הופך להיות סעיף 11.

דוד רותם: אנו מצביעים על הסתייגותו של ראש הממשלה.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 58 בעד ההסתייגות – 21 נגד – 12 נמנעים – אין ההסתייגות של ראש הממשלה לסעיף 11 נתקבלה.

דוד רותם: 21 בעד, 12 נגד, אין נמנעים.

דוד רותם: לפיכך אני קובע שההסתייגות של ראש הממשלה נתקבלה.

דוד רותם: אנו עוברים להצביע על מה שהיה סעיף 12 ועכשיו הוא סעיף 11, בצירוף ההסתייגות של ראש הממשלה.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 59 בעד סעיף 12 – 34 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 12, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה, נתקבל.

דוד רותם: בעד – 34, נגד – אין, נמנעים – אין.

דוד רותם: אני קובע שהסעיף שהיה 12 ועכשיו יהיה 11, בצירוף הסתייגות ראש הממשלה, נתקבל.

דוד רותם: סעיפים 13 ו-14 – אין הסתייגות.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: כהצעת הוועדה.

דוד רותם: הצבעה מס' 60 בעד סעיפים 13–14 – 33 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 13–14 נתקבלו.

דוד רותם: בעד – 33, נגד – אין, נמנעים – אין.

דוד רותם: לפיכך אני קובע שסעיפים 13 ו-14, כהצעת הוועדה, עברו בקריאה שנייה.

דוד רותם: אדוני יושב-ראש הוועדה?

דוד רותם: למרות קבלת ההסתייגות אפשר להצביע בקריאה שלישית.

דוד רותם: אנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 61 בעד החוק – 33 נגד – אין נמנעים – אין חוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים (תיקון מס' 2), התשס"ז–2007, נתקבל.

דוד רותם: 33 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

דוד רותם: לפיכך אני קובע שהצעת חוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים (תיקון מס' 2), התשס"ז–2007, בצירוף ההסתייגויות, עברה בקריאה שלישית.

משה שרוני: תוסיף את קולי, בבקשה.

דוד רותם: נוסיף את חבר הכנסת שרוני.

דוד רותם: אדוני יושב-ראש הוועדה רוצה להודות?

דוד רותם: בבקשה.

גלעד ארדן: תודה, אדוני היושב-ראש.

גלעד ארדן: אני חושב שהכנסת העבירה חוק חשוב, שיציל את חייהם של אזרחים רבים.

גלעד ארדן: אני רוצה להודות לחבר הכנסת , שהיה שותפי להצעת החוק.

גלעד ארדן: אני רוצה להודות כמובן לצוות הוועדה על העבודה המאומצת כדי להביא את החוק הזה עוד לפני היציאה לפגרה – לעורכת-הדין בנדלר, למנהלת הוועדה לאה ולכל הצוות.

גלעד ארדן: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: הסתייגות ראש הממשלה – מותר לעשן סיגרים.

דוד רותם: הודעה לסגן מזכיר הכנסת, בבקשה.

נאזם בדר: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחה היום על שולחן הכנסת, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, הצעת חוק סיוע לשדרות וליישובי הנגב המערבי (הוראת שעה), התשס"ז–2007, שהחזירה ועדת הכספים.

נאזם בדר: תודה.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: [מס' מ/305; "דברי הכנסת", חוב' ל', עמ' 9258; נספחות.

דוד רותם: ]

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצעת חוק מועצת הצמחים (ייצור ושיווק) (תיקון מס' 8), התשס"ז–2007.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, בחוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004), התשס"ג–2003 – או בשמו המוכר יותר, חוק ההסדרים של 2003 – בפרק י"א: חקלאות, נקבעה רפורמה בניהול ובהסדרת הענפים החקלאיים.

גלעד ארדן: בין השאר, בתיקון זה אוחדו מועצת הפירות, המועצה לשיווק פרי ההדר, המועצה לצמחי נוי והמועצה לייצור ולשיווק של ירקות למועצת צמחים אחת.

גלעד ארדן: לשם כך ביטל חוק ההסדרים של 2003 את החוקים השונים שמכוחם הוקמו המועצות, למעט חוק מועצת הפירות (ייצור ושיווק), התשל"ג–1973, ששמו שונה לחוק מועצת הצמחים (ייצור ושיווק), התשל"ג–1973, והוא תוקן כך שהוראותיו, שבהן נעשו שינויים והתאמות, יחולו על כל הענפים.

גלעד ארדן: הבחירות לנציגי המגדלים לא התקיימו בתוך התקופה שנקבעה לכך, וחקיקת המשנה לא הותקנה במועד.

גלעד ארדן: כך, מקץ שלוש שנים נותרה המועצה כתאגיד בלא מוסדות נבחרים ובלא חקיקת משנה.

גלעד ארדן: על רקע זה עלה הצורך לבחון מחדש את אופן מינויה של המועצה, הרכבה, תפקידה וסמכויותיה.

גלעד ארדן: לפיכך תוקן החוק, במסגרת חוק מועצת הצמחים (ייצור ושיווק) (תיקון מס' 7), התשס"ז–2006, והמועד האחרון למינוי של חברי המועצה הקבועה נדחה ליום 30 ביוני 2007.

גלעד ארדן: השר עשה שימוש בסמכותו לפי סעיף 75(א1) בחוק ודחה בצו, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, את המועד האחרון למינוי כאמור ליום 31 באוקטובר 2007.

גלעד ארדן: במהלך הדיונים בוועדת הכלכלה הסכים השר להיענות לבקשת הוועדה ולהשמיט מנוסח ההצעה את ההוראה שאפשרה למועצת הצמחים להשתמש בפקודת המסים (גבייה) לצורך גבייה יעילה של כספי ההיטלים המשולמים על-ידי המגדלים.

גלעד ארדן: הוועדה סברה שלא ראוי ליתן בידי גוף שאינו מהווה אורגן של המדינה סמכות להשתמש בכלי הגבייה – היעילים אך הקשים – הכלולים בפקודה האמורה.

גלעד ארדן: כמו כן, בשל הבעייתיות בייצוג כלל המגדלים באופן הולם בבחירות הראשונות למועצה, החליטה הוועדה, בהסכמת שר החקלאות ופיתוח הכפר, לקבל את הצעתו של חבר הכנסת וילן, שלפיה השר יהיה רשאי – אם סבר כי הרכב נציגי המגדלים בוועדה ענפית שנבחרו בבחירות הראשונות כאמור אינו נותן ביטוי הולם לייצוגם של כלל המגדלים באותו ענף – למנות עד חמישה חברים נוספים מקרב אותה קבוצת המגדלים שאיננה מיוצגת, לאחר היוועצות עם גוף המייצג את אותה קבוצת מגדלים.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת ארדן.

דוד רותם: חברי הכנסת, לשם החוק ולסעיף 1 אין הסתייגויות.

דוד רותם: לסעיף 2 יש הסתייגות של חבר הכנסת שי חרמש, שנאלץ לעזוב.

דוד רותם: בהעדר התנגדות של חברי הכנסת הנוכחים, ינמק את ההסתייגות חבר הכנסת ריבלין.

דוד רותם: האם יש מישהו שמתנגד?

דוד רותם: אין מתנגדים.

דוד רותם: חבר הכנסת ריבלין, בבקשה.

גדעון סער: אין נוהל כזה.

דוד רותם: חבר הכנסת סער, פנה אלי מי שהיה יושב-ראש הכנסת.

גדעון סער: אני לא מתנגד.

גדעון סער: אפשר להמציא תקנון חדש.

ראובן ריבלין: אני לא ממציא תקנון חדש.

ראובן ריבלין: אני מודיע, שיש חזקה ש-120 חברי כנסת נמצאים בזמן ישיבת הכנסת.

ראובן ריבלין: התקנון ניתן לפשרה, אם אין התנגדות מצד כל החברים בכנסת.

ראובן ריבלין: הואיל וכל החברים בכנסת נמצאים כרגע כאן – ואלו שבחרו לא להיות זו בעיה שלהם – וכולם מסכימים, אז זה בסדר.

ראובן ריבלין: עם כל הכבוד ליושב-ראש הקואליציה לשעבר, הדבר כבר נעשה כאשר חברנו היקר, יורי שטרן ז"ל, לא יכול היה לבוא.

ראובן ריבלין: באה כל הכנסת והתאחדה סביב האפשרות שמישהו אחר ינמק את ההסתייגות שלו, לתפארתו של חברנו, זיכרונו לברכה.

ראובן ריבלין: אני גם חושב שההסתייגות של שי חרמש, שנאלץ לעזוב את הכנסת כי הוקדמה טיסתו בגלל השביתה העלולה להתרחש מחר, היא חשובה.

דוד רותם: השאלה היא אם אדוני גם יכול לבקש שנצביע.

ראובן ריבלין: ודאי.

ראובן ריבלין: הואיל והוסמכתי, האם אתם מוכנים שאני אבקש להצביע?

קריאות: כן.

ראובן ריבלין: החוק בא ומוציא מידי מועצת הצמחים את האפשרות לקבל את הצורך שכל הפרחים יהיו וישווקו באמצעותם.

ראובן ריבלין: אנחנו ראינו שבתוך החוק נותנים לשר החקלאות את הסמכות לבוא ולחזור בו מהדבר שאנו מסכימים עליו בחוק עצמו.

ראובן ריבלין: שאלנו את שר החקלאות אם הוא מבקש באמת סמכות כזאת.

ראובן ריבלין: ברוב הגינותו הוא אמר שאם הוא החליט שצריך להעביר את הסמכות מידיו, ברגע שהוא הוציא את הנושא מתחום סמכותו הוא לא רוצה שייתנו לו את האפשרות לחזור אליה אלא בחקיקה.

ראובן ריבלין: לכן, אני מבקש לקבל את הרישא של ההסתייגות.

ראובן ריבלין: המלים: "וכן באישור ועדת הכלכלה של הכנסת – גם צמחי נוי", יימחקו.

ראובן ריבלין: אנחנו החלטנו, ואיננו נותנים אפשרות בידי שר החקלאות לחזור בו מהחלטותינו כגוף מחוקק.

ראובן ריבלין: אני חושב שאם השר מסכים, גם אנחנו צריכים לקבל את ההסתייגות.

ראובן ריבלין: אשר להסתייגות השנייה – לומר במקום "הוועדה האמורה", "ועדת הכלכלה של הכנסת", אני לא חושב שאני יכול לנמק את זה, ולכן אני לא מבקש מכם להצביע על זה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת ריבלין.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

דוד רותם: על שם החוק ועל סעיף 1 אין הסתייגויות.

דוד רותם: אנו מצביעים בקריאה שנייה כנוסח הוועדה.

דוד רותם: הצבעה מס' 62 בעד סעיף 1 – 21 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

דוד רותם: 21 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

דוד רותם: לפיכך, אני קובע ששם החוק וסעיף 1 התקבלו בקריאה שנייה כהצעת הוועדה.

דוד רותם: לגבי סעיף 2(ב) המוצע, אנחנו מצביעים רק על ההסתייגות הראשונה.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 63 בעד ההסתייגות – 20 נגד – אין נמנעים – אין ההסתייגות (1) של חבר הכנסת שי חרמש לסעיף 2 נתקבלה.

דוד רותם: 20 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע, כי הסתייגותו של חבר הכנסת שי חרמש לסעיף קטן (ב), הסתייגות (1), כפי שהוצגה על-ידי חבר הכנסת ריבלין, נתקבלה.

דוד רותם: אנחנו מצביעים רק על סעיף קטן (ב), הסתייגות (1).

דוד רותם: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה על סעיף 2(ב) כנוסח הוועדה בצירוף ההסתייגות.

דוד רותם: הצבעה מס' 64 בעד סעיף 2 – 20 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 2, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה, נתקבל.

דוד רותם: 20 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

דוד רותם: לפיכך, אני קובע שסעיף 2, כהצעת הוועדה, בצירוף ההסתייגות, נתקבל.

דוד רותם: חברי הכנסת, לסעיפים 3–38 אין הסתייגויות, ולפיכך אנחנו מצביעים עליהם בקריאה שנייה כנוסח הוועדה.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 65 בעד סעיפים 3–38 – 17 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 3–38 נתקבלו.

דוד רותם: 17 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

דוד רותם: לפיכך אני קובע שסעיפים 3–38, כהצעת הוועדה, נתקבלו.

דוד רותם: אדוני יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת ארדן, האם לעבור לקריאה שלישית?

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לקריאה שלישית בצירוף ההסתייגויות.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 66 בעד החוק – 17 נגד – אין נמנעים – אין חוק מועצת הצמחים (ייצור ושיווק) (תיקון מס' 8), התשס"ז–2007, נתקבל.

דוד רותם: בעד – 17, אין מתנגדים, אין נמנעים, ועל כן אני קובע שהחוק התקבל בקריאה שלישית.

דוד רותם: [מס' כ/150; "דברי הכנסת", חוב' זו, עמ' 10704; נספחות.

דוד רותם: ]

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לנושא הבא:

דוד רותם: הצעת חוק סיוע לשדרות וליישובי הנגב המערבי (הוראת שעה), התשס"ז–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

דוד רותם: חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב, יושב-ראש ועדת הכספים, בבקשה.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב-ראש, זה פשוט דז'ה-וו.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב-ראש, זה היה מצחיק אם זה לא היה עצוב.

סטס מיסז'ניקוב: היינו צריכים להעביר את הצעת החוק הזאת הבוקר, מול כ-100 אנשי שדרות ועוטף-עזה, שישבו פה מאחורי הזכוכית וציפו לבשורה הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא אחזור על מה שאמרתי בבוקר, תוך קריאות ביניים, על כך שהחוק הזה נחוץ, שהחוק הזה הוא צו השעה, שהחוק הזה הוא תעודת כבוד שמעניקה מדינת ישראל לתושבים של אותם יישובים שעומדים בגבורה במשך שבע שנים מול ההתקפות של "חמאס", אש"ף ואחרים.

סטס מיסז'ניקוב: אני פירטתי כל סעיף, מה השגנו בהצעת חוק שדרות.

סטס מיסז'ניקוב: הצעת החוק הזאת היא הוראת שעה לשנתיים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מאוד מקווה שאחרי שנתיים לא נצטרך להאריך את זה מחדש ואולי סוף-סוף התושבים יוכלו לחיות בשקט גם מבחינה ביטחונית, אבל בינתיים אנחנו צריכים לספק להם ביטחון כלכלי.

סטס מיסז'ניקוב: אני רק אזכיר שבינתיים, במהלך השעות שבהן ניסינו להגיע לעמק השווה עם המסתייגים, הגענו לפשרה כלשהי, שבתוך שבועיים מרגע שנקבל את החוק – החוק יעבור היום – יבואו אלינו מהאוצר ויציעו לנו שורה של יישובים נוספים, שבאישור שר האוצר ובאישור ועדת הכספים ייכללו במסגרת אותה הגדרה של 7 קילומטרים, שקיימת היום.

אורית נוקד: בנוסף.

סטס מיסז'ניקוב: בנוסף, אמרתי.

סטס מיסז'ניקוב: זה נמצא היום בפתיח של החוק, כחלק מהחוק.

סטס מיסז'ניקוב: הבוקר הודיתי לכולם, ואני רוצה להודות לצוות של ועדת הכספים, שגם במהלך היום עבד במסירות, במיוחד ליועצת המשפטית של הוועדה, עורכת-הדין שגית אפיק, ולצוות שלה, שבאמת עשו עבודה נהדרת, כך שאנחנו יכולים סוף-סוף להצביע על זה.

סטס מיסז'ניקוב: שוב, אני מביע צער מסוים על כך שהאנשים היקרים האלה, שישבו כאן כל היום, לא אתנו.

סטס מיסז'ניקוב: אבל אותי מספקת העובדה שהיום אנחנו מביאים להם בשורה, וממחר הם יוכלו ליהנות מאותן הטבות.

סטס מיסז'ניקוב: כל מה שהיה פה, זה מה שנקרא – יינתן לפרשנויות, ואני לא הפרשן.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש להצביע בקריאה שנייה ושלישית ולהוריד כמה שיותר הסתייגויות.

סטס מיסז'ניקוב: אני מניח שכבר לא נשארו הסתייגויות, אבל מי שעוד רוצה להסתייג, אני מציע שיוריד את הסתייגותו.

סטס מיסז'ניקוב: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה ליושב-ראש ועדת הכספים, חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב.

יולי יואל אדלשטיין: כבר הספקתי במהלך ניהול הישיבה להביע צער על מה שהיה, אבל אני מסכים אתו לגבי השורה התחתונה, שבכל זאת מחוקקים את החוק הזה היום בקריאה שנייה ושלישית, כך אני מקווה.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, כפי שאמר יושב-ראש ועדת הכספים, לא נשארו יותר מדי הסתייגויות, אבל אחרי סעיף 8 יש הסתייגות של חברי הכנסת חיים אורון ואבשלום וילן.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אורון, אתה כבר נימקת את ההסתייגות, אתה מבקש לנמק עוד הפעם?

חיים אורון: אני מוותר על הנימוק, אני מבקש הצבעה.

יולי יואל אדלשטיין: הבנתי.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת חיים אורון, אם אתה דורש הצבעה אתה חייב, בקצרה – – –

רוחמה אברהם-בלילא: אפשר להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: לא, לא, החוק חזר מהוועדה.

יולי יואל אדלשטיין: לא רוצים אחר כך להסתבך עם פרשנות משפטית ועם ערעורים למיניהם.

יולי יואל אדלשטיין: אני מעוניין, כמו כל חברי הכנסת, שהחוק הזה יחוקק.

חיים אורון: אני חושב שצריך עכשיו יותר אומץ לבוא ולנמק פה מאשר להיות בעוטף-עזה, אבל בכל זאת.

חיים אורון: הסעיף שאני מציע הוא מאוד פשוט, חברי הכנסת.

חיים אורון: החוקים האלה הם בעצם שדפוקים במקום אחד מממנים דפוקים במקום אחר.

חיים אורון: אין להם תוספת תקציב, פשוט מקצים אותם תקציבים ואומרים שלא יהיו עכשיו הנחות בארנונה בנתיבות, הכול הולך לשדרות, ובצדק.

חיים אורון: אני בעד שילך לשדרות.

חיים אורון: לא תהיה תמיכה במוסדות חינוך באופקים כי הכול הלך לשדרות.

חיים אורון: אני אומר דבר פשוט: ההוצאות בחוק הזה יהיו תוספת תקציב למשרדים שבהם מדובר, מעבר לתקציבי 2007.

חיים אורון: בתקציבי 2008 תהיה תוספת תקציבית למימון ההוצאה הזאת, זה הכול.

מיכאל איתן: מאיפה?

חיים אורון: מהרזרבה.

חיים אורון: אתה מכיר את זה מאיפה?

חיים אורון: מהרזרבה.

יולי יואל אדלשטיין: טוב, אני מעריך שאפילו בשעות הקטנות של הלילה חבר הכנסת אורון ומיקי איתן מכירים זה את זה.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אם כן, אנחנו יכולים לגשת להצבעה.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, לשם החוק אין הסתייגויות.

יולי יואל אדלשטיין: לסעיפים 1–8 אין הסתייגויות.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מצביעים, אם כן, על הצעת חוק סיוע לשדרות ולנגב המערבי (הוראת שעה) התשס"ז–2007 – שם החוק וסעיפים 1–8 כנוסח הוועדה.

יולי יואל אדלשטיין: קריאה שנייה.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 67 בעד סעיפים 1–8 – 37 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–8 נתקבלו.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, בעד – 37, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע ששם החוק וסעיפים 1–8 אושרו בקריאה שנייה.

יולי יואל אדלשטיין: אחרי סעיף 8 תבוא ההסתייגות של חברי הכנסת חיים אורון ואבשלום וילן.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו כרגע מצביעים על ההסתייגות כפי שנימק אותה חבר הכנסת אורון.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 68 בעד ההסתייגות – 13 נגד – 22 נמנעים – 2 ההסתייגות של חברי הכנסת חיים אורון ואבשלום וילן אחרי סעיף 8 לא נתקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: בעד – 13, 22 מתנגדים, שניים נמנעו.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי ההסתייגות של חברי הכנסת אורון ואבו וילן לא התקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: אם ההסתייגות לא התקבלה, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

קריאה: קריאה שנייה.

יולי יואל אדלשטיין: לא.

יולי יואל אדלשטיין: בקריאה שנייה החוק אושר.

יולי יואל אדלשטיין: ההסתייגות היתה אמורה להיכנס אחרי סעיף 8.

יולי יואל אדלשטיין: היא לא התקבלה, לכן החוק כרגע עבר בקריאה שנייה, ואנחנו אפילו לא צריכים לשאול את יושב-ראש ועדת הכספים שום שאלה ויכולים לגשת ישר להצבעה בקריאה שלישית על החוק החשוב הזה.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, חברי הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 69 בעד החוק – 40 נגד – אין נמנעים – אין חוק סיוע לשדרות וליישובי הנגב המערבי (הוראת שעה) התשס"ז–2007, נתקבל.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, בעד החוק – 40, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי החוק אושר, כנדרש, בשלוש קריאות, ונכנס לספר החוקים.

יולי יואל אדלשטיין: אני מזמין את יושב-ראש ועדת הכספים, חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב, אם הוא רוצה בכך, לפרק התודות.

יולי יואל אדלשטיין: הוא מוותר, כי הוא כבר מסר את התודות כשנימק את הצעת החוק.

יולי יואל אדלשטיין: [מס' מ/279; "דברי הכנסת", חוב' כ"ג, עמ' 8099; נספחות.

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לנושא הבא:

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק שירות נתוני אשראי (תיקון מס' 3), התשס"ז–2007 – קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת גלעד ארדן, יושב-ראש ועדת הכלכלה של הכנסת, יציג לנו את הצעת החוק.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת חוק שירות נתוני אשראי (תיקון מס' 3), התשס"ז–2007, לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

גלעד ארדן: בהצעת חוק זו מעוגנים נתונים לחוק שירות נתוני אשראי התשס"ב–2002, להלן – החוק המקורי, אשר נכנס לתוקף בשנת 2004 ומסדיר את האופן שבו ניתן לקבל מידע על אמינותו של אדם לעניין עמידתו בהתחייבויות הכספיות שקיבל על עצמו, בין בפעולתו כעוסק ובין בפעולתו כאדם פרטי.

גלעד ארדן: התכלית העומדת בבסיס החוק העיקרי כפולה: האחת, מתן כלי למבקש המידע להעריך את מידת הסיכון שבהתקשרות עם אדם שבקשר אליו מבוקש המידע.

גלעד ארדן: השנייה, הוזלת האשראי לאותם אנשים שיכולים להצביע על היסטוריה חיובית של עמידה בהתחייבויות ותשלום חובות.

גלעד ארדן: החוק העיקרי קובע כי המידע שנאסף בידי מי שקיבל רשיון מיוחד לעניין זה, להלן – בעל רשיון, נחלק לשני סוגים: מידע שלילי, כלומר נתונים על אודות אי-עמידה בתשלום חובות מסוגים שונים, כגון חובות לבנקים או לרשתות שיווק, תיקי הוצאה לפועל, פשיטת רגל וכדומה, ומידע חיובי – נתונים חיוביים על אודות מתן הלוואות ומסגרות אשראי מבנקים שונים.

גלעד ארדן: החוק מונה את המקורות שמהם ניתן לאסוף מידע שלילי וכן את סוג המידע.

גלעד ארדן: מאחר שיש במתן דוח אשראי כדי לפגוע בפרטיותו של אדם, אף כי הדבר נועד לתכלית ראויה, הסדריו של החוק נוסחו תוך מאמץ גדול לוודא שהפגיעה לא תעלה על הנדרש.

גלעד ארדן: כך, למשל, נדרש כי בעל הרשיון ירשום את מאגר הלקוחות שברשותו כמאגר מידע לפי חוק הגנת הפרטיות.

גלעד ארדן: הוטל איסור על פרסום נתוני אשראי שנתקבלו מבעל הרשיון, נקבע שניתן למסור נתוני אשראי רק למי שמסר הצהרה בכתב על כך שהוא מבקש את הנתונים לצורך קבלת החלטה למספר מוגדר ומצומצם של מטרות, נקבע איסור על עשיית שימוש בנתונים שנתקבלו למטרות אחרות מאלה שהוצהר עליהן, הטלת סנקציות מינהליות ופליליות על המפר את הוראות החוק, הכפפת בעלי הרשיונות לפיקוחו של רשם ועוד.

גלעד ארדן: מגבלות נוספות הוטלו בחוק ובתקנות על איסוף המידע השלילי ועל מסירתו למבקש הדוח, וכך גם על איסוף ועל מסירה של המידע החיובי.

גלעד ארדן: הצעת החוק המובאת היום בפניכם מיועדת לתיקון המצב.

גלעד ארדן: הצעת החוק כוללת שלושה סעיפים מהותיים, שניים מהם עוסקים בביטול דרישות לגבי איסוף ומסירה של מידע על-ידי בעלי הרשיונות והשלישי עוסק בהשלמה של הסדר העיון והתיקון של המידע.

גלעד ארדן: במהלך הדיונים בוועדת הכלכלה נוספו כמה סעיפים, בעיקר בעניינים בעלי אופי טכני.

גלעד ארדן: במסגרת הצעת החוק מוצע למחוק את הדרישה הקבועה כיום כי "מקור מוסמך", כהגדרתו בחוק – מדובר, למעשה, בעסק בעל מחזור עסקים משמעותי – לא יעביר מידע על חוב של לקוח לבעל רשיון שירות נתוני אשראי בטרם חלפו 90 יום לפחות מהמועד שבו היה אמור החוב להיפרע וטרם נפרע.

גלעד ארדן: דרישה זו גורמת לכך שאף-על-פי שאדם הוא בפועל בעל חוב, לא ניתן לאסוף – וממילא למסור – את המידע לגביו.

גלעד ארדן: כך שנוצר מצג לפיו מדובר באדם "נקי", והתוצאה היא הטעיה למעשה של ציבור רוכשי הדוחות.

גלעד ארדן: נוסף על כך, מוצע לבטל כמה מגבלות על מסירת מידע בדוח האשראי.

גלעד ארדן: במסגרת זו מוצע לבטל את הדרישה שלפיה בעל רשיון שירות נתוני אשראי ימסור בדוח האשראי מידע על התראות צ'קים רק אם הצטבר אצלו מידע על שתי התראות שנשלחו ללקוח במשך תקופה שאינה עולה על 12 חודשים.

גלעד ארדן: ביטול הדרישה נועד לאפשר מסירת מידע גם על התראת צ'קים אחת.

גלעד ארדן: כמו כן מוצע לבטל את הדרישה שבעל רשיון שירות נתוני אשראי ימסור בדוח האשראי, ביחס להתראות חוב, רק את מועד משלוח ההתראה ואת סוג השולח.

גלעד ארדן: ביטול דרישה זו נועד לאפשר את ההרחבה בעתיד, בתקנות, של המידע שניתן יהיה לאסוף ולמסור על התראות חוב.

אופיר פינס-פז: – – –

גלעד ארדן: חס וחלילה.

גלעד ארדן: אני אסביר לך: חלק מהדרישות בוטלו כי בעצם חוק נתוני אשראי נועד לתכלית ראויה, אבל הוא לא השיג את מטרתו, כי כל ההגבלות שהוטלו בעצם יצרו מצב שהחוק היה אות מתה, וכמעט אף אחד מבעלי העסקים לא היה יכול להשתמש בו באופן אמיתי, ולכן לא ניתן היה להוזיל את האשראי למי שבאמת יש לו היסטוריה נקייה של תשלום חובות.

גלעד ארדן: זו יוזמה של משרד המשפטים.

גלעד ארדן: תאמין לי.

גלעד ארדן: מוצע גם לבטל את הדרישה שבעל רשיון שירות נתוני אשראי ימסור בדוח האשראי מידע ממקור מוסמך רק אם הצטברו אצלו נתונים על אי-פירעון של לפחות שלושה חובות משלושה מקורות מוסמכים שונים.

גלעד ארדן: לפי בעלי הרשיונות, דרישה זו הביאה לידי כך שהם לא יכלו לכלול מידע ממקורות מוסמכים בדוחות האשראי ביחס למרבית הלקוחות, דבר שהפך את המידע מן המקור המוסמך כמעט לאות מתה.

גלעד ארדן: בהצעת החוק כלולים גם כמה תיקונים לעניין הטלת עיצום כספי על-ידי רשם שירות נתוני אשראי על מי שפעלו בניגוד להוראות החוק – וזה בעצם מאזן את ההקלות שעליהן דיבר חבר הכנסת פינס, ונועד להרתיע אנשים מלעבור על הוראות החוק, על-ידי הגדלת העיצום הכספי שיוטל על מי שהפר אותן.

גלעד ארדן: בנוסף, מוצע להחליף את הגדרת הוועדה בחוק, מ"ועדה משותפת של ועדת הכלכלה וועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת", ל"ועדת הכלכלה" בלבד, שהיא הוועדה הדנה בהצעת חוק זו.

גלעד ארדן: לעניין תחילת התיקון ותחולתו, מוצע לקבוע כי התיקון ייכנס לתוקף תשעה חודשים מיום פרסומו, וליצור קשר בין כניסת התיקון לתוקף להתקנת התקנות:

גלעד ארדן: כל עוד לא הותקנו תקנות לפי הסעיפים העיקריים שמוצע לתקנם בתיקון זה, ידחה שר המשפטים בצו, באישור ועדת הכלכלה, את תחילתו של התיקון למועד שייקבע.

גלעד ארדן: הקשר בין כניסת התיקון לתוקף – ובזאת אני מסיים – לבין התקנת התקנות נובע מכך שהצעת החוק היא רק השלב הראשון בדרך לתיקון ההסדרים בעניין נתוני אשראי, כך שיתאפשר להשיג את מטרות החוק.

גלעד ארדן: מרבית השינויים ייעשו בתקנות, ותיקון החוק נדרש כדי שאפשר יהיה לעבור לשלב תיקון התקנות.

גלעד ארדן: עם זאת, כל עוד לא הותקנו התקנות, מן הראוי שההסדר הקיים ימשיך לחול ויעמוד בתוקפו, כדי שלא ייווצר חלל ריק של אי-הסדרה בתקופת הביניים.

גלעד ארדן: להצעת החוק לא הוגשו הסתייגויות.

גלעד ארדן: אני שוב מודה לצוות הוועדה על העבודה המאומצת כדי להביא אותה לפני הפגרה, ואני קורא לכם להצביע בעדה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית, תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת גלעד ארדן, יושב-ראש ועדת הכלכלה.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק שירות נתוני אשראי (תיקון מס' 3), התשס"ז–2007.

יולי יואל אדלשטיין: אין הסתייגויות לחוק.

יולי יואל אדלשטיין: לכן, אנחנו יכולים להצביע על שם החוק והסעיפים – שישה סעיפים, כולל, בקריאה שנייה כנוסח הוועדה.

יולי יואל אדלשטיין: ההצבעה החלה.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד, מי נגד – נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 70 בעד סעיפים 1–6 – 21 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–6 נתקבלו.

יולי יואל אדלשטיין: בעד – 21, אין מתנגדים או נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי הצעת החוק אושרה בקריאה שנייה ואנחנו תיכף נצביע בקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 71 בעד החוק – 22 נגד – אין נמנעים – אין חוק שירות נתוני אשראי (תיקון מס' 3), התשס"ז–2007, נתקבל.

יולי יואל אדלשטיין: בעד – 22, אין מתנגדים או נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי הצעת חוק שירות נתוני אשראי (תיקון מס' 3) התשס"ז–2007, אושרה כנדרש בשלוש קריאות.

ישראל כץ: נדמה לי שבקריאה הקודמת הצבעתי בטעות במקום חברת הכנסת לימור לבנת.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת ישראל כץ מודיע כי בקריאה השנייה, בטעות גמורה, הוא הצביע כנראה במקומה של חברת הכנסת לימור לבנת.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מקבלים את ההודעה.

יולי יואל אדלשטיין: זה לא משנה בשום צורה את תוצאות ההצבעה.

יולי יואל אדלשטיין: [מס' מ/293; "דברי הכנסת", חוב' כ"ז, עמ' 8756; נספחות.

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לנושא הבא: הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 37), התשס"ז–2007.

יולי יואל אדלשטיין: בפעם המי-יודע- כמה אנחנו מזמינים את חבר הכנסת גלעד ארדן, יושב-ראש ועדת הכלכלה, להציג לנו את הצעת החוק.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 37), התשס"ז–2007, לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

גלעד ארדן: בשנים האחרונות בשלה היכולת לספק שירותי תקשורת באיכות גבוהה בישראל באמצעות תשתית רחבת פס.

גלעד ארדן: קצבי ההעברה ההולכים וגדלים מאפשרים כיום להעביר גם תוכני וידיאו על גבי התשתית רחבת הפס, ובכלל זה תוכני מדיה טלוויזיוניים.

גלעד ארדן: הצעת החוק תאפשר הרחבה של השירותים הניתנים כיום למנויים במסגרת שידורי הטלוויזיה, בהתייחס לשירות הנקרא "שידורים לפי דרישה" – VOD – שירות הניתן היום רק למנויים של שידורי הטלוויזיה בכבלים, היינו על-ידי חברת "הוט" בלבד.

גלעד ארדן: לשם כך מוצע לתקן את חוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב–1982, באופן שיאפשר לספקי תוכן נוספים, ובהם חברת yes, לקבל רשיון לתת שירות של אספקת תכנים לפי דרישת המנוי, על גבי רשת מנוהלת רחבת פס, בטכנולוגיית IP – Internet Protocol.

גלעד ארדן: למען הסר ספק, אני מבקש להבהיר כי יהיה צורך ברשיון לאספקת תכנים לפי דרישת המנוי, בהתאם להצעת החוק, רק ככל שמדובר בשידורי טלוויזיה, ואין בהצעת חוק זו כדי לשנות או להסדיר אספקת תכנים ברשת האינטרנט.

גלעד ארדן: הבהרה זו כלולה בדברי ההסבר להצעת החוק, ונציגי משרד התקשורת חזרו עליה בצורה מפורשת בדיון בוועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: בשים לב למגבלות מערך ההפצה הלווייני מוצע לאפשר לשר התקשורת, בהתייעצות עם המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לוויין, להתיר לבעל רשיון לשידורי לוויין לספק שירות שידורים לפי דרישה אף שלא באמצעות לוויין, וזאת אם קיים קושי לספק שירותים כאמור באמצעות לוויין, בהיקף ובמתכונת דומים לשידורים לפי דרישה הניתנים בידי בעל רשיון כללי לשידורי כבלים.

גלעד ארדן: בעת הכנת הצעת החוק לקריאה השנייה ולקריאה השלישית החליטה ועדת הכלכלה לקבל את ההצעה שהעלתה המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לוויין, ולהסמיך אותה להתנות מתן רשיון לשידורים לפי דרישה כאמור בחיוב להשקיע סכום כספי בשיעור שתקבע, שלא יעלה על 4% מהכנסותיו השנתיות מדמי המנוי לשידורים לפי דרישה, לשם הפקה או רכישה של הפקות מקומיות לשידור ראשוני, אשר יוצעו על-ידו לצפייה למנוייו.

גלעד ארדן: חברי הכנסת, מדובר בהצעת חוק חשובה, שמטרתה לתת פתרון לבעיה שקיימת היום בקרב בתי אב שאינם מנויים – דרך אגב, חצי מיליון אזרחים – על שירותיו של בעל רשיון כללי לשידורי כבלים, ולכן אינם יכולים ליהנות משירות השידורים לפי דרישה שמספק בעל רשיון זה למנוייו.

גלעד ארדן: להצעת החוק לא הוגשו הסתייגויות, ואני קורא לכם להצביע בעדה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

גלעד ארדן: ובפעם המי-יודע-כמה אני מודה לצוות הוועדה, ליועצת המשפטית, עורכת-הדין בנדלר, למנהלת הוועדה לאה ולכל הצוות על העבודה המאומצת.

יולי יואל אדלשטיין: ביקש שר התקשורת לשעבר, חבר הכנסת ריבלין, לשאול אותך שאלה, ואני כבר אפשרתי לו.

ראובן ריבלין: אדוני יושב-ראש הוועדה, אני מבין ששר העבודה והרווחה, כשיש חוקים מטעם משרדו, נמצא פה.

ראובן ריבלין: הדבר מובן מאליו.

ראובן ריבלין: שר החקלאות נמצא פה.

ראובן ריבלין: הם שרים שמגוון פעולתם רחב ביותר.

ראובן ריבלין: האם אפשר שאנחנו נעביר חוק כאשר חבר הכנסת אטיאס, שהוא שר התקשורת, לא מוצא לנכון אפילו לבוא ולהעביר חוק כל כך חשוב?

ראובן ריבלין: נדמה לי שבחודשים האחרונים זה היה עיקר עבודתו לקידום התחרות בשוק.

ראובן ריבלין: האם אדוני רוצה שהכנסת תצביע, כאשר השר עצמו לא רוצה להצביע?

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת גלעד ארדן תיכף יהפוך לדובר של שר התקשורת אטיאס.

גלעד ארדן: אני רוצה, רוצה שתצביעו.

אביגדור יצחקי: – – –

גלעד ארדן: השירות הזה אמור להינתן על גבי תשתית הפס הרחב של "בזק", תשתית ה-ADSL.

גלעד ארדן: כמובן, זה מותנה בכך ש"בזק" תשדרג את התשתיות שלה.

גלעד ארדן: בשלב זה זה עדיין לא מתאפשר.

אביגדור יצחקי: – – – לוויין לא יהיה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה מאוד לחבר הכנסת גלעד ארדן, יושב-ראש ועדת הכלכלה של הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: לאחר השאלות שהופנו אליו, נצביע בקריאה שנייה.

יולי יואל אדלשטיין: אין הסתייגויות.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 37), התשס"ז–2007, שם החוק וסעיפים 1–7 – ההצבעה החלה.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 72 בעד סעיפים 1–7 – 23 נגד – 1 נמנעים – אין סעיפים 1–7 נתקבלו.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, בעד החוק – 23, יש מתנגד אחד, אין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי החוק – שם החוק וסעיפים 1–7 – אושר בקריאה שנייה.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: ההצבעה החלה.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 73 בעד החוק – 24 נגד – 1 נמנעים – אין חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 37), התשס"ז–2007, נתקבל.

יולי יואל אדלשטיין: בעד – 24, מתנגד אחד, אין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי החוק אושר כנדרש, בשלוש קריאות.

יולי יואל אדלשטיין: [מס' כ/157; "דברי הכנסת", חוב' ל"ב, עמ' 9587; נספחות.

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: הנושא הבא הוא הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 52), התשס"ז–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מנחם בן-ששון, יושב-ראש ועדת החוקה, בבקשה.

מנחם בן-ששון: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, בשם ועדת החוקה, חוק ומשפט אני מתכבד להביא בפניכם את הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 52), התשס"ז–2007, לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

מנחם בן-ששון: את הצעת החוק יזמה חברת הכנסת זהבה גלאון.

מנחם בן-ששון: סעיף 187 לחוק סדר הדין הפלילי מסמיך את בית-המשפט שהרשיע נאשם בעבירת מין להורות לעובד ציבור, שמונה לעניין זה, לערוך ולהגיש לו תסקיר על מצבו של הנפגע בעבירה ועל הנזק שנגרם לנפגע כתוצאה מן העבירה.

מנחם בן-ששון: תסקיר כאמור ייערך רק אם עורך התסקיר קיבל את הסכמת הנפגע לעריכתו, כאשר הסמכות של בית-המשפט היא סמכות שבשיקול דעת.

מנחם בן-ששון: הצעת החוק שלפני

מנחם בן-ששון: כם מבקשת להרחיב את סמכותו האמורה של בית-המשפט גם מקום שבו מדובר במי שנפגע מעבירת אלימות שאינה עבירת מין.

מנחם בן-ששון: בדיוני הוועדה בנושא הוסכם כי ראוי להרחיב את רשימת העבירות שבגינן ניתן לבקש תסקיר נפגע גם מעבר לעבירות המין.

מנחם בן-ששון: עם זאת, מאחר שמדובר במאטריה חדשה ונדרשת התמקצעות מיוחדת, הוחלט כי הרחבת הרשימה תיעשה בשלב זה לגבי עבירות אלימות חמורות יותר, המהוות פגיעה ישירה בגוף, שהעונש הקבוע בצדן הוא שבע שנות מאסר ומעלה.

מנחם בן-ששון: אציין כי ועדת החוקה קבעה, על בסיס הערכות מחלקת המחקר והמידע של הכנסת, שהעלות התקציבית נמוכה מ-5 מיליוני שקלים.

מנחם בן-ששון: כמו כן אציין כי תהליך החקיקה בעניין זה נעשה בתיאום מלא, בשיתוף פעולה ובהסכמת הגורמים המקצועיים במשרדי ממשלה.

מנחם בן-ששון: אין הסתייגויות, ואני מבקש מחברי הכנסת לאשר את החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת בן-ששון.

יולי יואל אדלשטיין: אם כן, נצביע על הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 52), התשס"ז–2007.

יולי יואל אדלשטיין: אין הסתייגויות ולכן נצביע על שם החוק וסעיפים 1–2, בצירוף לוח התיקונים, בקריאה שנייה.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, חברי הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 74 בעד סעיפים 1–2 – 20 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–2 נתקבלו.

יולי יואל אדלשטיין: בעד – 20, אין מתנגדים או נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: החוק אושר בקריאה שנייה, לרבות לוח התיקונים.

יולי יואל אדלשטיין: נצביע על כל החוק בקריאה שלישית, עם לוח התיקונים.

יולי יואל אדלשטיין: קריאה שלישית החלה.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 75 בעד החוק – 17 נגד – אין נמנעים – אין חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 52), התשס"ז–2007, נתקבל.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, בעד – 17, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע שחוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 52), התשס"ז–2007, אושר בשלוש קריאות.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מנחם בן-ששון, אתה רוצה לעלות ולהודות?

מנחם בן-ששון: אני רוצה להודות ולעבור מייד לחוק הבא.

מנחם בן-ששון: אפשר?

מנחם בן-ששון: ראשית, תודה למנהלת הוועדה, ליועצת המשפטית, לחברי הוועדה ולגורמים המקצועיים במשרדי הממשלה.

מנחם בן-ששון: משרד הרווחה הצטיין, אדוני שר הרווחה, משרד הרווחה הצטיין אף הפעם בדיונים והצליח להגיע לתמונה מרתקת ומקצועית, כדרכו, בדיוניו בוועדת החוקה, חוק ומשפט.

מנחם בן-ששון: חברת הכנסת גלאון היתה יוזמת ושותפה נאמנה למהלך החוק, וכל הדברים שנאמרו היום בדבר דרך התנהלותה היום בוועדה אכן היו במקום.

מנחם בן-ששון: כפי שאמר חברי חבר הכנסת יצחקי, לא תמיד חברי הכנסת עומדים בדיבורם, ואנחנו מעדיפים לכבד הסכמים.

מנחם בן-ששון: [מס' כ/160; "דברי הכנסת", חוב' ל"ד, עמ' 10100; נספחות.

מנחם בן-ששון: ]

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מנחם בן-ששון מוזמן להציג את הצעת חוק חופש המידע (תיקון מס' 5), התשס"ז–2007.

יולי יואל אדלשטיין: נא לא לחסוך מידע אלא להציג אותו.

מנחם בן-ששון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, בשם ועדת החוקה, חוק ומשפט אני מתכבד להביא לפניכם את הצעת חוק חופש המידע (תיקון מס' 5), התשס"ז–2007, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

מנחם בן-ששון: את הצעת החוק יזם חבר הכנסת .

מנחם בן-ששון: מטרתה לקבוע שחוק חופש המידע יחול על חברות ממשלתיות ועל חברות-בנות ממשלתיות, כהגדרתן בחוק החברות הממשלתיות.

מנחם בן-ששון: היום חוק חופש המידע אינו חל אוטומטית על חברות ממשלתיות, אלא נדרשת פעולה אקטיבית, היינו שר המשפטים, בהסכמת שר האוצר והשר האחראי על החברה, יקבעו חברות ממשלתיות כמתאימות לתחולת חוק חופש המידע.

מנחם בן-ששון: בהתאמה, חוק חופש המידע הוחל בינתיים רק על 20 חברות ממשלתיות, ויש חברות נוספות שנתונות בתהליך ארוך של בדיקה.

מנחם בן-ששון: הצעת החוק הופכת את ברירת המחדל, והחוק יחול אוטומטית על החברות הממשלתיות, למעט חברות שייקבע כי הן חריג לחוק.

מנחם בן-ששון: כאמור, בהצעת חוק יש הכרה גם באפשרות לקבוע שחלק מהחברות לא יוכפפו להוראות חוק חופש המידע.

מנחם בן-ששון: לצורך כך נדרשת החלטה של שר המשפטים, באישור ועדת החוקה.

מנחם בן-ששון: אין הסתייגויות.

מנחם בן-ששון: אדוני, חברי, אני מבקש לאשר את ההצעה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה לחבר הכנסת מנחם בן-ששון.

יולי יואל אדלשטיין: אני מנסה להבין מי למד יותר לבר-מצווה, אתה או גלעד ארדן, מבחינת קצב הקריאה.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק חופש המידע (תיקון מס' 5), התשס"ז–2007.

יולי יואל אדלשטיין: כאמור, אין הסתייגויות, ולכן נצביע בקריאה שנייה על שם החוק וכל הסעיפים – 1 ו-2, כנוסח הוועדה.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 76 בעד סעיפים 1–2 – 22 נגד – 2 נמנעים – אין סעיפים 1–2 נתקבלו.

יולי יואל אדלשטיין: 22 בעד, שניים מתנגדים ואין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: שם החוק ושני הסעיפים אושרו בקריאה שנייה.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד? מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 77 בעד החוק – 23 נגד – 2 נמנעים – אין חוק חופש המידע (תיקון מס' 5), התשס"ז–2007, נתקבל.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, 23 בעד, שניים מתנגדים ואין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע שחוק חופש המידע (תיקון מס' 5), התשס"ז–2007, נתקבל וייכנס לספר החוקים.

יולי יואל אדלשטיין: [מס' כ/167; "דברי הכנסת", חוב' ל"ד, עמ' 10345; נספחות.

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עוברים לנושא הבא: הצעת חוק המפלגות (בחירות מקדימות) (הוראת שעה) (תיקון), התשס"ז–2007.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט.

מנחם בן-ששון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, בהצעת החוק – הוראת שעה לבחירות מקדימות – אין כוונה לתקן תיקונים בהוראות עצמן, לא של הוראות השעה הקיימות ולא של חוק המפלגות שנקבעו בו הוראות המימון שעמדו בתוקפן ערב כניסתה של הוראת השעה לתוקף.

מנחם בן-ששון: ועם זה, עדיין יהיה חידוש לא קטן בהארכת תוקפה של הוראת השעה, שכן המודל שמוצע הוא החלת המגבלות על כל מועמד שהוא חבר מפלגה.

מנחם בן-ששון: כלומר, כל מי שבהתנהגותו או בהכרזותיו מעיד על עצמו שהוא מתכוון להתמודד בבחירות פנימיות, לרבות כל מי שאוסף כספים ומוציא הוצאות לשם כך – כל זה ללא קשר לשאלה אם מפלגתו נתונה בתקופת בחירות או לא.

מנחם בן-ששון: כלומר, ניתוק הקשר שבין תקופת הבחירות הנכנסת לתוקף לפי החלטת המוסדות המחייבים במפלגה ובין תחולת המגבלות.

מנחם בן-ששון: כמו כן, לגבי הוראת השעה מחודש פברואר היתה אי-בהירות לעניין תחולתה על מי שפעל כמועמד בין חודש פברואר וחודש אוגוסט של שנת 2007, בטרם הכריזה מפלגתו על בחירות מקדימות, בשל אי-התאמה בין סעיף 1 לסעיף 4 של הוראת השעה, שיצרה מעין גוון רטרואקטיבי.

מנחם בן-ששון: נציגת משרד המשפטים ונציג מבקר המדינה סברו שמהוראת השעה דאז עולה שההוראות הקבועות בה חלות על כל מועמד, בכל תקופת הוראת השעה, גם אם לא הוכרזו בחירות מקדימות כאמור.

מנחם בן-ששון: לפיכך הוחלט שלא לתקן מאומה בהוראת השעה האמורה ולהותיר את העניין לפרשנות גורמי אכיפת החוק.

מנחם בן-ששון: ההצעה התקבלה פה-אחד, ללא הסתייגויות, בוועדת החוקה, חוק ומשפט.

מנחם בן-ששון: אני מבקש מחברי הכנסת לאשר אותה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת מנחם בן-ששון.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת דוד רותם – אינו נוכח.

יולי יואל אדלשטיין: יש הסתייגויות, אבל מכיוון שחברי הכנסת רותם וגלאון לא נמצאים – – –

דוד רותם: אני פה ואני מוותר על ההסתייגות.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אנחנו מצביעים על הצעת חוק המפלגות (בחירות מקדימות) (הוראת שעה) (תיקון), התשס"ז–2007.

יולי יואל אדלשטיין: המסתייגים הסירו את ההסתייגויות, ולכן אנחנו מצביעים בקריאה שנייה על שם החוק ועל סעיפים 1–4, כולל, כנוסח הוועדה.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 78 בעד סעיפים 1–4 – 26 נגד – אין נמנעים – 1 סעיפים 1–4 נתקבלו.

יולי יואל אדלשטיין: בעד – 26, אין מתנגדים, נמנע אחד.

יולי יואל אדלשטיין: החוק אושר בקריאה שנייה.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד? מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 79 בעד החוק – 25 נגד – אין נמנעים – 1 חוק המפלגות (בחירות מקדימות) (הוראת שעה) (תיקון), התשס"ז–2007, נתקבל.

יולי יואל אדלשטיין: 25 בעד, אין מתנגדים, נמנע אחד.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע שהחוק נתקבל, כנדרש, בשלוש קריאות.

יולי יואל אדלשטיין: [מס' כ/152; "דברי הכנסת", חוב' כ"ט, עמ' 9048; נספחות.

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עוברים להצעת חוק שירות המדינה (משמעת) (תיקון מס' 11), התשס"ז–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מנחם בן-ששון, בבקשה.

מנחם בן-ששון: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, מונחת לפניכם הצעת חוק שירות המדינה (משמעת) (תיקון מס' 11), התשס"ז–2007.

מנחם בן-ששון: ההצעה היא פרי יוזמתם של חבר הכנסת רן כהן וקבוצת חברי הכנסת, בהם נאדיה חילו ואפי איתם.

מנחם בן-ששון: חוק שירות המדינה (משמעת), גם בנוסחו הנוכחי, מקנה לנציב שירות המדינה סמכות שבשיקול דעת להשעות עובד שירות המדינה או להעביר אותו באופן זמני לתפקיד אחר, אם הוגשה נגדו קובלנה משמעתית או נפתחה נגדו חקירה פלילית בעבירה שלדעת הנציב יש עמה קלון.

מנחם בן-ששון: נוסף על כך, סעיף 48 לחוק המשמעת מקנה לשר הממונה על עובד שירות המדינה או למנהל כללי של אותו משרד ממשלתי סמכות להשעות עובד השעיה דחופה לתקופה של 14 ימים, הניתנת להארכה עד 30 ימים בסך הכול – בנסיבות מיוחדות.

מנחם בן-ששון: סמכויות דומות קיימות גם לגבי עובדי הרשויות המקומיות לפי חוק הרשויות המקומיות (משמעת).

מנחם בן-ששון: הצעת החוק שלפניכם, ביוזמתו של חבר הכנסת כהן, מוצעת לנוכח מציאות שבה יש מקרים שבהם עובדי ציבור האחראים לקטינים או חסרי ישע עוברים עבירה במסגרת תפקידם, ולא אפרט את המקרים הללו, וממשיכים לשמש בתפקידם.

מנחם בן-ששון: הצעת החוק יוצרת מצב שונה.

מנחם בן-ששון: חובתו של הממונה, במקרה הזה הן נציב שירות המדינה הן ראש רשות מקומית, באמצעות אב בית-הדין למשמעת הממונה עליהם, קודם כול להשעות.

מנחם בן-ששון: אם הוא אינו רוצה להשעות, עליו להסביר מדוע הוא אינו רוצה להשעות, ובכך שינינו את נטל המהלך, ובמקרה כזה יהיה אפשר לפחות למנוע מצב שבו אנשים שאינם ראויים לשרת ימשיכו לשרת.

מנחם בן-ששון: יש עוד כל מיני היבטים אחרים בהצעת החוק, שאינני רוצה למנות אותם, אבל אציין שנציב שירות המדינה צריך לדווח לוועדה אחת לשנה על היבטים שונים של הליכי ההשעיה, כדי שהוועדה תוכל למלא את תפקידה כגורם מפקח.

מנחם בן-ששון: זוהי הצעה חשובה, טובה וראויה.

מנחם בן-ששון: אני רוצה לברך את חברי הכנסת על היוזמה, ולהודות על העובדה שיכולתי ללוות את ההצעה, ואני מבקש מחברי הכנסת, כולם, לתמוך בהצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת מנחם בן-ששון.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, לסעיף 1 יש הסתייגות של חבר הכנסת רן כהן, שזה עתה הודיע שהוא לא מנמק אותה ולא מבקש להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: לאותו סעיף יש הסתייגויות של חברי הכנסת ברכה, סוייד וחנין.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת חנין מבקש לנמק את ההסתייגות.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה.

דב חנין: תודה.

דב חנין: הזמן קצר והמלאכה מרובה.

דב חנין: אני רק רוצה לנצל את ההזדמנות לקרוא לחברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק החשובה הזאת.

דב חנין: היא שינוי ותיקון חשוב וראוי, ולכן אני מסיר את ההסתייגות וקורא לכולם לתמוך בחוק.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת .

יולי יואל אדלשטיין: אם כן, אין הסתייגויות לחוק.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו יכולים להצביע בקריאה שנייה על שם החוק ועל סעיפים 1–4, כולל, כנוסח הוועדה.

יולי יואל אדלשטיין: ההצבעה החלה.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 80 בעד סעיפים 1–4 – 28 נגד – 1 נמנעים – אין סעיפים 1–4 נתקבלו.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, 28 בעד, מתנגד אחד ואין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי הצעת החוק אושרה בקריאה שנייה.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 81 בעד החוק – 27 נגד – 1 נמנעים – אין חוק שירות המדינה (משמעת) (תיקון מס' 11), התשס"ז–2007, נתקבל.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, 27 בעד, מתנגד אחד ואין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי הצעת חוק שירות המדינה (משמעת) (תיקון מס' 11), התשס"ז–2007, אושרה כנדרש בשלוש קריאות.

יולי יואל אדלשטיין: אני מזמין את יוזם ההצעה החשובה, חבר הכנסת רן כהן, לברך.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, רבותי השרים, חברי הכנסת, אני רוצה להודות לחברי הכנסת , , אורי אריאל, , אסתרינה טרטמן, , משה כחלון, מיכאל מלכיאור ו על כך שהלכנו יחד להצעה הזאת.

רן כהן: נדמה לי שהצלחנו להגיע, בעזרת יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת מנחם בן-ששון, ובעזרת חברי הוועדה וצוות הוועדה, המנהלת דורית ואג והיועצת המשפטית עורכת-דין תמי סלע, להצעה נכונה, מאוזנת ובאמת חשובה.

רן כהן: אני מודה לכל חברי הכנסת שתמכו.

רן כהן: לדעתי, הוספנו נדבך בהגנה על קטינים ועל חסרי ישע.

רן כהן: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה ליוזם החוק, חבר הכנסת רן כהן.

יולי יואל אדלשטיין: (תיקון מס' 94), התשס"ז–2007 [נספחות.

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עוברים לסעיף הבא, ואנחנו מזמינים שוב את חבר הכנסת מנחם בן-ששון.

יולי יואל אדלשטיין: הפעם – להציג החלטת ועדת החוקה, חוק ומשפט בדבר תיקון טעות בחוק העונשין (תיקון מס' 94), התשס"ז–2007.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני.

מנחם בן-ששון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חוק העונשין (תיקון מס' 94), התשס"ז–2007, התקבל בכנסת ביום ד' בסיוון התשס"ז ופורסם ברשומות, עמוד 316.

מנחם בן-ששון: סעיף 1 בתיקון מס' 94 מתקן את סעיף 351 בחוק העונשין, כך שבפסקה (1) להגדרת "אומן" נמחקו המלים "למעט אומנה יומית".

מנחם בן-ששון: בשל טעות טכנית לא נמחקו בהתאמה המלים "למעט אומנה יומית" גם מן ההגדרה "אומן" שבסעיף 368א בחוק העונשין, שמתקן אותו סעיף 2 בחוק מס' 94.

מנחם בן-ששון: מוצע לתקן את הטעות ולמחוק את המלים "למעט אומנה יומית" גם מהגדרת "אומן" שבסעיף 368א בחוק העונשין בהקשר זה.

מנחם בן-ששון: כיוון שלא תהיה לי עוד הזדמנות, אני מבקש להודות – אנחנו כאן, בשעה מאוחרת, מביאים פירות של עבודה מאומצת של שבועות – כל אחד בוועדה שלו – של חברי הכנסת שטרחו בהצעות, של משרדי הממשלה שהיו שותפים, של גורמים נוספים שלא אמנה כאן.

מנחם בן-ששון: העבודה היא עבודה מאומצת, וההקראה וההצבעה הן רק סיומה, הפרי שלה, ולא אחת אנחנו מואשמים בחוסר רצינות, כאילו התהליך הזה, שבסופו הרמת הידיים בשעות האלה, ממצה את המהלך.

מנחם בן-ששון: אני לא מתנצל, אני חווה את החוויה הזאת של העבודה הרצינית בוועדה.

מנחם בן-ששון: אני רוצה להודות בעיקר לחברי הכנסת, משום שהניסיון והמאמץ שהם משקיעים הם אדירים.

מנחם בן-ששון: העבודה שלהם עם העמותות, הנכונות שלהם לשבת עם גורמים שונים ולאחר מכן ללוות את החוק – זה כמו תינוק שנולד.

מנחם בן-ששון: ולצד זה אני רוצה להודות לצוות הוועדה, לגברת דורית ואג וליועצים המשפטיים – עכשיו נמצאת פה אפרת רוזן – ולחברים שמלווים מסביב.

מנחם בן-ששון: עכשיו אני מבקש שתאשרו את התיקון הזה, אבל בהזדמנות זו נפרעתי, אני מקווה, מכל אלה שחלקי עמהם.

מנחם בן-ששון: וברוך חלקי עמהם.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, החלטת ועדת החוקה, חוק ומשפט בדבר תיקון טעות בחוק העונשין (תיקון מס' 94), התשס"ז–2007, כפי שהציג אותה חבר הכנסת בן-ששון – מי בעד תיקון הטעות?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 82 בעד ההחלטה – 23 נגד – אין נמנעים – 1 ההחלטה בדבר תיקון טעות בחוק העונשין (תיקון מס' 94), התשס"ז–2007, נתקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: 23 בעד, אין מתנגדים, נמנע אחד.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי התיקון אושר.

יולי יואל אדלשטיין: [מס' כ/107; "דברי הכנסת", חוב' כ"ה, עמ' 8388; נספחות.

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק בתי "יד לבנים", התשס"ז–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: אני מבין מהתנועות של חבר הכנסת אופיר פינס, יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה, שהוא מתכוון להציג את הצעת החוק לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא לפניכם, כיושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, את הצעת חוק בתי "יד לבנים", התשס"ז–2007, שיזם חבר הכנסת יעקב מרגי.

אופיר פינס-פז: הצעת החוק נועדה להסדיר סוף-סוף את פעילותם של בתי "יד לבנים" ברשויות המקומיות ברחבי המדינה.

אופיר פינס-פז: הצעת החוק אינה מחייבת הקמת בתי "יד לבנים", ואף אינה מטילה חובות חדשות על הרשויות המקומיות, אלא מעגנת מצב קיים בכל רשות מקומית שיש לה בית "יד לבנים", או שרשאית להקים בית "יד לבנים", שיתקיימו בו פעילויות הנצחה, חינוך ותרבות, וקובעת שהרשות המקומית תסייע במימון אותן פעילויות של בתי "יד לבנים" ככל יכולתה.

אופיר פינס-פז: נוסף על כך מוצע לקבוע את הרכב הוועד המנהל – את הרכב הוועדים המנהלים – של בתי "יד לבנים".

אופיר פינס-פז: בוועד המנהל ישמשו שלושה נציגי הרשות המקומית, שלושה נציגי ארגון "יד לבנים" ונציגה או נציג של ארגון אלמנות ויתומי צה"ל.

אופיר פינס-פז: בראש הוועד המנהל יעמוד תמיד נציג הרשות המקומית.

אופיר פינס-פז: החברות בנציגות הזאת תהיה לתקופה של חמש שנים.

אופיר פינס-פז: לבקשת נציגי "יד לבנים" הדרוזים והבדואים נקבע כי הוראות החוק המוצע לא יחולו על בתי "יד לבנים" דרוזיים ובדואיים, משום שמדובר בבתי "יד לבנים" ארציים שממומנים בכספי משרד הביטחון ולא בכספי הרשויות המקומיות.

אופיר פינס-פז: להצעת החוק הוגשו הסתייגויות.

אופיר פינס-פז: אני לא רק מבקש לדחות את ההסתייגויות; אני מבקש מהמסתייגים שלא להסתייג ולהעביר את הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית כלשונה וכפי שהיא באה מוועדת הפנים.

אופיר פינס-פז: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת אופיר פינס-פז.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק בתי "יד לבנים", התשס"ז–2007.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת דוד אזולאי אינו נוכח, לכן אין לנו הסתייגויות ואנחנו יכולים להצביע על שם החוק ועל סעיפים 1–9 בקריאה שנייה.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, ההצבעה החלה.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 83 בעד סעיפים 1–9 – 24 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–9 נתקבלו.

יולי יואל אדלשטיין: 24 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: החוק, על כל סעיפיו, ושם החוק אושרו בקריאה שנייה.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד? מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 84 בעד החוק – 25 נגד – אין נמנעים – אין חוק בתי "יד לבנים", התשס"ז–2007, נתקבל.

יולי יואל אדלשטיין: 25 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי הצעת חוק בתי "יד לבנים", התשס"ז–2007, אושרה כנדרש בשלוש קריאות.

יולי יואל אדלשטיין: היוזם, חבר הכנסת יעקב מרגי, מבקש להודות, ואנחנו ודאי מאפשרים לו.

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, ברצוני להודות – כמובן, בשמי ובשם המשפחות השכולות – תחילה ליושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה חבר הכנסת אופיר פינס, שלקח את החוק לידיים וזירז אותו, כלומר קידם אותו.

יעקב מרגי: זהו חוק שהתחיל את דרכו כבר בקדנציה הקודמת, והוחל עליו דין רציפות.

יעקב מרגי: רצוני להודות כמובן גם למנהלת הוועדה, ליועצים המשפטיים של הוועדה, ואחרונים חביבים, לשרים הנכבדים, השרה והשר משולם נהרי, שפעלו להסיר את התנגדות הממשלה.

יעקב מרגי: ושוב, תודה לחברי הכנסת שתמכו בחוק הזה.

יעקב מרגי: אני חושב שנעשה צדק היסטורי עם המשפחות השכולות – שנותן להן מלה ויד ורגל בבתי "יד לבנים".

יעקב מרגי: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה, חבר הכנסת יעקב מרגי.

יולי יואל אדלשטיין: יישר כוח.

יולי יואל אדלשטיין: [מס' כ/158; "דברי הכנסת", חוב' ל"ב, עמ' 9623; נספחות.

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עוברים, חברי הכנסת, להצעת חוק בתי-דין רבניים (קיום פסקי דין של גירושין) (תיקון מס' 6), התשס"ז–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: יציג את הצעת החוק יושב-ראש הוועדה לקידום מעמד האשה, חבר הכנסת .

יובל שטייניץ: השתכנענו, גדעון.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מתכבד להביא לפניכם, בשם הוועדה לקידום מעמד האשה, את הצעת חוק בתי-דין רבניים (קיום פסקי דין של גירושין) (תיקון מס' 6), התשס"ז–2007 – –

אופיר פינס-פז: בקול רם, אנחנו רוצים לשמוע אותך.

גדעון סער: – – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

גדעון סער: בהצעת חוק זו משולבות שתי הצעות חוק פרטיות.

גדעון סער: האחת של השרה -בלילא ושלי – ואני רוצה כאן להודות לשרה אברהם-בלילא, שכמובן יזמה את הצעת החוק כאשר היתה עדיין חברת הכנסת, לא רק על הייזום, אלא גם על העמידה על העקרונות במשך כל תהליך החקיקה, שהיה מאוד מאוד מורכב – עם נציגי בתי-הדין הרבניים, ועם נציגי משרד המשפטים – וגם מאוד מרתק.

גדעון סער: ההצעה השנייה היא של חבר הכנסת , ושתיהן אוחדו לפני הקריאה הראשונה.

שלי יחימוביץ': אדוני היושב-ראש – – –

גדעון סער: הצעת החוק הזאת נועדה להיות בשורה בכל הסיפור של מעגל סרבנות הגט והעגינות.

גדעון סער: החוק כיום מסמיך את בתי-הדין הרבניים לתת צו הגבלה נגד סרבן גט כדי להביא לקיום פסק-דין שמורה על מתן גט או על קבלת גט.

גדעון סער: בהתאם להוראות החוק צו הגבלה יכול לפגוע בדברים רבים, רבים מאוד אפילו, ובכללם יציאה מהארץ, החזקת רשיון נהיגה, עיסוק במקצוע המוסדר על-פי דין והחזקת חשבון בנק.

גדעון סער: נוסף על כך, בית-דין רבני מוסמך להורות בצו הגבלה גם על מאסר סרבן גט, ואף להורות על בידוד סרבן גט שהוא אסיר או עצור.

גדעון סער: כל זה – אני מדגיש – קיים כבר היום.

גדעון סער: הצעת החוק הזאת נועדה להרחיב ולגוון את האמצעים שעומדים לרשותו של בית-הדין הרבני בבואו להטיל צו הגבלה על סרבן גט.

גדעון סער: על-פי המוצע, בית-הדין הרבני יהיה רשאי לצוות כי גמלה או קצבה המשולמת לסרבן גט, למעט גמלת הבטחת הכנסה, תעוקל לשם גביית חוב מזונות המגיע לפי פסק-דין לאשתו או לילדו.

גדעון סער: עוד מוצע לקבוע כי בית-הדין יוכל להורות על תפיסת נכס מנכסיו של סרבן גט, על רישום עיקול עליהם או על מינוי כונס נכסים עליהם.

גדעון סער: אם גם לאחר השימוש באחד מאמצעי הלחץ העומדים לרשות בית-הדין כבר היום, לרבות אחד מהאמצעים החדשים שהזכרתי, עדיין לא קיים סרבן הגט את פסק-הדין לגירושין במשך 30 ימים, יהיה בית-הדין מוסמך להורות על עיכוב או שלילה חלקיים של גמלה או קצבה המשתלמת לו, וזה גם ללא חוב מזונות פסוק.

גדעון סער: על-פי המנגנון הקבוע בהצעת החוק יהיה בית-הדין הרבני מוסמך להורות על עיכוב גמלה או קצבה, תחילה בשיעור שלא יעלה על 25%, ולאחר מכן בשיעור שלא יעלה על 50%, למשך שישה חודשים.

גדעון סער: לאחר שישה חודשים יוכל בית-הדין להאריך את העיכוב או השלילה לתקופות נוספות.

גדעון סער: בשלב מאוחר יותר יהיה רשאי בית-הדין שלא להסתפק בעיכוב, אלא להורות על שלילה בשיעורים המנויים.

גדעון סער: עם זאת, שלילת גמלה או קצבה לא תיעשה – או אותו חלק, יותר נכון, של הגמלה או הקצבה – לא תיעשה אלא אם כן שוכנע בית-הדין הרבני שאין אפשרות להביא למתן גט בדרך אחרת, ומטעמים שיירשמו.

גדעון סער: זאת ועוד, בהצעת החוק הובא בחשבון מעמדה הייחודי של גמלת הבטחת הכנסה.

גדעון סער: מתוך הכרה בכך שעיכוב או שלילת גמלת הבטחת הכנסה טומנים בחובם פגיעה בזכות לקיום מינימלי בכבוד, נקבע תנאי בחוק לפגיעה כאמור, והתנאי הוא שאין אפשרות להביא למתן גט בדרך אחרת, ובכלל זה בדרך של פגיעה בגמלה או בקצבה אחרת, ושוב – מטעמים שיירשמו.

גדעון סער: אני רוצה לומר שבדיונים נשמעה גם הדעה שפגיעה בגמלה מעוררת חשש לפגיעה יתירה בזכויות של סרבן גט, והיה ויכוח אם הדבר עומד בתנאי פסקת ההגבלה לפי כבוד ה וחירותו.

גדעון סער: העמדה הברורה והחד-משמעית של הוועדה – ואני חייב להגיד: לא רק של הוועדה, גם של נציגי בתי-דין רבניים, שהיה להם חלק פעיל בגיבוש החוק – היתה שמכיוון שמשמעותה של סרבנות גט היא שלילת חירות אישית וזכות בסיסית לחיים בכבוד ולהקמת משפחה, ומכיוון שהמפתח למצב הוא בידי סרבן הגט עצמו, הצעת החוק היא לתכלית ראויה, והיא גם מידתית בכל המבחנים שציינתי קודם.

גדעון סער: התעקשותו של הסרבן להתמיד בסירובו היא אשר מביאה עליו את נקיטת הסנקציות האמורות.

גדעון סער: אני רוצה רק להזכיר שבחוק הקיים נכללות גם סנקציות שלשיטתנו הן יותר קיצוניות, למשל האפשרות לאסור סרבן גט ואף להעבירו לבידוד, כלומר שלילת חירות לעומת סנקציות ממוניות וכספיות.

גדעון סער: איזון האינטרסים של סרבני הגט מזה ושל מסורבות הגט מזה מביא בהכרח למסקנה שהצעת החוק היא במסגרת חוק ההולם את ערכיה של מדינת ישראל ונועד לתכלית ראויה.

גדעון סער: ציינתי גם את נושא ההדרגתיות – המידתיות.

גדעון סער: אני רוצה לציין את המדרג במועד הפעלת אמצעי הלחץ.

גדעון סער: לראשונה יוכל בית-הדין לעכב או לשלול גמלאות וקצבאות רק לאחר 30 ימים ממועד מתן צו ההגבלה הראשוני.

גדעון סער: מדרג בבחירת אופי אמצעי הלחץ – דהיינו, שישה חודשים, ורק מהחודש השביעי קמה הזכות לשלול.

גדעון סער: שלישית, מדרג במשך הפעלת אמצעי הלחץ.

גדעון סער: רביעית, חלקיות הפגיעה, דהיינו אי-שלילת מלוא הגמלה או הקצבה בכל מצב.

גדעון סער: חמישית, מדרג בשיעור הפגיעה.

גדעון סער: שישית, חובת הנמקה.

חיים אורון: יש מדרג בפגיעה?

גדעון סער: אני כל הזמן מקצר, אדוני.

גדעון סער: אדוני לא יודע מה הטקסט המקורי, כך שקשה לו – – –

שלום שמחון: כבר עשיתי בדיקה, וכולם הבינו למה אתה מתכוון.

גדעון סער: שביעית, יחס ייחודי לגמלת הבטחת הכנסה.

גדעון סער: כל האמור לעיל שכנע את הוועדה כי הצעת החוק לא רק הולמת את ערכיה של מדינת ישראל ונועדה לתכלית ראויה, אלא היא גם מידתית, כלומר היא אינה פוגעת בזכויות היסוד של סרבני הגט יותר מהנדרש.

גדעון סער: לאור כל האמור אני מבקש שתתמכו בהצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית, בנוסח הוועדה.

גדעון סער: אני רוצה להודות למנהלת הוועדה, הגברת דלית אזולאי, ליועצת המשפטית, עורכת-הדין הלית מגידו, ולרבים רבים שתמכו וסייעו לנו, בישיבות ארוכות, להגיע לאיזון הנדרש.

גדעון סער: תודה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת סער.

דוד רותם: חברי הכנסת, אין להצעת החוק הסתייגויות, לכן אנחנו עוברים להצבעה עליה, כנוסח הוועדה, בקריאה שנייה.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 85 בעד סעיפים 1–3 – 27 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–3 נתקבלו.

דוד רותם: 27 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע, לפיכך, שהצעת החוק, כנוסח הוועדה, נתקבלה בקריאה שנייה.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לקריאה שלישית.

דוד רותם: נא להצביע, מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: הצבעה מס' 86 בעד החוק – 29 נגד – אין נמנעים – אין חוק בתי-דין רבניים (קיום פסקי דין של גירושין) (תיקון מס' 6), התשס"ז–2007, נתקבל.

דוד רותם: 29 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

דוד רותם: לפיכך, אני קובע שהצעת חוק בתי-דין רבניים (קיום פסקי דין של גירושין) (תיקון מס' 6), התשס"ז–2007, נתקבלה בקריאה שלישית.

דוד רותם: חבר הכנסת אורלב רוצה להודות.

דוד רותם: בבקשה, אדוני.

זבולון אורלב: אני רק רוצה לברך את הכנסת על קבלת החוק ולהודות לחבר הכנסת גדעון סער, יושב-ראש הוועדה, שהוא מיוזמי החוק, עם השרה רוחמה אברהם-בלילא, שצלח את כל הקשיים.

זבולון אורלב: חשוב לומר שהחוק הזה הוא חוק תקדימי, שמתואם עם הנהלת בתי-הדין הרבניים ועם הרבנות הראשית, והתקבל על דעתו של נשיא בית-הדין הגדול, ויש בו חידושים גדולים מאוד.

זבולון אורלב: אני רוצה להודות גם למנהלת הוועדה דלית אזולאי, ליועצת המשפטית הלית מגידו, למנהל בתי-הדין הרבניים הרב אליהו בן-דהן וליועץ המשפטי שמעון יעקב, לארגוני הנשים שהלכו אתנו לאורך כל הדרך, ובעיקר לעורכת-הדין בת-שבע שרמן-שני – כל אלה סייעו לנו לפרוץ את הדרך החשובה הזאת.

זבולון אורלב: וכמובן אני מאחל שירבו שמחות בישראל, והמשפחות תהיינה יציבות.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת אורלב.

דוד רותם: ["דברי הכנסת", חוב' ל"ה, עמ' 10415.]

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – שירותי הרפואה המונעת ושירותי הבריאות לתלמיד), התשס"ז–2007, של חברי הכנסת , רן כהן ו וקבוצת חברי הכנסת.

דוד רותם: חבר הכנסת , בבקשה.

דב חנין: תודה רבה, אדוני.

דב חנין: אני רק רוצה להודיע על הסיכום שבמסגרתו הצעת החוק הזאת מובאת כרגע להצבעה.

דב חנין: אני רוצה להזכיר לחברי הכנסת שהצעת החוק הזאת נומקה בשבוע שעבר.

דב חנין: מדובר בשי הרפואה המונעת, טיפות-חלב, הבריאות המונעת במדינת ישראל.

דב חנין: אני רוצה להודות לשרה רוחמה אברהם-בלילא, שהובילה את הערר בממשלה שהביא להחלטת ועדת השרים לענייני חקיקה לתמוך בסופו של דבר בהצעת החוק.

דב חנין: אני רוצה להודות לראשי כל הסיעות בבית שהביעו את הסכמתם להבאת הצעת החוק להצבעה היום.

דב חנין: אני רוצה להודיע שסיכמתי עם הממשלה שהמשך קידום החוק הזה ייעשה אך ורק בתיאום עמה, ולכן אני אמשיך את ההליך הזה בתיאום עם הממשלה, כפי שהבטחתי.

דב חנין: תודה רבה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת .

דוד רותם: רבותי, אין תשובה.

דוד רותם: לכן, אנחנו עוברים להצבעה.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 87 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לדיון מוקדם בוועדה – 23 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – שירותי הרפואה המונעת ושירותי הבריאות לתלמיד), התשס"ז–2007, לדיון מוקדם בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

דוד רותם: 23 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים; אני מוסיף את חבר הכנסת בן-ששון – 24 בעד, ולכן אני קובע כי הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – שי הרפואה המונעת ושי הבריאות לתלמיד), התשס"ז–2007, התקבלה בקריאה טרומית ותועבר לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות לשם הכנתה לקריאה ראשונה.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, יש לי הצעה לסדר.

חיים אורון: יש עכשיו 12 חוקים בקריאה ראשונה.

חיים אורון: אני מציע שהמציע יציע, ואם מישהו לא ממש משתגע לדבר, נעבור להצבעה.

דוד רותם: אני בהחלט מוכן.

דוד רותם: אם אנשים יודיעו לי שהם מוותרים על זכות הדיבור, אני אשמח מאוד.

דוד רותם: יש לי רשימות של אנשים שנרשמו, ואני לא יכול לבטל אותן.

דוד רותם: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/166).

דוד רותם: ]

דוד רותם: חברים, אנחנו עוברים לנושא הבא:

דוד רותם: הצעת חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים (תיקון מס' 8) (עונשין), התשס"ז–2007 – קריאה ראשונה.

דוד רותם: חבר הכנסת אפי איתם, בבקשה.

אפי איתם: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, בואו נאמץ את הצעתו של ג'ומס ונקצר.

אפי איתם: מדובר בהצעת חוק לקריאה ראשונה – תיקון לחוק המרשם הפלילי ותקנת השבים – שתי הצעות חוק מאוחדות, שלי ושל חבר הכנסת גלעד ארדן.

אפי איתם: החוק המוצע נועד לתקן לקונה שנוצרה עקב החלטת בג"ץ פישלר נגד המפכ"ל, שבעצם קבעה שכל יוכל לקבל תדפיס מהרישומים הפליליים שלו ומהמידע שנאגר במרשם הפלילי.

אפי איתם: נוצר מצב שבו בעצם מעבידים חייבו, או דרשו מאנשים להביא את תדפיס הרישום הפלילי שלהם, והדבר גרם בעיות קשות לאנשים שההרשעות שלהם התיישנו או נמחקו.

אפי איתם: כמו כן, יש כוונה לעגן בהצעת חוק נוספת את סמכותו של ראש אגף החקירות והמודיעין במשטרת ישראל למחוק מרישומי המשטרה רישום בדבר החלטה שלא לחקור או שלא להעמיד לדין, וכך להסיר מידע כאמור הן מהרישומים המשטרתיים והן מתדפיס המרשם הפלילי.

אפי איתם: הוועדה תמשיך לטפל בכל הבעיות שעתידות להיות לפנינו.

אפי איתם: אני מבקש מהכנסת לאשר את הצעת החוק הזאת בקריאה ראשונה.

אפי איתם: תודה רבה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת איתם.

דוד רותם: חבר הכנסת גלעד ארדן – מוותר.

דוד רותם: חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח.

זבולון אורלב: תשאל אם מישהו רוצה לדבר.

דוד רותם: מישהו מהנרשמים רוצה לנמק?

נסים זאב: אני רוצה לנמק.

דוד רותם: חבר הכנסת נסים זאב, אי-אפשר בלעדיך.

ראובן ריבלין: אם כך, אני רוצה לדבר.

דוד רותם: הרשימה כבר סגורה.

ראובן ריבלין: למה הרשימה סגורה?

ראובן ריבלין: הוא עוד לא התחיל לדבר וכבר הרשימה סגורה?

דוד רותם: חבר הכנסת ריבלין, הצעת הצעה כל כך טובה קודם, אבל בלי חבר הכנסת זאב אי-אפשר.

ראובן ריבלין: כל זמן שהוא רוצה לדבר, כל סיעת הליכוד רוצה לדבר.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, אין לי בעיה.

נסים זאב: כולכם תשבו פה ותדברו.

נסים זאב: חוץ מפטפטת מה עושים פה?

נסים זאב: מפטפטים.

נסים זאב: תדברו.

דוד רותם: חבר הכנסת נסים זאב, בלי קומפלימנטים.

נסים זאב: אני לא נותן שום קומפלימנטים, אבל גם את זכות הדיבור לא ייתנו לנו?

נסים זאב: איפה חופש הדיבור?

נסים זאב: איפה כבוד ה וחירותו?

נסים זאב: גם בכנסת לא נותנים את חופש הדיבור, אז אל תתלוננו על מה שקורה בחוץ.

דוד רותם: חבר הכנסת נסים זאב, נא לדבר לעניין.

מיכאל איתן: ההוראה שנתת חלה רק עליו, לא על כולם.

נסים זאב: רק לעניין – תלוי על איזה עניין.

נסים זאב: כאשר משטרת ישראל מגיעה למסקנה שאין מספיק חומר ראיות או עניין לציבור; אתם יודעים איך המשטרה מחליטה אם יש או אין עניין לציבור.

נסים זאב: היא מחליטה מתי יש עניין לציבור – היא כנראה שאלה את הציבור והגיעה למסקנה שבנושא זה אין לציבור עניין ואז היא מחליטה לסגור את התיק.

נסים זאב: אנחנו אומרים שלראש אגף החקירות והמודיעין של משטרת ישראל תהיה סמכות למחוק את הרישום הפלילי במשטרה – – –

אפי איתם: לא מדובר בסגירת תיק, אלא רק מחיקת רישומים.

אפי איתם: רק רישום – רישום זה לא אישום.

נסים זאב: יש עוד סעיף, שעניינו דיסקרטיות – שלא להעביר את המידע לגורמים נוספים.

נסים זאב: אני רוצה לדעת, איך הקונסול האמריקני יודע למי יש רישום פלילי כדי להחליט אם לתת לו ויזה או לא לתת לו ויזה?

נסים זאב: מי מעביר לו את המידע?

נסים זאב: האם הקונסול האמריקני זכאי לקבל ממשטרת ישראל מידע על כל שבא לבקש ויזה, גם אם לא הועמד לדין?

נסים זאב: אם היה ל רישום פלילי, או נפתח נגדו תיק כלשהו, הוא כבר לא מקבל ויזה.

גלעד ארדן: זה בדיוק יפתור את הבעיה הזאת.

נסים זאב: אני רוצה לדעת אם החוק המוצע יפתור את הבעיה הזאת.

נסים זאב: רבותי, זאת בעיה רצינית.

נסים זאב: אני רוצה לומר לכם שיש פה מצב של הפקרות – המידע הזה זורם לכל מקום, לכל רשות, לכל גורם, ולכן הפעם אני אצביע אתכם.

דוד רותם: תודה רבה לחבר הכנסת נסים זאב.

דוד רותם: חבר הכנסת אופיר פינס-פז, בבקשה.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, ביקשתי את זכות הדיבור כדי שחבר הכנסת נסים זאב לא יהיה אחרון.

אופיר פינס-פז: זה נגד עין הרע.

אופיר פינס-פז: האמת היא שבמבט ראשון החוק הזה נראה חוק טוב, אבל במבט שני הוא נראה מה-זה-רע; הוא חוק מאוד בעייתי.

ראובן ריבלין: באיזה מבט אנחנו מסתכלים עליו עכשיו?

אופיר פינס-פז: מבט שלישי.

אופיר פינס-פז: בואו נחשוב לרגע שאנחנו מעסיקים.

גלעד ארדן: תחשוב שאתה אזרח שרוצה לעבוד.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת ארדן, שמעתי אותך.

אופיר פינס-פז: תן לאנשים אחרים הזדמנות להשפיע על חברי הכנסת בשעה זו של הערב.

אופיר פינס-פז: התוצאה של החוק הזה היא שאתם מציעים ליצור מצב שבו גם אם מעביד חושב שלמועמד לעבודה אצלו יש עבר פלילי, אין לו שום יכולת לבקש – ודאי לא לחקור – ולא לקבל.

אופיר פינס-פז: אתם פשוט מציעים לקנות חתול בשק.

אפי איתם: – – – עבר פלילי יוכלו להיכלל גם באותם מקומות – – –

אופיר פינס-פז: זהו, שמעסיקים פשוט לא יוכלו.

אופיר פינס-פז: הייתי בדיון בוועדה, ואני יודע שהם לא יוכלו.

אופיר פינס-פז: אנחנו מגיעים למצב של הגזמה.

אופיר פינס-פז: אנחנו לא מוצאים את שיווי המשקל, והולכים למקומות אבסורדיים לחלוטין.

אופיר פינס-פז: אנחנו שמים מקלות בדרכם של מעסיקים ברמות שאי-אפשר לקבל את זה.

אופיר פינס-פז: אני מבין את מה שחברי הכנסת ארדן ואיתם רוצים.

אופיר פינס-פז: זה בסדר גמור.

אופיר פינס-פז: הם רוצים ש לא ייפסל משום שפעם היה לו רישום, אבל גם אי-אפשר לקבל כל אחד ולהסתיר את עברו עד כדי כך שאסור אף פעם לחשוף שום דבר מעברו.

אופיר פינס-פז: צריך להקפיד על נקודות של שיווי משקל ואיזון.

אפי איתם: לכן יש – – –

אופיר פינס-פז: לפי דעתי הצעת החוק הזאת חוצה את המקומות האלה בגדול.

אופיר פינס-פז: לדעתי זאת הצעת חוק די בעייתית, לפחות בנוסח שהובא לוועדה בהכנה לקריאה ראשונה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת פינס.

דוד רותם: חבר הכנסת הרב יצחק לוי, בבקשה.

יצחק לוי: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני רוצה לתמוך בחוק.

יצחק לוי: אני רוצה לומר לחבר הכנסת פינס שאנחנו דנים עכשיו בחוק בקריאה ראשונה.

יצחק לוי: יש מנגנונים לדאוג לכך שמעביד ידע, בשני אופנים: 1.

יצחק לוי: להגדיר רשימה של מקומות עבודה שהחוק הזה לא יחול בהם; 2.

יצחק לוי: להגדיר רשימה של עבירות שבגינן יהיה אפשר לחשוף.

ראובן ריבלין: עכשיו אני מבולבל לגמרי.

יצחק לוי: אני אומר שהחוק המוצע, בבסיסו, הוא חוק נכון.

יצחק לוי: המעביד לא צריך לקבל את הרישומים הפליליים של כל מי שבא לעבוד אצלו, אלא אם כן יש בעיה אקוטית, יש איזו בעיה רצינית, ואז אפשר לעגן את זה בחוק.

יצחק לוי: לכן אני מבקש מחברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק בקריאה ראשונה.

יצחק לוי: בין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והקריאה השלישית ודאי עוד ייעשו שינויים שיפתרו את הבעיה שחבר הכנסת פינס-פז דיבר עליה.

יצחק לוי: תודה רבה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת לוי.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

דוד רותם: הצבעה מס' 88 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 20 נגד – 1 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים (תיקון מס' 8) (עונשין), התשס"ז–2007, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

דוד רותם: חברי הכנסת, 20 בעד, מתנגד אחד ואין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שהצעת חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים (תיקון מס' 8) (עונשין), התשס"ז–2007, נתקבלה בקריאה ראשונה ותועבר לוועדת החוקה, חוק ומשפט לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

דוד רותם: הודעה לסגנית מזכיר הכנסת – בבקשה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו על שולחן הכנסת – לדיון מוקדם:

ירדנה מלר-הורוביץ: הצעת חוק הרשות לקידום מעמד האשה (תיקון – התאמת שוק העבודה לנשים), התשס"ז–2007, מאת חברת הכנסת נאדיה חילו; הצעת חוק לחצן מצוקה לקשיש, התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת יצחק גלנטי; הצעת חוק האזרחים הוותיקים (תיקון – פטור מתשלום ארנונה לאזרח מגיל 80), התשס"ז–2007, מאת חברת הכנסת אורית נוקד; הצעת חוק עסקאות גופים ציבוריים (תיקון – אכיפת חוקי עבודה והתקשרות עם מפירי חוקי עבודה), התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת חיים אורון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק קליטת חיילים משוחררים (תיקון – הרחבת זכאות לקבלת מענק), התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת חיים כץ; הצעת חוק חופשה שנתית (תיקון – קביעת מספר ימי אבל), התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת ואסל טאהא וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הגנה על עובדים בשעות חירום (הוראת שעה) (תיקון – הגנת שכר בשעת "מצב מיוחד בעורף"), התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק יסודות התקציב (תיקון – ייעוד כספי הקצבות לפיתוח ברשות מקומית) (הוראת שעה), התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת מוחמד ברכה וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק נופשונים לילדים עם נכות, התשס"ז–2007, מאת חברי הכנסת חיים אמסלם ודוד רותם וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק עבודת נשים (תיקון – הארכת חופשת לידה), התשס"ז–2007, מאת חברי הכנסת גדעון סער ושלי יחימוביץ; הצעת חוק עובדים זרים (תיקון – מגורים הולמים, קנס מינהלי והמועד להגשתו), התשס"ז–2007, מאת חברת הכנסת ליה שמטוב; הצעת חוק משפחות חד-הוריות (תיקון – שמירה על מעמד הורה יחיד במשק-בית עם ידוע בציבור), התשס"ז–2007, מאת חברת הכנסת אורית נוקד; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון – שמירת זכאות לביטוח בריאות לשוהים מחוץ לישראל), התשס"ז–2007, מאת חברת הכנסת ליה שמטוב; הצעת חוק איסור עיכוב דרכון, התשס"ז–2007, מאת חברת הכנסת ליה שמטוב; הצעת חוק איסור שימוש בסמים מסוכנים, סמי מרץ ותרופות הרגעה (בילדים מתחת לגיל 16), התשס"ז–2007, מאת חברת הכנסת סופה לנדבר; הצעת חוק טיפול בקטינים נפגעי עבירות מין, התשס"ז–2007, מאת חברת הכנסת לימור לבנת וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון – הפחתת מס רכישה),

ירדנה מלר-הורוביץ: התשס"ז–2007, מאת חברת הכנסת סופה לנדבר; הצעת חוק הכנסת (תיקון – ייצוג הכנסת בערכאות משפטיות), התשס"ז–2007, מאת חבר הכנסת וקבוצת חברי הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: נוסח מתוקן של הצעת חוק זכויות הפליט, התשס"ז–2007 – פ/2909/17 – של חברי הכנסת אופיר פינס-פז ו וקבוצת חברי הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

דוד רותם: תודה לסגנית המזכיר.

רן כהן: מזל שלא דנים בזה הלילה.

רן כהן: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/166).

רן כהן: ]

דוד רותם: חברי הכנסת, הצעת חוק משק הדלק (קידום התחרות) (תיקון מס' 2) (הצגת מחירים בתחנות תדלוק), התשס"ז–2007 – חבר הכנסת גלעד ארדן, בבקשה.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, הצעת חוק משק הדלק (קידום התחרות) (תיקון מס' 2) (הצגת מחירים בתחנות תדלוק), התשס"ז–2007, שמונחת לפניכם לקריאה ראשונה, היא בתמיכת משרד התשתיות והממונה על הגנת הצרכן.

גלעד ארדן: ההצעה היא כי מפעיל תחנת תדלוק יחויב בהצגת מחיר הדלק הנמכר בתחנה בשני מקומות לפחות בתחום תחנת התדלוק.

גלעד ארדן: כמו כן מוצע לאסור על מפעיל תחנת תדלוק להציג הנחה על מחיר הדלק ללא פרסום מחירו הסופי של הדלק.

גלעד ארדן: כדאי שתדעו שחלק מהמחירים בתחנות הדלק אינם בפיקוח, ולכן המחירים ההתחלתיים שונים.

גלעד ארדן: לכן כשבעלי התחנות כותבים בפתח התחנה שיש הנחה של 1.40 שקלים או 2 שקלים, יש בכך הטעיה, כי הצרכן שנכנס לתחנה ומקבל החלטה כלל אינו יודע מה יהיה המחיר הסופי, כי הוא לא יודע על איזה מחיר ההנחה נעשית.

גלעד ארדן: לכן, ההצעה שלפניכם נועדה ליצור שקיפות ולהגביר את התחרות בין תחנות הדלק.

גלעד ארדן: מובן שאין בהסדר המוצע כדי לגרוע מהוראות חוק הגנת הצרכן, המחייבות בין השאר הצגת מחיר כולל על נכס או שירות.

גלעד ארדן: אני מבקש מהכנסת לתמוך בהצעה בקריאה הראשונה.

גלעד ארדן: תודה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת ארדן.

דוד רותם: חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת יעקב מרגי – מוותר.

דוד רותם: חבר הכנסת – אינו נוכח.

דוד רותם: חבר הכנסת נסים זאב – מוותר.

דוד רותם: תודה רבה לחברי הכנסת.

דוד רותם: אנחנו עוברים להצבעה.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 89 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 17 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק משק הדלק (קידום התחרות) (תיקון מס' 2) (הצגת מחירים בתחנות תדלוק), התשס"ז–2007, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

דוד רותם: 17 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שהצעת חוק משק הדלק (קידום התחרות) (תיקון מס' 2) (הצגת מחירים בתחנות תדלוק), התשס"ז–2007, התקבלה בקריאה ראשונה ותועבר לוועדת הכלכלה לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

דוד רותם: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/167).

דוד רותם: ]

דוד רותם: הנושא הבא בסדר-היום: הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 40) (תקרה לתשלום בעבור תרופות למשפחה שבה יותר מ אחד חולה במחלה כרונית), התשס"ז–2007 – קריאה ראשונה.

דוד רותם: חבר הכנסת חיים אורון, בבקשה.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מודה שאת הצעת החוק הזאת אני מצליח לגלגל במאמצים גדולים מקריאה טרומית לקריאה ראשונה.

חיים אורון: גם הפעם – אני כבר מודיע שהתחייבתי לקיים את הקריאה השנייה והשלישית בתיאום עם האוצר.

חיים אורון: אף שקיבלתי על עצמי את המגבלה הזאת, אני לא מצליח להבין למה ומתוך אילו נימוקים האוצר כל כך מקשה את העברת החוק.

חיים אורון: מדובר במציאות שבה יש תקרה משפחתית לשייאות בתחומים רבים מאוד.

חיים אורון: למשל לביקור אצל רופא התקרה היא משפחתית.

חיים אורון: אבא, אמא והילדים הולכים לרופא כמה פעמים – נספרת להם ההוצאה המקסימלית פר-משפחה.

חיים אורון: כאשר מדובר בתרופות – הגג הוא אישי.

חיים אורון: שלא תהיה אי-הבנה, בקופות-החולים השונות הגג האישי הוא בין 650 ל-700 שקלים לרבעון או 250 עד 280 שקל לחודש.

חיים אורון: יש משפחות רבות שיש בהן יותר מחולה כרוני אחד.

חיים אורון: אני מודה שכשה

חיים אורון: תחלתי לעסוק בזה גם לי היתה תמונה של בעיה שצריך לפתור.

חיים אורון: הצלחתי לקבל נתונים רק מקופת-חולים אחת, אבל היא הגדולה ביותר, קופת-חולים כללית.

חיים אורון: בקופת-חולים כללית מספר המשפחות עם שני חולים כרוניים הוא 255,000.

חיים אורון: אנחנו מדברים על 255,000 משפחות שיש בהן שני חולים כרוניים.

חיים אורון: ב-13,500 משפחות יש שלושה חולים כרוניים.

חיים אורון: ארבעה חולים כרוניים – משפחה כזאת עשויה לשלם כל חודש 1,100 שקלים בעבור תרופות – יש ביותר מ-2,000 משפחות.

חיים אורון: יש גם משפחות עם חמישה חולים כרוניים.

חיים אורון: הצלחנו – בכוח – להעביר את החוק בקריאה טרומית, ועתה הוא מונח לקריאה ראשונה.

חיים אורון: בוועדה עשינו שתי פשרות: האחת – שהתקרה תהיה זהה למשפחתי ולאישי: הסכמנו שהיא תהיה 125%.

חיים אורון: זאת אומרת, משפחה עם שניים ויותר – 125%, וכמובן לא פי-שניים, פי-שלושה ופי-ארבעה, אלא רק 125%.

חיים אורון: הפשרה האחרת: לפי הצעת החוק, 50% מההוצאה הנוספת הזאת יוטלו על קופות-החולים ו-50% יוטלו על האוצר.

חיים אורון: על-פי החישובים שיש בידי מדובר ב-60 מיליון שקלים, מחולקים לשניים, זה יותר מ-5 מיליוני שקלים.

חיים אורון: לכן אני בידי האוצר – אני לא מסתיר את הדברים האלה.

חיים אורון: אני מבקש מהכנסת להעביר את זה בקריאה ראשונה, ואני מקווה שבמושב הבא, בכנס הבא, נשלים את החקיקה, שמבחינתן של משפחות רבות היא ממש דיני נפשות; אנשים אינם לוקחים תרופות, אפילו שהרופא נתן להם רצפט, משום שהם לא עומדים בעומס הגדול הזה.

ראובן ריבלין: האם זה לא חוק תקציבי?

חיים אורון: אמרתי שהאוצר הסכים שהוא יעבור היום כך, אבל התחייבתי לתאם את הקריאה השנייה והקריאה השלישית, כי זה יותר מ-5 מיליוני שקלים.

חיים אורון: אני מבקש מחברי הכנסת להעביר את זה בקריאה ראשונה, ואני מקווה שכל חלקי הקואליציה, אני פונה פה גם לשרה – – –

ראובן ריבלין: אין פה שרה – – –

חיים אורון: – – – לשרה המתאמת, וגם לחברי הכנסת מהקואליציה, ומבקש להעביר את הצעת החוק.

חיים אורון: אני מכיר מעט נושאים שהם כל כך רגישים וכל כך נכונים כמו הנקודה הזאת.

דוד רותם: תודה לחבר הכנת חיים אורון.

דוד רותם: חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח; חבר הכנסת – מוותר; חבר הכנסת – אינו נוכח; חבר הכנסת נסים זאב – מוותר.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 90 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 19 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 40) (תקרה לתשלום בעבור תרופות למשפחה שבה יותר מאדם אחד חולה במחלה כרונית), התשס"ז–2007, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

דוד רותם: חברי הכנסת, 19 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע בזה שהצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 40) (תקרה לתשלום בעבור תרופות למשפחה שבה יותר מ אחד חולה במחלה כרונית), התשס"ז–2007, התקבלה בקריאה ראשונה ותועבר לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/168).

דוד רותם: ]

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לנושא הבא:

דוד רותם: הצעת חוק לנשיאת עונש מאסר במדינת אזרחותו של האסיר (תיקון מס' 2) (זכות ערעור על צו לנשיאת המאסר), התשס"ז–2007, של חבר הכנסת יצחק לוי.

יצחק לוי: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, יש עשרות מקרים בשנה של אנשים שנשפטו למאסר במדינות זרות וחוזרים למדינת ישראל.

יצחק לוי: בעיקר מדובר בצעירים שנתפסו בשימוש סמים, או בעבירות אחרות שצעירים נתפסים בהן בטיולים.

יצחק לוי: יש גם עניינים של הונאה, עניינים אחרים.

יצחק לוי: עם רוב מדינות העולם יש לנו הסכמי הסגרה.

יצחק לוי: למדינת ישראל יש עניין שהאזרחים שלה, שנשפטו בחוץ-לארץ, יחזרו לכאן לרצות את מאסרם.

יצחק לוי: אם כן, יש חוק, הוא קיים, חוק נשיאת עונש מאסר במדינת אזרחותו של האסיר, שקובע שכאשר האסיר מגיע מחוץ-לארץ, לאחר שנשפט שם, מי שקובע את עונשו זה בעצם בית-המשפט בישראל.

יצחק לוי: בית-המשפט לומד מה היה שם, קורא את פסק-הדין שניתן בחוץ-לארץ ופוסק.

יצחק לוי: על-פי רוב הוא פוסק את אותו הדבר, אבל הוא לא חייב לפסוק אותו הדבר.

יצחק לוי: אפשרי ש נאסר שם לעשר שנים, ובית-המשפט כאן יקצר את תקופת מאסרו או יאריך אותה.

יצחק לוי: החוק המוצע נועד להוסיף זכות ערעור.

יצחק לוי: כלומר, כיום החוק אינו נותן זכות ערעור ל שמגיע מחוץ-לארץ בנסיבות האמורות ומקבל פסיקה מבית-המשפט.

יצחק לוי: בניגוד לכל הפסיקות האחרות של בית-המשפט, על העניין הזה אין זכות ערעור.

יצחק לוי: כלומר, אם בית-המשפט קבע על העונש שהוא קיבל בחוץ-לארץ את אותו עונש, יותר ממנו או פחות ממנו, אין אפשרות לערער על כך.

יצחק לוי: זה מה שהחוק המוצע נועד לתקן.

יצחק לוי: הבאתי את הצעת החוק הזאת על-פי פניות שקיבלתי מאזרחים.

יצחק לוי: יש הסכמה של משרד המשפטים, הסכמה של הסניגוריה הציבורית, הוועדה קיבלה את ההצעה פה-אחד לקראת הקריאה הראשונה, הנוסח מוסכם, ולכן אני מבקש מהכנסת לאשר את הצעת החוק בקריאה ראשונה.

יצחק לוי: תודה רבה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת יצחק לוי.

דוד רותם: חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח; חבר הכנסת – אינו נוכח; חבר הכנסת – אינו נוכח; חבר הכנסת – אינו נוכח.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 91 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 18 נגד – 2 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק לנשיאת עונש מאסר במדינת אזרחותו של האסיר (תיקון מס' 2) (זכות ערעור על צו לנשיאת המאסר), התשס"ז–2007, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

דוד רותם: חברי הכנסת, 18 בעד, שני מתנגדים ואין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע אפוא שהצעת חוק לנשיאת עונש מאסר במדינת אזרחותו של האסיר (תיקון מס' 2) (זכות ערעור על צו לנשיאת המאסר), התשס"ז–2007, נתקבלה בקריאה ראשונה ותועבר לוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/168).

דוד רותם: ]

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לנושא הבא: הצעת חוק הרשויות המקומיות (ייעוץ משפטי) (תיקון מס' 4), התשס"ז–2007, של חבר הכנסת אחמד טיבי.

דוד רותם: יציג את הצעת החוק חבר הכנסת אופיר פינס.

דוד רותם: בבקשה.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מתכבד להציג את הצעת חוק הרשויות המקומיות (ייעוץ משפטי) (תיקון מס' 4), שיזם חבר הכנסת .

אופיר פינס-פז: הצעת החוק הזאת קובעת עיקרון מאוד מאוד חשוב: את מקומה של חוות הדעת המשפטית בכל מה שקשור לחוזים ולעסקאות שמועצת העיר צריכה לאשר.

אופיר פינס-פז: את חוות הדעת המשפטית הזאת תהיה חובה לשלוח לחברי מועצת העיר עם ההזמנה לישיבה, ויש כאן הבדל גדול מאוד מהמצב כיום.

אופיר פינס-פז: זה חלק ממהלך להתמקצעות העבודה במועצת העיר, במועצת הרשות המקומית – – –

רן כהן: זה יישלח בכתב, לא ב-SMS אני מקווה.

אופיר פינס-פז: תישלח חוות דעת כתובה – אתה צודק, חבר הכנסת כהן – ומנומקת.

אופיר פינס-פז: הוספנו "ומנומקת", כדי שלחבר מועצת העיר יהיו הידע והיכולת להבין את מה שהוא אמור להצביע עליו במועצת העיר.

זבולון אורלב: מה זה "עסקה"?

אופיר פינס-פז: חוזה.

אופיר פינס-פז: למשל אם מועצת העיר צריכה לחתום על חוזה למכירת נכס או לקניית נכס.

זבולון אורלב: אם עשו מכרז ובחרו חברת שמירה לבית-ספר?

אופיר פינס-פז: אם זה צריך לבוא לאישור מועצת העיר, היועץ המשפטי לעירייה צריך להגיד מהי העסקה וכדומה.

דוד רותם: אין גם הבדל בהגדרה, משום שההגדרה כבר קיימת, רק שקודם היה כתוב שצריך לקבל חוות דעת, ועכשיו נקבע שצריך לקבל חוות דעת משפטית מנומקת.

אופיר פינס-פז: בדיוק.

אופיר פינס-פז: עם ההזמנה לישיבה.

אופיר פינס-פז: זהו – קצר ולעניין.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת אופיר פינס פז.

דוד רותם: חברי הכנסת אברהם רביץ, ו – אינם נוכחים, חבר הכנסת נסים זאב – מוותר.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: הצבעה מס' 93 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 9 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הרשויות המקומיות (ייעוץ משפטי) (תיקון מס' 4), התשס"ז–2007, לוועדת הפנים והגנת הסביבה נתקבלה.

דוד רותם: חברי הכנסת, תשעה בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

דוד רותם: לפיכך אני קובע שהצעת חוק הרשויות המקומיות (ייעוץ משפטי) (תיקון מס' 4), התשס"ז–2007, נתקבלה ותועבר לוועדת הפנים והגנת הסביבה לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/168).

דוד רותם: ]

דוד רותם: חברי הכנסת, ההצעה הבאה שלנו היא הצעת חוק הגליל (תיקון מס' 10) (מתן סובסידיה קבועה), התשס"ז–2007, של חבר הכנסת יצחק וקנין.

דוד רותם: בבקשה, אדוני.

יצחק וקנין: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אדוני שר החקלאות, הצעת חוק הגליל באה להמשיך הסדר קיים לטובת ענף הפטם וענף ההטלה ביישובי קו העימות.

יצחק וקנין: הצעת החוק נועדה להמשיך את מתן הסובסידיה שניתנה בשנת 1991.

יצחק וקנין: במשך השנים האלה הוארך תוקף החוק הזה כמה פעמים, והצעת החוק – שהבאתי לפני הממשלה – עניינה הארכת החוק בלא קביעת יעד – – –

ראובן ריבלין: קביעה שהחוק קיים – – –

יצחק וקנין: ממשיך מ-1 בינואר 2008, כאשר זה בעצם היה אמור להסתיים ב-31 בדצמבר 2007, כלומר היינו חייבים לעשות את המהלך הזה כדי לאפשר המשכיות.

יצחק וקנין: הענף הזה הוא מוסדר ומתוכנן, והממשלה אישרה את הצעת החוק, אף שמדובר בה על – – –

זבולון אורלב: סליחה, על אילו אזורים מדובר?

יצחק וקנין: זה חל על המועצות האזוריות מעלה-יוסף, מרום-הגליל ומבואות-חרמון, ונכללים בזה גם הקיבוצים – בגליל העליון גם הקיבוצים, שרובם מתבססים על ענף הפטם, וזה מסדיר את כל נושא הסובסידיה לענף הפטם וההטלה.

יצחק וקנין: אני מודה גם לממשלה, לשר החקלאות, ולכל מי שהיה שותף בסיוע בנושא הזה.

יצחק וקנין: אני מבקש מכולם לתמוך בהצעה.

דוד רותם: חברי הכנסת, האם מישהו רוצה להירשם?

דוד רותם: אין.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: חברי הכנסת, אין אף אחד שמבקש להירשם, לכן אנחנו עוברים להצבעה.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 93 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 16 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הגליל (תיקון מס' 10) (מתן סובסידיה קבועה), התשס"ז–2007, לוועדת הכספים נתקבלה.

דוד רותם: בעד – 16, אין מתנגדים ואין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שהצעת חוק הגליל (תיקון מס' 10) (מתן סובסידיה קבועה), התשס"ז–2007, התקבלה בקריאה ראשונה ותועבר לוועדת הכספים של הכנסת לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/169).

דוד רותם: ]

דוד רותם: חברי הכנסת, הנושא הבא הוא הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 83) (פסילה לצמיתות בשל הרשעה בשלוש עבירות חמורות), התשס"ז–2007.

דוד רותם: חבר הכנסת גלעד ארדן, בבקשה.

גלעד ארדן: שלום שלום – אדוני, אתה רואה מה זה?

דוד רותם: אדוני, שלום שלום ואין שלום.

גלעד ארדן: כבר התבלבלתי.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, לכאורה ההצעה היא עדיין פסילה לצמיתות, אולם בעת ההכנה לקריאה ראשונה הסכמנו שהעונש שמופיע בהצעה ישונה – החלטנו לקבוע פסילה ארוכה, בסביבות 15 שנה, כפי שייקבע על-פי המלצת המשטרה ומשרד המשפטים.

גלעד ארדן: ההצעה בעצם נועדה לקבוע שפסילת רשיונו של נהג שהורשע בשלוש עבירות חמורות לתקופה ארוכה תהיה בתוך תקופה של 15 שנים, שבהן לא תהיה לו זכות לקבל או להחזיק רשיון נהיגה.

גלעד ארדן: רשימת העבירות, שהיא לא ארוכה, נקבעה בתיאום עם משטרת ישראל, ומדובר אך ורק בעבירות שהן באמת החמורות ביותר: נהיגה בשכרות, נהיגה בהשפעת סמים, גרימת מוות בנהיגה רשלנית, הפקרה לאחר פגיעה, סירוב לעבור בדיקת שכרות ואי-עצירת הרכב לפני מסילת ברזל בניגוד לחוק.

גלעד ארדן: פעמים רבות לאחר תאונה קשה מתברר לנו שלנהג המעורב בה רשומות עשרות עבירות חמורות קודמות, ואנחנו שואלים את עצמנו איך קרה שאותו נהג המשיך לנהוג ולסכן את הציבור.

גלעד ארדן: הצעת החוק נועדה בעצם למנוע את המקרים האלה ולקבוע ש שעבר שלוש מהעבירות המנויות כחמורות ביותר, בית-המשפט יקבע לו משך פסילה ארוך, כפי שאמרתי: סביב 15 שנה, ועדיין הותרנו שיקול דעת לבית-המשפט, בנסיבות מיוחדות, כלומר סמכות להחליט לקצר את משך הפסילה.

גלעד ארדן: אני מבקש מהכנסת לתמוך בהצעת החוק בקריאה ראשונה.

גלעד ארדן: תודה רבה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת ארדן.

דוד רותם: אף אחד לא נרשם לדיבור.

דוד רותם: אנחנו עוברים להצבעה.

דוד רותם: הצבעה מס' 94 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 15 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת החוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 83) (פסילה לצמיתות בשל הרשעה בשלוש עבירות חמורות), התשס"ז–2007, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

דוד רותם: 15 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

דוד רותם: אני קובע שהצעת החוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 83) (פסילה לצמיתות בשל הרשעה בשלוש עבירות חמורות), התשס"ז–2007, התקבלה בקריאה ראשונה ותועבר לוועדת הכלכלה לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

דוד רותם: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/169).

דוד רותם: ]

דוד רותם: אנחנו עוברים לנושא הבא: הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 43) (הרחבת איסור הפיטורים במהלך טיפולי פוריות), התשס"ז–2007.

דוד רותם: חבר הכנסת , בבקשה.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, שולחן הממשלה מיותם.

רוחמה אברהם-בלילא: אה, סליחה.

גדעון סער: אמרתי שהשולחן מיותם.

גדעון סער: גברתי, חזקה עליה שהיא נמצאת במליאה.

גדעון סער: אמרתי שהשולחן פשוט נראה לי – הרבה כיסאות – – –

קריאות: – – –

מיכאל איתן: מה, אין רחמים על רוחמה?

גדעון סער: חברי הכנסת, סעיף 9(ה) בחוק עבודת נשים אוסר על מעביד לפטר עובדת שעוברת טיפולי הפריה חוץ-גופית או לפטר עובד או עובדת שעוברים טיפולי פוריות לקראת ילדם הראשון או השני במהלך תקופות הקבועות באותו סעיף קטן – אלא בהיתר מאת שר התמ"ת.

גדעון סער: הצעת חוק זו נועדה להחיל את ההגנה האמורה מפני פיטורים גם על עובד או עובדת שלהם שני ילדים מבן-זוג קודם – לאחד מהם או לשניהם, לצורך העניין, שתי החלופות אפשריות – המבקשים ליצור תא משפחתי חדש.

גדעון סער: הצורך בתיקון המוצע מתחדד לנוכח העובדה שיצירת תא משפחתי נוסף נעשית, מטבע הדברים, בגיל מאוחר יותר, שבו לעתים הקושי להרות גדול יותר.

גדעון סער: דווקא בגילים אלו יש צורך בטיפולי הפריה חוץ-גופית, או בטיפולי פוריות, ועקב כך – בהגנה המוקנית בחוק.

גדעון סער: לפיכך מוצע לקבוע כי מניין הילדים הקבוע בסעיף 9(ה) יהיה לכל תא משפחתי נפרד, בלא תלות במספר הילדים קודם, אם יש כזה, למי מבני-הזוג.

גדעון סער: הצעת החוק הזאת התקבלה פה-אחד, גם בקריאה טרומית וגם בוועדה.

גדעון סער: אני חייב לציין שהממשלה, באמצעות ועדת השרים לחקיקה, החליטה לתמוך בה, ואני מודה לה על כך.

גדעון סער: אני חושב שאנחנו מוסיפים בכך נדבך חשוב להגנה על עובדים שעוברים טיפולי פוריות.

גדעון סער: נדמה לי שזה כבר החוק השני או השלישי שאנחנו מביאים בכנס הזה בנושא זה, ואני רוצה לבקש מכל חברי הכנסת הנוכחים לתמוך בהצעת החוק הזאת.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת .

דוד רותם: חבר הכנסת .

ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, הנמצאת בפאתי האולם, למרות השעה המאוחרת חשבתי להשתתף בדיון, מהטעם שאני רוצה באמת לעודד את אלה שיזמו את החוק, חבר הכנסת גדעון סער ואחרים.

גדעון סער: לא, לא – – –

ראובן ריבלין: מהטעם הפשוט שיש בחברה דברים שאנחנו לא חושבים עליהם לפעמים, ומדובר בסבל של מעטים מאוד, שאף מבקשים שלא להביא פומבי לסבלם.

ראובן ריבלין: אשה או גבר אשר נמצאים בתהליך של טיפול פוריות – – –

שלי יחימוביץ': מדובר רק בנשים, חבר הכנסת ריבלין.

שלי יחימוביץ': אתם יכולים להזדהות אתנו – – –

ראובן ריבלין: האמיני לי, חברת הכנסת יחימוביץ, פעמים יכול להיות מצב שבו לא יודעים מי הוא האשם בכך שהזיווג לא מצליח ולא מגיעים לכלל – – –

רן כהן: אני מציע שיפסיקו את הוויכוח הזה, כולנו פה – – –

ראובן ריבלין: אנחנו פוסט-פוריות.

ראובן ריבלין: אנחנו פוסט-פוריות.

ראובן ריבלין: על כל פנים אני רוצה לומר שאותן – בעיקר – נשים אמיצות, אשר עוברות טיפול פוריות, אינן הולכות לקייטנה או למחנה נופש כלשהו, והצורך שלהן להיעדר מהעבודה לפעמים הוא בנסיבות שבהן נגרם להן סבל רב, והן עושות מאמצים – באמת לפעמים מופלאים והירואיים – כדי להגיע למצב של היריון והבאת ילד לעולם.

ראובן ריבלין: לכן, אני חושב שאנחנו צריכים קודם כול להצדיע לאותן נשים, אשר מוכנות לעבור את התהליך הזה ומבקשות בכל מאודן להגיע לכלל אמהות, ולבני-זוגן אשר עוברים את כל התהליכים האלה.

ראובן ריבלין: טוב עושה חבר הכנסת גדעון סער, ואני לא עולה לכאן כדי להגיד שהנחתום מעיד על עיסתו והעיסה מעידה על נחתומה, אלא אני באמת חושב שיש דברים שאנו לא נותנים לבנו אליהם, והם קיימים לפנינו, מיום היות ה , ואני מברך אותך על הצעת חוק זו, כי היא הצעה ראויה המביאה כבוד לנו כחברה.

דוד רותם: תודה לחבר הכנסת ריבלין.

דוד רותם: חברי הכנסת, אנו עוברים להצבעה.

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 95 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 15 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 43) (הרחבת איסור הפיטורים במהלך טיפולי פוריות), התשס"ז–2007, לוועדה לקידום מעמד האשה נתקבלה.

דוד רותם: 15 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

דוד רותם: לפיכך אני קובע שהצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 43) (הרחבת איסור הפיטורים במהלך טיפולי פוריות), התשס"ז–2007, נתקבלה בקריאה ראשונה ותועבר לוועדה לקידום מעמד האשה לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

דוד רותם: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/169).

דוד רותם: ]

דוד רותם: הנושא הבא: הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 40), התשס"ז–2007, מטעם הוועדה לביקורת המדינה.

דוד רותם: אדוני, יושב-ראש הוועדה לביקורת המדינה.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, סעיף 14(ג) לחוק מבקר המדינה קובע, כי אם עלה בביקורת שערך מבקר המדינה חשש למעשה פלילי, יביא מבקר המדינה את העניין לידיעת היועץ המשפטי לממשלה.

זבולון אורלב: על היועץ המשפטי לממשלה לדווח לוועדה בתוך שישה חודשים על דרך טיפולו בנושא.

זבולון אורלב: לעתים ממצאי הביקורת מעלים חשש לעבירה משמעתית, ולא פלילית, ובמקרים רבים אף מיטשטש קו הגבול בין האופי הפלילי ובין האופי המשמעתי של התנהגות מסוימת.

זבולון אורלב: במקרים הראויים מבקר המדינה נוהג – כעניין שבמדיניות – להביא עניינים כאמור, שהם עניינים משפטיים, לידיעת היועץ המשפטי לממשלה אף שהדבר אינו מצוין בחוק, להבדיל מסעיף 43 בחוק, שעניינו נוגע בתפקידו של מבקר המדינה כנציב תלונות הציבור, ובו החוק קובע במפורש כי אם מתעורר חשש שנעשתה עבירה משמעתית, הנציב רשאי להביא את העניין לידיעת היועץ המשפטי לממשלה.

זבולון אורלב: לכן מוצע לתקן את סעיף 14 בחוק, ולשם כך מוצעות שתי גרסאות, שעדיין לא הכרענו בהן.

זבולון אורלב: גרסה א': תעוגן בחוק סמכותו של מבקר המדינה להעביר ממצאי ביקורת המעוררים חשש עבירה משמעתית ליועץ המשפטי לממשלה; גרסה ב': אם הביקורת מעלה חשש שנעשתה עבירה משמעתית, יביא מבקר המדינה את הממצאים לידיעת מי שמוסמך לפתוח בהליך משמעתי, לדוגמה נציב שירות המדינה, ולא בהכרח ליועץ המשפטי לממשלה.

זבולון אורלב: תיקון נוסף עניינו הקמתו ופעולתו של צוות לתיקון ליקויים שנתגלו במהלך הביקורת.

זבולון אורלב: עד היום אין לכך לוח זמנים מחייב.

זבולון אורלב: לכן מוצע בחוק שהצוות יחל בדיוניו בתוך 60 יום ממועד הנחת הדוח וידווח – בסיום פעולתו – בתוך 15 יום לראש הגוף המבוקר על ההחלטות שהתקבלו, וזה ידווח על ההחלטות האמורות למבקר המדינה בתוך 30 יום.

זבולון אורלב: החוק המוצע גם מסמיך את מבקר המדינה לקבוע את המתכונת שבה ימסור הגוף את הדיווח.

זבולון אורלב: הדבר האחרון: בעת הכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ולקריאה שלישית תשקול הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת את תיקון סעיף 16 לחוק, שעניינו הערות ראש הממשלה והנחתן על שולחן הכנסת מבחינות אלה:

זבולון אורלב: הטלת חובה על הגופים המבוקרים להעביר את תגובותיהם על דוח הביקורת אל ראש הממשלה; הטלת חובה על ראש הממשלה להגיש הערות למבקר המדינה בכל עניין שהוזכר בדוח, והרחבת המנגנון המאפשר הגשת הערות לשם פרסום הדוח כך שיחול גם על הגופים המבוקרים שאינם זכאים לכך היום.

זבולון אורלב: הצעה זו רק תסדיר יותר את סדרי הביקורת.

זבולון אורלב: תודה.

דוד רותם: תודה ליושב-ראש הוועדה.

דוד רותם: חברי הכנסת, מכיוון שמדובר בחוק חשוב, ואף אחד מחברי הכנסת לא מתנגד לו, אנו עוברים להצבעה.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: נא להצביע.

דוד רותם: הצבעה מס' 96 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 13 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 40), התשס"ז–2007, לוועדה לענייני ביקורת המדינה נתקבלה.

דוד רותם: בעד – 13, אין מתנגדים ואין נמנעים.

דוד רותם: לפיכך אני קובע שהצעת חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 40), התשס"ז–2007, עברה בקריאה ראשונה ותוחזר לוועדה לביקורת המדינה לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

דוד רותם: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/170).

דוד רותם: ]

דוד רותם: הנושא הבא הוא הצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, התשס"ז–2007 – קריאה ראשונה.

דוד רותם: חבר הכנסת רן כהן יציג את החוק המוצע.

דוד רותם: בבקשה.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, חברות וחברי הכנסת, יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות חבר הכנסת שרוני ביקשני להציג בשם הוועדה את הצעת החוק שיזמו חבר הכנסת וקבוצת חברי הכנסת ועניינה הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות.

רן כהן: הצעת החוק הזאת, בעיקרו של דבר, נועדה להסדיר את העיסוק במקצועות הבריאות כדי להבטיח רמה מקצועית הולמת של העוסקים במקצועות הבריאות ולהגן על בריאות הציבור.

רן כהן: הכוונה היא להסדיר את הטיפול הרפואי בתחומים: ריפוי בעיסוק, פיזיותרפיה, קלינאות תקשורת, טיפול בהפרעות בתקשורת ותזונה.

רן כהן: הצעת החוק הזאת מובאת לקריאה ראשונה מתוך כוונה שתוחזר לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

רן כהן: נדמה לי שזוהי הצעת חוק ראויה.

רן כהן: לא נקיים עליה כאן דיון ארוך, אבל הוועדה בלי ספק תרד לעומק הדברים.

רן כהן: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת רן כהן, שהציג לנו את הצעת החוק בשם ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, הצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, התשס"ז–2007 – קריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: נצביע.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: אני אצרף את קולו של חבר הכנסת דוד רותם.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 97 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 12 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, התשס"ז–2007, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: אם כך, 13 בעד – בצירוף קולו של חבר הכנסת דוד רותם, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי הצעת החוק אושרה בקריאה ראשונה ותועבר לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יולי יואל אדלשטיין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/171).

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק איסור השקעה של גופים מוסדיים בתאגידים המקיימים קשר עסקי עם אירן, התשס"ז–2007, של חבר הכנסת בנימין נתניהו וקבוצת חברי הכנסת – קריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת בנימין נתניהו, יושב-ראש האופוזיציה, אני מבקש שתציג את הצעת החוק.

בנימין נתניהו: אדוני היושב-ראש, מדובר בהצעת חוק שמיועדת להבטיח שהסנדלר לא ילך יחף.

בנימין נתניהו: אנו דורשים ממדינות רבות, בעיקר בארצות-הברית, אבל לא רק שם, שימנעו העברת כספים מקרנות הפנסיה שלהן, ומגופים אחרים, לחברות, בעיקר אירופיות, שפועלות באירן, שמשקיעות באירן או שסוחרות עם אירן, וכבר ראינו ברכה בכך ששמונה מ-50 מדינות ארצות-הברית כבר אימצו הצעות חוק, חלק מהן כבר העבירו אותן, כמו פלורידה, עכשיו טקסס מעבירה אותה, בקרוב קליפורניה, ואנו מאוד פעילים בנושא הזה.

גדעון סער: מי זה אנחנו?

גדעון סער: אתה יכול לדבר בלשון יחיד.

בנימין נתניהו: את פעולתי אני מתאם עם משרד ראש הממשלה – אגב, לכן יש תמיכה של הממשלה במהלך הזה, שחשבתי שאנו חייבים לנקוט, כי באחד מביקורי בארצות-הברית נשאלתי באקראי מה קורה אצלנו, מה קורה בקרנות הפנסיה ובקופות הגמל בישראל, ולשמחתי שאלה זו לא נשאלה ברבים ולא באמצעי התקשורת.

בנימין נתניהו: חזרתי מהר לארץ והעליתי מייד את הצעת החוק המובאת כאן.

בנימין נתניהו: היא זורזה, כדי שאנו נימצא בעמדה הנכונה כלפי עצמנו קודם כול, ונוודא שכספים שלנו, של אזרחי ישראל, אינם הולכים למכונת ההשמדה האירנית, ונוכל גם לבוא למדינות אחרות בדרישה מוסרית שיאמצו חוקים דומים.

בנימין נתניהו: ההצעה שמובאת כאן מטפלת בעיקרה בגופים המוסדיים.

בנימין נתניהו: אנחנו נטפל בוועדת החוץ והביטחון בכמה שאלות פתוחות, אבל יש הסכמה רחבה שאנחנו צריכים להעביר את החוק הזה מהר.

בנימין נתניהו: אני מודה לחברי הכנסת לרוחב סיעות הבית על עזרתם בעניין זה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה ליושב-ראש האופוזיציה, חבר הכנסת בנימין נתניהו.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, בנסיבות אחרות אני מניח שרבים היו רוצים להתבטא בנושא הזה.

יולי יואל אדלשטיין: כרגע אנחנו עוברים להצבעה בקריאה ראשונה על הצעת חוק איסור השקעה של גופים מוסדיים בתאגידים המקיימים קשר עסקי עם אירן, התשס"ז–2007, של חבר הכנסת בנימין נתניהו וקבוצת חברי הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד, מי נגד – נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 98 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 11 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק איסור השקעה של גופים מוסדיים בתאגידים המקיימים קשר עסקי עם אירן, התשס"ז–2007, לוועדת החוץ והביטחון נתקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: בעד – 11, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי הצעת החוק אושרה בקריאה ראשונה ותועבר לוועדת החוץ והביטחון לשם הכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

יולי יואל אדלשטיין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/172).

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אנו עוברים להצעת חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים (תיקון מס' 20) (מספר כלי רכב המעורבים בתאונה), התשס"ז–2007, של חברי הכנסת סטס מיסז'ניקוב וגלעד ארדן וקבוצת חברי הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: יציג את החוק יושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת גלעד ארדן.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש חברי חברי הכנסת, חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים מתמקד בפיצוי נפגעי תאונות דרכים על נזקי גוף, ובבסיסו גישה הבאה להבטיח פיצוי כולל לנפגעים בדרך של פיזור הנזק על פני אוכלוסייה רחבה.

רן כהן: לא כתוב איזו קריאה זו.

גלעד ארדן: קריאה ראשונה.

גלעד ארדן: ההסדר הקבוע בחוק הפיצויים זונח את עקרון האשם העומד, וממיר אותו בעיקרון של אחריות מוחלטת ובפיצוי ביטוחי.

גלעד ארדן: סעיף 3 לחוק הפיצויים מסדיר את חלוקת האחריות בין הנוהגים במקרה של תאונת דרכים שבה מעורבים כמה כלי רכב, ולפיו כל נוהג אחראי לנזק גוף שנגרם לנוסעים ברכבו.

גלעד ארדן: אם נפגע אדם מחוץ לכלי הרכב בתאונת דרכים, כאמור, הוא זכאי לפיצוי מכל אחד מהנוהגים שהיו מעורבים בתאונה.

גלעד ארדן: כמובן, הכוונה היא לא לנוהגים אלא לחברת הביטוח שמבטחת את הרכב.

גלעד ארדן: כלל זה אינו מבחין בין נוהג רכב לבין נוהג אופנוע, אף שככלל בתאונת דרכים בין אופנוע לבין רכב אחר, הגורם הפגיע הוא הרוכב על האופנוע והנוסע עמו, בדומה לפגיעותם של הולכי רגל ורוכבי אופניים.

גלעד ארדן: ההתייחסות הזהה בחוק הפיצויים לנוסעים באופנוע ולנוסעים ברכב, על אף השוני ביניהם, יוצרת עיוות בחלוקת נטל האחריות, הפוגע בציבור המשתמשים באופנוע בפרט ובציבור הנהנה מיתרונות השימוש באופנועים ובקטנועים בכלל.

גלעד ארדן: עיוות זה בא לידי ביטוי מובהק עם יישום הרפורמות בביטוח רכב חובה בשנים האחרונות.

גלעד ארדן: עקב פתיחתו של ענף ביטוח רכב חובה לתחרות וביטול התעריף האחיד, שהיה נוהג עד אז, היתה עלייה ניכרת בתעריפי הביטוח לאופנועים ולקטנועים.

גלעד ארדן: לרפורמה האמורה היו השלכות שליליות נוספות, ובהן הכבדת הנטל הכלכלי על עסקים קטנים ובינוניים אשר משתמשים בקטנועים ככלי עבודה – שליחויות וכדומה, התגברות עומסי תנועה בכבישים העירוניים והחמרת מצוקת החנייה.

גלעד ארדן: כדי לתקן את העיוות האמור מוצע לקבוע כי במקרה של תאונת דרכים שבה היו מעורבים אופנוע אחד או יותר ורכב אחד או יותר שאינו אופנוע או קטנוע, ישלמו המבטחים של הרכב האחר למבטחים של האופנוע 80% מהפיצויים על נזקי גוף שהמבטחים של האופנוע חייבים בתשלומם עקב התאונה, למעט חבות כלפי הולך רגל.

גלעד ארדן: נוסף על כך, המבטחים של הרכב האחר יהיו חייבים יחד ולחוד כלפי המבטחים של הקטנוע, ובינם לבין עצמם יישאו בנטל החיוב בחלקים שווים.

גלעד ארדן: אני מבהיר שאם נהג אופנוע או קטנוע עשה תאונה עצמית – נפל, התנגש בקיר, נהרג או נפצע – אך ורק המבטח של האופנוע או הקטנוע יישא בחבות.

גלעד ארדן: להצעה הזאת אין עלות תקציבית.

גלעד ארדן: אני מבקש מחברי הכנסת לתמוך בה בקריאה הראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת גלעד ארדן, שהציג את ההצעה.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו נעבור להצבעה בקריאה ראשונה על הצעת חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים (תיקון מס' 20) (מספר כלי רכב המעורבים בתאונה), התשס"ז–2007, של חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב וגלעד ארדן וקבוצת חברי הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד?

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: הצבעה מס' 99 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 13 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים (תיקון מס' 20) (מספר כלי רכב המעורבים בתאונה), התשס"ז–2007, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: בעד – 13, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע שהצעת החוק אושרה בקריאה ראשונה, ותועבר להכנה לקריאה שנייה ושלישית בוועדת הכלכלה של הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/172).

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצעת חוק לתיקון פקודת ביטוח רכב מנועי (מס' 17) (השתתפות עצמית בביטוח אופנוע), התשס"ז–2007, של חברי הכנסת סטס מיסז'ניקוב וגלעד ארדן וקבוצת חברי הכנסת – קריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, חבר הכנסת ארדן.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, חברת "הפול" היא המאגר הישראלי לביטוחי רכב שליד איגוד חברות הביטוח בישראל, המנהלת את הביטוח המשותף למשתמשים ברכב מנועי שלא השיגו כיסוי ביטוחי באופן ישיר אצל המבטח.

גלעד ארדן: לפי פקודת רכב מנועי ותקנות ביטוח רכב מנועי, מחויבת חברת "הפול" לבטח בביטוח חובה כל משתמש ברכב מנועי שלא השיג כיסוי ביטוחי כאמור.

גלעד ארדן: ברפורמות שנעשו בשנים האחרונות בתחום ביטוח חובה לרכב, ובעיקר ברפורמה שנעשתה בתחילת שנת 2007, לא ניתן ביטוי הולם למאפיינים המיוחדים של ביטוח חובה לאופנועים, והן הביאו לעלייה ניכרת בתעריפי הביטוח לאופנועים.

גלעד ארדן: לפיכך, מוצע ליצור תנאים שיאפשרו למשתמשים באופנוע ובקטנוע להיות מבוטחים אצל חברות הביטוח, ולא רק בחברת "הפול", ולהחיל את עקרון ההשתתפות העצמית גם בענף ביטוח החובה של אופנועים.

גלעד ארדן: עקרון ההשתתפות העצמית הוא עיקרון מקובל בתחום הביטוח, והוא נועד לשתף את המבוטח בתוצאות המעשים או המחדלים שבשלהם חלה על המבטח חובה לשלם למבוטח תגמולי ביטוח.

גלעד ארדן: עקרון ההשתתפות העצמית מפחית את תעריפי הביטוח ותורם לשימוש זהיר יותר ברכב מצד המבוטח.

גלעד ארדן: מוצע כי מבטח יהיה רשאי להציע שפוליסה למבוטח שהוא נוהג אופנוע או קטנוע תכלול התניה בדבר השתתפות עצמית, ובכך נוכל להציע למבוטחים גם פוליסות זולות יותר.

גלעד ארדן: ההצעה נתמכת על-ידי משרד המשפטים והממשלה.

גלעד ארדן: אני מבקש מהכנסת לתמוך בה בקריאה הראשונה.

גלעד ארדן: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת גלעד ארדן.

יולי יואל אדלשטיין: הצעת חוק לתיקון פקודת ביטוח רכב מנועי (מס' 17) (השתתפות עצמית בביטוח אופנוע), התשס"ז–2007, של חברי הכנסת סטס מיסז'ניקוב וגלעד ארדן וקבוצת חברי הכנסת – נעבור להצבעה בקריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: אתה אומר, רן כהן, שהיו מעט חוקים שכה שמחת בקבלתם בקריאה ראשונה.

רן כהן: נכון.

רן כהן: הצבעה מס' 100 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 12 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק לתיקון פקודת ביטוח רכב מנועי (מס' 17) (השתתפות עצמית בביטוח אופנוע), התשס"ז–2007, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: בעד – 12, אין מתנגדים או נמנעים.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע כי גם הצעת חוק זו אושרה בקריאה ראשונה, ותועבר להכנה לקריאה שנייה ושלישית בוועדת הכלכלה של הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: אני מזמין את השרה המקשרת -בלילא לעלות לדוכן ולשחק תפקיד של שרים רבים בממשלה, בניסיון לענות על שאילתות של חברי הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: אני לא יכול להבטיח לך שיש כאן חברי הכנסת ששאלו את השאילתות, אבל מייד נבדוק.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב שאל את שר התקשורת ביום כ' בסיוון התשס"ז (6 ביוני 2007): פורסם שחברת "סלקום" הטעתה עולים חדשים וניצלה את בורותם בהעלותה תעריפים, לכאורה, ובכל מקרה בניגוד לתנאי הרשיון שלה.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: האם נכון הדבר?

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: אם כן – מה ייעשה לפיקוח על מתן שירותים לאוכלוסיות חלשות?

אריאל אטיאס: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

אריאל אטיאס: להבנתו של משרד התקשורת, "סלקום" לא הטעתה את ציבור העולים, ולא היתה לה כל כוונה לעשות כן.

אריאל אטיאס: עם זאת, נמצא כי סלקום אכן העלתה את התעריפים במהלך תקופת ההתחייבות.

אריאל אטיאס: חשוב לציין כי העלאת תעריפים זו לא נעשתה כלפי עולים חדשים דווקא, אלא לגבי הציבור הרחב, אשר ייתכן כי עולים חדשים היו חלק ממנו.

אריאל אטיאס: בכוונת משרד התקשורת לבחון בקרוב את נושא העלאת התעריפים במהלך תקופת ההתחייבות, לא רק מול חברת "סלקום", אלא מול החברות הסלולריות כולן.

אריאל אטיאס: חבר הכנסת יואל חסון שאל את שר התקשורת ביום כ"ז בסיוון התשס"ז (13 ביוני 2007):

אריאל אטיאס: נודע לי כי מחיר חבילת הבסיס של "הוט" גבוה כמעט פי-שלושה מהמחיר הממוצע בקרב חברות כבלים בעולם.

אריאל אטיאס: רצוני לשאול: 1.

אריאל אטיאס: האם נכון הדבר?

אריאל אטיאס: 2.

אריאל אטיאס: אם כן – מדוע חברות הכבלים חייבות לספק חבילת בסיס גדולה במחיר גבוה?

אריאל אטיאס: 3.

אריאל אטיאס: האם יתאפשר שיווק חבילות קטנות, שבהן הערוצים המרכזיים בלבד?

אריאל אטיאס: אם כן – מתי?

אריאל אטיאס: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–3.

אריאל אטיאס: מחירי חבילות הבסיס של חברות הכבלים שונים ממדינה למדינה.

אריאל אטיאס: יש מדינות שבהן מחיר חבילת הבסיס עומד על כ-6 יורו לחודש, ובמדינות אחרות מחירה כ-40 דולר בחודש.

אריאל אטיאס: מנתונים שנמצאים בידינו עולה כי ככל ששיעור ההכנסה מהפרסומות בערוצי הכבלים גבוה יותר, כך דמי המנוי המשולמים בעבור חבילת הבסיס נמוכים יותר.

אריאל אטיאס: במדינת ישראל מוטל איסור לשדר פרסומות בשידורי הכבלים והלוויין.

אריאל אטיאס: לפיכך, ברור כי מחירה של חבילת הבסיס גבוה יחסית, ודומה למחירה במדינות שבהן אין פרסום בחברות הכבלים והלוויין.

אריאל אטיאס: נוסף על כך, חוק התקשורת מחייב להפיק הפקות מקור בשיעור 8% מההכנסות של חברות הכבלים והלוויין.

אריאל אטיאס: המועצה לשידורי כבלים ולוויין קבעה כי חלק ניכר מהפקות מקור אלה ישודרו במסגרת חבילת הבסיס.

אריאל אטיאס: לפיכך, משרד התקשורת סבור כי שיווק חבילות קטנות, המכילות את הערוצים המרכזיים, לא יסייע בהפחתה משמעותית של מחיר החבילה, משום שהערוצים אשר הפקתם היא היקרה ביותר, כגון ערוץ המשפחה, ערוץ הילדים, ערוץ הספורט וערוץ-8, ייכללו, לפחות בחלקם, גם בחבילת הבסיס הקטנה.

אריאל אטיאס: עם זאת, משרד התקשורת ומשרד האוצר מקדמים כעת את הקמתו של מערך דיגיטלי טרסטריאלי להפצת ערוצים בעלי אופי ציבורי – ערוצים 1, 2, 10, 33 וערוץ הכנסת.

אריאל אטיאס: עם הקמת המערך, תתאפשר קליטתם של ערוצים אלה באמצעות ממיר דיגיטלי, בחינם – מלבד תשלום חד-פעמי עבור רכישת הממיר.

אריאל אטיאס: חבר הכנסת אורי אריאל שאל את שר התקשורת ביום כ"ה בתמוז התשס"ז (11 ביולי 2007):

אריאל אטיאס: נודע לי כי לקוחות רבים שניסו לסיים או לבטל חוזה התקשרות עם חברת אינטרנט, סבלו מאיומים ומהטרדות עד כדי סירוב להפסקת החוזה.

אריאל אטיאס: רצוני לשאול: 1.

אריאל אטיאס: האם נכון הדבר?

אריאל אטיאס: 2.

אריאל אטיאס: אם כן – כמה תלונות הגיעו למשרד התקשורת בנושא זה בשנת 2007?

אריאל אטיאס: 3.

אריאל אטיאס: האם קיים מנגנון פיקוח על חברות האינטרנט? 4.

אריאל אטיאס: אם כן – איזה? 5.

אריאל אטיאס: מה הן הסנקציות המופעלות במקרה שמתגלה טענה מוצדקת בנושא זה?

אריאל אטיאס: 6.

אריאל אטיאס: כמה סנקציות הופעלו, ונגד אילו חברות?

אריאל אטיאס: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

אריאל אטיאס: במשך השנה האחרונה, מיום 1 ביוני 2006 עד ליום 30 ביוני 2007, הגיעו למשרד התקשורת 64 תלונות על קשיים שמערימות ספקיות הגישה לאינטרנט על מנויים המבקשים להתנתק מהן.

אריאל אטיאס: שני-שלישים מהן היו כנגד חברת "נטוויז'ן" ושליש כנגד ארבע החברות האחרות: 012 – "קווי זהב", 013 – "ברק", "בזק בינלאומי" ו"סמייל – אינטרנט זהב".

אריאל אטיאס: 3–4.

אריאל אטיאס: יש לציין כי 012 – "קווי זהב", 013 – "ברק" ו"בזק בינלאומי" פועלות מכוח רשיון כללי, שבו קיים סעיף שלפיו הן מחויבות להפסיק אספקת שירותי אינטרנט למנוי שביקש זאת בתוך שני ימי עבודה.

אריאל אטיאס: לעומת זאת, "נטוויז'ן" ו"סמייל – אינטרנט זהב" פועלות מכוח רשיון מיוחד, שבו אין סעיף בנושא זה.

אריאל אטיאס: אופן התנהלותה של חברת "נטוויז'ן", המערימה קשיים על מנוייה המבקשים להתנתק ממנה, זוהה על-ידינו כבר בשנת 2006, בעקבות התלונות הרבות שהגיעו אלינו נגדה.

אריאל אטיאס: בעקבות חילופי מכתבים קשים התחייבה "נטוויז'ן" בכתב, בספטמבר 2006, כי גם היא תפעל בהתאם לכללי הרשיון הכללי, דהיינו הפסקת שירות בתוך שני ימי עבודה לכל המאוחר ממועד הבקשה.

אריאל אטיאס: בעקבות התחייבות זו חלה ירידה הדרגתית בזרם התלונות ולאחרונה הוא נפסק כמעט לחלוטין.

אריאל אטיאס: בימים אלה מטפל המשרד בתיקוני הרשיונות הכלליים והמיוחדים לגישה לאינטרנט, כך שהטיפול בהפסקת שירות לבקשת מנוי יהיה זהה.

אריאל אטיאס: 5–6.

אריאל אטיאס: משרד התקשורת לא הטיל סנקציות על חברת "נטוויז'ן", אף שנראה היה כי מדובר במדיניות מכוונת של החברה, משתי סיבות: 1.

אריאל אטיאס: החברה לא חרגה בעניין זה מהוראות רשיונה, שכן כאמור לא היה בו סעיף מחייב להפסקת שירות לבקשת מנוי בתוך פרק זמן מוגדר; 2.

אריאל אטיאס: גם אם היתה החברה חורגת מהוראות רשיונה, גובה הקנס – העיצום הכספי – המינימלי שיכול היה המשרד להטיל על כל מקרה חריגה עמד בשנת 2006 על 322,500 ש"ח ובשנת 2007 הוא עומד על סדר-גודל של מיליוני שקלים.

אריאל אטיאס: הננו סבורים כי הטלת קנסות בסכומים כאלה בגין חריגות מעין אלה היא לא סבירה ולא מידתית.

אריאל אטיאס: המשרד פועל בימים אלה במסגרת חוק ההסדרים לשנת 2008 להקנות לעצמו כלים שיאפשרו לו להטיל קנסות פחותים וסבירים יותר בגין חריגות מסוג זה.

יולי יואל אדלשטיין: שאילתות שהוגשו לראש הממשלה.

יולי יואל אדלשטיין: כאן את בתפקידך הישיר, אפשר לומר.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מיכאל מלכיאור שאל את ראש הממשלה ביום ב' בניסן התשס"ז (21 במרס 2007):

יולי יואל אדלשטיין: פורסם כי נשקלת אפשרות ליישב את מפוני גוש-קטיף בחבל-לכיש, וכי אושר יישוב חדש, מיתרים, בדרום החבל, שיכלול 2,500 יחידות דיור.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: האם הכוונה היא להוסיף יישובים חדשים בחבל-לכיש, או להרחיב יישובים קיימים?

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: האם הצעת חוק אזור התיישבות חבל-לכיש עולה בקנה אחד עם מדיניות התכנון?

יולי יואל אדלשטיין: 3.

יולי יואל אדלשטיין: כמה מהמפונים נותרו ללא פתרון קבע?

אהוד אולמרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–3.

אהוד אולמרט: ב-23 בינואר 2007 ביקר ראש הממשלה במזרח לכיש והכריז על האזור כאזור עדיפות לאומית ובעל חשיבות אסטרטגית.

אהוד אולמרט: ראש הממשלה נקב בשמותיהם של שבעה יישובים, בהם חמישה ליוצאי גוש-קטיף – שומריה, אמציה, מרשם, חזן וכרמית.

אהוד אולמרט: בעקבות הסיור התקבלה ביום 11 בפברואר 2007 החלטת הממשלה מס' 1172, בנושא: צוות לגיבוש תוכנית ההתיישבות במזרח לכיש.

אהוד אולמרט: הצוות, בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה, מר , התכנס כמה פעמים ודן בתוכנית כוללת לאזור.

אהוד אולמרט: בדיוני הצוות התברר כי יש לא מעט נושאים המצריכים חשיבה וטיפול מעמיקים.

אהוד אולמרט: כך, למשל, מניתוח הנתונים עלה כי עלויות הפיתוח למגרש באזור מזרח לכיש הן 200,000–400,000 ש"ח, ובאתרים מסוימים אף יותר מכך.

אהוד אולמרט: בימים הקרובים תוצג לממשלה תוכנית כוללת בעניין זה.

אהוד אולמרט: זאת נוסף על העובדה שהממשלה כבר החליטה כמה החלטות לטובת קידום עבודות וקיצור לוחות זמנים.

אהוד אולמרט: כך, למשל, הקצתה הממשלה כסף לתכנון מפורט של היישובים, לסקרי ארכיאולוגיה ולתכנון מתקן לטיהור שפכים, שבהיעדרו לא ניתן להקים ולו יישוב אחד.

אהוד אולמרט: חברת הכנסת סופה לנדבר שאלה את ראש הממשלה ביום ב' בניסן התשס"ז (21 במרס 2007): פורסם כי מאות מקלטים בצפון אינם שמישים, וברבים יש בעיות שדורשות טיפול מיידי.

אהוד אולמרט: רצוני לשאול: 1.

אהוד אולמרט: האם הדבר נכון?

אהוד אולמרט: 2.

אהוד אולמרט: אם כן – מה ייעשה בנדון?

אהוד אולמרט: חברת הכנסת נאדיה חילו שאלה את ראש הממשלה ביום כ"ה בתמוז התשס"ז (11 ביולי 2007):

אהוד אולמרט: לאחר המלחמה הבטיחה הממשלה תקציבי ענק לשיקום הצפון ולחיזוקו.

אהוד אולמרט: אף-על-פי שמנכ"ל משרד ראש הממשלה הכריז שהכשרת המקלטים הושלמה ברובה, רוב היישובים בצפון לא קיבלו עד היום שקל אחד לשדרוג המקלטים.

אהוד אולמרט: נכון להיום כ-80% מהמקלטים הפרטיים במחוז צפון אינם ערוכים לשעת-חירום.

אהוד אולמרט: רצוני לשאול: 1.

אהוד אולמרט: האם נכון הדבר?

אהוד אולמרט: 2.

אהוד אולמרט: אם כן – מה הוא מצב שיפוץ המקלטים כיום?

אהוד אולמרט: 3.

אהוד אולמרט: מה הוא מצבם של המקלטים ביישובים הערביים?

אהוד אולמרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) נקודות מרכזיות וציון פעולות שנעשו מאז המלחמה בטיפול במקלטים: במהלך דצמבר 2006 החלה הקצאת תקציבי הסיוע לרשויות המקומיות בצפון, כחלק מהתוכנית הממשלתית לחיזוק הצפון וחיפה.

אהוד אולמרט: במסגרת התוכנית הועברו 450 מיליון שקלים לרשויות, וזאת נוסף על 150 מיליון שהועברו להן במהלך הלחימה.

אהוד אולמרט: משרד הפנים הבהיר לרשויות שחלק מהתקציב המיוחד הוא למטרת "החזרה לכשירות של המקלטים הציבוריים".

אהוד אולמרט: במהלך דצמבר 2006 הופץ חוזר מיוחד של מנכ"ל משרד הפנים בנושא הנחיות תקציב התגוננות אזרחית.

אהוד אולמרט: בחוזר הוטל על כל רשות להכין חוק עזר בנושא מקלטים משותפים ולבצע ביקורות על מנת לוודא כשירות המקלטים.

אהוד אולמרט: עוד התבקשו הרשויות לעשות שימוש בתקציב התגוננות אזרחית בהתאם לייעודו.

אהוד אולמרט: בינואר 2007 הודיע משרד הפנים כי יקדם את היוזמה למתן הקלות בבניית חניונים תת-קרקעיים, כך שהקומות התחתונות בחניונים אלה ישמשו גם לצורכי התגוננות.

אהוד אולמרט: בפברואר 2007, לאור המצב שהתגלה בחלק מהרשויות המקומיות בצפון, החליט מנכ"ל משרד ראש הממשלה להאיץ את הטיפול בנושא המקלוט, הנמצא על-פי חוק באחריות הרשויות המקומיות.

אהוד אולמרט: המינהלת לשיקום הצפון מטעם משרד ראש הממשלה השלימה את איסוף הנתונים על כ-6,000 מקלטים ציבוריים ובעיקר פרטיים, באזור הצפון.

אהוד אולמרט: בפברואר 2007 הגדיר פיקוד העורף את הסטנדרט הנדרש במקלטים לצורך שהייה ממושכת.

אהוד אולמרט: מאז עבדה המינהלת לשיקום הצפון עם הרשויות המקומיות בצפון במטרה למפות את הצרכים הפרטניים של כל אחד מהמקלטים שנסקרו בסקר, על בסיס הסטנדרט שהגדיר פיקוד העורף, במטרה לשדרגם.

אהוד אולמרט: במאי 2007 סייר ראש הממשלה במקלטים בצפון ונפגש עם ראשי רשויות באזור.

אהוד אולמרט: בסיומו של הסיור הכריז ראש הממשלה על פרויקט שדרוג המקלטים הציבוריים בקו עכו–עמיעד וצפונה, בעלות של כ-57 מיליון שקלים מתקציב המדינה.

אהוד אולמרט: הקרן לידידות הודיעה כי תשקיע 43 מיליון שקלים בשדרוג מקלטים פרטיים בבתים משותפים בשכונות מצוקה.

אהוד אולמרט: ביוני 2007 הנחה ראש הממשלה את פיקוד העורף, במסגרת דיוני הקבינט, להשלים ביצוע מיפוי מרחבים מוגנים ציבוריים – חניונים תת-קרקעיים וכדומה – כמענה אפשרי על פערי מקלוט, בדגש במגזר הערבי.

אהוד אולמרט: בישיבה אושרה השקעת 12 מיליון שקלים ביישובים ערביים בקו העימות לפתרון בעיות של חוסר במקלוט, וזאת בניגוד לשדרוג מקלטים.

אהוד אולמרט: ביוני 2007 אישר הקבינט תקציב של 5 מיליוני שקלים לקמפיין להתמודדות עם פערי מקלוט שאינם ניתנים להשלמה בטווח הקצר.

אהוד אולמרט: במסגרת מסע הפרסום, שיוביל פיקוד העורף – "הכי ממוגן שיש" – יתודרך כל אזרח כיצד לאתר את האזור הממוגן ביותר בביתו.

אהוד אולמרט: במהלך מאי–יוני 2007 ביקר ראש הממשלה פעם אחת בצפון ופעמיים בגזרת עוטף-עזה בדרום.

אהוד אולמרט: ביוני 2007 סייר גם מנכ"ל משרד ראש הממשלה בכמה רשויות בצפון, תוך שימת דגש במוכנותם לאפשרות של התלקחות מחודשת.

אהוד אולמרט: ממאי 2007 מוביל משרד ראש הממשלה עבודה לבחינת נוהל לפיקוח על כשירות מקלטים ציבוריים ופרטיים ברחבי הארץ.

אהוד אולמרט: העבודה נעשית בשיתוף פיקוד העורף, משרד האוצר, משרד הפנים, מינהלת שיקום הצפון ומרכז השלטון המקומי.

אהוד אולמרט: חבר הכנסת בנימין אלון שאל את ראש הממשלה ביום ב' בניסן התשס"ז (21 במרס 2007):

אהוד אולמרט: בשנת 1998 הודיעה הרשות הפלסטינית כי אסור למכור ליהודים קרקע בשטחי הרשות, וכי פלסטיני שימכור קרקע ליהודי הוא בוגד שגזר-דינו מוות.

אהוד אולמרט: רצוני לשאול: 1.

אהוד אולמרט: האם כיום הרשות הפלסטינית נכונה לאפשר ליהודים לרכוש קרקעות בשטחה?

אהוד אולמרט: 2.

אהוד אולמרט: האם תתמוך ממשלת ישראל בהקמת מדינה פלסטינית זמנית או קבועה בשטחי ישראל, גם אם תימנע מיהודים אפשרות רכישת קרקעות בתחומה?

אהוד אולמרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

אהוד אולמרט: לאחר בדיקה שנערכה עם גורמים מדיניים, אין באפשרותנו להשיב על השאלות המובאות בשאילתא.

אהוד אולמרט: אני מציע לחבר הכנסת להפנות את השאלות שהעלה בשאילתא לרשות הפלסטינית.

אהוד אולמרט: חבר הכנסת אליהו גבאי שאל את ראש הממשלה ביום י"א בתמוז התשס"ז (27 ביוני 2007): ליישוב שומריה תקן של 100 נחלות בשטח בן 2,000 דונם.

אהוד אולמרט: באגודה 84 חברים ו-20 ברשימת המתנה.

אהוד אולמרט: סוכם שהמדינה תרכוש מקיבוץ להב קרקעות להרחבת שומריה ותאפשר חקלאות בסמוך ליישוב.

אהוד אולמרט: הקרקע טרם נרכשה והתפתחות היישוב והגדלת מספר התושבים מוטלות בספק.

אהוד אולמרט: רצוני לשאול: 1.

אהוד אולמרט: מדוע טרם נרכשה הקרקע?

אהוד אולמרט: 2.

אהוד אולמרט: מתי יסתיים הליך הרכישה על-ידי המדינה?

אהוד אולמרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

אהוד אולמרט: על-פי חוק יישום תוכנית ההתנתקות, התשס"ה–2005, ועל-פי החלטות הממשלה, רק זכאים אשר היו חקלאים פעילים בגוש-קטיף זכאים כי המדינה תקצה להם קרקע חקלאית.

אהוד אולמרט: בהתאם למדיניות זו, התקשרה מינהלת סל"ע בהסכם עם חברי שומריה הוותיקים, לצורך עזיבתם את הקיבוץ, להלן – הסכם הפינוי.

אהוד אולמרט: יצוין כי אגודת שומריה מחזיקה במשבצת קרקע חקלאית בגודל 2,100 דונם.

אהוד אולמרט: בבסיס הסכם הפינוי עמדו הבנות עם מפוני עצמונה, אשר היו חקלאים פעילים בגוש, כי הסכם הפינוי עם חברי הקיבוץ הוותיקים הוא לצורך קליטתם לאגודת שומריה של החקלאים המפונים.

אהוד אולמרט: בפועל, לאחר שהמדינה התקשרה בהסכם הפינוי, שבמסגרתו שילמה המדינה לחברי שומריה הוותיקים סכומי פיצוי ניכרים, הודיעו חקלאי עצמונה כי אין בכוונתם להיקלט בשומריה.

אהוד אולמרט: לפיכך, בסופו של יום נאלצה המדינה לאפשר לזכאים קהילתיים להיקלט באגודת שומריה.

אהוד אולמרט: התוצאה של האמור הינה כי באופן חריג, אשר אין לו אח ורע במסגרת הטיפול במפונים, העמידה המדינה קרקע חקלאית לטובת זכאים קהילתיים – לא חקלאים.

אהוד אולמרט: חבר הכנסת אריה אלדד שאל את ראש הממשלה ביום י"ג בסיוון התשס"ז (30 במאי 2007):

אהוד אולמרט: ב-23 בינואר 2007 סייר ראש הממשלה בחבל-לכיש והכריז על תוכנית "שבעת היישובים" לאכלוס מפוני גוש-קטיף.

אהוד אולמרט: בעקבות הסיור הורתה הממשלה לצוות המנכ"לים להכין תוכנית הכוללת לוח זמנים, תקציב ודרכי ביצוע בתוך שלושה חודשים, אך עדיין אין תוכנית.

אהוד אולמרט: רצוני לשאול: 1.

אהוד אולמרט: האם נכון הדבר?

אהוד אולמרט: 2.

אהוד אולמרט: אם כן – מדוע לא הוצגה התוכנית כהוראת הממשלה?

אהוד אולמרט: 3.

אהוד אולמרט: מתי תוצג התוכנית?

אהוד אולמרט: 4.

אהוד אולמרט: מתי יוחל בביצועה?

אהוד אולמרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

אהוד אולמרט: אכן, ב-23 ינואר 2007 ביקר ראש הממשלה במזרח לכיש והכריז על האזור כאזור עדיפות לאומית ובעל חשיבות אסטרטגית.

אהוד אולמרט: ראש הממשלה נקב בשמותיהם של שבעה יישובים, ובהם חמישה ליוצאי גוש-קטיף – שומריה, אמציה, מרשם, חזן וכרמית – ועוד שניים שאינם קמים כפועל יוצא מההתנתקות – חרוב ושקף.

אהוד אולמרט: בעקבות הסיור התקבלה החלטת הממשלה מס' 1172 מיום 11 בפברואר 2007 בנושא: צוות לגיבוש תוכנית ההתיישבות במזרח לכיש.

אהוד אולמרט: 2.

אהוד אולמרט: הצוות, בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה, מר רענן דינור, התכנס כמה פעמים ודן בתוכנית כוללת לאזור.

אהוד אולמרט: בדיוני הצוות התברר כי יש לא מעט נושאים המצריכים חשיבה וטיפול מעמיקים.

אהוד אולמרט: כך, למשל, עלה מניתוח הנתונים כי עלויות הפיתוח למגרש באזור מזרח לכיש הן 200,000–400,000 ש"ח, ובאתרים מסוימים אף יותר מכך.

אהוד אולמרט: לכן אם הנושא לא יטופל ייתכן שנגיע למצב של "מוכרים בלבד".

אהוד אולמרט: מעבר לכך, משרדי הממשלה לא היו מסוגלים לתת את אומדניהם לעלויות הקמת היישובים בהעדר תכנון.

אהוד אולמרט: על כן, נשלחו חברי הוועדה להכנת אומדנים ול"רידוד עלויות", באופן שיאפשר מחיר מגרש סביר.

אהוד אולמרט: נוסף על כך, התברר שחלק מקהילות יוצאי גוש-קטיף אינן עומדות בקריטריונים לקהילה על-פי חוק, וכרגע מנסים למצוא פתרונות יצירתיים גם לעניין זה.

אהוד אולמרט: 3–4.

אהוד אולמרט: בימים הקרובים תוצג תוכנית כוללת לממשלה בעניין זה.

אהוד אולמרט: זאת נוסף על העובדה שהממשלה כבר החליטה כמה החלטות לטובת קידום עבודות וקיצור לוחות זמנים.

אהוד אולמרט: כך, למשל, הקצתה הממשלה כסף לתכנון מפורט של היישובים, כסף לסקרי ארכיאולוגיה וכסף לתכנון מתקן לטיהור שפכים, שבהיעדרו לא ניתן להקים ולו יישוב אחד.

אהוד אולמרט: חבר הכנסת אריה אלדד שאל את ראש הממשלה ביום י"א בתמוז התשס"ז (27 ביוני 2007):

אהוד אולמרט: בשנת 2002 חוקקה הכנסת את חוק בית-החולים באשדוד.

אהוד אולמרט: מאז, וגם בהיותך שר האוצר, הצהרת כי ועדת המכרזים "שוקדת על הכנת המכרז", אך דבר לא אירע.

אהוד אולמרט: רצוני לשאול: 1.

אהוד אולמרט: האם תקיים ממשלת ישראל את החוק ותקים בית-חולים באשדוד?

אהוד אולמרט: 2.

אהוד אולמרט: מתי תסתיים הכנת המכרז?

אהוד אולמרט: 3.

אהוד אולמרט: מתי יחלו העבודות?

אהוד אולמרט: 4.

אהוד אולמרט: מתי ייפתח בית-החולים?

אהוד אולמרט: חברת הכנסת סופה לנדבר שאלה את ראש הממשלה ביום כ"ה בתמוז התשס"ז (11 ביולי 2007):

אהוד אולמרט: בשנת 2002 חוקקה הכנסת את חוק בית-החולים באשדוד.

אהוד אולמרט: מאז, אף שהוצהר כי ועדת המכרזים "שוקדת על הכנת המכרז", לא חלה שום התקדמות, למרות הבטחות חוזרות ונשנות.

אהוד אולמרט: רצוני לשאול: 1.

אהוד אולמרט: האם יקוים החוק ויוקם בית-חולים באשדוד?

אהוד אולמרט: 2.

אהוד אולמרט: מתי אמורה להסתיים הכנת המכרז?

אהוד אולמרט: 3.

אהוד אולמרט: מתי ייפתח בית החולים?

אהוד אולמרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) לשכת ראש הממשלה, בתיאום עם משרד האוצר, משרד הבריאות וראש עיריית אשדוד, מקדמים את הקמת בית-החולים באשדוד.

אהוד אולמרט: התקיימו כמה ישיבות בנושא, והוחלט על דעת כל הצדדים כי השיטה הנכונה להקמת בית-החולים הינה באמצעות מכרז.

אהוד אולמרט: בימים אלו מסיימים באגף החשב הכללי את איסוף הנתונים לקראת הוצאת המכרז.

אהוד אולמרט: כולי תקווה כי בשבועות הקרובים יפורסם מועד המכרז, ומשם נוכל לקדם את הקמת בית-החולים באשדוד וליישם את החוק.

רוחמה אברהם-בלילא: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מתקדמים יפה, גברתי.

יולי יואל אדלשטיין: עכשיו את שר המשפטים.

רוחמה אברהם-בלילא: אין לי משרד המשפטים.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מצטערת, אדוני היושב-ראש.

רוחמה אברהם-בלילא: יש לי השאילתות של המשרד להגנת הסביבה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מסכים עם חוסר הרצון שלך להיות שרת המשפטים כרגע.

יולי יואל אדלשטיין: את תהיי השרה להגנת הסביבה.

משה גפני: לא הבנתי.

משה גפני: זה לא בסדר.

מנחם בן-ששון: גפני, היום מתחיל אצלך ונגמר אצלך באותו משפט.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני, המזכירות הודיעה לך על זה.

רוחמה אברהם-בלילא: בוקר טוב, חבר הכנסת גפני.

רוחמה אברהם-בלילא: בוקר טוב.

יולי יואל אדלשטיין: גברתי השרה, אנחנו תיכף נפצה אותו בתשובה שלך בשם השר להגנת הסביבה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת שאל את השר להגנת הסביבה ביום ט' בניסן התשס"ז (28 במרס 2007):

יולי יואל אדלשטיין: הקמת המשרפה ליד שפרעם היא מיזם יחיד מסוגו בעולם, שעוסק בחומר רעיל ורדיואקטיבי, המזיק לבריאות האדם.

יולי יואל אדלשטיין: יש התנגדות רחבה מצד תושבי האזור למיזם.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: מה קובע את רמת הסיכון של המשרפה לבריאות התושבים?

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: האם ישקול משרדך את אפשרות העברת המשרפה לאזור שאינו מאוכלס, או את ביטול הקמתה?

גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

גדעון עזרא: לגבי השאלה הראשונה, מה קובע את רמת הסיכון של המשרפה לבריאות התושבים – גורמים רבים משפיעים על רמת הסיכון: הטכנולוגיה שבשימוש, אשר בישראל היא מהמתקדמות בעולם; מתקני הטיפול בגזים; סוגי הפסולת שבשימוש; תנאים מטאורולוגיים מקומיים ועוד.

גדעון עזרא: המתקן לטיפול תרמי בפסולת בשטח מטמנת אעבלין יטפל בפסולת מעורבת בלבד.

גדעון עזרא: לא יהיה טיפול בכל פסולת אחרת בתחום האתר.

גדעון עזרא: הנושא הוסדר בתנאי רשיון העסק.

גדעון עזרא: 2.

גדעון עזרא: לגבי השאלה השנייה, האם ישקול המשרד את אפשרות העברת המשרפה לאזור שאינו מאוכלס, או את ביטולה – לא.

גדעון עזרא: משרדי בדק מסמכים סביבתיים, אשר בדקו את הפליטות מהמתקן ואת השפעותיהן הצפויות על הסביבה, ונמצא שאין מניעה להקמת המתקן במקומו.

יולי יואל אדלשטיין: שאילתא 1115 של חבר הכנסת .

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת שאל את השר להגנת הסביבה ביום כ"ג בניסן התשס"ז (11 באפריל 2007): במחקרים בין-לאומיים נטען כי התחממות גלובלית תגרום להרס הכלכלה העולמית בסדר-גודל של מלחמות עולם ולאובדן 5%–20% מהתל"ג.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: האם משרדך מודע למחקרים אלה?

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: האם ערך משרדך או מכיר מחקרים דומים על הכלכלה הישראלית?

יולי יואל אדלשטיין: 3.

יולי יואל אדלשטיין: מהי היא העלות המשוערת של נקיטת אמצעים לצמצום השפעות משבר האקלים?

גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

גדעון עזרא: משרדי עוקב זה זמן רב אחר המחקרים העוסקים בהשלכות שינויי האקלים על העולם, על אזור הים התיכון ועל ישראל.

גדעון עזרא: 2.

גדעון עזרא: המשרד להגנת הסביבה מימן בשנתיים האחרונות, 2005–2006, סדרת מחקרים על ההשלכות של שינויי האקלים הגלובליים על ישראל, ואחד מהם עסק בהשלכות הכלכליות על חקלאות ישראל.

גדעון עזרא: 3.

גדעון עזרא: בחודש מרס 2007 כינס מנכ"ל המשרד צוות בין-משרדי לדון בהכנת תוכנית לאומית להיערכות לשינויי האקלים בישראל.

גדעון עזרא: בצוות השתתפו נציגים בכירים ממשרד התשתיות, ממשרד החקלאות, ממשרד האוצר וממשרד ראש הממשלה.

גדעון עזרא: הוחלט כי יוקמו צוותי עבודה אשר יגדירו את הנושאים שדרוש בהם ידע וימפו את הידע הקיים.

גדעון עזרא: בהמשך אנו מתכוונים לעשות עבודת מחקר לשם סגירת פערי ידע ולשם הגדרת דרכי הפעולה הממשלתיות לצמצום ההשלכות השליליות של שינויי האקלים מחד גיסא ולשם הפקת מירב התועלת מההשלכות החיוביות מאידך גיסא.

יולי יואל אדלשטיין: שאילתא 1116 של חבר הכנסת דב חנין – לפרוטוקול.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת שאל את השר להגנת הסביבה ביום י"א בתמוז התשס"ז (27 ביוני 2007):

יולי יואל אדלשטיין: מחקרים מראים כי להתחממות כדור הארץ תהיה השפעה מכרעת על כל אורחות חיינו, שתורגש במשק המים, בחקלאות, באנרגיה וביחסים עם המדינות השכנות.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: האם נערכת הממשלה בדרך כלשהי להשפעות של שינוי האקלים על ישראל?

גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) כבר בשנת 2005 החל המשרד להגנת הסביבה להזמין מחקרים מתקציבו על השלכות שינויי האקלים הגלובליים על החי והצומח, על בתי הגידול ועל משאבי המים והסביבה בישראל.

גדעון עזרא: בשנת 2006 נחתם חוזה בין האיחוד האירופי ובין לשכת המדען הראשי במשרד להגנת הסביבה בדבר שיתוף פעולה עם 18 מדינות אירופיות נוספות בנושא ההיערכות לשינויי אקלים.

גדעון עזרא: התחומים העיקריים שזוהו כבעלי רגישות גבוהה להשלכות שינויי האקלים באגן הים התיכון הם מים, חקלאות, אזורי חוף, אנרגיה, בריאות הציבור ושטחי יער.

גדעון עזרא: בחודש מרס 2007 כינס מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, לאחר תיאום עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה, ישיבת עבודה בהשתתפות מנכ"לית משרד החקלאות, מנהל הרשות למים ונציגים בכירים של משרד ראש הממשלה, משרד האוצר ומשרד התחבורה, וכן נציגים מהאקדמיה, לדון בהכנת תוכנית לאומית להיערכות לשינויי האקלים.

גדעון עזרא: בישיבה זו סוכם כי יוקמו שישה צוותי עבודה בין-משרדיים שיעסקו בנושאים אלה: משאבי מים וניקוז; אנרגיה; בריאות הציבור; סביבה עירונית; כלכלה; נתונים ומודלים; חקלאות; סביבה ואקולוגיה.

גדעון עזרא: על צוותי העבודה הוטל לגבש תמונת מצב של פערי הידע בכל הקשור להשלכות של שינויי האקלים ולצעדים הנדרשים לשם היערכות לקראתם.

גדעון עזרא: המצב כיום: א.

גדעון עזרא: הוכנה טיוטת מסמך רקע המסרטט את הידע הקיים על ההשלכות של שינויי האקלים הגלובליים על ישראל; ב.

גדעון עזרא: הוחל בהפעלת צוותי העבודה כמפורט לעיל בנושאי נתונים ומודלים; מים וניקוז ובריאות הציבור; ג.

גדעון עזרא: עד חודש ספטמבר 2007 תוגש לממשלה הצעת החלטה בדבר הכנת תוכנית לאומית להיערכות לשינויי אקלים, שיצוינו בה דרך הכנת התוכנית, התקציבים הנדרשים למימושה ומקורות המימון.

יולי יואל אדלשטיין: שאילתא 1121 של חבר הכנסת : מפגע יתושים בירושלים.

יולי יואל אדלשטיין: השר להגנת הסביבה ישיב לו באמצעות השרה המקשרת -בלילא.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת שאל את השר להגנת הסביבה ביום כ"ח באייר התשס"ז (16 במאי 2007):

יולי יואל אדלשטיין: הזרמת מי קולחין מהעיר רמאללה לנחל-שורק גורמת לריבוי יתושים אשר מסבים סבל רב למאות אלפי תושבי השכונות הצפוניות, ובהם תינוקות, ילדים וקשישים.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: האם נכון הדבר?

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: אם כן – מה ייעשה לפתרון הבעיה ולהקלת סבלם של תושבי ירושלים?

רוחמה אברהם-בלילא: אדוני היושב-ראש, ביום הזה, שהוא האחרון של המושב הזה, אני בהחלט סבורה שחברי הכנסת אשר מגישים שאילתות, והשרים משיבים להם, לא ראוי שהם לא נמצאים כדי לקבל מענה.

רוחמה אברהם-בלילא: שוחחנו לא אחת, ולא פעם אחת גם התלוננו לפני על שרים שלא נמצאים, אבל עם זה, היום אנחנו רואים שחברי הכנסת אשר שואלים את השאלות לא נמצאים כאן, והרבה מאוד מהתשובות על השאילתות נרשמות לפרוטוקול.

רוחמה אברהם-בלילא: בתשובה על השאילתא של חבר הכנסת גפני בנושא מפגע יתושים בירושלים – 1.

רוחמה אברהם-בלילא: שאלת אם הדבר נכון.

רוחמה אברהם-בלילא: כן, הדבר נכון.

רוחמה אברהם-בלילא: 2.

רוחמה אברהם-בלילא: מה ייעשה לפתרון הבעיה ולהקלת הסבל של תושבי ירושלים?

רוחמה אברהם-בלילא: התשובה: הנושא מוכר היטב לגורמים המקצועיים במשרדו של השר להגנת הסביבה ומטופל בכל הרמות, ובכלל זה מטפל בבעיה נציג המשרד במינהל האזרחי באיו"ש, המטפל בו ברמת השטח.

רוחמה אברהם-בלילא: הנושא גם זוכה למעקב ביצוע שלי ושל מנכ"ל משרדי.

רוחמה אברהם-בלילא: בחודש אפריל החלו צוותי הלחימה במזיקים במשרד קמ"ט איכות הסביבה באיו"ש בתגבור ההדברה באזור מחנה "עופר" ובנחל-שורק.

רוחמה אברהם-בלילא: פיקוד המרכז והמינהל האזרחי פועלים להסדרת הנגר העילי בנחל-שורק.

רוחמה אברהם-בלילא: בפעולות ההסדרה נכללים חישוף, פריצת דרכי גישה, ריסוס מונעי נביטה וניקוז מים עומדים ובתי גידול.

רוחמה אברהם-בלילא: במקביל – חבר הכנסת גפני, נדמה לי שנרדמת – במקביל מופעל בשטח ציוד מכני כבד של פיקוד המרכז ושל עיריית רמאללה להסדרת הניקוז במעלה נחל-שורק, מצפון לכביש 443.

רוחמה אברהם-בלילא: משרדו של השר להגנת הסביבה אישר תקציב לתגבור פעולות ההדברה בנחל-שורק.

רוחמה אברהם-בלילא: כמו כן, נקבעו תוכנית עבודה ותקציב ייעודי לניטור יתושים לאורך הנחל בידי המינהל האזרחי בתיאום עם מחוז ירושלים ואגף הלחימה במזיקים.

רוחמה אברהם-בלילא: בעתיד מתוכננת הטיית שפכי רמאללה מנחל-שורק לנחל-מודיעין.

רוחמה אברהם-בלילא: את ההטיה יעשה ארגון UNDP.

רוחמה אברהם-בלילא: עלות הפרויקט מוערכת ב-1.8 מיליון שקל, 1.1 מיליון מהם בהתחייבות ישראלית.

רוחמה אברהם-בלילא: על-פי התכנון תחל העבודה בתוך כחודש ימים.

רוחמה אברהם-בלילא: בסיור שנערך ב-20 באפריל 2007 הסכים ראש מועצת גבעת-זאב כי שפכי רמאללה ינוקזו זמנית לצינור של גבעת-זאב באזור אל-ג'יב, עד סיום פרויקט ההטיה.

רוחמה אברהם-בלילא: עם סיום ביצוע התוכנית, שלהערכתנו יימשך עד אמצע חודש יוני 2007, תיפסק זרימת שפכים חופשית לכיוון ירושלים ותיפתר הבעיה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מוכרחה להודות, חבר הכנסת גפני – מכיוון שהשר התחייב שהדבר ייעשה עד אמצע יוני – שאני אינני יודעת אם ההטיה אומנם הושלמה.

רוחמה אברהם-בלילא: זאת תשובתי בשמו של השר להגנת הסביבה.

יולי יואל אדלשטיין: שאלה נוספת לחבר הכנסת משה גפני.

משה גפני: יש לי כמה שאלות, אדוני היושב-ראש, גברתי השרה.

משה גפני: אני חושב שאני השואל היחיד שנמצא פה עם כל השאילתות, בין שמדובר בשרים ובין שמדובר בחברי הכנסת.

משה גפני: יש לי כמה שאלות, אדוני היושב-ראש, גברתי השרה: א.

משה גפני: אני מבקש לדעת איזה אגף במשרד להגנת הסביבה מטפל בבעיה הזאת, ומי הוא מנהל האגף; ב.

משה גפני: אני מבקש לדעת, גברתי השרה – מכיוון שהעלית את הנושא הזה – אם זה בסדר שאנחנו מגישים שאילתות וכל היום היו פה עשרות רבות של חברי הכנסת, לדעתי גם הרבה יותר מביום רגיל של הכנסת – – –

רוחמה אברהם-בלילא: אתה מוכן להודות שהיו פה גם שרים רבים במשך כל היום?

משה גפני: ממש לא.

רוחמה אברהם-בלילא: אז יש לך טעות, ופה אני ממש מתעקשת אתך.

משה גפני: ממש לא, גברתי השרה.

משה גפני: מלבדך – חיפשנו איזה שר, ומצאנו את השר יצחק כהן.

משה גפני: והשערורייה הכי גדולה: אני מחכה פה מהבוקר; אני ממלא את תפקידי כחבר הכנסת.

משה גפני: יש לי שאילתות לשר המשפטים בנושא שופטי בית-המשפט העליון.

משה גפני: עם קרובי המשפחה של אנשים שפנו אלי אני ממתין בדריכות לשר.

משה גפני: מה יש לשר לעשות היום?

משה גפני: מה יש לו לעשות?

משה גפני: שיגיד לי מה יש לו לעשות.

משה גפני: אני יכול לדעת במה השר להגנת הסביבה עוסק היום?

משה גפני: מה הוא עשה היום, יום רביעי, היום האחרון של מושב הכנסת?

משה גפני: את יכולה להגיד לי מה ראש הממשלה עושה חוץ מלריב עם מבקר המדינה?

משה גפני: הוא לא יכול לבוא הנה להשיב על שאילתות?

משה גפני: בכל הכבוד, יושבים פה חברי הכנסת, זה היום האחרון של המושב, יוצאים לפגרה ארוכה.

משה גפני: חברי הכנסת מגישים שאילתות, כולם היו פה במשך היום, והשרים אינם נמצאים.

משה גפני: אני שואל אותך, אדוני היושב-ראש, האם לא הגיע הזמן לפזר את הממשלה הנוכחית?

משה גפני: זאת השאלה.

יולי יואל אדלשטיין: אני אתן לך תשובה לאחר שאעזוב את התפקיד הסמי-ממלכתי של יושב-ראש הישיבה.

יולי יואל אדלשטיין: השרה רוחמה אברהם-בלילא תשיב לך בשם הממשלה.

משה גפני: מה השיגעון הזה ששר לא יכול לבוא?

משה גפני: מה, הוא נסע לחוץ-לארץ?

רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת גפני, בוקר טוב.

משה גפני: בוקר אור.

רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת גפני, עוד מעט באמת יהיה בוקר טוב.

רוחמה אברהם-בלילא: במענה על שאלותיך הרבות, תרשה לי להשיב לך על מקצת השאלות ששאלת.

רוחמה אברהם-בלילא: אני אשתדל להשיב על כולן.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני, אם תפריע אני אבקש מהשרה לסיים את התשובה וכך תצא ללא תשובה כלל.

רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת גפני, לילה טוב.

רוחמה אברהם-בלילא: במענה – אני באמת עושה את זה בדרך בידורית, כי השאלות ששאלת בסוף היום, אני לא יודעת לאיזו מחלקה לשייך אותן.

רוחמה אברהם-בלילא: אבל אני יכולה לענות לך דבר אחד.

משה גפני: איזו מחלקה מטפלת בזה?

רוחמה אברהם-בלילא: מחלקת הבידור של הכנסת.

רוחמה אברהם-בלילא: חוץ מזה, זה בסדר, מותר לציבור לראות שגם בכנסת ישראל, לאחר שהכניסה היום לספר החוקים 57 או 58 חוקים – זה בהחלט יום שאני סבורה שגם לקואליציה וגם לאופוזיציה הוא יום מנצח, מפני שבאמת הצלחנו להכניס הרבה מאוד חוקים לספר החוקים של מדינת ישראל.

רוחמה אברהם-בלילא: במהלך היום, חבר הכנסת גפני, נכחו בכנסת רוב השרים.

רוחמה אברהם-בלילא: תאמין לי, ראית שהשרים האלה נוהלו לא ביד רכה, בלשון המעטה.

רוחמה אברהם-בלילא: לכן, הקואליציה הצליחה להעביר את רוב החוקים שרצתה, ומלבד זה היתה הסכמה על מעט מהחוקים של האופוזיציה, וגם אותם העברנו – חוקים שיש להם הצדקה.

רוחמה אברהם-בלילא: מה עושה שר המשפטים בשעות אלה?

רוחמה אברהם-בלילא: השעה 23:15 וקשה לי לענות לך.

רוחמה אברהם-בלילא: קשה לי לענות לך באותה מידה על השאלה מה, למשל, השר להגנת הסביבה עושה בשעה כזאת.

משה גפני: על השר לביטחון הפנים את יודעת?

רוחמה אברהם-בלילא: אני יודעת לומר דבר אחד, חבר הכנסת גפני, שבהחלט ציפיתי ממך, כאחד מחברי הכנסת הרציניים בבית הזה, שמובילים עניינים שחשובים לכם, ובעיקר לשכבות החלשות, דברים שמדברים מעומק נשמתך – אני חושבת שעד עכשיו התבדחנו, אבל כדי לענות לך בצורה קצת יותר רצינית, בסוף יום מפרך כמו זה שעברנו, אני יכולה לומר: אין לי תשובה על כל השאלות ששאלת, ודאי שלא על מה השר להגנת הסביבה עושה או מה שר המשפטים עושה.

רוחמה אברהם-בלילא: לכן, חבר הכנסת גפני, אני מציעה שאם באמת מאוד חשוב לך לדעת את התשובות על השאלות האלה, תוכל לשאול אותן באופן אישי בטלפון, או בשאילתא נוספת.

יולי יואל אדלשטיין: אני מציע שאולי השר יעביר את התשובה בכתב לחבר הכנסת גפני, והשרה רוחמה אברהם-בלילא תדאג שהתשובה תגיע.

יולי יואל אדלשטיין: אני מתכוון לחלק שנוגע למשרד להגנת הסביבה.

אני מעיר הערה רצינית.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: שאילתא מס' 1202 של חבר הכנסת אלי אפללו – לפרוטוקול.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אלי אפללו שאל את השר להגנת הסביבה ביום כ' בסיוון התשס"ז (6 ביוני 2007): בעיתון "ידיעות אחרונות" מ-28 במאי 2007 פורסם, כי מחצית מהמפעלים חרגו מתקני זיהום האוויר.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: האם נכון הדבר?

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: אם כן – אילו פעולות ינקטו נגד המפעלים המזהמים?

גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

גדעון עזרא: המשרד להגנת הסביבה מבצע מדי שנה בדיקות פתע של רמת הפליטות ממפעלי תעשייה בכל רחבי הארץ.

גדעון עזרא: בשנת 2006 כ-46% מהמפעלים שנבדקו חרגו מתקני הפליטה.

גדעון עזרא: יש לציין שתוכנית הדיגום המשרדית מכוונת בדיקות אלה למפעלים עם פוטנציאל זיהום אוויר גבוה.

גדעון עזרא: 2.

גדעון עזרא: המשרד להגנת הסביבה נוקט פעולות של אכיפה מינהלית ופלילית כנגד מפעלים המפירים את התנאים שניתנו להם ברשיון העסק או בצו אישי או בהתאם לתקנות, לרבות שליחת התראות, קיום שימועים ופתיחת תיקי חקירה.

גדעון עזרא: במסגרת פעולות אלה פועל המשרד להגנת הסביבה מול המפעלים שחרגו, להכנת תוכנית ולוחות זמנים לתיקון הליקויים ולצמצום המפגעים והזיהום באמצעות רשיון העסק או הצו האישי.

גדעון עזרא: המפעלים מחויבים לעמוד בתנאי תוכנית זו ובלוחות הזמנים המפורטים בה.

גדעון עזרא: במקרים שבהם החריגות גבוהות במיוחד או שבבדיקה חוזרת נמצא שהמפעל ממשיך לחרוג מהתקנים, למרות התחייבותו לביצוע התיקונים ו/או להתקנת מתקנים להפחתת הפליטות, ייפתח כנגדו תיק חקירה העשוי להגיע אף לכתב אישום ולמשפט.

גדעון עזרא: מפעל שיורשע עלול לקבל קנס של עד 1.6 מיליון ש"ח בהתאם לנסיבות.

גדעון עזרא: להלן טבלה המסכמת את פעילות האכיפה שננקטה על-ידי המשרד להגנת הסביבה בעקבות תוצאות בדיקות הפתע בשנת 2006:

יולי יואל אדלשטיין: שאילתא מס' 1220 של חבר הכנסת אורי אריאל: נסיגת המצוקים לאורך החופים.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, גברתי השרה.

רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת גפני, אתה עוזב?

יולי יואל אדלשטיין: טוב, זהו, הכיף נגמר.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, השרה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אורי אריאל שאל את השר להגנת הסביבה ביום כ"ז בסיוון התשס"ז (13 ביוני 2007): פורסם כי לפי מחקר של החברה להגנת הטבע, עליית פני הים מצמצמת את החופים וגורמת הרס מהיר מהצפוי למצוקים.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: האם נכון הדבר?

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: אם כן – מה נעשה למציאת פתרון לבעיה?

יולי יואל אדלשטיין: 3.

יולי יואל אדלשטיין: מתי תוגש תוכנית להגנת החופים?

יולי יואל אדלשטיין: 4.

יולי יואל אדלשטיין: מנין יילקח התקציב לביצוע התוכנית?

יולי יואל אדלשטיין: 5.

יולי יואל אדלשטיין: מתי צפויה להתחיל עבודת ההגנה על המצוקים?

רוחמה אברהם-בלילא: 1.

רוחמה אברהם-בלילא: בתשובה על שאלתך הראשונה – ובכן, חבר הכנסת אריאל, תשובתו של השר להגנת הסביבה היא כזו: נתונים מדודים בעולם ובישראל מראים כי אכן מפלס הים עלה בכ- במאה ה-20.

רוחמה אברהם-בלילא: עלייה זאת מצטרפת לעלייה בסדר-גודל דומה במאה ה-19 והיא ביותר מסדר-גודל אחד לעומת מה שמעריכים כי היה באלפי השנים האחרונות מאז התייצב מפלס הים בסוף תקופת הקרח האחרונה, ששיאה היה לפני 18,000 שנה.

רוחמה אברהם-בלילא: ראוי לציין שעד לפני תקופה קצרה ביותר עדיין התקיימו ויכוחים קשים בקרב המדענים אם אכן מדובר בעלייה או שמדובר בתופעה רגעית שאינה מעידה על העתיד להתרחש, ולפיכך ההתייחסות בעולם לאופן הפרקטי של ההתמודדות עם התופעה מתחילה באופן מהותי רק בימים אלה.

רוחמה אברהם-בלילא: עליית מפלס הים גורמת בהכרח לצמצום רוחב החופים החוליים של ישראל ולאפשרות של הגברת ההרס הטבעי בצוקי החוף עקב פעילות הגלים בסערות החורף.

רוחמה אברהם-בלילא: עם זאת, יש לציין כי הרס הצוק אינו תולדה של פעילות הים בלבד, אלא הוא מושפע גם מהפעילות האנושית המתרחשת בגג הצוק, ניקוז, בנייה וכיוצא באלה.

רוחמה אברהם-בלילא: 2.

רוחמה אברהם-בלילא: בתשובה על שאלתך השנייה, השר משיב כך: בשנה וחצי האחרונה המשרד להגנת הסביבה בתמיכת משרד ראש הממשלה וגורמים נוספים מוביל הכנת מסמך מדיניות שתכליתו קביעת דפוסי התמודדות עם התמוטטות המצוק החופי, אומדן עלויות, פיתוח קריטריונים והגדרת סדר עדיפויות בהקצאת משאבים ואומדן תקציבי.

רוחמה אברהם-בלילא: התוצרים הצפויים הם: אפיון וכימות הבעיה במושגים פיזיים, כלכליים, משפטיים וחברתיים.

רוחמה אברהם-בלילא: כמו כן, הצגת אלטרנטיבות להתמודדות, פתרונות פיזיים ואומדן עלויות, ניתוח האלטרנטיבות במושגי עלות-תועלת, מנקודת ראות כלל-משקית ובחלוקה לפי בעלי עניין, יצירת מערכת קריטריונים לקביעת כלי התערבות וסדרי עדיפויות בהקצאת משאבים, המלצות לסדרי התנהלות ומסגרת פעולה ממשלתית.

רוחמה אברהם-בלילא: 3.

רוחמה אברהם-בלילא: בתשובה על שאלתך השלישית, חבר הכנסת אורי אריאל – מתי תוגש התוכנית להגנת החופים?

רוחמה אברהם-בלילא: – העבודה נמצאת בשלבים מתקדמים וצפויה להסתיים עד לסוף שנת 2007 . 4.

רוחמה אברהם-בלילא: בתשובה על שאלתך הרביעית – מנין יילקח התקציב לביצוע התוכנית?

רוחמה אברהם-בלילא: – נושא התקציב ייגזר מהחבות המשפטית של המדינה שתיקבע על-ידי בתום העבודה.

רוחמה אברהם-בלילא: סביר להניח שתקציב לא מבוטל יידרש מתקציב המדינה, אולם אין ספק שיידרש תקציב גם מהרשויות המקומיות ובעלי הנכסים.

רוחמה אברהם-בלילא: מכל מקום, ההערכה התקציבית להגנה היא מאות מיליוני שקלים שיתפרסו על פני כמה שנים.

רוחמה אברהם-בלילא: 5.

רוחמה אברהם-בלילא: בתשובה על שאלתך החמישית והאחרונה: מתי צפויה להתחיל עבודת ההגנה על המצוקים?

רוחמה אברהם-בלילא: – הגנה נקודתית אשר תוגש לאישור המוסדות הרלוונטיים תוכל להתבצע מייד ואיננה תלויה בהכרח בעבודה הכוללת.

רוחמה אברהם-בלילא: הגנה כוללת לצוקים שהיא תולדה של העבודה על מסמך המדיניות, תחל רק לאחר אימוץ המלצות המסמך על-ידי הממשלה ותקצוב בהתאם.

רוחמה אברהם-בלילא: סיום הכנת המסמך צפוי, כאמור, לקראת סוף 2007.

רוחמה אברהם-בלילא: אני כולי תקווה, חבר הכנסת אריאל, שאכן לקראת סוף 2007, סוף-סוף, יסיים המשרד להגנת הסביבה את הכנת המסמך החשוב הזה.

יולי יואל אדלשטיין: האם ברצונו של אדוני לשאול שאלה נוספת?

אורי אריאל: תודה על התשובה הממצה, לא.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך, חבר הכנסת אריאל.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מודים לחבר הכנסת אורי אריאל.

יולי יואל אדלשטיין: שאילתא מס' 1244 של חבר הכנסת מיכאלי – לפרוטוקול.

רוחמה אברהם-בלילא: לא, לא.

רוחמה אברהם-בלילא: סליחה.

רוחמה אברהם-בלילא: לא לפרוטוקול, הוא פה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מתנצל בפני חבר הכנסת אברהם מיכאלי.

יולי יואל אדלשטיין: לא היתה שום כוונה לפגוע בכבודך.

מנחם בן-ששון: אדוני היושב-ראש, שליש מחברי הכנסת מחכים למענה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מתאר לעצמי שחבר הכנסת אברהם מיכאלי אכן מחכה – – –

רוחמה אברהם-בלילא: חבר הכנסת מיכאלי, נדמה לי ששמעתי שקיבלת תשובה בכתב.

רוחמה אברהם-בלילא: האם אתה רוצה שאני אקריא אותה קבל עם ועולם או שאתה מוותר?

אברהם מיכאלי: אני מוכן לפטור את השרה מהטרחה, כי קיבלתי תשובה בכתב.

רוחמה אברהם-בלילא: אתה לא מטריח, אבל בשמחה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך על שנשארת עד שעה מאוחרת זאת.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מיכאלי, ששאל את השאלה בנושא רמקולים הגורמים למפגע סביבתי, מודיע שהוא אכן קיבל תשובה בכתב, לכן השרה לא צריכה לקרוא את התשובה.

רוחמה אברהם-בלילא: אבל אני רוצה להאיר את הדרך שבה הולך חבר הכנסת מיכאלי, שאף שהוא קיבל את התשובה בכתב הוא עדיין מחכה לסוף היום.

רוחמה אברהם-בלילא: חבר כנסת חרוץ.

יולי יואל אדלשטיין: כן.

יולי יואל אדלשטיין: כיאה לחבר כנסת ששאל את השאילתא.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת שאל את השר להגנת הסביבה ביום ד' בתמוז התשס"ז (20 ביוני 2007): במקומות רבים מפעילים במסגדים רמקולים בעוצמה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: לעתים הדבר נעשה בשעות מוקדמות בבוקר.

יולי יואל אדלשטיין: כך, למשל, תושבי אחוזת-ברכפלד במודיעין-עילית, הגובלת בכפר דיר-קדיס, מתעוררים בלילות ובבקרים בשל קולות המואזין הנשמעים בעוצמה.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: האם מנוהל מעקב אחר עוצמת הרעש העולה מהרמקולים? 2.

יולי יואל אדלשטיין: האם עד כה טופלו תלונות בנושא?

יולי יואל אדלשטיין: 3.

יולי יואל אדלשטיין: האם ייבדק המקרה האמור?

גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

גדעון עזרא: מדידות מפלסי הרעש הנגרם על-ידי הפעלת רמקולים במסגדים מתבצעות על-ידי אנשי המשרד ו/או על-ידי עובדי רשויות מקומיות בעקבות פניות התושבים ובשיתוף עם משטרת ישראל.

גדעון עזרא: 2.

גדעון עזרא: נכון להיום לא התקבלו במשרד תלונות תושבי מודיעין-עילית על רעש הנגרם מהפעלת רמקולים במסגדים.

גדעון עזרא: בעבר, כאשר נמצאה הצדקה לכך, משטרת ישראל, בסיוע מקצועי של המשרד ושל היחידה לאיכות הסביבה של עיריית ירושלים, פעלה להגשת תביעה משפטית נגד מואזין שגרם לרעש בלתי סביר, כהגדרתו בתקנות למניעת מפגעים (רעש בלתי סביר), 1990.

גדעון עזרא: לאחר שבחן את הראיות לעניין הוכחת ביצוע העבירה, פסק השופט כי האחריות לגרימת הרעש מוטלת על הנאשם.

גדעון עזרא: הנאשם הורשע, גזר-דינו כלל קנס, התחייבות להימנע מעבירה וכן ציווי, בהתאם להוראות סעיף 11ב לחוק למניעת מפגעים, התשכ"א-1961, להימנע מלהפעיל את הרמקול הפונה לשכונת המגורים ולכוון את רמות הקול של הרמקולים בכל שעות היממה בהתאם לרמות המותרות על-פי החוק.

גדעון עזרא: 3.

גדעון עזרא: המקרה האמור הועבר לבדיקת עובדי מחוז המרכז במשרדי.

יולי יואל אדלשטיין: שאילתא מס' 1262 של חבר הכנסת סוייד – לפרוטוקול.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת שאל את השר להגנת הסביבה ביום ד' בתמוז התשס"ז (20 ביוני 2007): תושבים וראשי רשויות משכונות מגורים בפקיעין, בחוסן ובצוריאל, שנמצאים בקרבת מפעל הקומפוסט, מתלוננים על מטרדי ריח בלתי נסבלים המורגשים ביישובי האזור ופוגעים באיכות החיים של התושבים ובסביבה.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: האם נכון הדבר?

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: אם כן – מה ייעשה לחיסול המטרד?

יולי יואל אדלשטיין: 3.

יולי יואל אדלשטיין: האם תישקל העברת המפעל ממקומו הנוכחי, אם המטרד לא ייפסק?

גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

גדעון עזרא: הדבר נכון בעיקר בימי רביעי, שבהם יש שינוי בתהליך הקומפוסטציה, שבמסגרתו עוברים משלב א' לשלב ב' שבו מאווררת ערימת הקומפוסט.

גדעון עזרא: על-פי היתר הבנייה שניתן למפעל, אוורור הערימה אמור להיעשות בשטח מקורה עם שאיבת ריחות, אולם המפעל לא נבנה בהתאם לדרישות שנקבעו בהיתר הבנייה ועליו להשלים את הקירוי ואת שאיבת הריחות.

גדעון עזרא: 2.

גדעון עזרא: המשרד להגנת הסביבה פנה למפעל על מנת שיסדיר את מפגעי הריח ודורש מהמפעל להשלים את הטיפול בנושא.

גדעון עזרא: כמו כן, פנינו לוועדה המקומית לתכנון ולבנייה על מנת שתסדיר את בניית המפעל על-פי היתר הבנייה.

גדעון עזרא: בשלב זה המשרד להגנת הסביבה סבור כי ניתן להסדיר את מפגעי הריח במפעל באמצעות הוספת אמצעים למניעת ריחות, כגון קירוי כל שלבי הקומפוסטציה.

גדעון עזרא: 3.

גדעון עזרא: בשלב זה לא נשקלת האפשרות, מאחר שכאמור לעיל, עמדת משרדי היא כי ניתן לפתור את בעיית הריח לחלוטין.

גדעון עזרא: למותר לציין כי אם המפעל לא יעמוד בדרישות שנקבעו בהיתר הבנייה שניתן לו, יפתח משרדי בהליכים משפטיים, עד כדי סגירת המפעל.

יולי יואל אדלשטיין: שאילתא מס' 1302 של חבר הכנסת בניזרי – לפרוטוקול.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת שלמה בניזרי שאל את השר להגנת הסביבה ביום י"א בתמוז התשס"ז (27 ביוני 2007): פורסם כי מפעלים גורמים לזיהום סביבתי.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: האם נכון הדבר?

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: אם כן – באילו ערים נרשמו המפגעים הגדולים ביותר?

יולי יואל אדלשטיין: 3.

יולי יואל אדלשטיין: באילו מפעלים נרשמו המפגעים הגדולים ביותר?

יולי יואל אדלשטיין: 4.

יולי יואל אדלשטיין: מה נעשה למזעור הנזקים האקולוגיים לתושבים?

גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

גדעון עזרא: התעשייה היא אחד הגורמים לזיהום אוויר הנובע משרפת דלקים לחימום והפקת אנרגיה ומתהליכי ייצור שונים שמהם עלולים להיפלט חומרי גלם ותוצרים.

גדעון עזרא: כאשר הפליטות חורגות מערכים מותרים ובתנאים מטאורולוגיים מסוימים, יכולה להיגרם עלייה בריכוזי המזהמים מעבר לתקנים וערכי ייחוס סביבתיים אשר עלולה לגרום נזק בריאותי לאוכלוסייה.

גדעון עזרא: 2–3.

גדעון עזרא: גורמי הזיהום העיקריים הם תחבורה, סקטור החשמל – בעיקר תחנות כוח השורפות פחם – ותעשייה.

גדעון עזרא: מוקד הזיהום העיקרי בערים הגדולות – גוש-דן וירושלים – הינו מהתחבורה.

גדעון עזרא: באזור מפרץ חיפה וביישובים באזור רמת-חובב ההשפעה העיקרית הינה של התעשייה.

גדעון עזרא: המשרד מבצע מדי שנה בדיקות פתע במפעלים ומוציא דוח שנתי הכולל את רשימת המפעלים שנבדקו, תוצאות הבדיקה וחריגות מתקנים במידה שהיו.

גדעון עזרא: ניתן למצוא את הדוח לשנת 2006 ואת רשימת המפעלים שחרגו באתר האינטרנט של המשרד בכתובת: http://www.sviva.gov.il/.

גדעון עזרא: במידת הצורך אוכל להעביר עותק של הדוח.

גדעון עזרא: 4.

גדעון עזרא: המשרד קובע מגבלות פליטה המבוססות על תקנים והנחיות אירופיים בצווים אישיים למפעלים גדולים, ברשיונות עסק ובתקנות, על מנת לצמצם את זיהום האוויר.

גדעון עזרא: עמידה בתקנים אלה מושגת על-ידי שימוש בדלקים נקיים יותר – כמו שימוש בגז – על-ידי התקנת מתקנים להפחתת פליטות ממקורות הפליטה ועוד.

גדעון עזרא: המשרד מבצע פעילות אכיפה כנגד כלי רכב, תחנות כוח ותעשייה, כדי לוודא עמידה בתקנים וכדי לטפל במקורות שבהם התגלו חריגות.

גדעון עזרא: לדוגמה, הפעלת ניידות שבודקות זיהום אוויר מכלי רכב וביצוע בדיקות פתע בארובות של תחנות כוח ותעשייה.

גדעון עזרא: כנגד מקורות המפירים תנאים אלה ננקטות פעולות אכיפה מינהליות ומשפטיות: נשלחות התראות, נערכים שימועים ונפתחים תיקי חקירה.

גדעון עזרא: המשרד להגנת הסביבה קובע לוחות זמנים לתיקון ולצמצום הזיהום.

גדעון עזרא: במקרים שבהם החריגות גבוהות במיוחד או שבדיקה חוזרת מראה שהחריגות נמשכות, נפתח תיק חקירה שעשוי להביא לכתב אישום ולמשפט.

גדעון עזרא: בנוסף, המשרד מפעיל מערך ניטור ארצי סביבתי.

גדעון עזרא: אם מתגלות חריגות מתקנים סביבתיים, נערך ניסיון למצוא את הסיבה ולטפל בה.

יולי יואל אדלשטיין: שאילתא מס' 1314 של חבר הכנסת רן כהן – לפרוטוקול.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת רן כהן שאל את השר להגנת הסביבה ביום י"א בתמוז התשס"ז (27 ביוני 2007):

יולי יואל אדלשטיין: הוועדה למתן היתרי הזרמה לים מאשרת מדי שנה מאות אישורים להזרמת שפכים סניטריים וחומרי תעשייה מסוכנים אל חופי הרחצה בים.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: מה הוא הרכב הוועדה ומי ממנה את חבריה?

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: האם הוועדה פועלת בחשאיות או שהיא מפרסמת את החלטותיה, והיכן?

יולי יואל אדלשטיין: 3.

יולי יואל אדלשטיין: מדוע לא יחויבו מקבלי ההיתרים לפרסם אזהרה לציבור? 4.

יולי יואל אדלשטיין: מדוע לא יפורסמו לאלתר זהות המזהמים ופירוט החומרים המוזרמים לים?

גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

גדעון עזרא: על-פי החוק למניעת זיהום הים ממקורות יבשתיים, התשמ"ח-1988, ותקנותיו, הקובעים איסור הזרמת שפכים או פסולת לים אלא על-פי היתר ובתנאים שנקבעו בו, ממנה השר להגנת הסביבה ועדה בין-משרדית למתן היתרים להזרמת פסולת/שפכים לים.

גדעון עזרא: שבעת חברי הוועדה הם נציגי השרים להגנת הסביבה – יושב-ראש, ביטחון, בריאות, תמ"ת, חקלאות, תיירות ותחבורה ונציג של הגופים הציבוריים הירוקים.

גדעון עזרא: היתרי הזרמה לים ניתנים כאשר אין חלופה יבשתית המועדפת מבחינה סביבתית, שהיא זמינה וכלכלית ליישום.

גדעון עזרא: במקרים מסוימים, הפתרון הסביבתי המועדף הוא אכן הזרמה לים של מים מלוחים; מי קירור של תחנות כוח או תמלחות נקיות, אשר הזרמתם לביוב העירוני עלולה לפגוע באיכות מי הקולחים להשבה חקלאית.

גדעון עזרא: היתרי ההזרמה משמשים כלי להצבת דרישות ושיפורים תמידיים לאיכויות המים המוזרמים לים וצמצום כמותם, וזאת במידת האפשר, עד להפסקת ההזרמה לחלוטין.

גדעון עזרא: כמו כן, ההיתר משמש כלי בקרה ופיקוח.

גדעון עזרא: אגף ים וחופים במשרד להגנת הסביבה הוא הגוף המקצועי המייעץ לוועדה למתן היתרים, מרכז את הפעילות המינהלתית ואחראי על הפיקוח והאכיפה מול בעלי ההיתר.

גדעון עזרא: הוועדה מתכנסת כשש פעמים בשנה כדי לדון בבקשות למתן היתרי הזרמה.

גדעון עזרא: הוועדה יכולה להתכנס בתדירות גבוהה יותר, בהתאם לצורך.

גדעון עזרא: 2.

גדעון עזרא: הוועדה מנהלת את דיוניה בפורום סגור.

גדעון עזרא: יש לציין שקיימת נוכחות של נציג הארגונים הציבוריים הירוקים בוועדה.

גדעון עזרא: ההיתרים יפורסמו באתר האינטרנט של המשרד להגנת הסביבה החל מ-1 באוגוסט 2007.

גדעון עזרא: כמו כן, כל פנייה על-פי חוק חופש המידע לוועדה נבחנת ברצינות הראויה ובדרך כלל נענית בחיוב.

גדעון עזרא: 3.

גדעון עזרא: הנושא נבחן כרגע על-ידי אנשי המקצוע במשרד.

גדעון עזרא: במקביל קיימת הצעת חוק פרטית של חבר הכנסת גפני העוסקת באותו עניין.

גדעון עזרא: 4.

גדעון עזרא: באתר האינטרנט של המשרד להגנת הסביבה מפורסמת עבודה המפרטת את "מאזן המזהמים לים התיכון, 2004-1998".

גדעון עזרא: עבודה זו מעודכנת בימים אלה לפירוטי המזהמים לשנת 2006.

גדעון עזרא: בעבודה זו מפורטים המזהמים העיקריים ופירוט החומרים המוזרמים לים.

יולי יואל אדלשטיין: שאילתא מס' 1367 של חברת הכנסת אורית נוקד – לפרוטוקול.

יולי יואל אדלשטיין: חברת הכנסת אורית נוקד שאלה את השר להגנת הסביבה ביום כ"ה בתמוז התשס"ז (11 ביולי 2007): בישראל צורכים מדי חודש כחצי מיליון שקיות פלסטיק, המזהמות את הסביבה בתהליך ייצורן ובעת השלכתן.

יולי יואל אדלשטיין: עד כה לא ננקטו צעדים לצמצום השימוש בשקיות.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: מה ייעשה לצמצום השימוש בשקיות פלסטיק?

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: מה ייעשה לעידוד השימוש בשקיות רב-פעמיות?

גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

גדעון עזרא: מדי שנה נצרכות מיליוני שקיות פלסטיק בבתי-העסק השונים.

גדעון עזרא: השימוש בשקיות פלסטיק הינו מופרז ובלתי מוגבל.

גדעון עזרא: לאחר השימוש מושלכות שקיות הפלסטיק אל האשפה ומהוות מפגע סביבתי מבחינות מספר: זיהום שטחים פתוחים; פגיעה בחי ובצומח ותפיסת נפח רב באתרי סילוק הפסולת.

גדעון עזרא: מסיבות אלו מחפשים בכל העולם וגם בישראל דרכים לצמצום צריכת שקיות הפלסטיק ולצמצום השפעתה על הסביבה.

גדעון עזרא: משרדי קיים דיון ציבורי עם גורמים בעלי עניין בתחום על מנת לדון במגוון האפשרויות לצמצום השימוש בשקיות פלסטיק והמפגעים הסביבתיים שהן גורמות ולקדם שיתוף פעולה לפתרון הבעיה.

גדעון עזרא: בכוונת המשרד לבחון בתקופה הקרובה, בשיתוף מכון מחקר, את הדרכים שהוצעו לפתרון הבעיה, לרבות חקיקה, כלים כלכליים, הסברה, חינוך ואמצעים שיווקיים.

גדעון עזרא: 2.

גדעון עזרא: ניתן להפחית את המפגעים הסביבתיים הנגרמים משקיות הפלסטיק על-ידי צמצום צריכת השקיות על-ידי האזרחים.

גדעון עזרא: צמצום השימוש יכול להיעשות על-די הגבלת החלוקה החופשית של שקיות פלסטיק, איסור חלוקה של שקיות פלסטיק או חיוב לגבות תשלום עבור השקיות.

גדעון עזרא: כל אחת מהדרכים הללו תעודד שימוש בשקיות רב-פעמיות על פני שימוש בשקיות חד-פעמיות.

גדעון עזרא: כאמור לעיל, משרדי בוחן דרכי פעולה אפשריות להשגת מטרה זו.

יולי יואל אדלשטיין: שאילתא מס' 1369 של חבר הכנסת גלנטי – לפרוטוקול.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת יצחק גלנטי שאל את השר להגנת הסביבה ביום כ"ה בתמוז התשס"ז (11 ביולי 2007):

יולי יואל אדלשטיין: לאחרונה פורסם כי נמשכת הזרמת שפכים מזהמים לנחל קישון, והשפכים מועברים לים, בניגוד להחלטת הממשלה.

יולי יואל אדלשטיין: רצוני לשאול: 1.

יולי יואל אדלשטיין: האם נכון הדבר?

יולי יואל אדלשטיין: 2.

יולי יואל אדלשטיין: אם כן – מה ייעשה לקביעת תקנים מחמירים להיתרי הזרמת שפכים תעשייתיים לנחלים ולחיוב המזהם בהוצאות הטיהור?

גדעון עזרא: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

גדעון עזרא: הקולחים המטופלים של המפעלים המצויים על גדות הקישון – השוכנים כ-5 ק"מ בלבד משפך הנחל לים – מוזרמים לנחל, ומשם מגיעים באופן טבעי בתוך זמן קצר ביותר לים.

גדעון עזרא: יש לציין כי לנחל – ובהמשך לים – מוזרמים בהיתר קולחים, קרי, שפכים מטופלים במערכות טיפול מתקדמות לטיפול בשפכים.

גדעון עזרא: הקולחים עומדים באופן מלא בתקני ההזרמה לים, שנקבעו להם על-ידי הוועדה הבין-משרדית למתן היתרי הזרמה לים, מאחר שיעד הסילוק הסופי שלהם הוא הים.

גדעון עזרא: יש לציין כי פעילות נמרצת של המשרד להגנת הסביבה, בשיתוף רשות נחל קישון, הביאה לשיפור גדול באיכות הזרמות המפעלים לים בשנים האחרונות.

גדעון עזרא: השיפור בא לידי ביטוי בדוח מאזן המים בים התיכון, שהוכן על-ידי משרדי, וממצאיו מצביעים באופן חד-משמעי כי בוצעה הפחתה משמעותית בריכוזי כל המזהמים בקולחים התעשייתיים באזור הקישון.

גדעון עזרא: עקב ההפחתה האמורה, חזרו בעלי-החיים והצמחים לנחל וחל שיפור משמעותי במי הנחל, וכתוצאה מכך גם במי הים.

גדעון עזרא: עם זאת, איכות הקולחים המוזרמים כיום לים דרך הנחל אינה מותאמת לעקרונות שיקום נחלים.

גדעון עזרא: לפיכך, ועל מנת לשקם את הנחל כך שאיכות מימיו תעמוד בתקן סביבתי למי נחל קישון, החלטנו להפסיק את הזרמות הקולחים התעשייתיים לים דרך הנחל, ולקדם את הזרמתם ישירות לים, באמצעות צינור מוצא ימי לעומק הים.

גדעון עזרא: זאת עקב החשש מתקלות המתרחשות לעתים במפעלים, הגורמות לנזק מיידי למערכת האקולוגית בנחל, המאופיין בהעדר כושר לספיגת תקלות.

גדעון עזרא: במקביל, הוריתי לאנשי משרדי לבדוק בעזרת חברת יועצים בין-לאומית את הצורך בשדרוג איכות הקולחים לתקן הזרמה לים מחמיר יותר על-ידי בחינה מחודשת של טכנולוגיות הטיפול בשפכים על-פי הדרישות המקובלות כעת בעולם המערבי, לרבות צעדי הפחתה במקור.

גדעון עזרא: 2.

גדעון עזרא: המשרד להגנת הסביבה קבע תקני הזרמה מחמירים לנחלים ואוכף אותם באמצעות החוקים העומדים לרשותו, ובהם רישוי עסקים, היתרי הזרמה לים, צווי הרשאה להזרמה לנחל – בשיתוף פעולה עם רשות המים – וכלים נוספים.

גדעון עזרא: ואכן, כתוצאה מפעילות רבת שנים של המשרד חל שיפור באיכויות המים בנחלים.

גדעון עזרא: אשר להוצאות הטיפול בשפכים – הן מוטלות במלואן על המזהם.

גדעון עזרא: עם זאת, עלות הטיפול בזיהום הנחלים וטיהורם מוטלת ברובה על תקציבים ציבוריים.

גדעון עזרא: בקישון נבחנת בימים אלה הטלת עלות פינוי המשקעים על התעשייה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה לשרה המקשרת רוחמה אברהם-בלילא.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך, אדוני היושב-ראש.

רוחמה אברהם-בלילא: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לך, גברתי השרה.

יולי יואל אדלשטיין: ויש לך הכבוד להיות גם אחרונת הדוברים במושב הזה.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, תם סדר-היום.

יולי יואל אדלשטיין: הסתיים גם המושב הזה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מאחל לכל חברי הבית עבודה פורייה גם בפגרה – בוועדות, אולי גם בישיבות המליאה, אם יתכנסו בפגרה.

יולי יואל אדלשטיין: ישיבת הפתיחה של כנס החורף של הכנסת תתקיים, אם ירצה השם, ביום שני, כ"ו בתשרי התשס"ח, 8 באוקטובר 2007.

יולי יואל אדלשטיין: ישיבה זו נעולה.