ישיבת מליאה, כנסת 17, פרוטוקול מספר הישיבה המאה-ושבעים-וארבע של הכנסת השבע-עשרה, 2007-11-27 00:00

דליה איציק: חברי חברי הכנסת, הנני מתכבדת לפתוח את ישיבת הכנסת היום, יום שלישי, י"ז בכסלו, 27 בנובמבר.

דליה איציק: הודעה למזכיר הכנסת.

איל ינון: ברשות יושבת-ראש הכנסת, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק שכר מינימום (העלאת סכומי שכר מינימום – הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התשס"ח–2007, שהחזירה ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

איל ינון: החלטת ועדת הכספים, לפי סעיף 121 לתקנון הכנסת, בדבר חלוקת הצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי, פנסיה חובה, הפחתת שיעורי המס ותיקוני חקיקה), התשס"ז–2007, שמוזגה עם הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 154 והוראת שעה) (מענק מס), התשס"ז–2007.

איל ינון: תודה.

דליה איציק: חברי חברי הכנסת, אף שהשר איננו כאן – ואני לא מבינה למה הוא איננו כאן ולמה אני צריכה לרדוף אחרי השרים – בכל זאת לא נעניש את חברי הכנסת שנמצאים פה ונעבור לנאומים בני דקה.

דליה איציק: עד שאקבל את השמות – אני מתכוונת להקים ועדה מיוחדת לסוגיית רעידות האדמה.

דליה איציק: הוועדה הזאת תראה ראייה מערכתית, שהרי אם אתה לוקח את ועדת הפנים, שהיא כאילו רלוונטית לעניין, אז גם ועדת החוץ והביטחון רלוונטית לעניין, כי שר הביטחון אחראי על העורף, והשר לביטחון הפנים אחראי על המשטרה, והשר לאיכות הסביבה אחראי על כל האנרגיות למיניהן, שלא נזכיר אותן, ושר האוצר – כל ועדה שאתה לוקח היא קצת וקצת ואין ראייה מערכתית של כל הדבר הזה.

דליה איציק: ככל שאני לומדת יותר את העניין, אני רואה כמה הנושא נופל בין הכיסאות.

דליה איציק: אין ברירה אלא להקים ועדה מיוחדת ולתת לה את כלי העבודה כאן, בכנסת.

דליה איציק: אני עדיין מתלבטת בעניין הדמויות בוועדה, שייקחו את זה באופן – – –

אביגדור יצחקי: יש ועדה מיוחדת.

דליה איציק: של הכנסת?

דליה איציק: אין.

אביגדור יצחקי: – – –

דליה איציק: אני יודעת, של השרים.

סופה לנדבר: היתה בשנת 1999 – – –

דליה איציק: אני מדברת על ועדת כנסת שתעקוב אחרי העניין.

דליה איציק: אני מתכוונת לתת לה את כל כלי העבודה, ואם השרים יצטרכו לבוא לפה 50 פעם להסביר, הם יצטרכו 50 פעם להסביר.

דליה איציק: אני עצמי קראתי את ההנחיות, אני חייבת להגיד לכם שמלבד העובדה שצריך לעמוד מתחת למשקוף – וגם זה ממש לא ברור לי – – –

אריה אלדד: מה שברור זה שפה ממש לא בטוח לשבת.

דליה איציק: לא נדבר על זה, אבל בפעם שעברה היה סיפור עם אחת הקורות.

צבי הנדל: ובכל זאת אנשים עושים מאמץ גדול כדי לשבת פה.

דליה איציק: גם זה נכון.

דליה איציק: שלא נדע מצרות, אבל חלילה וחס אם כן, שנהיה ערוכים.

דליה איציק: חברת הכנסת סופה לנדבר – בבקשה, גברתי.

דליה איציק: אחריה – חבר הכנסת הלפרט.

סופה לנדבר: גברתי היושבת-ראש, רבותי חברי הכנסת, אחרי רעידת האדמה אני רוצה לדבר דווקא על מחלה, מחלה קשה, מחלת האנורקסיה.

סופה לנדבר: אתמול יזמתי וניהלתי ישיבה, וכמו שאנחנו מדברים עכשיו על רעידת אדמה, אנחנו מדברים על המחלה הזאת במשך כמה שנים.

סופה לנדבר: אני זוכרת את עצמי – לפני עשר שנים גם יזמתי ישיבה והנחתי הצעת חוק.

סופה לנדבר: עד כה הממשלה לא תמכה בחקיקה הזאת.

סופה לנדבר: אני רוצה להגיד לך, גברתי היושבת-ראש, היום 1% מהאוכלוסייה של מדינת ישראל – כמו בכל מדינה – חולים באנורקסיה, ויש רק 24 מיטות בתל-השומר לאשפוז ארוך טווח.

סופה לנדבר: קיבלתי מכתב ממשפחה אחת שחיכתה כמה חודשים עד שהזדמנה האפשרות לאשפז את הילדה, האחות, הבת של המשפחה הזאת.

סופה לנדבר: היא ירדה במשקל והיתה סכנה לחייה.

סופה לנדבר: אתמול בישיבה היתה גם משפחה של ילדה מקסימה מטבריה, שנפטרה במשקל של 22 קילו.

סופה לנדבר: אני קוראת מכאן לשרת החינוך להרחיב את הפעילות של ההסברה בבתי-הספר.

סופה לנדבר: היום כבר יש תוכנית, אבל זה לא מספיק, יש רק כמה שעות בכמה בתי-ספר.

סופה לנדבר: אני חושבת שצריך לעשות את זה גם בבתי-הספר וגם בצבא של מדינת ישראל, ולהקים מרכז לטיפול באנורקסיה, לפני שיהיה מאוחר.

סופה לנדבר: תודה.

דליה איציק: תודה לך, גברתי.

דליה איציק: גם אני נחשפתי לאסון הנורא הזה.

דליה איציק: אבל, קודם צריך להחזיר את הילדים.

דליה איציק: 42 יום מערכת החינוך לא מתפקדת.

דליה איציק: זה פשוט לא ייאמן.

דליה איציק: אבל אם תגישי הצעה, אני אאשר אותה.

דליה איציק: חבר הכנסת הלפרט, ואחריו – חברת הכנסת נאדיה חילו.

שמואל הלפרט: כבוד היושבת-ראש, כנסת נכבדה, המיסיונרים מרחיבים לאחרונה את פעילותם בישראל ללא הפרעה.

שמואל הלפרט: הם מקיימים פעילות ענפה בריכוזי עולים ובשכונות מצוקה.

שמואל הלפרט: הם מקימים חוגים לנוער ופרויקטים לרווחה, וכל מגמתם ללכוד אנשים תמימים כדי להעבירם על דתם.

שמואל הלפרט: הם פועלים גם ביחידות צבאיות.

שמואל הלפרט: משטרת ישראל והממשלה מעלימות עין, וזה מעודד אותם להרחיב את פעילותם.

שמואל הלפרט: לאחרונה הם מתכננים הקמת מרכז מיסיונרי גדול על חופי הכינרת – – –

דליה איציק: סליחה, תמתין רגע.

דליה איציק: אדוני יושב-ראש הקואליציה, חבר הכנסת אפללו, אין פה שר, ולפנים משורת הדין אני לא מפסיקה את הישיבה, הגם שהייתי צריכה להפסיק אותה.

דליה איציק: אודה לך.

דליה איציק: תודה.

שמואל הלפרט: הם מתכננים הקמת מרכז מיסיונרי גדול על חופי הכינרת במסווה של מרכז לקונגרסים.

שמואל הלפרט: הכנסת חייבת ליזום חוק האוסר פעילות מיסיונרית והעברה על הדת, מכל סוג שהוא.

שמואל הלפרט: בינתיים, משטרת ישראל חייבת לבלום את התפשטות המיסיונרים, הפועלים באמצעות מתן טובות הנאה, דבר שאסור גם במסגרת החוק הקיים.

שמואל הלפרט: תודה.

דליה איציק: לפי דעתי יש חוק.

דליה איציק: אני מבקשת מהמזכיר שימצא לי את החוק הזה, ואם יש בו לקונות, נבדוק את זה.

דליה איציק: אם אתה יודע על מקרה ספציפי, אני מציעה שתביא אותו.

שמואל הלפרט: – – –

דליה איציק: אז תביא.

דליה איציק: חבר הכנסת הלפרט, איך אפשר להתייחס לזה?

שמואל הלפרט: אני אעביר לך עובדות.

דליה איציק: בשמחה.

דליה איציק: חברת הכנסת נאדיה חילו.

דליה איציק: ואחריה – חברת הכנסת קולט אביטל.

נאדיה חילו: תודה רבה, גברתי.

נאדיה חילו: השביתה נכנסה ליומה ה-49, ואני, בשונה מכל הוועדות שדנו בשביתה הזאת, קיימתי היום ישיבה בוועדה לזכויות הילד – – –

דליה איציק: לא 49 יום.

נאדיה חילו: לפי הנתונים שיש לי זה היום ה-49.

אביגדור יצחקי: – – – זו בושה וחרפה.

שמואל הלפרט: כבר שישה חודשים הילדים לא לומדים.

נאדיה חילו: זה לא משנה.

דליה איציק: את צודקת, זה מספיק זמן.

נאדיה חילו: האמת היא שהעניין שלא נדון הוא הנזקים החמורים שפוגעים בתלמידים.

נאדיה חילו: זה עניינה של הישיבה שקיימתי היום עם מועצות התלמידים.

נאדיה חילו: התברר, גם מנתוני המשטרה, גברתי היושבת-ראש, שיש עלייה של 30% בצריכת סמים, ומכירת האלכוהול גדלה פי-שלושה.

נאדיה חילו: יש שוטטות רבה מאוד, נשירה סמויה וגלויה – התלמידים ציינו שחלק מחבריהם שעובדים לא יחזרו לבתי-הספר.

נאדיה חילו: שמענו מנציגי התלמידים וההורים דברים מזעזעים, שצריכים להדליק לא רק אור אדום, אלא הרבה יותר מזה.

נאדיה חילו: הנושא הזה לא נדון.

נאדיה חילו: נכון שוועדת החינוך דנה בשכר ובתנאים, אבל לא דנו בהשלכות המאוד-קשות שיש לשביתה הזאת, ואף אחד לא הביא אותן בחשבון.

נאדיה חילו: וגם אוכלוסיית הילדים בסיכון, שגם הם לא נמצאים במסגרות.

נאדיה חילו: האוכלוסייה הזאת מתרחבת.

נאדיה חילו: קראנו, ואני רוצה לקרוא גם מפה, להתערבותו של נשיא המדינה במשבר החמור הזה.

נאדיה חילו: לדעתי הגיעו מים עד נפש והחברה זקוקה מאוד מאוד להתערבותו.

נאדיה חילו: תודה רבה.

דליה איציק: תודה רבה לך, גברתי.

דליה איציק: חברת הכנסת קולט אביטל, ואחריה – חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

קולט אביטל: גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, בזמן האחרון כולנו עדים לכל מערכת המתקפות וההאשמות ההדדיות בין שר המשפטים לבין בית-המשפט הגבוה לצדק.

קולט אביטל: הבוקר נחשפנו לסיפור נוסף ולאיוולת נוספת, כאשר השופטת דורית בייניש הואשמה בכך שהיא כאילו דורשת או מקבלת עצות או הנחיות משגריר ארצות-הברית.

קולט אביטל: בהכירי את השופטת, אני חושבת שזאת התקפה, זאת איוולת, זה שקר מוחלט.

קולט אביטל: אני חושבת שצריך לשים לב לא לעבור את הגבול בהתקפות האישיות הללו, כי בסופו של דבר זה לא עוזר לאף אחד.

דליה איציק: תודה לך, גברתי.

אביגדור יצחקי: היא ממש לא נקייה מזה.

צבי הנדל: היא הודתה שהיא היתה בפגישה.

ג'מאל זחאלקה: גברתי היושבת-ראש, אני מברך אותך על ההחלטה להקים ועדה בנושא רעידות אדמה.

ג'מאל זחאלקה: ככל שאני מתעמק בנושא אני רואה שהסכנה יותר מוחשית.

ג'מאל זחאלקה: כמובן, זו הסתברות, אבל יש סכנה כזאת.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה להתייחס למה שקורה בשולי ועידת אנאפוליס, וזו הקריאה של כמה מנהיגים ישראלים למדינות ערב לפתוח משרדי אינטרסים בישראל ולנרמל את היחסים הדיפלומטיים והכלכליים עם מדינת ישראל.

ג'מאל זחאלקה: רק מי שלא מעוניין בהסדר שלום עוד תקופה ארוכה מאוד יוצא בקריאה כזאת.

ג'מאל זחאלקה: ומדוע?

ג'מאל זחאלקה: כי אם יש יחסים נורמליים ויחסים דיפלומטיים ויחסים כלכליים, מי צריך שלום?

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שרק מי שלא מעוניין בשלום יכול להעלות דרישה כזאת.

דליה איציק: תודה לך, אדוני.

דליה איציק: חבר הכנסת צבי הנדל, ואחריו – חבר הכנסת אריה אלדד.

צבי הנדל: גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, אני רוצה לומר לך, גברתי היושבת-ראש, הזכרת את רעידות האדמה – אני חייב לומר שלפחות דבר אחד טוב יצא מזה שעקרו אותנו מבתינו.

צבי הנדל: הסבירו לי שמי שגר בקרוון אינו בסכנה.

צבי הנדל: אז אנחנו מחוסנים, הכול בסדר ולא צריך ועדה.

צבי הנדל: לענייננו, רציתי לדבר על משהו אחר, אבל משום שהוזכרה השופטת, אומר רק מלה אחת: אני ממש נדהם.

צבי הנדל: הרי היא אשה שיודעת בדיוק את כללי המשחק.

צבי הנדל: היא יושבת עם שגריר של מדינה.

צבי הנדל: היא לא מכחישה, היא רק אמרה שהיא לא דנה בסוגיה שנמצאת כרגע בדיון משפטי.

צבי הנדל: ואם כן, ואם לא, אפשר לדון על הגדר ועל השפיטה שלה ועל היישובים – – –

אביגדור יצחקי: וזה שהיא מצלצלת באמצע הלילה לחברי כנסת זה יותר טוב?

אביגדור ליברמן: – – –

צבי הנדל: מכיוון שאני ימני, אני צריך להיזהר בלשוני.

צבי הנדל: אני חושב שזה חמור מאין כמוהו ומישהו צריך להעיר לה על זה.

צבי הנדל: זה כבר לא יכול להיות שר המשפטים, כי הוא כבר חשוד, ואני במחנה הלא-נכון.

צבי הנדל: אז מישהו מהמחנה הנכון – אולי יוסי ביילין – צריך לשבת אתה ולהסביר לה.

צבי הנדל: ריבונו של עולם, יש גבול.

דליה איציק: חבר הכנסת הנדל, היות שאני ממש לא יודעת על מה הם דיברו, נראה לי – – –

צבי הנדל: תראי את התגובה שלה.

דליה איציק: מה היא אמרה?

צבי הנדל: מתוך ההן אני לומד על הלאו.

צבי הנדל: היא מודה שהיתה פגישה, אבל היא לא דנה בסוגיה שנמצאת עכשיו בדיון בבג"ץ.

צבי הנדל: היא לא הכחישה – רק עכשיו הגדר לא נמצאת בבעיה משפטית.

צבי הנדל: כשאתה הולך לדון עם שגריר על הגדר ועל ההתיישבות ועל איזה בסיס חוקי היישובים קמים ועל איזה בסיס חוקי הם מורחבים – הרי כל שבועיים היא דנה בסוגיות האלה.

דליה איציק: עלה בדעתי שאולי הוא דיבר אתה על שיטות משפט.

אביגדור יצחקי: הוא מומחה לזה.

דליה איציק: הוא לא מומחה למסחר, אבל הוא בא לדבר אתי כשהייתי שרת התעשייה והמסחר.

אחמד טיבי: גברתי היושבת-ראש, יש גורמים משפטיים שאומרים שהיא דנה בחילופי ביקורים של גורמים משפטיים – – –

דליה איציק: אז מה לא בסדר?

אחמד טיבי: זה בסדר, אבל העיתונאים הימניים – – – האמת היא שזו הפתעה – – – יש מישהו שלא מקבל ממנו הוראות – – –

דליה איציק: כן, אני.

אחמד טיבי: הוא מבקר כאן ונותן הוראות לחבר הכנסת אחמד טיבי.

דליה איציק: לא, לא להגזים.

דליה איציק: חבר הכנסת טיבי, לא להגזים.

אחמד טיבי: – – –

דליה איציק: אל תגזים.

דוד טל: דורית בייניש דיברה בהמלצת משרד החוץ – – –

דליה איציק: חבר הכנסת אריה אלדד.

אריה אלדד: תודה, גברתי היושבת-ראש.

אריה אלדד: גם אני מבקש להתייחס לשאלת המפגש בין שגריר ארצות-הברית ונשיאת בית-המשפט העליון בארץ.

אריה אלדד: אני רק מנחש מה היה קורה אם שגריר ישראל בארצות-הברית היה מבקש להיפגש עם נשיא בית-המשפט העליון הפדרלי בארצות-הברית כדי לדון אתו בשאלת הוצאתם מחוץ לחוק של ארגונים פלסטיניים שונים, נושא שמדינת ישראל מעוניינת בו.

אריה אלדד: אני מניח שמזכירת המדינה היתה מזמנת אותו, נוזפת בו ומורה – כי כך הם מתייחסים לישראל, כאל נחלה פיאודלית שלהם – לישראל לקרוא לשגריר ולהחליפו.

אריה אלדד: מדובר גם בהתערבות בוטה של מדינה ידידותית בעניינים פנימיים של ישראל, אבל חמור מזה, בחריגה של נשיאת בית-המשפט העליון מכלל בסיסי של הפרדת רשויות.

אריה אלדד: הלוא איך אנחנו יכולים להתייחס מעתה ואילך להחלטות שלה בנושאי גדר או התנחלויות?

אריה אלדד: האם היא לא נמצאת במצב שבו נציג מעצמה גדולה הפעיל עליה לחץ?

דליה איציק: חבר הכנסת זכור.

אחמד טיבי: זכור לי – – –

עבאס זכור: כבוד היושבת-ראש, חברי הכנסת, מדובר באשה פלסטינית בעלת תואר דוקטור, נבחרת ציבור, חברה בפרלמנט הפלסטיני, כיהנה כשרה למען האשה בממשלה העשירית של פלסטין, שנעצרה לפני שבועיים על-ידי כוחות הביטחון הישראליים.

עבאס זכור: המעצר שלה הוא מעצר פוליטי גרידא, ובזה מוסיפים אותה ל-44 חברי פרלמנט פלסטינים הכלואים בישראל; בזה היא תהיה האסירה הפרלמנטרית הראשונה בעולם, ובזה שוברים שיא בישראל, שלא קיים בכל העולם, שחברת פרלמנט כלואה בכלא בישראל.

עבאס זכור: ומדובר במדינת ישראל, הדמוקרטיה במזרח התיכון.

עבאס זכור: כחבר הכנסת, אני חושב שעל כל חברי הכנסת להתנגד למעצר הזה, ומבקש לשחרר אותה מייד.

עבאס זכור: אני גם מתנגד לכך שהיום קיבלתי מניעה ואיסור לבקר אותה בכלא, והסיבה – השב"כ מתנגד לביקור הזה.

עבאס זכור: תודה.

קריאה: – – –

עבאס זכור: ד"ר מרים סאלח.

דליה איציק: חבר הכנסת חסון – איננו כאן.

דליה איציק: חבר הכנסת אחמד טיבי, בבקשה.

אחמד טיבי: תודה, גברתי.

אחמד טיבי: אני רוצה לקרוא מדוח מבקר הרשות השנייה.

אחמד טיבי: בפירוט ההתחייבויות של מכרז ערוץ-2 כתוב בסעיף 10 שבעל הזיכיון יגדיל את הייצוג החברתי-התרבותי בקרב עובדיו בשלוש השנים הראשונות לזיכיון באופן שיעסיק לפחות את השיעורים שלהלן: דתיים – 10%; פריפריה גיאוגרפית וחברתית – 30%; עולים חדשים – 5%; ערבים – 5%, וזאת בקרב מנהליו הבכירים ועובדי אגף התוכניות.

אחמד טיבי: מנתונים שהתקבלו מהזכיין עולה כי נכון לשנת 2007 מועסקים בתחום התוכניות ובהנהלת הזכיין 31% אנשי פריפריה, מתוך 44%, ו-10.5% דתיים.

אחמד טיבי: לרשות נמסר – וזה חשוב – כי הזכיין מצר על כך שכרגע לא מועסקים בתחנה עובדים ערבים או יוצאי אתיופיה, למעט רפיק חלבי, רכז האזור הצפוני של "רשת".

אחמד טיבי: אך הם עושים מאמצים רבים לשלב גם אנשי מקצוע ממגזרים אלה.

אחמד טיבי: הרשות מקווה מאוד שבשנה הקרובה היא תקלוט אנשי מקצוע מהמגזר הערבי ומהמגזר האתיופי.

אחמד טיבי: אפילו בכנסת לפני חצי שעה היו כאן שישה חברי כנסת ערבים וחמישה יהודים.

אחמד טיבי: אז אולי בערוץ-2 יקיימו אחרי הוראות המכרז – את היית אז שרת התקשורת, גברתי היושבת-ראש.

אחמד טיבי: מכרז והתחייבויות צריך לקיים.

דליה איציק: אני יכולה להגיד לך שבכנסת כבר התחילו לעשות תיקונים.

דליה איציק: אני נתתי הנחיה וכבר נכנס עובד בדואי, ונכנס עכשיו עובד מוסלמי.

אחמד טיבי: שני עובדים ערבים.

דליה איציק: ושני עובדים ערבים בממ"מ, ונכנסו חרדים.

דליה איציק: אני בהחלט חושבת שצריך לתת ביטוי גם למגזרים אחרים.

אחמד טיבי: ברשותך, אני רוצה להודות ליושבת-ראש, ברצינות.

אחמד טיבי: לאחרונה יש עלייה במספר הערבים הנקלטים בכנסת, ואלחבל עלג'ראר, ואנחנו והיושבת-ראש בדרך לקלוט עוד ערבים.

אחמד טיבי: יישר כוח.

זהבה גלאון: אפילו אני מצטרפת לחבר הכנסת טיבי.

אחמד טיבי: בברכות – – –

זהבה גלאון: נכון.

דליה איציק: חבר הכנסת צרצור.

אברהים צרצור: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, בפרסומים שהכינו ארגונים של זכויות אדם, הן ישראליים והן בין-לאומיים, נכתב שעשרות חולים ברצועת-עזה סובלים ממחלות כרוניות, מחלות קשות מאוד, עד כדי מוות.

אברהים צרצור: לפי סטטיסטיקה שפורסמה לאחרונה, יותר מ-15 חולים פלסטינים מעזה מתו, ויש מאות חולים כאלה שמחכים – פשוט מאוד מסתכלים אל המוות פנים אל פנים, כתוצאה מהמצור שישראל כופה על רצועת-עזה.

אברהים צרצור: אני חושב שהגיע הזמן – – –

אביגדור יצחקי: – – –

אברהים צרצור: אני חושב ומאמין שהגיע הזמן שממשלת ישראל תתייחס לנושא הרגיש הזה.

אביגדור יצחקי: – – – את ה"חמאס".

אביגדור יצחקי: פשוט חוצפה.

אברהים צרצור: אני מאוד מבקש ממך, חבר הכנסת, לשמוע אותי עד הסוף.

אברהים צרצור: אלה עובדות שלא אני פרסמתי, אלה עובדות שפרסמו ארגוני זכויות אדם ישראליים וגם בין-לאומיים.

אביגדור יצחקי: – – –

אברהים צרצור: אם יש לך טענות אז תפנה את הטענות האלה למדינת ישראל ולארגונים האלה.

אביגדור יצחקי: לא, ל"חמאס" תפנה – – –

אברהים צרצור: עובדות כאלה צריכות לקומם אותך באופן אישי – –

אביגדור יצחקי: זה מקומם אותי כי זה ה"חמאס" – – –

אברהים צרצור: – – וצריכות לעורר גם את ממשלת ישראל, עד כדי כך שהיא תפתח פתח לחולים האלה כדי שהם יזכו לטיפול נאות.

אברהים צרצור: תודה, גברתי.

דליה איציק: תודה, אדוני.

דליה איציק: חבר הכנסת גדעון סער.

אביגדור יצחקי: תפסיקו – – –

דליה איציק: לא, לא, סליחה.

דליה איציק: חבר הכנסת יצחקי.

דליה איציק: חבר הכנסת צרצור, נא לשבת.

אברהים צרצור: – – – באמת, למה אתה צועק?

אברהים צרצור: לא יודע.

גדעון סער: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, אני לא תכננתי, ואני גם לא – – –

דליה איציק: סליחה, חבר הכנסת גדעון סער.

דליה איציק: אם יש עוד חברי כנסת שנכנסו עכשיו ורוצים להירשם, יש לנו עוד חמש דקות, וניתן להירשם.

גדעון סער: – – – אני גם לא מרבה להשתמש בפורמט הזה של נאומים בני דקה.

גדעון סער: אבל אני רוצה להגיד לידידי, שהם באמת ידידי, ששמעתי אותם, ושמעתי אותם בחדרי, והגעתי בגלל זה.

גדעון סער: ואני אומר את זה אף-על-פי שלא נוח לי, כי היום נשיאת בית-המשפט העליון התארחה אצלי בוועדה, ואני רוצה להגיד את זה בביטחון מלא, לפחות מבחינתי.

גדעון סער: התפרסם בעיתון אמריקני שנשיאת בית-המשפט העליון חיוותה דעה בנושא מסוים.

גדעון סער: אז זה התפרסם.

גדעון סער: יצאה הכחשה ברורה וחד-משמעית.

גדעון סער: אפשר לחלוק בהרבה מאוד דברים.

זבולון אורלב: איזה הכחשה?

גדעון סער: חד-משמעית, יצאה.

גדעון סער: קודם כול, מותר להיפגש עם שגרירים, גם לנשיאת בית-המשפט העליון.

גדעון סער: אני לא יודע אם אתה יודע שמבקשים מנשיאת בית-המשפט העליון להיפגש עם הרבה מאוד מנהיגים זרים שמגיעים לארץ, וזה בסדר גמור.

גדעון סער: אבל אם יש הכחשה ברורה מנשיאת בית-המשפט העליון שהיא לא דיברה לא על תיקים תלויים ועומדים ולא על נושאים, ולא חיוותה עמדה פוליטית, אני מציע להאמין לה במאה אחוז – דיברו כאן חברי כנסת אחרים, מסיעתך, חבר הכנסת אורלב, אתה לא היית – אלא אם כן אנחנו רוצים לא להאמין בשום דבר, לא לכבד שום מוסד, לנתץ את הכול, להרוס את הכול, להיגרר אחרי כל השמצה.

גדעון סער: אני מציע לתת קרדיט שהייתי נותן לכל אדם במעמד הזה שמוסר הכחשה כל כך ברורה, ולתת אמון בגרסתו, ולחיות עם כל חילוקי הדעות האחרים שישנם.

דליה איציק: תודה, אדוני.

דליה איציק: חבר הכנסת זבולון אורלב – בבקשה, אדוני.

זבולון אורלב: גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, ברשותך, חבר הכנסת סער, אני חולק עליך.

זבולון אורלב: עצם העובדה שנשיאת בית-המשפט העליון מגיעה למצב שבו היא צריכה להכחיש, והיא צריכה להסביר, והיא צריכה לנמק – עצם העובדה הזאת, זה מגיע למצב – – –

גדעון סער: כל אדם שמשמיצים אותו צריך – – –

זבולון אורלב: תשמע, יש ביידיש אמרה: "כששואלים – זה טרף".

זבולון אורלב: לא צריכים להגיע, לפחות למראית עין, בשעה שבבית-המשפט תלויים ועומדים נושאים שהם במחלוקת בין חלק מן הבית הזה לבין האמריקנים – יכול להיות שלא בין חברי הממשלה, יכול להיות שגם לא בין הממשלה לבין האמריקנים.

זבולון אורלב: אני מניח ששגריר ארצות-הברית לא בא ללמוד מנשיאת בית-המשפט העליון את שיטת המשפט הישראלית; אני כך מעריך.

זבולון אורלב: אני מכבד, ואני יודע שנפגשים וכדומה.

זבולון אורלב: אני חושב שזו פגישה מיותרת.

גדעון סער: – – – לבדוק מה היא תפסוק, מה היא תפסוק.

זבולון אורלב: אמרתי את זה?

זבולון אורלב: לא אמרתי את זה.

זבולון אורלב: אני אומר לך – לפחות למראית עין.

זבולון אורלב: ואני אומר לך שזו פגיעה אנושה וקשה בכבודו של בית-המשפט העליון, שאני מעוניין בכבודו, ויש לכנסת עניין בכך שיהיה בבית-המשפט העליון אמון רחב.

זבולון אורלב: אתה שואל אותי אם זה פגע באמון?

זבולון אורלב: כן, זה פגע באמון שלי ביכולת של נשיאת בית-המשפט העליון לשבת עכשיו בנושאים שהם שנויים במחלוקת, גם מול האמריקנים.

זבולון אורלב: ולכן, אני חושב שהיא צריכה לנקוט אמצעי זהירות, היא צריכה להדיר את עצמה מדיונים כרגע – לפחות בטווח הקרוב – בתיקים שתלויים ועומדים בסוגיות שאנחנו בוויכוחים עם האמריקנים בהן.

דליה איציק: תודה, אדוני.

דליה איציק: חבר הכנסת יצחקי.

גדעון סער: יש לנו מחלוקת על המאחזים עם כל מדינות העולם, ולפי זה נשיאת בית-המשפט העליון לא צריכה להיפגש עם – – –

זבולון אורלב: גם אבו מאזן ייפגש – – –

דליה איציק: בבקשה, חבר הכנסת יצחקי.

אביגדור יצחקי: גברתי היושבת-ראש וחברי חברי הכנסת, שלוש הערות, ברשותך.

אביגדור יצחקי: הערה ראשונה – חבר הכנסת גדעון סער, פורסם שהיא צלצלה לחברי כנסת ממפלגת העבודה בלילה כדי למנוע חקיקה.

אביגדור יצחקי: לזה לא היתה הכחשה.

אביגדור יצחקי: גם ראיתי סקר באיזה עיתון על ירידה חדה מאוד במעמדו של בית-המשפט העליון ושל בתי-המשפט בישראל בכלל.

אביגדור יצחקי: ומי היום קובל על כל הדברים האלה?

אביגדור יצחקי: הנשיא הקודם של בית-המשפט העליון, כאילו הוא לא אחראי לדברים האלה בכלל.

גדעון סער: – – –

אביגדור יצחקי: אני לא מדבר על זה, אני מדבר על זה שאנחנו נמצאים באמצעו של משבר, לא רק משבר מנהיגות במדינה, אלא גם במעמדו של בית-המשפט העליון, וצריך להיזקק לזה.

אביגדור יצחקי: אני רוצה רק להוסיף.

אביגדור יצחקי: העיר לי אחד הסדרנים, ובצדק, שיש תקיפה נוראית של זקנים בזמן האחרון.

אביגדור יצחקי: ראינו אתמול בטלוויזיה ושלשום בטלוויזיה דברים שהם בגדר זוועה.

אביגדור יצחקי: אומץ הלב של הגברת הזאת – – –

דליה איציק: "התפוז המכני", "התפוז המכני".

דליה איציק: פשוט נורא ואיום.

אביגדור יצחקי: נכנס גם השר לביטחון פנים – צריך לעשות בעניין הזה מעשה רציני מאוד, גם במערכת המשפט וגם במערכת החוקרת ובמשטרה, על מנת למנוע את הדברים האלה, ובטוח שלב כולנו עם האנשים המבוגרים האלה.

דליה איציק: תודה לך, אדוני.

דליה איציק: הצטרף אלינו השר לביטחון פנים.

דליה איציק: אני גם תפסתי אותו במעלה המדרגות, השר היה עסוק קודם.

דליה איציק: ברוכות הבאות, היושבות אתנו ביציע, תודה שבאתן, אני יודעת שתהיה לכן פגישה עם השר.

דליה איציק: אדוני השר, גם אני שומעת את הטקסט המזעזע של האנשים הקשישים הללו שמותקפים.

דליה איציק: משהו רע עובר על החברה הישראלית.

דליה איציק: יש לי הרגשה שזה לא רק שוטרים, זה הרבה יותר מזה, ואני גם לא חושבת שזה רק על הכתפיים שלך.

דליה איציק: צריכים פה כמה כתפיים מעורבות, של הרבה מאוד גורמים.

דליה איציק: אנחנו מוכרחים להקים יחידה שתחשוב על העניין הזה.

דליה איציק: אני שנים אומרת שאני מחפשת קדמן כזה – כמו יצחק קדמן לילדים אני מחפשת יצחק קדמן לקשישים, כזה שכל הזמן יבוא ויעיר ויגיד.

אביגדור יצחקי: הוא דווקא לא דוגמה טובה.

דליה איציק: למה?

דליה איציק: הוא עושה עבודה נהדרת.

דליה איציק: הוא עושה עבודה נהדרת.

ג'מאל זחאלקה: יש מפלגה, שהיא תעלה את זה.

דליה איציק: הכול פוליטי?

דליה איציק: די כבר, נו.

ג'מאל זחאלקה: יש מפלגה שתעלה את זה.

דליה איציק: מה זה קשור למפלגה?

דליה איציק: הקשישים רק אצלה, לא אצלך?

דליה איציק: די כבר, לא הכול פוליטי.

דליה איציק: הנושא יותר מדי כואב שנעשה ממנו בדיחה.

דליה איציק: אני ממש מרגישה שמוכרחים לעשות משהו, תגיד לי מה – אם אנחנו יכולים בבית הזה להתלכד, ימין ושמאל, ערבים ויהודים, מה שרק אפשר.

דליה איציק: זה פשוט נורא.

דליה איציק: אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

דליה איציק: חבר הכנסת יואל חסון, ולפניך – יושב-ראש ועדת הכנסת.

דליה איציק: אתה מייד אחריו.

דליה איציק: יש לך עשר דקות.

): תודה, גברתי.

): פרק זמן של 20 דקות הוא רב, אני לא צריך 20 דקות.

): גברתי היושבת-ראש, אני מודיע בזאת על חילופי אישים בוועדת המדע והטכנולוגיה, מטעם סיעת הליכוד: במקום חבר הכנסת יובל שטייניץ יכהן חבר הכנסת מיכאל איתן.

): גברתי היושבת-ראש, עמיתי חברי הכנסת, אני מבקש לתקן טעות.

): ביום י"א בכסלו התשס"ח, 21 בנובמבר 2007, מסרתי כאן הודעה כי ועדת החינוך, התרבות והספורט תדון בהצעת חוק קליטת חיילים משוחררים (תיקון – הטבות במוסדות אקדמיים, במכינות קדם-אקדמיות ובמוסדות להכשרה מקצועית), התשס"ז–2007, של חבר הכנסת זבולון אורלב.

): הריני להודיע בזאת כי ועדת העבודה, הרווחה והבריאות תדון בהצעת חוק זו.

): תודה.

דליה איציק: תודה לך, אדוני.

דליה איציק: [הצעת חוק פ/402/17; נספחות.

דליה איציק: ]

דליה איציק: חברי חברי הכנסת, אדוני יושב-ראש הוועדה לקידום מעמד האשה – שלום לך, אדוני, אנא הסתובב אלי עם הכיסא, אני רוצה להתייחס אליך – חברי חברי הכנסת, יום המאבק הבין-לאומי באלימות נגד נשים.

דליה איציק: השתתפתי היום השתתפות חלקית בישיבת הוועדה לקידום מעמד האשה, השתתפה בה גם נשיאת בית-המשפט העליון.

דליה איציק: כבר ציינתי קודם שזו הפעם הראשונה בהיסטוריה שמכהן גבר בראשות הוועדה לקידום מעמד האשה.

דליה איציק: so far, זה כנראה עובד יותר טוב.

דליה איציק: תוסיפו גם את אישיותו של חבר הכנסת סער – לא אישיות קלה, צריך להודות, אבל פרלמנטר נמרץ, שעושה עבודה נהדרת.

דליה איציק: זו גם הזדמנות להגיד לך, חבר הכנסת סער, שאתה עושה עבודה יוצאת מן הכלל, ועובדה שקיבצת קבוצת נשים, לצערי לא מספיק גברים, שמטפלת בסוגיה הזאת.

דליה איציק: כאילו אלימות נגד נשים מפעילות רק נשים, לא מפעילים גברים.

דליה איציק: חבל שחברי הגברים לא משתתפים יותר, בדיוק כמו שאני תובעת שנשים תשתתפנה במועדונים שכאילו שייכים רק לגברים.

דליה איציק: כתבתי לי משהו היום וחשבתי לעצמי, השר דיכטר, שאתה יכול לספר לנו אולי יותר מכל איש אחר במערכת מה נעשה שם, אם אתה רואה בשנה האחרונה דברים אחרים.

דליה איציק: אני לוקחת את הנאומים שלי מיום האשה הבין-לאומי, אני מסתכלת עליהם והם כמעט אותו דבר.

דליה איציק: אני אומרת לעצמי שאולי אתה רואה בשנה האחרונה דברים אחרים.

דליה איציק: תעיר לנו או תאיר את עינינו, אם יש דברים שצריך לעשות, שאתה רואה אותם – דווקא כמי שהגיע להיות השר לביטחון פנים בשנה וחצי האחרונה, ואם הכנסת יכולה לסייע במשהו.

דליה איציק: אני יכולה להגיד לך שבכוחי הדל, מהמקום שאני יושבת בו, הצעות שעולות, חקיקה שעולה, אני תמיד דוחפת אותן.

דליה איציק: הוועדה לקידום מעמד האשה ישבה כל הזמן במקלט למטה; יש פה אמירה, היא יושבת במקום אחר.

דליה איציק: יש לגדעון סער היום המון כלי עבודה – הגם שהוא אף פעם לא יודה בזה – שהענקתי לו כדי שהוא יוכל לתפקד הרבה יותר טוב.

דליה איציק: נראה לי שבחקיקה אנחנו טובים מאוד, נראה לי שאין לנו מה להתבייש בחקיקה, ויש לנו הרבה מאוד מה לעשות בתחומים אחרים.

דליה איציק: אם יש לך משהו להגיד, אנחנו בוודאי נשמח לשמוע.

דליה איציק: נעבור עכשיו לחבר הכנסת יואל חסון.

דליה איציק: השר נמצא כאן, הוא ישיב לך על הצעת החוק, והשר כמובן יוכל לשאת דברים, אם הוא ירצה.

דליה איציק: האמת היא שיש לך זמן עד דקה, כי זו הנמקה מהמקום, אבל הפעם ניתן לך יותר.

יואל חסון: גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, כבוד השר, הנשים שנמצאות אתנו כאן באולם, חברי, אנחנו מציינים היום בכנסת את המאבק הבין-לאומי באלימות נגד נשים.

יואל חסון: אנחנו מדברים היום על אלימות, גברתי היושבת-ראש, ומדברים על כך שמשהו רע קורה, אפשר לחוש את זה לפעמים.

יואל חסון: במקומות מסוימים ובאווירה מסוימת, אתה מתחיל להרגיש את רף האלימות באוויר, אתה מתחיל להרגיש את האווירה של האלימות ברחוב.

יואל חסון: דוגמה קטנה מהחיים, לא מזמן, בערך לפני חודשיים, הגעתי למקום כלשהו ורציתי לעצור במקום כלשהו.

יואל חסון: עצרתי, ואחר כך חסם אותי רכב.

יואל חסון: חשבתי פעמיים אם להעיר לנהג, כי לא ידעתי איזו תקרית עוד עלולה לצאת מהדבר הזה.

אביגדור יצחקי: הוא ישפד אותך.

יואל חסון: יכול להיות.

יואל חסון: יכול להיות שלא הייתי פה היום, חס ושלום, אבל לא עשיתי דבר, חיכיתי בסבלנות ברכב, ובסוף הוא הואיל להזיז את הרכב.

יואל חסון: בהחלט יש משהו באוויר.

יואל חסון: זה מגיע, בין השאר, גם בגלל לגיטימציה וסלחנות, ואכיפה וענישה חלשות מאוד.

יואל חסון: אנחנו רואים הרבה מאוד כותרות גדולות מאוד על פושעים, על אלימות נגד נשים, נגד קטינים, נגד זקנים, וכשזה מגיע אחר כך, אחרי שנתיים, להכרעה בבית-משפט, הענישה לא חזקה מספיק ולא כבדה מספיק, ובסופו של דבר אנשים מסתכלים על הדבר הזה.

יואל חסון: לדעתי מערכת המשפט בישראל סלחנית מדי כלפי אנשים שנוקטים אלימות.

יואל חסון: לדעתי צריך לצאת מהיום הזה מסר חזק מאוד וחד מאוד, גם למערכת המשפט, גם למערכת האכיפה וגם ברמה הציבורית, שאלימות היא לא שפה בחברה הישראלית, אלימות היא לא דרך לפתור בעיות בחברה הישראלית ואלימות היא דבר בלתי נסלח.

יואל חסון: היא דבר שאנחנו מתייחסים אליו מאוד מאוד ברצינות, זה המסר.

יואל חסון: רציתי פה, גברתי היושבת-ראש, לציין את המספרים הקשים של נשים שנפגעות מאלימות.

יואל חסון: מדובר במאות ובאלפים, לפעמים בעשרות אלפים.

יואל חסון: אגב, מדובר גם באלימות שמתחילה נגד נשים ונמשכת אחר כך גם נגד ילדים.

יואל חסון: זה דבר שמתפתח והופך בתים למקום של סיוט.

יואל חסון: הדברים האלה בלתי נתפסים, הם זוועתיים.

יואל חסון: אנחנו יודעים על מספרים קשים של קטינים שעברו אונס.

יואל חסון: כמובן, מדברים על נשים שעוברות אונס.

יואל חסון: כשדיברתי על סלחנות, גברתי היושבת-ראש, ועל קלות דעת, ראינו את זה לא מזמן, לפני יומיים.

יואל חסון: יושב-ראש ארגון המורים בחר להגיד שיש כאלה שנהנים מאונס, יש כאלה שאונס בשבילם זה לא סבל.

יואל חסון: כשאומר זאת איש חינוך, נציג ארגון עובדים, שאני בטוח שהוא לא מייצג בדבריו את המורים – אז זו שפה לגיטימית, זה נותן לגיטימציה, הרי יש כאלה שנהנות מאונס או נהנים מאונס.

יואל חסון: אני חושב שאלה בדיוק הדברים וזה בדיוק השיח שצריך להוריד מסדר-היום.

יואל חסון: לכן, גברתי היושבת-ראש, אני מציג כרגע הצעת חוק שמדברת על הרחבת הענישה או על החמרה של הענישה הכספית כלפי מעסיקים שמתכוונים להעסיק או מעסיקים עברייני מין במודע.

יואל חסון: יש כאלה.

יואל חסון: מתברר שיש כאלה ומתברר שיש אנשים שבהחלט ממשיכים להעסיק אנשים שהם עברייני מין, ואפילו לשאת בקנסות מסיבות אלה ואחרות.

יואל חסון: לכן החלטתי יותר מלהכפיל את הקנס, ולהעמיד את הקנס על למעלה מ-200,000 שקלים.

יואל חסון: אנחנו מאמינים – בהצעת החוק שלי, אני חושב – – – -

נסים זאב: איך ברור שזה עבריין מין?

יואל חסון: עבריין מין מורשע.

יואל חסון: עבריין מין שזה ידוע ובמודע.

יואל חסון: אני אמרתי: במפורש ובמודע וכאשר זה ידוע והוא מודע לעניין.

נסים זאב: אני לא יודע מי עבריין מין.

נסים זאב: איפה זה מופיע?

יואל חסון: אני רוצה להסביר לך, חבר הכנסת זאב.

יואל חסון: כאשר מתקבלת במקום העבודה תלונה או ידיעה שאותו עובד הוא עבריין מין – תתפלא, הם לא ממהרים לפטר אותם, מכל מיני סיבות.

יואל חסון: לפעמים יש מצב שהעובד חיוני למערכת, והמעביד אומר, בקלות הדעת שדיברנו עליה, שזה בסדר; זה היה, זה נגמר, זה עבר.

יואל חסון: אבל זה יכול להיות, בעיקר כשמדובר במקומות שבהם הוא בא במגע עם ילדים, לדוגמה, או עם קטינים.

יואל חסון: פה צריכה להיות חשיבה וענישה מאוד ברורה.

יואל חסון: לכן החוק שלי – כשאני אעביר כאן בתיאום עם הממשלה ובתיאום עם המשרד הרלוונטי – מדבר על הרחבת הקנסות, ולמעשה, כמו שדיברנו, על יצירת ענישה חזקה יותר, ברורה יותר, שתעזור לנו להתמודד עם הבעיות האלה.

יואל חסון: תודה רבה.

דליה איציק: תודה לך.

דליה איציק: השר דיכטר, האם אתה תסכים שנאסוף את ההצעות ואתה תשיב עליהן במרוכז, או שאתה רוצה לענות אחת אחת?

אבי דיכטר: אשיב במרוכז.

אבי דיכטר: [הצעת חוק פ/281/17;

אבי דיכטר: נספחות.

אבי דיכטר: ]

דליה איציק: חבר הכנסת זבולון אורלב.

זבולון אורלב: גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, כמקובל, צריך לומר שהצעת החוק הזאת – גם של חבר הכנסת חסון וגם שלי – מקורה בהצעת חוק זהה לחלוטין שהגישה חברת הכנסת גילה פינקלשטיין מהמפד"ל בכנסת השש-עשרה, והדבר מצוין בהצעת החוק שהגיש חבר הכנסת חסון ובהצעת החוק שלי.

זבולון אורלב: לצערנו, בכנסת השש-עשרה לא נסתייע להעביר את החוק הזה.

זבולון אורלב: כדי להוסיף על דברי קודמי אומר שעל-פי החוק הקיים, מוסד חינוכי, מוסד שיש בו ילדים, מוסד שיש בו אנשים חסרי ישע, חייב להעביר את שמות האנשים שהוא מעסיק, כדי לוודא שהעובד שהוא מקבל איננו פדופיל, איננו עבריין מין.

זבולון אורלב: זאת הדרך שהמחוקק קבע כדי להגן על ילדים וחסרי ישע, כדי שלא יתקבלו לעבודה במוסדות של ילדים עובדים שיש להם רקע מיני, שיש בהם מסוכנות לעבודה עם ילדים.

זבולון אורלב: זה חוק רחב מאוד, והוא חל לא רק על מוסדות חינוך פורמליים אלא גם על קייטנות, גם קייטנות פרטיות.

זבולון אורלב: הכנסת חוקקה חוק מאוד רחב בעניין הזה, כדי להגן.

זבולון אורלב: לכן החובה היא על המעסיק – מעבר לעונשים שהפדופיל מקבל יש חובה על המעסיק.

זבולון אורלב: המחוקק קבע, הכנסת קבעה, שמעסיק שיזלזל בהוראה הזאת ולא יפנה, לא יקבל מידע ויעסיק בסופו של דבר – יקבל קנס.

זבולון אורלב: הצעת החוק שלנו באה להרתיע יותר את המעסיק ולשלש את הקנס שהמחוקק קבע.

זבולון אורלב: כך יעשה המעסיק שיקול משולש אם הוא מוכן לקחת את הסיכון ואם הוא מוכן להסתכן בהטלת קנס.

זבולון אורלב: אני חושב שהמינימום שאנחנו יכולים לעשות למען חסרי ישע – וילדים הם חסרי ישע, זקנים הם חסרי ישע ואנשים חולים הם חסרי ישע – הוא שנעשה כל דבר אפשרי כדי להגן עליהם.

זבולון אורלב: בכוחנו להגדיל את הקנס, בהנחה שהקנס מרתיע.

זבולון אורלב: אגב, מעבר לעבריינות הפלילית שיש בזה.

זבולון אורלב: אני מאוד מקווה שהכנסת תעביר את החוק הזה ונוכל להשלים אותו כדי שהוא ייכנס לספר החוקים.

זבולון אורלב: תודה.

דליה איציק: תודה לך, אדוני, יושב-ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה.

דליה איציק: כבוד השר אברהם דיכטר, אתה מוזמן להשיב במשולב על שתי הצעות החוק.

דליה איציק: אנחנו נעבור להצבעה עוד מעט.

דליה איציק: נא לצלצל.

אבי דיכטר: גברתי היושבת-ראש, חברי הכנסת, חברי הכנסת שהגישו את הצעות החוק, יואל חסון וזבולון אורלב.

אבי דיכטר: הצעות החוק המונחות כאן מבקשות לשלש את הקנס הקבוע בחוק, העומד היום על 67,300 שקלים.

אבי דיכטר: החוק למניעת העסקת עברייני מין במוסדות מסוימים קובע, כי במוסדות הנותנים שירות לקטינים או לאנשים עם מוגבלות אסור להעסיק בגיר שמלאו לו 18 שנים שהורשע בעבירת מין שהוא נידון עליה לשנת מאסר או יותר בפועל.

אבי דיכטר: איסור זה של העסקתו חל ממועד ההרשעה ועד ל-20 שנים לאחר שחרורו של העבריין מבית-הסוהר.

אבי דיכטר: כלומר, מי שהורשע והשתחרר בינואר 2008, לא יוכל להיות מועסק במוסדות האלה עד לחודש ינואר 2028.

אבי דיכטר: תיקון חקיקה שהתקבל לאחרונה, ושייכנס לתוקפו ב-1 בפברואר 2008, מרחיב את האיסור.

אבי דיכטר: התיקון היה של חברת הכנסת יחימוביץ.

אבי דיכטר: ההחמרה או ההרחבה של האיסור היא שהעסקת כל בגיר שהורשע בעבירת מין, ללא קשר לסוג העונש שהוטל עליו ולחומרת העונש – במשך 20 שנה לאחר ההרשעה, ואם נידון למאסר ימנו את 20 השנים ממועד שחרורו מבית-הסוהר.

אבי דיכטר: לשם כך מטיל החוק חובה על מוסדות כאמור לקבל מכל בגיר המועמד לעבודה אישור מהמשטרה שלפיו אין מניעה להעסקתו במוסד לפי הוראות חוק זה.

אבי דיכטר: יש לציין כי הגדרת המוסדות, קרי המעסיקים בחוק, היא הגדרה רחבה ביותר וכוללת, למשל, כל מוסד חינוכי, מתנ"ס, מכון כושר, חברת הסעות וכיוצא בזה שנותנים שירות גם לקטינים או מוסדות שמיועדים לאנשים בעלי מוגבלות.

אבי דיכטר: החוק קובע כי מעסיק שקיבל לעבודה אדם כאמור בניגוד להוראות החוק, או קיבל לעבודה אדם בלא שקיבל לגביו אישור משטרה כנדרש, ייקנס בסכום הקבוע בחוק העונשין, העומד היום, כפי שאמרתי, על 67,300 שקלים.

אבי דיכטר: הצעות החוק מבקשות, כאמור, לשלש את סכום הקנס, כדי לסייע במאבק בתופעת הפדופיליה ולצורך הרתעה משמעותית במיוחד כלפי מעסיקים העוברים על החוק.

אבי דיכטר: אגב, בשנים האחרונות, גברתי היושבת-ראש, מספר האנשים שפונים כדי לקבל את אישור המשטרה הוא בעלייה.

אבי דיכטר: השנה, שנת 2007, עד היום כבר היו למעלה מ-33,000 פניות, וזה מספר כמעט כפול ממספר הפניות בשנה שעברה.

אבי דיכטר: ב-2005 היו 25,000 פניות.

אבי דיכטר: עם זאת, צריך לומר שעד היום יש מקרה אחד בלבד שבו נפתח תיק חקירה נגד מישהו שנחשד בעבירה על-פי החוק.

זבולון אורלב: עצם הפנייה מרתיע.

אבי דיכטר: חובתי להביא את הנתונים והעובדות בטרם הצבעה.

אבי דיכטר: ועדת השרים לענייני חקיקה ואכיפת החוק החליטה בישיבתה ביום 25 בנובמבר 2007 לתמוך בהצעות החוק, שיש בהן גם כדי להרתיע מעסיקים מלעבור על הוראות החוק וגם כדי ליצור תמריץ לעמידה בדרישות החוק, ולכן אני מבקש את תמיכת הבית בהן.

אבי דיכטר: תודה רבה.

דליה איציק: אדוני השר, אם תרצה אחר כך להתייחס לסוגיה שהעלינו היום, יום המאבק באלימות נגד נשים, אנחנו כמובן נשמח.

דליה איציק: עכשיו נעבור להצבעה, חברי חברי הכנסת, על הצעת החוק של חבר הכנסת יואל חסון.

דליה איציק: הצבעה מס' 2 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לדיון מוקדם בוועדה – 13 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק למניעת העסקה של עברייני מין במוסדות מסוימים (תיקון – עונשין), התשס"ו–2006, לדיון מוקדם בוועדה שתקבע ועדת הכנסת נתקבלה.

דליה איציק: אני מבינה שוועדת השרים תומכת.

דליה איציק: נכון, אדוני השר?

אבי דיכטר: כן.

דליה איציק: ועדת החוקה, חוק ומשפט.

גדעון סער: הוועדה לקידום מעמד האשה.

דליה איציק: אז ההצעה תעבור לוועדת הכנסת.

דליה איציק: אנו עוברים להצבעה על הצעת חוק למניעת העסקה של עברייני מין (תיקון – עונשין), של חבר הכנסת אורלב.

דליה איציק: חברי, בבקשה ההצבעה.

דליה איציק: הצבעה מס' 3 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לדיון מוקדם בוועדה – 12 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק למניעת העסקה של עברייני מין במוסדות מסוימים (תיקון – עונשין), התשס"ו–2006, לדיון מוקדם בוועדה שתקבע ועדת הכנסת נתקבלה.

דליה איציק: ההצעה קיבלה רוב, והוועדה המוסמכת לדון בהצעה לפי תקנון הכנסת – חבר הכנסת סער, גם כאן יש לך הערה?

דליה איציק: אדוני, בבקשה.

זבולון אורלב: – – – זו ועדה עמוסה מאוד.

זבולון אורלב: אם רוצים לזרז הצעת חוק כזו, צריך להעביר – – –

דליה איציק: ובכן, להעברה לוועדת הכנסת, כי אני מבינה שיש פה – – –

גדעון סער: אם לא מושמעת עוד עמדה, אז – – –

דליה איציק: הושמעה כבר עמדה.

דליה איציק: ועדת הכנסת.

דליה איציק: [הצעת חוק פ/3060/17; נספחות.

דליה איציק: ]

דליה איציק: אנחנו עוברים להצעת חוק של חברת הכנסת נאדיה חילו וחבר הכנסת גדעון סער.

דליה איציק: בבקשה.

דליה איציק: בוא לכאן.

דליה איציק: היום אנו עושים לך כבוד גדול.

גדעון סער: אבל אני עולה בהצעות לסדר-היום.

דליה איציק: מה אכפת לך?

דליה איציק: אני מזמינה אותך לפה.

יואל חסון: זה יעלה לך.

גדעון סער: גברתי היושבת-ראש, תודה.

גדעון סער: אני גם רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת להודות לך על כל הסיוע, כפי שעשית היום בוועדה.

גדעון סער: אני מודה לך גם על כך שכיבדת אותנו בנוכחותך וגם על הסיוע לאורך כל הדרך בכל מה שנוגע לצרכים ולפעילות של הוועדה.

גדעון סער: זו הזדמנות טובה.

גדעון סער: מכובדי השר לביטחון פנים, כנסת נכבדה, האמת היא שקיוויתי שחברת הכנסת נאדיה חילו תציג את הצעת החוק.

גדעון סער: בעצם, הצטרפתי בשמחה ליוזמתה.

גדעון סער: אני אומר את הדברים בתמצית.

גדעון סער: היום, החוק למניעת אלימות במשפחה – חברת הכנסת חילו, אמרתי כרגע שאני מעדיף שאת תציגי את החוק.

גדעון סער: אם באופן יוצא דופן תסכים יושבת-ראש הכנסת לאפשר לחברת הכנסת חילו.

דליה איציק: אמרתי לכם שזה יעלה.

דליה איציק: ראיתי.

דליה איציק: בבקשה, אני אאפשר לך.

דליה איציק: אתה תקצר, ואני אאפשר לה.

גדעון סער: אקצר מאוד.

גדעון סער: רעיון הצעת החוק הוא: המצב המשפטי היום הוא שבית-המשפט מוסמך לתת צו הגנה לאדם מפני בן משפחה שנהג בו באלימות או ביצע בו עבירת מין בסמוך להגשת הבקשה למתן הצו, או אם יש יסוד סביר להניח, בזמן הגשת הבקשה, שהוא מסכן אותו מבחינה גופנית או עלול לבצע בו עבירת מין.

גדעון סער: החוק קובע שעל מנת לתת את הצו, חייב להיות דיון במעמד שני הצדדים, אם כי אפשר לתת צו במעמד צד אחד ואז צריך להתקיים דיון בתוך שבוע.

גדעון סער: אבל על מנת לדחות את הבקשה, אין צורך בדיון במעמד שני הצדדים, דהיינו ניתן לדחות בקשה מבלי שבית-המשפט ישמע את המבקשת או את בא-כוחה אלא רק על בסיס כתבי בית-דין, כפי שזה נקרא.

גדעון סער: בשעתו הוקמה ועדה בין-משרדית לטיפול בבעיית האלימות במשפחה.

גדעון סער: אחת ההמלצות שלה בדוח היתה לאפשר את אותו כלל -שבית-המשפט לא ידחה בקשה למתן צו הגנה אלא אם כן הוא אפשר למבקש או לבא-כוחו הזדמנות לטעון בעל-פה.

גדעון סער: זו היוזמה של חברת הכנסת נאדיה חילו, וכפי שאמרתי, אני רק הצטרפתי אליה.

גדעון סער: אני מבין שגם בעניין זה יש הסכמה של ועדת שרים לחקיקה.

דליה איציק: אדוני, תודה.

דליה איציק: האם חברת הכנסת נאדיה חילו רוצה להוסיף כמה דברים?

דליה איציק: לפנים משורת הדין נאפשר לך.

דליה איציק: זה ממש לפנים משורת הדין, כי גם לא היית כאן, אבל זו הצעה שלך ולכן נכבד אותה.

דליה איציק: מייד נעבור להצבעה.

דליה איציק: השר המשיב איננו כאן, אבל אנחנו נצביע בלי השר המשיב.

גדעון סער: מי השר המשיב?

דליה איציק: שר המשפטים.

נאדיה חילו: גברתי היושבת-ראש, אני ממש מודה לך.

נאדיה חילו: נקראתי למשהו בחוץ, לדקה בחוץ.

נאדיה חילו: בהזדמנות זו, אני גם רוצה בהחלט להודות ולשבח – ומותר לנו גם פה בכנסת לומר לא רק ביקורת אלא גם לשבח לפעמים – את יושב-ראש הוועדה לקידום מעמד האשה על כל המאמצים לקידום הנושא.

נאדיה חילו: אני גם מאוד מעריכה את ההשתתפות של גברתי היושבת-ראש היום בישיבה שהיתה בנושא הזה.

נאדיה חילו: אני חושבת שלהשתתפות שלך בנושא חשוב זה יש גם איזה שהוא סימבול, והקרנה כלפי הציבור הרחב בנוגע לחשיבות הנושא הזה.

נאדיה חילו: הצעת החוק שלנו באה להרחיב את היריעה של ההגנה בנושאים של נשים קורבנות עבירות מין ואלימות נגד נשים.

נאדיה חילו: הייתי אומרת שזה עוד נדבך בשורה ענפה מאוד של חוקים שהכנסת חוקקה, חוקים מאוד טובים ויפים.

נאדיה חילו: נכון שצריך לשים את הדגש במניעה, בהסברה ובחינוך, שזה הרבה יותר חשוב, אבל אם כבר מדברים על קורבנות וסוף דרך, חשוב מאוד לתת לאותן נשים קורבנות הגנה כמה שאפשר.

נאדיה חילו: בסיס הצעת החוק פשוט מאוד: בית-המשפט נקרא להכריע בסוגיה הזאת, ובדרך כלל כשיש אשה קורבן וגבר, הוא יכול להוציא צו הגנה, אם שני הצדדים נמצאים.

נאדיה חילו: אבל הוא גם יכול לא להוציא צו הגנה כשרק צד אחד נמצא.

נאדיה חילו: כלומר, הוא יכול להכריע בזה גם אם הקורבן, בדרך כלל האשה, לא נמצאת.

נאדיה חילו: התיקון בא להגיד שגם כאשר בית-המשפט רוצה לדחות, הוא חייב לתת הזדמנות נוספת לאותה אשה או קורבן שנפגעת גם להשמיע את דברה.

נאדיה חילו: הרבה פעמים בתוכן הדברים יש דברים שעשויים גם להשפיע על שיקול דעתו של בית-המשפט בסוגיה הזאת ולהכריע גם את פסק-הדין.

נאדיה חילו: אני חושבת שזה חוק חשוב.

נאדיה חילו: ועדת השרים – אני רוצה להודות – קיבלה את זה.

נאדיה חילו: אני מבקשת לאשר את הצעת החוק, כדי שתעבור לוועדה לקידום מעמד האשה להמשך חקיקה.

נאדיה חילו: גברתי היושבת-ראש, תודה רבה.

דליה איציק: חברי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

דליה איציק: חבר הכנסת גדעון סער, אני רוצה שתדע שנאמר לי פה שההצעה עוברת לוועדת החוקה, חוק ומשפט.

דליה איציק: אני מבינה שאתה מבקש וגם המציעה מבקשת, ואשר על כן זה יעבור לוועדת הכנסת להחלטה.

גדעון סער: בסדר.

דליה איציק: אנחנו נעבור להצבעה.

דליה איציק: הצבעה מס' 4 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לדיון מוקדם בוועדה – 17 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק למניעת אלימות במשפחה (תיקון – חובת שמיעה בטרם דחיית בקשה), התשס"ח–2007, לדיון מוקדם בוועדה שתקבע ועדת הכנסת נתקבלה.

דליה איציק: כמו שאתם רואים, ההצעה קיבלה רוב, ואין לה שום מתנגד.

דליה איציק: יום המאבק הבין-לאומי באלימות נגד נשים

דליה איציק: אנחנו עוברים להצעות לסדר-היום מס' 4006, 4021, 4044, 4055 ו-4082 בנושא: יום המאבק הבין-לאומי באלימות נגד נשים.

דליה איציק: זו הצעה רגילה – עשר דקות.

דליה איציק: חבר הכנסת גדעון סער, בבקשה.

דליה איציק: בתום דבריו – חברת הכנסת קולט אביטל.

גדעון סער: גברתי היושבת-ראש, בראשית הדברים אני רוצה רק לעדכן את המליאה שהיום התקיימו שתי פעילויות נוספות מטעמנו: ראשית, ישיבה בנושא הדוח שהגיש איגוד המרכזים לנפגעות תקיפה מינית במליאת הוועדה, בהשתתפותך, גברתי, ובהשתתפות נשיאת בית-המשפט העליון.

גדעון סער: זה היה דיון חשוב מאוד, ורב-משתתפים, ואני יכול להגיד זאת גם באופן אבסולוטי ביחס לוועדות אחרות.

גדעון סער: שנית, הוצבה, ועדיין עומדת, בקומה הראשונה, תערוכה של קבוצת נשים מראשון-לציון לציון יום המאבק באלימות נגד נשים, שמשלבת אמנות פלסטית ואמנות כתיבה.

גדעון סער: הוזמנתי על-ידי סגן ראש העיר ראשון-לציון, שגם ממלא היום תפקיד דומה, סגן ראש העיר דוד ביטן, ויועצת ראש העיר למעמד האשה ישראלה בן-אשר, ותודות לביקור הזה יזמנו את הדבר הזה.

גדעון סער: יש היום כמה תערוכות.

גדעון סער: גם הייתי אורח ביום שישי באירוע המרכזי לנפגעות תקיפה מינית בתל-אביב.

גדעון סער: אני חושב שהרבה פעמים כאשר המציאות הופכת להיות כל כך בנאלית וכל כך שגורה, צריך בכל דרך של ביטוי לתת את הבמה ולכוון את הזרקור לתופעה הקשה שאנחנו מציינים היום.

גדעון סער: אנחנו מציינים היום את היום הבין-לאומי למאבק באלימות נגד נשים בצל מספר רב מאוד של אירועים, ובהם אירועי רצח, אירועים קשים ביותר, שרק ממחישים שעל אף כל המאמצים הגדולים שהושקעו, הבעיה הזאת עדיין ניצבת במלוא חומרתה בפני החברה שלנו.

גדעון סער: לצד הדברים שכן הושגו – גם את היום הזה התחלנו בהליכי חקיקה – לאורך שני העשורים העביר הבית הזה שורה של הצעות חוק אשר מטרתן התמודדות עם הנגע הזה, הצהרות חשובות ביותר.

גדעון סער: נדמה לי שהיום מערכת החקיקה במדינת ישראל היא בין המתקדמות בעולם בנושא זה, ובכל זאת הנגע קיים כמעט ללא שינוי.

גדעון סער: מה אנו יכולים לעשות?

גדעון סער: אילו דרכים חדשות אנו צריכים לפרוץ כדי להצליח לטפל בנושא הזה?

גדעון סער: הרי כל מקרה כזה של רצח, כל מקרה כזה של אלימות בתוך המשפחה, של עבירות מין בתוך המשפחה, כלפי האשה, כלפי הילדים – אלה מקרים של הכישלון הכי חמור של החברה במתן הגנה במקום שאמור להיות המקום הבטוח ביותר, הבית.

גדעון סער: אומר כמה מלים על יוזמה מסוימת בדרך לנושא שאליו אני רוצה להגיע.

גדעון סער: הספר עב הכרס הזה, אדוני היושב-ראש, נמסר לי ברמת-השרון לפני יומיים.

גדעון סער: נמצאות פה גם סגנית ראש העיר רמת-השרון, נורית אבנר, וגם מנכ"לית מועצת הנשים ברמת-השרון, עדנה חירותי.

גדעון סער: זו יוזמה בעניין הזה של מאבק באלימות במשפחה, שבה הוחתמו 10,000 תושבים, בהשתתפות בני נוער.

גדעון סער: זה דבר מרשים בצורה בלתי רגילה, וגם מרגש.

גדעון סער: הדבר שעורר את תשומת לבי הוא שהצעדים אשר הוצעו בעצומה הם כיווני המחשבה הנכונים לטפל בבעיה.

גדעון סער: אני אוכל לתת דוגמה בנושא החמרת הענישה.

גדעון סער: התשתית החקיקתית שלנו רואה היום בעבירת אלימות כלפי בן-זוג עבירה שעונשה כפול מהעונש על אלימות שמופנית כנגד כל גורם "זר".

גדעון סער: אבל כאשר בתי-המשפט באים לגזור את הדין, זאת לא הנורמה המשפטית שהם מיישמים.

גדעון סער: זאת אומרת, לפי כל הסטטיסטיקות שראינו בהרבה מאוד מחקרים – זה הפוך.

גדעון סער: בסופו של דבר, אני גם אמרתי את דעתי, שזו אולי רק אינדיקציה לזה שעדיין יש פער בין הנורמה המשפטית לבין הנורמה החברתית האמיתית, לפחות בהקשרים מסוימים.

גדעון סער: זה לא דבר שחלחל במאה אחוז.

גדעון סער: אנו קוראים בכל הזדמנות לנקוט יד קשה נגד העבריינות הזאת.

גדעון סער: יש לנו פעולה רחבה שאנחנו ככנסת צריכים לקדם, והיא הרפורמה של עונשי מוצא, אשר חברי, חבר הכנסת ריבלין, ודאי זוכר שהיא עברה כאן בקריאה ראשונה כמעט לפני שנה.

גדעון סער: שוחחתי עם יושב-ראש ועדת החוקה, והוא הבטיח לי שתוך חודש תתחיל הכנת הרפורמה לקריאה שנייה ושלישית.

גדעון סער: בסופו של דבר, אם רוצים ענישה לא שרירותית, מרתיעה ואחידה – ואם היא אחידה אז היא גם יותר צודקת – צריך ללכת לכיוון הזה של עונשי מוצא, שניתן לסטות מהם רק כאשר יש קריטריונים ברורים, שגם הם מנויים בחוק.

גדעון סער: אין מנוס.

גדעון סער: כך המליצה ועדה בראשות השופט גולדברג, אף-על-פי שזה בא על חשבון שיקול דעת שיפוטי – שבמדינה שלנו הוא בלתי מסויג, הוא שיקול דעת כמעט מוחלט.

גדעון סער: בשיטות אחרות יש כל מיני מנגנונים.

גדעון סער: יש גם שיטות שיש בהן חבר מושבעים.

גדעון סער: בשיטת המשפט שלנו שיקול הדעת הוא כמעט בלתי מסויג.

גדעון סער: אני מסייג את זה, כי יש דברים שיש בהם עונשי מינימום.

גדעון סער: נקודה שנייה היא הטיפול בגורם האלים.

גדעון סער: אני רוצה כאן לפנות לשר לביטחון פנים בנקודה חשובה בצורה בלתי רגילה.

גדעון סער: בשנה שעברה הייתי בוועידה שהשתתפו בה כל מדינות אירופה, אשר מתמודדות ברצינות רבה עם הנגע הזה.

גדעון סער: רק לאחרונה הגיעו למסקנה, שמעבר למרכזים, למקלטים, למרכזים לטיפול באלימות, הענישה ומערכת אכיפת החוק, שמטפלים בתופעה אחרי שהיא קורית – והם עושים עבודת קודש כולם – צריך להתייחס לשאלה איך אנו מונעים.

גדעון סער: אם אנחנו מדברים על מניעה, יש לנו מצד אחד חינוך ומצד שני טיפול בגורם האלים: גמילה מאלימות, שיקום מאלימות – אני כרגע לא נותן לזה כותרת.

גדעון סער: יש מסגרות, אדוני השר, מאוד מצומצמות מבחינת ההיקף שמטפלות בזה.

גדעון סער: התוצאה היא שיש עבריינות רצידיביסטית.

גדעון סער: היום רבע מהאסירים אסורים על העבירות האלה.

גדעון סער: הם חוזרים לבצע את אותן עבירות אלימות פעמים רבות כנגד אותן קורבנות.

גדעון סער: צריך ליצור מצב, כבר בתוך שירות בתי-הסוהר, שהעבריינים בעבירות האלה יעברו את המסגרות הנכונות לטיפול במהלך ריצוי העונש.

גדעון סער: בסופו של דבר זה נכון בכל אמת מידה: מבחינת היכולת שלהם לחזור לדרך הישר; מבחינת ההשקעה הנכונה של משאבי המדינה.

גדעון סער: האדם כבר נמצא במסגרת של הכליאה.

גדעון סער: כל זה – כדי למנוע.

גדעון סער: הנקודה השלישית היא החינוך.

גדעון סער: החינוך חייב להיות חינוך לשוויון וחינוך נגד אלימות.

גדעון סער: אנחנו חברה מאוד אלימה בכל מסגרות החינוך, מהגיל הרך צפונה.

גדעון סער: חינוך הוא לא רק במערכת החינוך, ובחודשים האחרונים היא אצלנו במצב של קריסה מוחלטת.

גדעון סער: חינוך הוא מאבק על התודעה הציבורית, והוא מאבק משותף של נשים ושל גברים כנגד האלימות הזאת, הוקעה של התופעות האלה, התייצבות לצד הקורבן וסיוע לו.

גדעון סער: הרבה מאוד פעמים, גם במסגרת המשפחתית, הקורבן שאוזר אומץ להתלונן – מבודד ומוקע; אחרי שהוא הוכה, הוא גם מוקע.

גדעון סער: הדבר מחייב התייחסות פומבית ברורה, חד-משמעית, במשך כל ימות השנה, ולא רק ביום הזה.

גדעון סער: לסיום – אני רואה שהסתיים זמני, אדוני היושב-ראש – מאחר שזה חלק מהעניין, ודאי שאלימות מינית היא אחת התופעות של אלימות נגד נשים.

גדעון סער: יחד עם הממשלה אנחנו מקדמים מהלך מאוד משמעותי לשדרוג המערכת שנותנת את המענה לנפגעות תקיפה מינית.

גדעון סער: התחלנו בזה השנה.

גדעון סער: העיקר אמור להתבצע בשנת 2008.

גדעון סער: הנושא הזה ונושא נוסף תוקצבו כל אחד ב-15 מיליון שקלים במשך השנתיים הללו, בעקבות הופעת ראש הממשלה ב-1 בינואר בוועדה, ואני מברך אותו על כך.

גדעון סער: יוקמו שלושה מרכזים חדשים: בנצרת, בבאר-שבע ובירושלים; ישודרגו המרכזים הקיימים; יוקם מקום שייתן מענה אשפוזי; תהיה מערכת הרבה יותר משמעותית של השתלמויות בנושא הזה; יינקטו פעילויות במגוון תחומים, שכולם קשורים לנושא הזה.

גדעון סער: אני מאוד מקווה – ואנחנו מתכוונים בוועדה לעקוב אחרי זה בצורה אינטנסיבית כדי לוודא שהדברים גם מתבצעים בשטח.

גדעון סער: באותו אופן אני מקווה, ואני גם קורא לשר, תראה בנו בוועדה פרטנרים לצורך הובלת מהלכים, אם יש צורך גם בנושאים שקשורים למאבקים תקציביים, בכל דבר ועניין, על מנת לקדם את הנושאים הללו.

גדעון סער: נשמח לשתף פעולה.

אבי דיכטר: גם מתן כלים למשטרה – – – המכשול הזה ראוי שיוסר – – –

גדעון סער: אדוני השר, אתה מעלה נושא שאינו קשור לאירוע הזה, אבל זה לא ימנע ממני להשיב לך.

אבי דיכטר: מאחר שזה לא הדיון – – –

גדעון סער: גם בנושא הזה אפשר להגיע להבנות אבל צריך שיהיו איזונים, ואם לא באים בהידברות על מנת להגיע לאיזונים, אז אנחנו צריכים לעמוד על כך שיהיה איזון בין הזכות לפרטיות לבין מתן כלים למשטרה.

גדעון סער: גם היום לא הצבעתי בוועדת החוקה נגד החוק, נמנעתי.

גדעון סער: לא התנגדתי משום שחשבתי שהחוק כפי שהוא יצא – – –

אבי דיכטר: – – –

גדעון סער: אני ברשות דיבור, תוכל להשיב לי אפילו בנושא אחר.

גדעון סער: הכנסת איננה חותמת גומי של הממשלה.

אבי דיכטר: – – –

גדעון סער: לצערי, השר מנצל אירוע מהסוג הזה על מנת להתפלמס בנושא אחר.

גדעון סער: אני רק יכול להבטיח לך, אדוני השר, שזה לא יחליש במאומה את עמדתי בשום נושא שאני מאמין בו.

גדעון סער: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה לחבר הכנסת גדעון סער.

יצחק זיו: חברת הכנסת קולט אביטל, בבקשה.

יצחק זיו: בהזדמנות זו אני רוצה לברך את הגמלאים שהגיעו לכנסת מחדרה.

יצחק זיו: ברוך בואכם, הרבה בריאות לכולכם.

קולט אביטל: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, אדוני יושב-ראש הוועדה לקידום מעמד האשה, חברותי ביציע, בריטואל קבוע, אחת לשנה, אנחנו מעלים באופן מסודר את נושא האלימות נגד נשים.

קולט אביטל: אני מוכרחה להודות שאני ניצבת כאן היום בפניכן בתחושה כבדה של עצב, כי אף שהנושא הזה מלווה חלק מאתנו יום-יום ואף שהוא מטופל על-ידי רבות וטובות יום-יום, ולמרות החקיקה היפה, הטובה, המתקדמת, שאנחנו רק יכולים להתגאות בה – תופעת האלימות נגד נשים, נגד ילדים, לא פחתה.

קולט אביטל: נהפוך הוא.

קולט אביטל: לכאורה אנחנו עדים להתקדמות אמיתית, הן מבחינת המודעות החברתית לנושא, הן מבחינת הקמת המרכזים לנפגעות תקיפה מינית ומבחינת הטיפול של מערכת אכיפת החוק.

קולט אביטל: אך עובדתית, פחות נשים מעזות להתלונן בשל הדרך שבה מתייחסים אליהן, התייחסות שהופכת אותן מקורבן למטרד.

קולט אביטל: זאת ועוד.

קולט אביטל: התופעה של אלימות נגד נשים בקרב ציבור העולים מחבר המדינות והעולים מאתיופיה רק הולכת וגוברת, והיא קשורה, ללא ספק, לקשיי ההסתגלות שלהם לארץ, למשבר במשפחה.

קולט אביטל: אך העדר ההתייחסות הרצינית והמספיקה רק מביא לידי הידרדרות, וחלילה, הוא מסתיים לא פעם גם ברצח.

קולט אביטל: אדוני היושב-ראש, קשה לי – כמי שעלתה לארץ בשנות ה-50 לחברה אחרת, לדרך התייחסות אחרת, למדינה שבה לא היו אפילו נועלים את הדלת – קשה לי להבין כיצד בעצם הגענו לרמות כאלה של אלימות, אלימות שפוגעת יום-יום בחלשים ביותר בחברה שלנו: בקשישים המותקפים מדי יום ביומו, ובימים האחרונים אנחנו שומעים על כך למכביר, בילדים, וכמובן כמובן בנשים.

קולט אביטל: קשה לי להבין כיצד הגענו למצב שבו אצלנו, במדינת ישראל דווקא, אדם איננו חש בטוח בביתו או ברחוב.

קולט אביטל: אך אין ספק כי ציבור הקורבנות הגדול ביותר הוא בקרב הנשים, כאשר רוב הפגיעות הן פגיעות בגוף, פגיעות מיניות.

קולט אביטל: צאו וחשבו, אחת מחמש נשים בישראל עוברת אונס.

קולט אביטל: עוד יותר נורא לגלות כי בשנים האחרונות יש עלייה של למעלה מ-70% בתלונות על מקרים של אלימות בתוך המשפחה, וכ-48% מכלל התלונות בשנתיים האחרונות הוגשו על-ידי קטינות.

קולט אביטל: בהטרדה ובפגיעה מינית, ובוודאי באונס, מלבד הפגיעה הגופנית יש גם פגיעה נפשית קשה, שהחברה בוחרת להתעלם ממנה.

קולט אביטל: ולא רק בהתעלמות מדובר, אלא, אדוני היושב-ראש, גם באמירות מתוקשרות.

קולט אביטל: באמירה אחת מהסוג הזה זיכה אותנו רק אתמול יושב-ראש ארגון המורים רן ארז, מורה ומחנך בישראל, כך לפחות הוא קורא לעצמו, שלא השכיל להבין שאמירה המייחסת הנאה למצב של אונס – ולא חשוב כרגע מה היה הסדר התחבירי במשפט שלו – לא רק שאין לה מקום בדיונים או במשא-ומתן בין ממשלה לבין מורים, אלא היא גם מהווה פגיעה קשה, אישור לאלימות, בנליזציה בלתי נסבלת של מעשה האונס ושל סבלן של נשים שחוו חוויה כזאת.

קולט אביטל: אלימות נגד נשים קשורה קשר ישיר והדוק לעובדה שנשים, משחר הבריאה, נחותות במעמדן לעומת גברים, לפחות זו עדיין השקפת העולם שבה אנחנו חיים.

קולט אביטל: האלימות המופנית נגדן קשורה בתפיסה ארוכת השנים של אשה כאובייקט ולעתים כרכושו של הבעל או של בן-הזוג.

קולט אביטל: לצערי, תפיסות אלה, שהיה רצוי כי תיעלמנה מן העולם, ממשיכות להתקיים בקרבנו ואף נשמעות לעתים במקום האחרון שבו הן היו צריכות להיות, לקבל משקל – בבתי-המשפט.

קולט אביטל: אמירות מהסוג הזה, המדגימות את בורותם ורשעותם וחוסר רגישותם של אלה המאמינים כי אשה אשמה באלימות המופנית כלפיה, משפיעות למרבה הצער גם על תפיסתן של נשים כלפי עצמן.

קולט אביטל: אחזור ואומר, הבעיה היא לא בחקיקה.

קולט אביטל: חקיקה יש למכביר.

קולט אביטל: הבעיה היא בחינוך, והרבה לדבר על זה גם חבר הכנסת גדעון סער.

קולט אביטל: הבעיה היא בהתנהגות החברתית שלנו ובצורך הדחוף בשינוי הנורמות ותפיסות העולם.

קולט אביטל: ביום שבו הכנסת מציינת את היום הבין-לאומי למאבק באלימות נגד נשים, אני מבקשת להעלות על נס את עבודתן הקשה והמסורה עד מאוד של המקימות והמנהלות של המרכזים לסיוע לנפגעות תקיפה מינית, וכן את עבודתן של מנהלות המקלטים.

קולט אביטל: בנוסף, אני מבקשת לציין לשבח את מאות הנשים המתנדבות.

קולט אביטל: אין ספק, פעילות

קולט אביטל: כן החשובה והברוכה הצליחה להביא לשינוי בהתייחסות לנושא הכאוב בקרב חוגי ממשל ובחלקים נרחבים בחברה הישראלית.

קולט אביטל: תרומתכן למאבק בנגע האלימות ובהחדרת הנושא למודעות הציבור היא אדירה.

קולט אביטל: נשים רבות חבות לכן את החוב הזה, וגם החברה הישראלית כולה.

קולט אביטל: אני מבקשת, אדוני היושב-ראש, להצדיע לכל הנשים האלה ולרבות כמוהן, ולהגיד להן מכל הלב: תודה.

קולט אביטל: אסיים, אדוני היושב-ראש, בתקווה כי עם חלוף השנים נזכה לחולל את השינוי המיוחל, האמיתי, ונזכה לראות חברה ישראלית סובלנית, נאורה ובריאה.

קולט אביטל: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה לחברת הכנסת קולט אביטל.

יצחק זיו: אני מזמין את חבר הכנסת נסים זאב – אינו נוכח.

יצחק זיו: אני מזמין את חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, בבקשה.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, לפני שנתיים נערך דיון בנושא אלימות נגד נשים, ולצערי הרב הייתי הגבר היחיד שנרשם בדיון הזה.

ג'מאל זחאלקה: אני מברך את – – –

יצחק זיו: עברו שנתיים, זה בסדר.

ג'מאל זחאלקה: עברו שנתיים והתווסף עוד חבר כנסת אחד, חבר הכנסת גדעון סער.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה לברך אותו, לא רק בגלל העניין הזה אלא גם בגלל פעילותו כיושב-ראש הוועדה לקידום מעמד האשה.

ג'מאל זחאלקה: היתה לי פה ושם ביקורת על הפעילות הזאת, והוא מכיר אותה, אבל באופן כללי, למרות הביקורת, אני מברך אותו על פעילותו, כי בסך הכול הוא פעל בצורה נאותה ומתאימה כדי להגן על מעמדן של נשים, נגד אלימות כלפי נשים, להעצמת נשים, לתעסוקה, לחינוך וכו'.

ג'מאל זחאלקה: האלימות נגד נשים היא תופעה אוניברסלית, בכל החברות בעולם.

ג'מאל זחאלקה: כמובן, יש הבדלים, אבל זו תופעה אוניברסלית.

ג'מאל זחאלקה: לפני כמה שעות שמעתי בחדשות שפרופסור רפאל רוב, ישראלי, מרצה באוניברסיטת פנסילבניה, הורשע ברצח אשתו.

ג'מאל זחאלקה: הוא טען שגנב רצח אותה, והיום הוא הודה והורשע ברצח אשתו.

ג'מאל זחאלקה: אני מעלה את הדבר הזה כדי להגיד שזו לא רק תופעה אוניברסלית שקיימת בכל חברה וחברה, אלא היא חוצה מעמדות.

ג'מאל זחאלקה: זכור לי לרעה אותו מקרה של פרופסור באוניברסיטה העברית שהכה את אשתו, והיו פרופסורים ידועי שם – וכאן מגיע להם ציון לגנאי – שכתבו מאמרים בעיתונות בהגנה עליו.

ג'מאל זחאלקה: אני לא שמעתי או קראתי שהם כותבים מאמרי הגנה על בוזגלו או על אחמד שהכה את אשתו.

ג'מאל זחאלקה: שורש הבעיה, מעבר לתנאים החברתיים ולאכיפה, הוא במוסד הגבריות.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה לצטט – ולצערי אני מצטט מהזיכרון שלי ולא מטקסט כתוב, כי אין כמו הטקסט הכתוב – מהשיח' הגדול, כך כינויו, ואהידין אבן-ערבי, שכתב במאה ה-13: נשאל השיח' – הוא מדבר על עצמו – האם מותר לו, לשיח' הסופי, שאשתו תתלווה אליו במסעותיו מארץ לארץ.

ג'מאל זחאלקה: התשובה – אני מדבר בפני חבר כנסת אחד.

גדעון סער: לא, אנחנו שומעים אותך, גם אני וגם השר.

ג'מאל זחאלקה: אז כדאי לך להקשיב.

ג'מאל זחאלקה: השיח' נשאל אם מותר לו, לשיח', שאשתו או אשה תתלווה אליו במסעותיו.

ג'מאל זחאלקה: התשובה מהממת בעיני, מפתיעה, ואני לא מצפה אפילו מהתנועה הפמיניסטית הכי רדיקלית שתיתן תשובה כזאת, כי זה בכיוון אחר לגמרי.

ג'מאל זחאלקה: הוא אמר שרק אם השיח' ירגיש כמו אשה, ינהג כמו אשה, כל רגשותיו, כל תודעתו, כל כולו אשה – ואני לא רוצה להמשיך לומר את מה שהוא עוד אמר – רק אז מותר לו שאשה תתלווה אליו, כי רק כך הוא ינהג בה כראוי.

ג'מאל זחאלקה: ולמה אני מביא את הדוגמה הזאת?

ג'מאל זחאלקה: כי, כפי שאמרתי, שורש הרע הוא במוסד הגבריות.

ג'מאל זחאלקה: כאן יש חצייה של גבולות, והחומה הסינית שנבנית בין גבריות לנשיות, בין זכר לנקבה, היא בצורה זו או אחרת הגנה על המעמד העודף או המועדף חברתית של הגבר ביחסים שבינו לבינה.

ג'מאל זחאלקה: מוסד הגבריות בנוי על כוחניות, וזה דימויו.

ג'מאל זחאלקה: יש הערצה לכוחניות של הגבר.

ג'מאל זחאלקה: זה לא צומח יש מאין – גבר פתאום הופך לאלים, בגלל בעיות נפשיות או בגלל אופי אישי.

ג'מאל זחאלקה: האופי האישי הזה צומח בחברה תומכת, שמעריצה את הכוחניות, ואגב, לא רק גברים מעריצים כוחניות אלא לצערי הרב, בתרבות השלטת, גם נשים מעריצות כוחניות של גברים.

ג'מאל זחאלקה: כוחניות ויחסי כוח בין גבר לאשה – בחינוך, אנחנו יכולים לחנך כמה שאנחנו רוצים.

ג'מאל זחאלקה: זה טוב, זה חשוב וזה תורם.

ג'מאל זחאלקה: אבל חינוך מטבעו פונה אל המצפון של האדם.

ג'מאל זחאלקה: לחנך אדם למוסר זה חשוב, אבל מוסר לא יכול להתקיים במנותק מיחסי הכוח בחברה.

ג'מאל זחאלקה: על כן, רק שינוי מהותי במעמדה של האשה, בזה שהיא עובדת ויש לה בסיס כלכלי ויש לה אפשרות לחיות בלי שתהיה תלויה בגבר, והיא יכולה לעמוד בפניו, והוא יעשה חשבון כשהוא נוהג בה אלימות, כי היא יכולה לזרוק אותו לעזאזל – בלי זה כל החינוך בעולם לא יכול לעזור.

ג'מאל זחאלקה: בחברה הערבית התופעה הזאת קיימת, והיא קשה, ואנחנו מוקיעים אותה.

ג'מאל זחאלקה: אחד הדברים שאמרתי, אבל אני חושב שחשוב לחזור עליהם שוב ושוב – האתוס הגברי זה גבר ששולט באשה לפחות.

ג'מאל זחאלקה: קצת גסות רוח מבורכת, אלימות נסבלת חברתית, אלימות קשה זה לא יפה, וכשזה מגיע לרצח נחלקות הדעות – ראוי או לא ראוי.

ג'מאל זחאלקה: זה גבר זה?

ג'מאל זחאלקה: צריך להגיד בצורה ברורה שאלה לא גברים, אלה אנשים שפלים.

ג'מאל זחאלקה: זה מראה על שפלות ולא על גבריות.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו, אדוני היושב-ראש, צריכים לשאוף לגבריות אחרת, מנותקת מאלימות ומכוחניות, ולא לשאוף, כפי שקורה בחברה הישראלית, להפוך נשים לגברים, לפי האתוס הגברי.

ג'מאל זחאלקה: מה זה האשה הפמיניסטית הכי גדולה?

ג'מאל זחאלקה: זאת שהולכת להיות טייסת.

ג'מאל זחאלקה: היא יכולה להפציץ.

ג'מאל זחאלקה: זה מקבע את היחסים האלה, כי בסופו של דבר זה נותן חיזוק לגבריות האלימה.

ג'מאל זחאלקה: אחד ממנהיגי התנועות הפוליטיות בכנסת, חבר הכנסת אפי איתם, בריאיון ל"הארץ" לפני כמה שנים, כשהוא רצה לבוז לערבים ולפלסטינים אמר: הפלסטינים הם נשיים.

יצחק זיו: רק אני אבקש לסיים, ולא להתחיל את הדיון עכשיו.

גדעון סער: מי אמר את זה?

ג'מאל זחאלקה: חבר הכנסת אפי איתם.

ג'מאל זחאלקה: הפלסטינים הם נשיים – והוא לא רצה לתת מחמאה לפלסטינים.

ג'מאל זחאלקה: הוא רצה להראות עד כמה הפלסטינים הם גרועים, עד כמה הם בכיינים, עד כמה הם אפסיים, עד כדי כך שהם דומים לנשים.

ג'מאל זחאלקה: לך עם זה ותיאבק באלימות נגד נשים.

ג'מאל זחאלקה: לך עם תפיסה כזאת להיאבק באלימות נגד נשים.

ג'מאל זחאלקה: אדוני היושב-ראש, המאה ה-21 תהיה המאה של הנשים, אבל אני אזהיר מכאן, כי אני דיברתי על חיזוק מעמדה של האשה, שגם זה יכול לגרום לאלימות, כי אנחנו מכירים היום הרבה תופעות של אלימות כי האשה יותר טובה מהגבר.

ג'מאל זחאלקה: היא מצליחה יותר בעבודה, מצליחה יותר בלימודים, ואז הגבר בתא המשפחתי רוצה לנקום בה.

ג'מאל זחאלקה: גם זה מתפתח, אבל זו אלימות חיכוכית.

ג'מאל זחאלקה: אין דרך אלא לחזק את מעמדן של הנשים, ואז ייווצרו יחסי כוח אמיתיים, שיכולים למנוע אלימות.

ג'מאל זחאלקה: ולא רק החינוך, לא על החינוך לבדו.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חברת הכנסת זהבה גלאון, בבקשה.

יצחק זיו: אחרון הדוברים – חבר הכנסת נסים זאב.

זהבה גלאון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אדוני השר לביטחון פנים, אורחות יקרות, מליאה ריקה, מליאה של גברים בלבד.

זהבה גלאון: האמת היא שזה די מחפיר.

אברהם הירשזון: גם את במליאה.

זהבה גלאון: בסדר, חוץ ממני.

זהבה גלאון: חברי חברי הכנסת – אמרתי, אורחות יקרות – פעם שנייה, אורחות יקרות ונכבדות, אני חושבת שזה לא לכבודכן שביום שהכנסת מציינת את היום למאבק באלימות נגד נשים הכנסת כאן ריקה, הכנסת מזלזלת – אין דרך אחרת להגדיר את זה.

זהבה גלאון: אומנם הבוקר הכנסת קיימה ישיבה חשובה – – –

גדעון סער: היו יותר חברי כנסת בוועדה.

זהבה גלאון: נכון, תיכף, חכה.

זהבה גלאון: היום הוועדה לקידום מעמד האשה, בראשותו של חבר הכנסת גדעון סער הנמרץ, קיימה ישיבה בהשתתפותה של נשיאת בית-המשפט העליון דורית בייניש, ישיבה שבה הוצג דוח מרכזי הסיוע.

זהבה גלאון: זו באמת הזדמנות לומר תודה, גם לחבר הכנסת גדעון סער על פעילותו לקידום הגנתן של נשים, גם לכל הנוגעות והנוגעים בדבר, שבמשך שנים נאבקים כמעט באופן סיזיפי: מקלטים, מרכזי סיוע, ארגוני נשים – תקצר היריעה מלפרט את שמות כל העוסקים בדבר.

זהבה גלאון: אמרה חברת הכנסת קולט אביטל קודם לכן שהיא מעלה על נס את התרומה של כל היושבות כאן והיושבים כאן, שנאבקים במשך שנים, וזו באמת ההזדמנות להודות להם שוב על הפעילות הברוכה.

זהבה גלאון: אני רוצה לומר, אדוני היושב-ראש, שאחרי הדברים הנכוחים והנוקבים של חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה לגבי מקומן ומעמדן של נשים בחברה ומהי גבריות חדשה – אני חושבת שהדברים שאמרת באופן כל כך ברור ומפורט בעצם משאירים לי בדברי תחום אחד שאני רוצה לגעת בו ואולי להרחיב בו, ולנצל את ההזדמנות שנמצא כאן השר לביטחון פנים, שאני מכירה את המחויבות שלו למאבק להגנתן של נשים בשורה של תחומים, גם בנושאים של מאבק בסחר בנשים.

זהבה גלאון: אני שמעתי שהשר ביקר השבוע במקלט לנשים – אני פשוט עוקבת אחריך – שמעתי שהשר ביקר השבוע במקלט לנשים מוכות בירושלים.

זהבה גלאון: שמעתי על זה דיווח ברדיו, וחשבתי שזה חשוב ביותר, ויש בזה סמל משמעותי להתייחסות אחרת או לשינוי או למהפך תודעתי, גם ברשות המבצעת וגם בקרב השרים, ליחס שבו צריך להתייחס למאבק באלימות.

זהבה גלאון: כי כשבוחנים מה השתנה בשנה שעברה, אני אומרת בצער: ממש לא הרבה.

זהבה גלאון: כי כשרואים את המספר של הנשים שנרצחו השנה, כשרואים את המספר העצום של אלפי צווי הרחקה שמוצאים לגברים מכים, כשרואים את המספרים הבלתי-נתפסים של נשים שמתלוננות במרכזי הסיוע במשטרת ישראל על אלימות, על תקיפה מינית, על הטרדות – בעצם רואים שיש כאן אלימות שנעשית נגד נשים בשל היותן נשים.

זהבה גלאון: יש כאן אלימות על רקע מגדרי, ויש כאן אלימות שלא רק שהיא לא מצטמצמת, אלא היא גם מתרחבת.

זהבה גלאון: והאלימות הזו, ציינו כאן קודם, נוגעת לכל חלקי האוכלוסייה בכל מגזרי החברה, והיא אינה פוסחת על עולים חדשים, על ערבים, על אתיופים, על ותיקים, על דתיים וחילונים, בכל השכבות ובכל – – –

קריאה: ופרופסורים.

זהבה גלאון: ופרופסורים.

זהבה גלאון: בכל השכבות ובכל המגזרים.

זהבה גלאון: וכשהנתון המזעזע הזה מלווה אותנו כבר יותר מעשור – יש נתון שחוזרים עליו, אני חושבת שהוא נתון שאינו משקף, נתון שאומר שבמדינת ישראל יש כ-200,000 נשים מוכות.

זהבה גלאון: זה אומר שכל אשה שביעית חיה בביתה בטרור ובפחד.

זהבה גלאון: זה אומר שרק כ-10% מהנשים מטופלות, ושאר הנשים יושבות בביתן מופקרות לגורלן, ואין להן הגנה ואין להן מי שייאבק עבורן, ואין להן מי שישים לב לכך שהן באימה מתמדת ובטרור מתמיד.

זהבה גלאון: ואז אנחנו מוצאים את עצמנו כאן, בכנסת ישראל, קבוצה של חברי כנסת, נשים וגברים כאחד, שמחויבים למאבק להגנתן של נשים, מחוקקים חוקים – באמת, הכי מתקדמים – חוקים שמבקשים לאסור סחר בבני אדם, סחר בנשים, לצורך עיסוק בזנות בתעשיית המין, חוקים שמאפשרים עונשי מינימום על עבירות מין ואלימות במשפחה, חוקים שמבקשים להגן על נשים מוטרדות.

זהבה גלאון: ואנחנו מחוקקים חוקים ורואים שבתי-המשפט בעצם עושים פלסתר את כוונת המחוקק.

זהבה גלאון: דהיינו, בשפה פחות פרלמנטרית: מצפצפים על המחוקק, רוקמים עסקאות טיעון עם גברים מכים, וגוזרים גזרי-דין מקלים, ומעבירים שדר חמור ביותר לנשים, שדר שניתן להכות נשים, לתקוף נשים ולצאת מזה בזול.

זהבה גלאון: וזה דבר, חברי חברי הכנסת, שאנחנו לא יכולים לאפשר אותו.

זהבה גלאון: זה מעבר לחינוך תודעתי.

זהבה גלאון: זה מעבר להבנה של שופטים שנשים אינן קניין, שנשים אינן רכוש של בני זוגן.

זהבה גלאון: כנסת ישראל צריכה לעקוב אחרי גזרי-הדין.

זהבה גלאון: כנסת ישראל צריכה להתריע בפני בית-המשפט שהוא חייב ליישם את כוונת המחוקק.

זהבה גלאון: שמעתי כאן קודם לכן את חבר הכנסת גדעון סער אומר מעל הדוכן, הוא אמר את זה כבר כמה פעמים – שאולי הדרך להיאבק בהתנערות של בתי-המשפט מכוונת המחוקק היא בעונשי מוצא, הבניית עונשי מוצא.

זהבה גלאון: אני חושבת שזו דרך אחת, והיא חשובה.

זהבה גלאון: אמרתי את זה כבר קודם בדיון בוועדה לקידום מעמד האשה: חוקים הם חשובים.

זהבה גלאון: אנחנו באמת מחוקקים חוקים מפוארים.

זהבה גלאון: רק קודם לכן עברו כאן

זהבה גלאון: שני חוקים של חברי הכנסת גדעון סער, נאדיה חילו – כל חברי הכנסת שותפים – – –

גדעון סער: יואל חסון.

זהבה גלאון: ויואל חסון, נכון.

זהבה גלאון: כל חברי הכנסת שותפים, באמת, לעשייה המתקדמת.

זהבה גלאון: אבל חוקים לבד לא יכולים לחולל שינוי חברתי.

זהבה גלאון: חוקים לבד – אנחנו גם יודעים, הם גמלוניים, הם אטיים, נדרש זמן להסתגל למציאות המשתנה.

זהבה גלאון: צריכה להיות כאן מערכת משותפת של כל הגורמים: ארגונים, ארגוני נשים, מרכזי סיוע, כנסת ישראל, תקשורת, שירצו לזעזע כאן את אמות הספים ולהנחיל את המסר שאלימות נגד נשים, אני חוזרת ואומרת: היא אלימות בשל היותן נשים.

זהבה גלאון: ולכן צריך להקציב לנושא הזה תקציבים ייעודיים.

זהבה גלאון: אני אומרת לכם, חברי חברי הכנסת, יושב כאן שר האוצר לשעבר, חבר הכנסת הירשזון, שפניתי אליו פעמים רבות והוא נענה וסייע בהקצאת כסף למרכזים לנפגעי תקיפה מינית ולטיפול פסיכולוגי לנפגעות תקיפה מינית.

זהבה גלאון: אבל למה אני צריכה לחזר על הפתחים?

זהבה גלאון: אז במקרה היה שר אוצר שבטוב לבו הלך אתנו.

זהבה גלאון: זה בכלל לא צריך להיות באופן הזה, שאנחנו נתונים לשבט או לחסד, אם זה לשר האוצר, אם זה לשר הרווחה.

זהבה גלאון: כל פעם מקצצים בתקציבים לנשים מוכות, וכל פעם מקצצים בתגמולים שמאפשרים לנשים מוכות לצאת מהמקלטים.

זהבה גלאון: הגיע הזמן להקצות תקציבים ייעודיים לרווחתן של אותן נשים.

זהבה גלאון: דבר אחרון, אדוני היושב-ראש, וזה הדבר שבעיני כרגע הוא הדבר החשוב, ואני מנצלת את נוכחותו של השר לביטחון פנים: אני מבקרת הרבה במקלטים ושומעת נשים שנאלצות לעזוב הכול באישון לילה מחמת בן-הזוג האלים והמכה, אני שומעת איך הן לוקחות את הילדים ובורחות למקלטים.

זהבה גלאון: אולי הגיע הזמן לעשות בעניין הזה מהפכה.

זהבה גלאון: צדק חבר הכנסת סער שאמר קודם שצריך להקים גם מרכזים – או להגדיל את מספר המרכזים – שבאים לתת מענה לנפגעי תקיפה מינית ולנפגעות תקיפה מינית, צריך להגדיל את מספר המרכזים שמטפלים בגברים מכים.

זהבה גלאון: אני רוצה לומר, חברי חברי הכנסת, הגיע הזמן להקים מתקני משמורת לגברים מכים.

זהבה גלאון: הגיע הזמן לעצור גברים מכים במעצר עד תום ההליכים.

זהבה גלאון: הגשתי כבר לפני שנים הצעת חוק בעניין הזה, ואני מתכוונת לפנות לשר לנסות לקדם אותה.

זהבה גלאון: אני חושבת שיהיה בכך שדר מאוד מאוד משמעותי, שמשטרת ישראל, מדינת ישראל, החברה הישראלית, הופכת את היוצרות.

זהבה גלאון: החברה הישראלית משדרת שדר שגברים אלימים ידעו שהם נמצאים מאחורי סורג ובריח עד שעניינם מתברר.

זהבה גלאון: משטרת ישראל אינה יכולה להציב שוטר על כל בית של גבר שמקבל צו הרחקה.

זהבה גלאון: גבר שמקבל צו הרחקה – זה לא עושה את האשה מוגנת, זה עושה את האשה מפוחדת יותר, מכיוון שאנחנו ערים לכך שבשנה האחרונה גברים שקיבלו צווי הרחקה הפירו את צווי ההרחקה ורצחו את בנות זוגן.

זהבה גלאון: לכן, אנחנו צריכים למנוע מהנשים, שמוכות פעם אחת על-ידי בן זוגן, אלימות בפעם השנייה – והפעם אלימות ממוסדת על-ידי המדינה, שלא מעבירה תקציבים ייעודיים, שלא עוצרת את הגברים המכים עד תום ההליכים ושלא מאפשרת רווחה וכבוד לאותן נשים.

זהבה גלאון: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה לחברת הכנסת .

יצחק זיו: אני מזמין את חבר הכנסת נסים זאב.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, העניין שחובת האדם לכבד את אשתו הוא הלכה פסוקה: חייב אדם בכבוד אשתו ומכבדה יותר מגופו.

נסים זאב: התורה אומרת: ויברא אלוהים את האדם בצלמו בצלם אלוהים ברא אותו זכר ונקבה ברא אותם.

נסים זאב: אדם הוא בצלם השם, בין זכר בין נקבה, והשוויוניות ברורה וחד-משמעית.

נסים זאב: אין פה עניין של אפליה, או שהאשה היא פחותה מהגבר.

נסים זאב: אדרבה, הכבוד שאדם חייב בכבוד אשתו והציווי שיש בעניין הזה בהלכה הוא ברור ופשוט.

נסים זאב: בהזדמנות זו אני רוצה לומר שאולי, כשאנחנו מדברים על אלימות נגד נשים, צריך לומר שאלימות היא לא רק אלימות פיזית או נפשית או מילולית, צריך גם לשים לב לרשויות הרווחה, כאשר מחליטים להוציא תינוק מחיק אמו ולא הוכח שיש מסוכנות של האם כנגד התינוק שלה.

נסים זאב: לצערי הרב, באופן פשוט, פקידות הסעד מביאות לבית-המשפט את הצו – זה נקרא צו חירום – והשופטים אולי דנים יותר מאוחר אם יש מקום לצו החירום או לא.

נסים זאב: אני חושב שצריך לתקן את הנושא הזה, כאשר אנחנו כל כך חסים על כבודה של האשה ומעמדה של האשה.

נסים זאב: אין דבר יותר משפיל מלקחת את התינוק מחיק אמו ולומר לה: את לא אמא.

נסים זאב: את לא ראויה לגדל את הילד שלך.

נסים זאב: דרך אגב, כל נושא האימוץ, לצערי הרב, הוא בעייתי מאוד.

נסים זאב: השיטה של מדינת ישראל והחוקים שלנו לא מספיק נהירים וברורים.

נסים זאב: יש יותר מדי כוחניות בנושא הזה, שהוא כמעין שיפוטי, שנותנים לאותה פקידת סעד.

נסים זאב: לכן, כשאנחנו מדברים על מעמדה של האשה אני חושב שזה דבר שצריך לקחת אותו בחשבון, כי זה לא פחות מאלימות.

נסים זאב: זה מכת מוות.

נסים זאב: אני עד לא למקרה אחד ולא לשני מקרים.

נסים זאב: הייתי סגן ראש עיריית ירושלים, הממונה על תיק הרווחה, ואני חושב שבהרבה מקרים חוות הדעת והשפיטה המקצועית לא היו מספיק טובות.

נסים זאב: יכולים לטעות ומותר לטעות, אבל אני חושב שאולי צריך לצמצם את האפשרות שבנקל פקידת סעד יכולה להוציא תינוק מאמו, עוד בטרם הוכח בבית-המשפט – אפשר להעביר אותו לקרוב משפחה, אפשר לתת צו – – –

זבולון אורלב: צו חירום.

נסים זאב: צו חירום.

נסים זאב: צריך לתת את התינוק לקרוב משפחה, למישהו שההורים מאמינים שהוא מוכן לקחת חסות.

זבולון אורלב: צו חירום זה עד שבעה ימים.

נסים זאב: לא רק עד שבעה ימים.

זבולון אורלב: אחרי שבעה ימים ניגשים לבית-המשפט.

נסים זאב: על זה אני מדבר.

נסים זאב: לא יכול להיות שחירום יהיה רק לשבעה ימים, ולקחת אותו אחר כך לקלט והאמא לא יכולה לדעת איפה התינוק שלה נמצא.

נסים זאב: ניגשים לבית-המשפט, ובית-המשפט, כמובן, הוא חותמת גומי, הארכה עוד ב-60 יום.

נסים זאב: הוא לא מבין על מה מדובר, מי האם, מי האב, אין שום חומר ראיות, אין עדיין חוות דעת של מסוגלות.

נסים זאב: העסק הזה מופקר.

נסים זאב: אני מקווה, חבר הכנסת זבולון אורלב, שאביא חוק בעניין הזה.

נסים זאב: הדבר הזה כואב לי, אני חווה את זה מדי פעם ברמות שונות.

נסים זאב: אני חושב שצריך לתקן את זה באופן יסודי.

נסים זאב: הדבר הנוסף שאני רוצה לומר, העניין של לבוש האשה, סגנון הלבוש בבתי-הספר.

נסים זאב: אני רואה שבזמן האחרון יותר מקפידים על כך שבנות יגיעו בלבוש נאה ומכובד יותר לבתי-הספר.

נסים זאב: זה גם משפיע על התרבות שלנו.

נסים זאב: כשאנחנו רוצים לדרוש מאותם גברים שפחות יתעסקו ויטרידו מינית את אותן בנות גילם, חשוב מאוד להקפיד גם על הלבוש.

נסים זאב: אני בטוח שחברת הכנסת מסכימה אתי בעניין הזה, ואני מאוד שמח.

אבל אי-אפשר לקבל את זה שנשים מוטרדות בגלל איך שהן לבושות.

שלי יחימוביץ': עבירות מין מתרחשות גם בחברה המוסלמית, ששם הנשים לבושות בצורה צנועה.

נסים זאב: נכון, אבל אפשר לצמצם את זה קצת.

נסים זאב: ברור.

נסים זאב: אולי ננסה את זה לתקופה מסוימת.

נסים זאב: אני מבטיח לך שאם נשים ילכו בצורה צנועה יותר לבתי-ספר – – –

שלי יחימוביץ': גם בחברה החרדית וגם בחברה המוסלמית יש אותו שיעור של מטרידים.

נסים זאב: את יודעת מה?

נסים זאב: אני רוצה לומר לך שאמהות של בנות מבתי-ספר חילוניים פנו אלינו, כנציגי ש"ס: למה אתם לא מחוקקים את קוד הלבוש של הבנות שלנו?

נסים זאב: לי אין שליטה על הבת שלי – אבל מותר לך לשמוע – לי אין שליטה על בתי, כשהיא באה עם חולצת בטן, לי אין שליטה על כך; היא עושה מה שהיא רוצה, היא מצפצפת עלי; אבל אתם יכולים להגביל את הבת שלי, שתבוא בלבוש יותר צנוע ונאה, ואני דורשת את זה, אבל אני לא יכולה לדרוש את זה מבתי.

נסים זאב: זה המצב, שהיום אין שליטה של ההורים על הילדים, לצערנו הרב.

נסים זאב: אנחנו יכולים לראות אלימות בבתי-הספר.

נסים זאב: הלוא שני-שלישים או שליש – אינני זוכר בדיוק – של האלימות היא בבתי-הספר.

נסים זאב: ולכן, אם אנחנו באמת חושבים על כבוד האדם, על כבודה של האשה, החלק העיקרי של העניין הוא הצניעות.

נסים זאב: לצערי הרב, האלימות הולכת ומתפשטת לתחומים שונים.

נסים זאב: אם היינו עושים יום האשה הבין-לאומי, יום האלימות, יום הרצח הבין-לאומי – כמה מקרי רצח יש במדינת ישראל, כמה סוגי מאפיות וארגוני פשע יש לנו כאן במדינה.

נסים זאב: אני לא מדבר על מה שיש ברחבי העולם, ואפשר שגם נהיה מחוברים לארגון פשיעה בין-לאומי.

נסים זאב: אנחנו בכל מקום – – –

קריאה: – – –

נסים זאב: אני אומר שיש פשיעה בין-לאומית.

נסים זאב: כשאתה מדבר על מאפיה בין-לאומית, זו פשיעה בין-לאומית.

נסים זאב: אתה בעצמך דיברת פה מעל הדוכן על כמה מקרי רצח ואמרת שהמשטרה לא עושה מספיק במגזר שלך, ובצדק.

נסים זאב: אמרת שאולי המשטרה צריכה להכניס יותר כוחות ביטחון כדי לצמצם את הפשיעה.

נסים זאב: לצערנו הרב, כשמדברים על אלימות, זו אלימות בכל תחום ותחום.

נסים זאב: הדבר האחד והיחיד שיכול לעזור הוא חינוך.

נסים זאב: אנחנו צריכים להתחיל בבתי-הספר, כדי שהעץ יגדל כפי שהוא צריך לגדול.

נסים זאב: השתיל צריך לצמוח מהיסוד, עם שורשים.

נסים זאב: לכן אנחנו חייבים להכניס גם שורשים חינוכיים יהודיים לבתי-הספר.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אני מזמין את השר לביטחון פנים אבי דיכטר להשיב על ההצעות.

אבי דיכטר: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, ביום ראשון בבוקר נסעתי לבקר במקלט לנשים מוכות כאן בירושלים.

אבי דיכטר: לי זה היה ביקור קשה מאוד.

אבי דיכטר: היו שם נשים ישראליות ותיקות בצד נשים עולות חדשות, ולכולן היה סיפור עם מאפיינים דומים: זה התחיל באלימות מילולית מצד הבעל, בצעקות, בקללות, ועבר חיש מהר לאלימות ולאלימות פיזית קשה יותר.

אבי דיכטר: הנשים סיפרו כיצד הן ספגו מכות במשך שבועות, במשך חודשים, במשך שנים, ושתקו.

אבי דיכטר: הן התביישו – או כפי שהן אמרו: לא רציתי שכולם בחוץ ידעו מה קורה אצלי בבית; או אחרת שאמרה: פחדתי פחד מוות מפני בני משפחתו, שיפגעו בי אם ייוודע להם שהוצאתי את הסיפור החוצה.

אבי דיכטר: רק לאחר שנים של ייסורים קשים והתעללויות איומות הן אזרו עוז ונמלטו מהבית – האמהות שבהן עם הילדים, שגם הם, אדוני היושב-ראש, היו בלא מעט מקרים קורבן לאלימות קשה.

אבי דיכטר: מתברר שהפחד הגדול מפני הבעל נמשך גם במקלט עצמו, או כפי שניסחה את זה אחת הנשים: אני יודעת שבעלי ובני משפחתו מחפשים אותי בכל רחבי הארץ – עולה חדשה שעלתה בגפה ארצה ומסתתרת במקלט עם ילדיה הקטנים.

אבי דיכטר: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, מתחילת שנת 2007 ועד עתה נרצחו 12 נשים בידי בני-זוגן.

אבי דיכטר: בשנת 2005 נרצחו 11 נשים ובשנת 2006 – 12 נשים.

אבי דיכטר: אנחנו כמעט עומדים על תקן של נשים נרצחות – ואני לא מאמין שאני אומר את המשפט הזה – ואנחנו מקווים שלא נגדל ב-2007, חס וחלילה, רחמנא ליצלן, ותהיה סטייה מהתקן.

אבי דיכטר: דרך אגב, זאת, אף-על-פי שמספר מקרי הרצח במדינת ישראל ב-2007, עד היום, בירידה של כ-20% ביחס לשנה שעברה, אבל אפילו אי-אפשר לומר שהנתון הזה מנחם.

נסים זאב: זה לא כולל את המקרה האחרון, אדוני השר, של שתי הנשים שנרצחו – – –

אבי דיכטר: מאחר שהנושא הזה בחקירה ובחזקת חשוד, אני לא חושב שמעל במת הכנסת – בוודאי לא אני – אפשר לעסוק בזה כמקרה רצח.

אבי דיכטר: אף-על-פי שהסיפור כפי שהוא מתואר כרגע הוא קשה דיו כדי לצרף אותו ליום הזה, והוא בהחלט קשור במקרים שהצגתי קודם לכן שמסתיימים ברצח.

אבי דיכטר: אם המקרה הזה הוא בקטגוריה הזאת, אני מניח שנעסוק בזה בעתיד.

אבי דיכטר: מתחילת שנת 2007 ועד סוף אוקטובר נפתחו יותר מ-12,000 תיקי אלימות של גברים נגד נשים.

אבי דיכטר: בשנת 2005 היו 16,000 תיקים, וב-2006 – קצת פחות מ-16,000.

אבי דיכטר: המשמעות ברורה: בין 15,000 ל-16,000 תיקי אלימות מצד גברים כנגד נשים נפתחים בישראל מדי שנה בשנים האחרונות.

אבי דיכטר: מתחילת השנה ועד סוף אוקטובר נפתחו קרוב ל-3,000 תיקים בגין תלונות של נשים על תקיפה מינית.

אבי דיכטר: קרוב ל-50% מהתלונות הן תלונות של קטינות.

אבי דיכטר: אלה היו הנתונים ב-2006, שהיתה בה בהשוואה לשנת 2005 עלייה של כ-10% בתלונות נשים על תקיפה מינית.

אבי דיכטר: מצער מאוד שבעודנו מצליחים לבלום – לא לחלוטין, אבל בהחלט לבלום – את תופעת הסחר בנשים מחו"ל, אנחנו מתקשים לבלום את תופעת האלימות נגד נשים כאן מבית.

אבי דיכטר: התופעה המחליאה של אלימות נגד נשים דורשת טיפול ודורשת היערכות מיוחדת של כל המערכות הטיפוליות, כולל כמובן של משטרת ישראל.

אבי דיכטר: אלימות זו, אם אינך גודע אותה בראשיתה, תוביל לטרור נגד האשה המוכה, הן נפשי והן פיזי.

אבי דיכטר: אלה מעשים שמובילים לאירועים קשים ומזוויעים, ומבחינתנו היעד הוא לייעל את ההתמודדות עם התופעה ולקדם את העשייה בתחום הקשה והמורכב הזה.

אבי דיכטר: לפני 11 שנים הוקם באגף החקירות של משטרת ישראל מדור נפגעי עבירות.

אבי דיכטר: זאת, בעקבות הכרת המשטרה בצורך הגובר והולך לטפל בקורבן העבירה.

אבי דיכטר: שוטרי המדור, שנקראים "שוטרי אלימות במשפחה", מתמחים בטיפול בעבירות אלימות בתוך המשפחה, בטיפול בנפגעי ובנפגעות עבירות מין ובטיפול באנשים עם מוגבלויות.

אבי דיכטר: בכל תחנות המשטרה יש לפחות שני חוקרי אלימות במשפחה, שהם השוטרים שפוגשים את נפגעות האלימות מייד עם הגיען לתחנות, גובים מהן את התלונות ופותחים בחקירה.

אבי דיכטר: על כך, על המשקל של זה, יצא לי לשמוע השבוע מפי אנשי המקצוע באותו מקלט בירושלים.

אבי דיכטר: חוקרי האלימות במשפחה שותפים לתהליכים החברתיים, ובהם חקיקה.

אבי דיכטר: הם השתתפו בוועדות היגוי ובוועדות בין-משרדיות ונוספות.

אבי דיכטר: כיום משרתים במשטרת ישראל כ-200 חוקרי אלימות במשפחה, והם עוברים השתלמויות בתחומים רבים.

אבי דיכטר: מטרת ההשתלמויות, אדוני היושב-ראש, היא להכשיר אותם באופן הטוב ביותר לחקור ולתת מענה לנפגעות האלימות.

אבי דיכטר: החוקרים האלה עוברים סדנאות שונות, הכוללות סדנאות שמכשירות אותם להעניק סיוע נפשי לקורבנות האלימות.

אבי דיכטר: בחמש השנים האחרונות מופעל ב-11 תחנות משטרה פרויקט עובדים סוציאליים שמטרתו לתת מענה מיידי של עובדים סוציאליים לקריאת חוקר בתחנה לתלונה על אלימות בין בני-זוג.

אבי דיכטר: העובד הסוציאלי הוא שעורך את השיחה הראשונית, הן עם הקורבן והן עם החשוד בתקיפה, מייד עם הגשת התלונה.

אבי דיכטר: כך גם ליווי הקורבנות שמתבצע במשטרת ישראל.

אבי דיכטר: המשטרה מקיימת בכמה תחנות משטרה פרויקט שתכליתו ללוות את הנפגעים בעבירות האלימות בשיתוף עם מתנדבים.

אבי דיכטר: השוטרים משתפים פעולה עם מרכזי קורבנות אלימות, עם מרכזי סיוע לתקיפה מינית ועוד.

אבי דיכטר: תחקירים שעשו חוקרי אלימות במשפחה בעקבות מקרי האלימות החמורים בין בני-זוג העלו כי יש אפיון ליקויים זהה.

אבי דיכטר: אחד המאפיינים העיקריים הוא העדר טיפול מיוחד בתיקי רצידיביסטים, קרי, עבריינים שחוזרים לסורם, ובהקשר זה – אנשים שנפתחו נגדם יותר משני תיקי אלימות במשפחה.

אבי דיכטר: בעקבות הממצא הזה, חברי הכנסת, ניתנו הוראות ליחידות החקירה והתביעה במשטרת ישראל כי בתיק של חוזר לסורו יש לבצע טיפול מיוחד ומזורז, תוך ריכוז כל התיקים הפתוחים כנגד אותו חשוד החוזר לסורו.

אבי דיכטר: אלימות במשפחה ואלימות בכלל היא אלימות, וכך צריך להביט בה, הישר לתוך המראה החברתית שלנו.

אבי דיכטר: כאשר מערכת אכיפת החוק פוגשת בנער או במבוגר האלים, אות הוא כי אנו כבר באיחור, משהו הוחמץ בשלבים הקודמים.

אבי דיכטר: הטיפול במסגרת החוק אינו תמיד תחליף ראוי לטיפול במסגרת החינוך.

אבי דיכטר: לפני שנה עמדתי כאן, מעל במה זו, והתחייבתי כי אעשה הכול כדי לחזק את המערכות שעליהן אני מופקד, וכי אטפל ללא מורא באלימות בכלל ובאלימות נגד נשים בפרט.

אבי דיכטר: אני עומד כאן היום מולכם כעבור שנה פעם נוספת ומבטיח שנושא זה לא ירד מסדר-יומי כשר לביטחון פנים.

אבי דיכטר: אין לי כוונה להסתפק במה שעשינו.

אבי דיכטר: כשר לביטחון פנים, וגם כאזרח בישראל וכאב לשתי בנות, הנושא הזה מעסיק אותי, הנושא הזה מטריד אותי.

אבי דיכטר: אסור בשום פנים ואופן לשתוק מול התנהגות שפלה ומזוויעה של אנשים בזויים המרשים לעצמם פגיעה שכזאת באחרים.

אבי דיכטר: ואנחנו, נשים וגברים כאחד, חייבים לראות כזכות וכחובה גם יחד את הצורך לדווח לרשויות בכלל, ולמשטרת ישראל בפרט, על כל מקרה של אלימות כנגד נשים, בין שהאשה פונה כנפגעת, ובין שסביבתה פונה כדי להתריע על האלימות כנגדה.

אבי דיכטר: בל ניתן ידנו לאיש להרתיע אותנו מפנייה אל הרשויות בסוגיה זו.

אבי דיכטר: יש לראות בכך הצלת חיים לכל דבר ועניין.

אבי דיכטר: אמירות בנוסח: מה כבר יעשו לתוקף?

אבי דיכטר: או: מה כבר יצא לי מזה?

אבי דיכטר: או אמירות אחרות ששמעתי: איך למען השם ייראו חיי לאחר שהסיפור ייוודע ברבים; ועוד אמירות מהמשפחה הזאת – כל אלה מתגמדים נוכח התוצאה הטרגית שבה, ולו גם במקרה בודד אחד, השתקה והכחשה שכזאת עלולות להוביל לרצח.

אבי דיכטר: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אלימות זועקת אינה מחליפה את הזעקה על אלימות, אינה מחליפה את הדיווח על אלימות, ואינה מחליפה את התלונה על אלימות.

אבי דיכטר: יחד עם המשטרה, יחד עם המערכות האחרות, נתמודד עם אלימות נוראה זו.

אבי דיכטר: רק ביחד יש למאבק הזה סיכוי אמיתי להצליח.

אבי דיכטר: תודה רבה.

יצחק זיו: מה מציע כבוד השר?

יצחק זיו: ללכת לפי התקנון, לוועדת החוקה, חוק ומשפט?

אבי דיכטר: לעניות דעתי, הדיון במליאה – ראוי שנסתפק בו.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה.

יצחק זיו: האם המציעים מסתפקים בדברי השר?

גדעון סער: כולם מסכימים.

זהבה גלאון: מסתפקים.

יצחק זיו: מסתפקים בדברי השר.

יצחק זיו: אין הצבעה.

יצחק זיו: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/184).

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת חוק בתי-המשפט (תיקון מס' 49) (דיון בדן יחיד בעבירת סחר בבני-אדם לשם הבאתם לידי מעשה זנות), התשס"ח-2007, קריאה ראשונה.

יצחק זיו: תציג את הצעת החוק חברת הכנסת זהבה גלאון.

יצחק זיו: בבקשה.

זהבה גלאון: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להודות לחבר הכנסת אורלב ולחברי חברי הכנסת שוויתרו על רשות הדיבור.

זהבה גלאון: אני מבקשת את תמיכת חברי חברי הכנסת בהצעת חוק שמסייעת או מבקשת לסייע למאבק בסחר בנשים.

זהבה גלאון: הכוונה היא להעביר את הדיונים בתיקי סחר בנשים ממותב של שלושה שופטים לדן יחיד.

זהבה גלאון: לקח המון זמן לשכנע את הפרקליטות ואת משרד המשפטים לעשות את המהפך הזה, שתיקי סחר בנשים יידונו בפני דן יחיד.

זהבה גלאון: זה נועד לקדם את המאבק, למנוע "פקק" במערכת בתי-המשפט, שתקועים עם המון המון תיקים בשורה של תחומים, ובעצם מפקירים את העדות, שנתקעות כאן לפרקי זמן ארוכים, ואחר כך כבר אינן יכולות להעיד.

זהבה גלאון: חברי חברי הכנסת, יש קורפוס של פסיקה בעניין המאבק בסחר בנשים, וההעברה של הנושא לדן יחיד תסייע במאבק.

זהבה גלאון: ושוב אני רוצה להודות – זו הצעה שזוכה לתמיכת הממשלה.

זהבה גלאון: היא עברה בוועדת החוקה בראשותו או בניהולו של חבר הכנסת דוד רותם, ואני מודה לכם, חברי חברי הכנסת.

יצחק זיו: אני הבנתי שחברי הכנסת מקבלים ולא רוצים להיות הדוברים הבאים.

יצחק זיו: אני רק שואל את חבר הכנסת נסים זאב – גם אתה מוותר?

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 5 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 21 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק בתי-המשפט (תיקון מס' 49) (דיון בדן יחיד בעבירת סחר בבני-אדם לשם הבאתם לידי מעשה זנות), התשס"ח-2007, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

יצחק זיו: בעד – 21, נגד – אפס, נמנעים – אפס.

יצחק זיו: הצעת החוק עוברת לוועדת החוקה, חוק ומשפט להכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

יצחק זיו: [נספחות.

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים להחלטת ועדת הכספים לפי סעיף 121 לתקנון הכנסת בדבר חלוקת הצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי, פנסיה חובה, הפחתת שיעורי המס ותיקוני חקיקה), התשס"ז–2007, שמוזגה עם הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 154 והוראת שעה) (מענק מס), התשס"ז–2007.

יצחק זיו: אני מזמין את יושב-ראש ועדת הכספים, חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב, להציג את ההחלטה.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא בפני הכנסת החלטה בדבר חלוקת הצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי, פנסיה חובה, הפחתת שיעורי המס ותיקוני חקיקה), התשס"ז–2007, שמוזגה עם הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 154 והוראת שעה) (מענק מס), התשס"ז–2007.

סטס מיסז'ניקוב: לפי סעיף 121 לתקנון הכנסת – על-פי הצעת ועדת הכספים מחליטה הכנסת, לפי סעיף 121 לתקנון הכנסת, לחלק את הפרקים ואת הסעיפים הבאים ולהביאם לקריאה השנייה ולקריאה השלישית כהצעות חוק נפרדות: 1.

סטס מיסז'ניקוב: פרקים א' וב', סעיפים 1–33, מתוך הצעת חוק מ/291 – מס הכנסה שלילי; 2.

סטס מיסז'ניקוב: פרק ג', סעיפים 34–53 מתוך הצעת חוק מ/291 – פנסיה חובה ותיקונים לחוקים שונים; 3.

סטס מיסז'ניקוב: פרק ג', סעיפים 54–56 – הפחתת שיעורי מס ליחידים; 4.

סטס מיסז'ניקוב: פרק ה', סעיפים 57 ו-58 – תיקון לחוק הביטוח הלאומי.

סטס מיסז'ניקוב: הצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי, פנסיה חובה, הפחתת שיעורי המס ותיקוני חקיקה), התשס"ז–2007, נדונה בכנסת בקריאה הראשונה ביום כ"ט באדר התשס"ז, 19 במרס 2007, והועברה לוועדת הכספים.

סטס מיסז'ניקוב: ביום י"ז בכסלו התשס"ח, 27 בנובמבר 2007, אישרה ועדת הכנסת לוועדת הכספים לדון במשולב בהצעת חוק זו ובהצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 154 והוראת שעה) (מענק מס), התשס"ז–2007.

סטס מיסז'ניקוב: בהצעת החוק נכללים כאמור ארבעה נושאים שונים, שאין ביניהם יחסי גומלין ממשיים: הנושא הראשון – מס הכנסה שלילי; הנושא השני – פנסיה חובה ותיקונים לחוקים שונים; הנושא השלישי – הפחתת שיעורי המס ליחידים; הנושא הרביעי – תיקון לחוק הביטוח הלאומי.

סטס מיסז'ניקוב: בימים אלה הוועדה מתעתדת לסיים את דיוניה לעניין מס הכנסה שלילי והפחתת שיעורי המס ליחידים; להכנתם של הנושאים הנותרים יידרש זמן נוסף, בשל הסוגיות שהם מעוררים.

סטס מיסז'ניקוב: כמובן, התיקון לחוק הביטוח הלאומי נכלל בהצעת חוק ההסדרים לשנת 2008, והוא הועבר לוועדת הכספים להכנה לקריאה השנייה והשלישית.

סטס מיסז'ניקוב: נראה כי יהיה זה נכון לדון בנושא זה במאוחד עם הדיון באותו עניין בהצעת חוק ההסדרים.

סטס מיסז'ניקוב: לאור האמור לעיל ועל מנת לאפשר דיון נפרד והצבעה נפרדת על כל אחד מהנושאים, מציעה הוועדה להביא לאישורה של הכנסת את הפיצול המוצע לפי סעיף 121 לתקנון הכנסת.

סטס מיסז'ניקוב: אבקשכם לאשר את הפיצול, שיאפשר לחברי הכנסת ללמוד כל נושא בנפרד ולהצביע עליו מבלי שייכרך בנושא אחר.

סטס מיסז'ניקוב: מדובר בהישג עבור הוועדה והכנסת.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 6 בעד הצעת ועדת הכספים – 24 נגד – אין נמנעים – אין הצעת ועדת הכספים בדבר חלוקת הצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי, פנסיה חובה, הפחתת שיעורי המס ותיקוני חקיקה), התשס"ז–2007, נתקבלה.

יצחק זיו: בעד – 24, אין נמנעים, אין אף אחד נגד.

יצחק זיו: ההצעה אושרה.

יצחק זיו: החלטת ועדת הכספים אושרה.

יצחק זיו: [מס' כ/169; "דברי הכנסת", מושב שני, חוב' ל"ו, עמ' 10793; נספחות.

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 39), התשס"ח–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

ג'מאל זחאלקה: אדוני היושב-ראש, אנחנו לא יודעים מה סדר-היום, בכל מקום סדר אחר.

יצחק זיו: עכשיו חזרנו לסדר-היום הרגיל, רק הכנסנו את שני הסעיפים האלה.

יצחק זיו: אני מזמין את יושב-ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה, חבר הכנסת זבולון אורלב, להציג את הצעת החוק.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא בפניכם את הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 39), התשס"ח–2007, לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

זבולון אורלב: מטרתה של הצעת חוק זו, אשר יזמה הוועדה לענייני ביקורת המדינה עצמה, היא ייעול הליכי הביקורת והמעקב אחר תיקון הליקויים הנחשפים בדוחות מבקר המדינה, על-ידי כמה תיקונים בחוק מבקר המדינה, התשי"ח–1958 [נוסח משולב] – להלן: החוק.

זבולון אורלב: ראשית, מוצע לעגן בחוק את סמכותו של מבקר המדינה להעביר ממצאי ביקורת המעוררים חשש לעבירה משמעתית – בשונה מחשש לעבירה פלילית – ליועץ המשפטי לממשלה.

זבולון אורלב: סמכות זו כבר קיימת כיום במפורש בחוק בנוגע למבקר המדינה בתפקידו כנציב תלונות הציבור, ומן הראוי, סברה הוועדה פה אחד, שכך יהיה הדבר גם בנוגע למבקר המדינה בתפקידו כמבקר המדינה.

זבולון אורלב: המשמעות העיקרית של תיקון כזה היא כי היועץ המשפטי לממשלה יהיה מחויב לדווח למבקר המדינה ולכנסת, בתוך שישה חודשים מיום שהועברו אליו הממצאים, על הפעולות שננקטו בקשר לכך, בדיוק כפי שהוא מחויב לגבי עבירות פליליות.

זבולון אורלב: בנוסף, החוק קובע חובה של הקמת צוותים לתיקון ליקויים בגופים המבוקרים – משרדי הממשלה, תאגידים וכל מי שהמבקר מוסמך לבקר – צוותים אשר תפקידם לטפל בדוחות מבקר המדינה ולתקן את הליקויים שעליהם הצביע המבקר בדוחות אלה.

זבולון אורלב: זהו אחד האמצעים החשובים ביותר שנקבעו בחוק כדי להבטיח שדוחות מבקר המדינה לא יישארו כאבן שאין לה הופכין וכאות מתה, והגופים המבוקרים יטפלו בצורה שיטתית בתיקון הליקויים.

זבולון אורלב: עם זאת, החוק במתכונתו הנוכחית, חברי חברי הכנסת, אינו קובע מועד מוגדר לפעולתם.

זבולון אורלב: יש חובה, אין לוח זמנים.

זבולון אורלב: מוצע לקבוע כי הצוות לתיקון ליקויים יחל בדיוניו בתוך 60 יום ממועד הגשת דוח הביקורת, וכן כי הצוות לתיקון ליקויים ידווח לראש הגוף המבוקר, שזה בדרך כלל המנכ"ל או השר, על ההחלטות שקיבל בתוך 15 ימים מיום קבלתן.

זבולון אורלב: ראש הגוף המבוקר כאמור ידווח למבקר המדינה בתוך 30 יום על ההחלטות שהתקבלו.

זבולון אורלב: על מנת להבטיח כי הדיונים והדיווחים יהיו במתכונת אחידה, וייכללו בהם פרטים הדרושים למבקר המדינה וגם לוועדה לענייני ביקורת המדינה לשם מעקב אחר פעולות הגופים המבוקרים בנוגע לביקורת, מוצע להסמיך את מבקר המדינה לקבוע – באישור הוועדה לענייני ביקורת המדינה של הכנסת – את מתכונת הדיווח שיימסר לו ואת הפרטים שייכללו בו.

זבולון אורלב: זה כדי למנוע דיווחים כגון אנחנו עדיין מעיינים, אנחנו עדיין שוקלים, או הוועדה הוקמה, המהלך הותנע – ועוד כל כיוצא בזה, שאתה לומד מכך שאין בעצם כוונה ליישם המלצות אלא התחמקות.

זבולון אורלב: בעת הכנת הצעת החוק לקריאה השנייה ולקריאה השלישית החליטה הוועדה לענייני ביקורת המדינה על כמה תיקונים בעניין הגשת ההערות והתגובות לדוחות המבקר.

זבולון אורלב: ראשית, הוחלט כי ראש הממשלה יהיה חייב בהגשת הערות לדוח לגבי כל ליקוי או פגיעה שפורטו בו, ולא רק ב"עניינים שבהם ימצא לנכון", וזאת כפי שקבוע היום בחוק.

זבולון אורלב: על מנת לאפשר זאת, מוצע לקבוע כי כל גוף מבוקר שראש הממשלה מעיר הערות על אודותיו יהיה חייב בהעברת תגובתו לראש הממשלה לגבי כל ליקוי או פגיעה הנוגעים לו.

זבולון אורלב: תשמעו איזה אבסורד: ראש הממשלה מחויב לדווח לכנסת על הצעדים שהוא נקט, הוא פונה למשרד הנוגע בדבר, אבל המשרד הממשלתי לא חייב להשיב לראש הממשלה.

זבולון אורלב: ולכן בדוגמה של היום, שהוועדה דנה בעניין פעולות השלטון המקומי בקשר להגנת הסביבה, משרד המשפטים הגיב בדוח הערות ראש הממשלה, המשרד להגנת הסביבה הגיב, והמשרד הראשי שממונה על השלטון המקומי, משרד הפנים, לא הגיב.

זבולון אורלב: ואין בפני חברי הכנסת תגובה של משרד הפנים על דוח מבקר המדינה.

זבולון אורלב: ראש הממשלה פנה למשרד הפנים, משרד הפנים לא מגיב.

זבולון אורלב: אנחנו רוצים לסתום את הפרצה הזאת.

זבולון אורלב: בנוסף, מוצע להרחיב את המנגנון המאפשר הערות לפני פרסום הדוח, כך שיחול גם על גופים מבוקרים אשר אינם זכאים לכך היום, כגון רשויות מקומיות וגופים אחרים שאינם נכללים בדוח השנתי הרגיל שאליו מתייחס ראש הממשלה בהערותיו.

זבולון אורלב: היום ראש הממשלה מגיב רק על משרדי הממשלה, ליתר הגופים אין מנגנון שהם יכולים להעיר ולהביא לידיעת חברי הכנסת מה ההערות שלהם והתגובות שלהם לדוח.

זבולון אורלב: על-פי המצב הנוכחי דוחות אלה מתפרסמים כאמור ללא תגובות הגופים המבוקרים, ומבלי שניתן להם פרק זמן להכין את תגובותיהם.

זבולון אורלב: מוצע אפוא שעם סיום הביקורת יעביר מבקר המדינה את הדוחות לתגובה של הגופים המבוקרים, ואלה יוכלו להכין את תגובותיהם על הדוחות בפרק זמן אשר ככלל יימשך עשרה שבועות.

זבולון אורלב: הדוחות והתגובות האמורות יונחו יחד על שולחן הכנסת.

זבולון אורלב: יישומן של ההוראות החדשות יביא להגדלת יכולת הפיקוח והמעקב אחרי תיקון הלקויים של הגופים המבוקרים, הן מצד מבקר המדינה והכנסת והן מצד הציבור באופן כללי, ובכך יביא גם לשיפור של ממש בקבלת החלטות בנוגע לתיקון הליקויים וליישומם.

זבולון אורלב: הצעת החוק מוגשת ללא הסתייגות.

זבולון אורלב: היא הוכנה בתיאום עם משרדי הממשלה הנוגעים בדבר, ובעיקר עם משרד ראש הממשלה.

זבולון אורלב: לכן אבקש כי הכנסת תתמוך בהצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית, בנוסח המוצע על-ידי הוועדה, כפי שנהגה הכנסת גם בקריאה הראשונה.

זבולון אורלב: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: כמו שנאמר, להצעת החוק אין הסתייגויות.

יצחק זיו: לכן נעבור להצבעה בקריאה שנייה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 7 בעד סעיפים 1–7 – 12 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–7 נתקבלו.

יצחק זיו: בעד – 12, נגד – אפס, נמנעים – אפס.

יצחק זיו: ההצעה אושרה בקריאה שנייה.

יצחק זיו: אנחנו נעבור לקריאה שלישית.

יצחק זיו: הצבעה מס' 8 בעד החוק – 12 נגד – אין נמנעים – אין חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 39), התשס"ח–2007, נתקבל.

יצחק זיו: בעד – 12, נגד – אפס, נמנעים – אפס.

יצחק זיו: אני קובע שהצעת חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 39), התשס"ח-2007, התקבלה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: יושב-ראש הוועדה, בבקשה.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, אני מבקש להודות לחברי הכנסת.

זבולון אורלב: אני חושב שעשינו צעד חשוב לגבי היכולת של הכנסת ושל מבקר המדינה להגביר את הפיקוח כדי שדוחות מבקר המדינה, כאמור, לא יהיו אות מתה.

זבולון אורלב: אני רוצה להודות ליועץ המשפטי של הוועדה, עורך-הדין רוזנר, לגלעד, למנהלת הוועדה חנה פריידין, למזכירה ריקי וגם לחנה.

זבולון אורלב: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: (תיקוני חקיקה) (הוראות שעה), התשס"ח–2007 [מס' כ/173; "דברי הכנסת", חוב' א', עמ' 11080; נספחות.

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת חוק התקשורת (המשך שידורי חדשות מקומיות בטלוויזיה) (תיקוני חקיקה) (הוראות שעה), התשס"ח–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יצחק זיו: אני מזמין את יושב-ראש ועדת הכלכלה להציג את הצעת החוק.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, תודה, חברי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה השנייה ולקריאה השלישית את הצעת חוק התקשורת (המשך שידורי חדשות מקומיות בטלוויזיה) (תיקוני חקיקה) (הוראות שעה), התשס"ח-2007.

גלעד ארדן: שידורי החדשות המקומיות ותוכניות מקומיות בענייני היום הם כלי ביטוי חשוב של כל האירועים החדשותיים והחברתיים באזורי הארץ, ובכללם בפריפריה.

גלעד ארדן: אירועים אלו כמעט אינם זוכים לסיקור ולטיפול במהדורות החדשות המרכזיות, ואף לא בתוכניות טלוויזיה ארציות.

גלעד ארדן: לפיכך, בסעיף 6כ לחוק התקשורת (בזק ושידורים) התשמ"ב-1982, שתוקן בחוק הבזק (תיקון מס' 13), התשנ"ו–1996, נקבע כי בעל זיכיון שהפך מאוחר יותר לבעל רשיון כללי לשידורי כבלים, ישדר חדשות מקומיות ותוכניות מקומיות בענייני היום.

גלעד ארדן: עוד נקבע כי הסדר זה יעמוד בתוקפו רק עד ליום 31 בדצמבר 2006.

גלעד ארדן: בחוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 35) הוארך תוקף ההסדר האמור בשנה, עד ליום 31 בדצמבר 2007, באמצעות הצעת חוק פרטית של חברי הכנסת שלי יחימוביץ וגדעון סער.

גלעד ארדן: ההארכה לשנה אחת בלבד נעשתה לאחר שנציגי הממשלה הבטיחו לגבש הצעה להסדיר בחקיקה, דרך קבע, את נושא החדשות המקומיות.

גלעד ארדן: למרות ההתחייבות הממשלתית, עד כה לא הצליחה הממשלה – היא גם לא כל כך ניסתה, אבל היא גם לא הצליחה – לגבש הצעה אחת.

גלעד ארדן: לפיכך מוצע עתה, שוב, במסגרת הצעת חוק נוספת המונחת לפניכם – ששוב יזמו חברי הכנסת גדעון סער ושלי יחימוביץ, שהתגייסו להציל את החדשות המקומיות – להאריך את תוקפו של ההסדר הקיים בשנה נוספת, עד ליום 31 בדצמבר 2008.

גלעד ארדן: שוב, בתקווה שהממשלה תצליח עד אז לעגן הסדר קבוע כלשהו שישמור על המשך קיומן של החדשות המקומיות.

גלעד ארדן: בפועל, עד שנה זו הופקו החדשות המקומיות עבור בעלת הרשיון לשידורי כבלים על-ידי חברה מסחרית – JCS, לצורך העניין – שבעלת הרשיון האמורה התקשרה עמה בחוזה לשם כך.

גלעד ארדן: במסגרת הדיונים בוועדת הכלכלה התברר שחברת "הוט", שהיא בעלת הרשיון, מעוניינת לבחון התקשרות לצורך הפקת שידורים אלה גם עם רשות השידור.

גלעד ארדן: כידוע, רשות השידור, בהתאם לחוק רשות השידור, אינה יכולה לשמש קבלן הפקות עבור גופי שידור אחרים.

גלעד ארדן: עם זאת, סברנו כי יש לעודד את האפשרות להתיר לרשות השידור לעשות כן, הן בשל העובדה שברמה העקרונית שידורי החדשות המקומיות ראוי שיהיו חלק מהשידור הציבורי, הן בשל כוח האדם המעולה הנמצא בלאו הכי ברשות, וכן בשל העובדה שככל שרשות השידור תשדר את החדשות המקומיות, יוכלו ליהנות מהן כלל תושבי המדינה, ולא רק המנויים על שידורי הכבלים.

גלעד ארדן: לפיכך, בהצעת החוק מוצעים גם תיקונים בחוק רשות השידור, התשכ"ה–1965, ובחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב–1982, שיתירו לרשות השידור להפיק חדשות מקומיות ותוכניות בענייני היום עבור בעל רשיון כללי לשידורי כבלים תמורת תשלום – הכול, כמובן, בהנחה שרשות השידור תבחר להפיק את השידורים האלה.

גלעד ארדן: סמכות זו מותנית בכך שמשדרים אלו, כולם או חלקם, ישודרו גם במסגרת רשות השידור, כך שרשות השידור לא תהיה רק גוף מפיק בעניין הזה, אלא גם גוף משדר.

גלעד ארדן: סעיף התחילה בחוק המוצע קובע, כי תחילתם של סעיפים 1 ו-2, בעניין ההרשאה לרשות השידור להפיק את המשדרים האמורים עבור בעל רשיון כללי לשידורי כבלים, תהיה ביום 1 בינואר 2008.

גלעד ארדן: להצעת החוק הוגשו הסתייגויות, ואני קורא לכם לדחות אותן.

גלעד ארדן: הן חורגות מההסכמות שהושגו בעניין בין המציעים לבין הממשלה.

גלעד ארדן: אני מבקש מכם לקבל את החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית כנוסח הוועדה, ובכך לתרום להמשך קיומם והתפתחותם של שידורי החדשות המקומיות והתוכניות בענייני היום בישראל.

גלעד ארדן: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: להצעת החוק הוגשה הסתייגות של חבר הכנסת דוד טל.

יצחק זיו: הוא אינו נוכח.

יצחק זיו: אנחנו נעבור להצבעה בקריאה שנייה על הצעת החוק כהצעת הוועדה.

יצחק זיו: נא להצביע.

יצחק זיו: הצבעה מס' 9 בעד סעיפים 1–4 – 10 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–4 נתקבלו.

יצחק זיו: בעד – 10, נגד – אפס, נמנעים – אפס.

יצחק זיו: אני קובע שההצעה התקבלה בקריאה שנייה.

יצחק זיו: אנחנו נעבור להצבעה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: הצבעה מס' 10 בעד החוק – 8 נגד – אין נמנעים – אין חוק התקשורת (המשך שידורי חדשות מקומיות בטלוויזיה) (תיקוני חקיקה) (הוראת שעה), התשס"ח–2007, נתקבל.

יצחק זיו: בעד – 8, נגד – אפס, נמנעים – אפס.

יצחק זיו: אני קובע שהצעת חוק התקשורת (המשך שידורי חדשות מקומיות בטלוויזיה) (תיקוני חקיקה) (הוראת שעה), התשס"ח–2007, התקבלה בקריאה שלישית.

צבי הנדל: ונכנסה לספר החוקים של מדינת ישראל.

יצחק זיו: חבר הכנסת גדעון סער, בבקשה.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, מכובדי שר התחבורה והבטיחות בדרכים, אני רוצה להודות לכנסת על אישור הצעת החוק.

גדעון סער: זאת כבר הפעם השנייה שאנחנו מאשרים, בעצם, הסדר שמקיים הוראת שעה של שנה, וכפי שאמר יושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת גלעד ארדן – שאני מודה לו על טיפולו המסור בהצעת החוק – המשמעות היא הצלת החדשות המקומיות.

גדעון סער: זה נוצר כחוסר ברירה, בגלל העובדה שלא הובא הסדר אמיתי.

גדעון סער: אנחנו לא באנו ונקטנו עמדה מי צריך להפיק עבור "הוט" את החדשות המקומיות.

גדעון סער: בהחלט אפשרנו לעשות זאת מול רשות השידור.

גדעון סער: אנחנו צריכים להשאיר את האופציות.

גדעון סער: אנחנו לא צריכים לקבוע מיהו הגורם אשר בסופו של דבר מבצע את זה.

גדעון סער: אבל אני חושב שאנחנו עושים דבר חשוב מאוד, שהוא שירות לציבור, בנושאים שהרבה פעמים קרובים לציבור הרבה יותר מנושאים שמסוקרים היטב בחדשות הארציות.

גדעון סער: אני מקווה מאוד שנגיע למצב שבמהלך שנת 2008 לא נצטרך להביא עוד פעם יוזמה פרטית, אלא הממשלה תבוא עם הצעת רוחב איך לקבוע הסדר קבע בעניין.

גדעון סער: "הסדר קבע" – אני מתכוון בעניין של החדשות המקומיות.

צבי הנדל: ראית שהחסרתי פעימה.

גדעון סער: כן.

גדעון סער: אני מסתכל עליך, ואז אמרתי שאני חייב להבהיר את ההבהרה הזאת.

גלעד ארדן: לא תהיה ממשלה בסוף 2008.

גדעון סער: כאשר הממשלה היתה ממשלה רגילה, שנשענת על רוב פרלמנטרי, היא לא תפקדה ולא הביאה את ההסדרים הללו.

גדעון סער: אני מקווה שאם נצליח להפיל אותה ותהיה ממשלת מעבר, אולי אז היא תתחיל לתפקד.

אביגדור יצחקי: ביחד נכין הצעת חוק.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: [מס' כ/166; "דברי הכנסת", מושב שני, חוב' ל"ו, עמ' 10787; נספחות.

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו נעבור להצעת חוק משק הדלק (קידום התחרות) (תיקון מס' 2), התשס"ח–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יצחק זיו: אני מזמין את יושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת גלעד ארדן, להציג את הצעת החוק.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, אדוני שר התחבורה והבטיחות בדרכים, כנסת נכבדה, אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת חוק משק הדלק (קידום התחרות) (תיקון מס' 2), התשס"ח–2007, לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

גלעד ארדן: נגישות למידע היא הנחת מוצא לשוק עם תחרות חופשית ותנאי הכרחי שמאפשר לחוקי הביקוש וההיצע לפעול ומביא לכך שחוקים אלה יפעלו ויביאו לירידת מחירים.

גלעד ארדן: עם זאת, ברור שכשאני מדבר על נגישות למידע, מדובר במידע מהימן ולא במידע מטעה או במידע מסובך שעלול להטעות את הציבור.

גלעד ארדן: בשנים האחרונות נפוצה תופעה של פרסום הנחות הניתנות על דלקים בתחנות התדלוק.

גלעד ארדן: כל אחד מכם ודאי רואה זאת כאשר הוא חולף על פני תחנות דלק, וכל אחת מהן מפרסמת שלטים שיש אצלה הנחה של 200 אגורות או 180 אגורות.

גלעד ארדן: לכאורה מדובר בתופעה חיובית, שכן יש בכך כדי לתת לצרכן מידע רלוונטי לצורך קבלת החלטה מושכלת.

גלעד ארדן: ואולם מסתבר כי פרסום ההנחות, בדרך שבה הוא נעשה, לא רק שאינו משרת את הציבור אלא יש בו כדי להטעות.

גלעד ארדן: ראשית, פרסום הנחות שונות בתחנת תדלוק איננו בהכרח ערובה לכך שבתחנה שבה מתפרסמת הנחה גדולה יותר מחיר הדלק אכן יהיה מחיר נמוך יותר, מכיוון שייתכן שהמחיר ההתחלתי באותה תחנה גבוה יותר.

גלעד ארדן: כידוע או לא כידוע, מחירם של חלק מסוגי הדלקים כלל אינו מפוקח, והתחנה קובעת בעצמה את מחיר הדלק.

גלעד ארדן: אם כך, לא ברור מאיזה מחיר נותנים את ההנחה.

גלעד ארדן: אותו נהג שצריך לקבל החלטה מהירה אם להיכנס לתחנה או לא – אותו שלט בעצם מטעה אותו וגורם לו להיכנס לתחנה, ואז בלית ברירה הוא כבר ממלא שם דלק במחיר גבוה יותר ממה שהוא יכול היה להשיג.

גלעד ארדן: שנית, לא ברור אם ההנחה היא מהמחיר הבסיסי, דהיינו מחיר הדלק ללא דמי השירות, או, כפי שקורה לעתים, מתפרסמת הנחה כביכול מהמחיר בתוספת דמי השירות, שאותם רשאית התחנה לגבות רק אם הנהג קיבל שירות במשאבות המיועדות לכך ובתנאים שנקבעו בצו.

גלעד ארדן: בכל מקרה, ברור שאת הצרכן מעניין רק המחיר הסופי, שכן אם ברצונו לערוך השוואה של מחירי הדלק בין התחנות השונות, הוא יוכל לעשות כן רק אם ישווה בין המחירים הסופיים שתחנות התדלוק השונות גובות.

גלעד ארדן: כיום מוסדר הפרסום בתחנות תדלוק באופן חלקי בלבד, בצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הצגת מחירים של מוצרי דלק), התשנ"ג–1993, אך אין בו מענה לסוגיות האמורות, והתוצאה הסופית היא שקיימים פרסומים מטעים בתחנות תדלוק רבות.

גלעד ארדן: הצעת החוק שיזמתי, בנוסחה המונח היום לפניכם, קובעת כי בעל תחנת תדלוק יציב שלטים המציגים את מחירי הדלק מסוג בנזין 95 אוקטן, בנזין 96 אוקטן, בנזין 98 אוקטן, סולר לתחבורה וגפ"מ לתחבורה.

גלעד ארדן: בתחום תחנת התדלוק יוצבו שני שלטים לפחות, במקומות בולטים לעין: שלט אחד בסמוך למשאבת התדלוק, ושלט שני במקום שנראה לעין מהכניסה לתחנה.

גלעד ארדן: שלטים אלה יכללו פירוט של מחיר הדלק הכולל לאחר ההנחות המוצעות לצרכן, הן בשירות עצמי והן לאחר הוספת דמי השירות, דהיינו את המחיר הסופי לצרכן בלבד.

גלעד ארדן: בנוסף, יוצב לפחות שלט אחד נוסף באופן הנראה לעין הנוהג ברכב בנתיב הנסיעה המוביל לנתיב הכניסה לתחנת התדלוק, ובלבד שהצבתו של שלט זה אינה מהווה עבירה לפי חוק הדרכים (שילוט), התשכ"ו–1966.

גלעד ארדן: בהתאם לחוק הדרכים (שילוט), אין מניעה להציב שלט כזה בתחנות הבנויות בדרכים עירוניות, ובתנאי שהשלט אינו נראה לעיני הנהג הנוסע בדרך שאינה דרך עירונית.

גלעד ארדן: שלט כזה יתייחס רק לסולר לתחבורה ולבנזין 95 אוקטן.

גלעד ארדן: אני רק אסביר את הנקודה הזאת: סולר ובנזין 95, שניהם יחדיו הם כמעט למעלה מ-90% מהצריכה של הציבור.

גלעד ארדן: כדי לפשט את העניין ולאפשר לציבור לקבל החלטה בזמן קצר, במהירות, לפני שהוא נכנס לתחנה, החלטנו בוועדה שהשלט שמופנה כלפי הנוסעים בנתיב שרואים ממנו את הכניסה לתחנה – ייכללו על השלט הזה רק שני מחירים: 95 – שירות מלא ועצמי, כפי שאמרתי מחיר סופי; סולר – מחיר בשירות מלא ובתדלוק עצמי.

גלעד ארדן: כך אנחנו נעודד את השקיפות ואת התחרות בין תחנות הדלק.

גלעד ארדן: הצעת החוק מוסיפה וקובעת כי שר התשתיות הלאומיות יהיה רשאי לקבוע הוראות שונות לסוגים שונים של שלטים, כגון גודל השלט, גודל הכיתוב בשלט ועוד.

גלעד ארדן: כמו-כן קובעת הצעת החוק כי מנהל מינהל הדלק יהיה רשאי, בהתקיים נסיבות מיוחדות ובהסכמת הממונה על הגנת הצרכן, לאשר הצבת שלטים במספר קטן יותר או באופן שונה ממה שנקבע לפי החוק, ובלבד ששוכנע כי תובטח הצגה נאותה של המחיר לצרכן.

גלעד ארדן: חברי הכנסת, אני מקווה שהצעת החוק תתרום לקידום התחרות בין תחנות התדלוק ותאפשר לנוהגים ברכב השוואה אמיתית של מחירי הדלקים.

גלעד ארדן: בהזדמנות זו אני רוצה להודות לצוות הוועדה, למנהלת הוועדה לאה ורון, ליועצת המשפטית אתי בנדלר ולצוות הוועדה כולו.

גלעד ארדן: אני חייב להוסיף הערה, כי היום אנחנו עוסקים בחוק ההסדרים, שמונח בוועדות הכנסת.

גלעד ארדן: בנושא הזה, בהצעת החוק הזו, אני חושב שהממשלה הגיעה לשיא שכמעט אינני זוכר כדוגמתו.

גלעד ארדן: אומנם אני רק חמש שנים במשכן, אבל משום מה משרד האוצר ומשרד התשתיות לקחו את הצעת החוק הפרטית הזאת – חס וחלילה, לא אגיד "גנבו אותה" – אבל באופן מפתיע הוכנס לחוק ההסדרים פרק שקובע פשוט אחד לאחד את מה שקובעת הצעת החוק הפרטית הזאת.

גלעד ארדן: אני משאיר לדמיונכם למצוא את הקשר בין זה לבין תקציב המדינה לשנת 2008.

גלעד ארדן: בכל אופן, להצעת החוק לא הוגשו הסתייגויות, ואני מבקש מכם לתמוך בה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

גלעד ארדן: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: מאחר שאין הסתייגויות, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 11 בעד סעיפים 1–5 – 9 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–5 נתקבלו.

יצחק זיו: בעד – 9, נגד – אין, נמנעים – אין.

יצחק זיו: ההצעה אושרה בקריאה שנייה.

יצחק זיו: אנחנו נעבור להצבעה בקריאה שלישית.

קולט אביטל: תוסיף גם את שמי.

קולט אביטל: הצבעה מס' 12 בעד הצעת החוק – 9 נגד – אין נמנעים – אין חוק משק הדלק (קידום התחרות) (תיקון מס' 2), התשס"ח–2007, נתקבל.

יצחק זיו: עכשיו, את יכולה.

יצחק זיו: את לא במקומך.

יצחק זיו: בעד – 9, נגד – אין, נמנעים – אין.

יצחק זיו: נא להוסיף את שמה של חברת הכנסת קולט אביטל.

יצחק זיו: ההצעה אושרה.

יצחק זיו: אני קובע שהצעת חוק משק הדלק (קידום התחרות) (תיקון מס' 2), התשס"ח–2007, התקבלה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: [מס' מ/330; מושב שני, חוב' ל"ו, עמ' 10722; נספחות.

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנו עוברים להצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 67) (תיקון), התשס"ח–2007, קריאה שנייה ושלישית.

יצחק זיו: אני מזמין את יושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת גלעד ארדן, להציג את הצעת החוק.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, אדוני שר התחבורה והבטיחות בדרכים, כנסת נכבדה, אני לא כל כך מתכבד, אני בנפש חצויה מציג את הצעת החוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 76) (תיקון), התשס"ח–2007, לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

גלעד ארדן: החוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 76) (תיקון), התשס"ו–2006 – חוק שאני יזמתי – התקבל בכנסת ביום 18 ביולי 2006.

גלעד ארדן: לפי החוק האמור הוטלה על משטרת ישראל חובה להקים ולנהל מאגר מידע שיהיה פתוח לעיון הציבור ויכלול את פרטיהם של נהגים שנפסלו, מכוח סעיף 35 לפקודת התעבורה, מלקבל או מלהחזיק רשיון נהיגה לתקופה העולה על 60 יום על-ידי בית-המשפט.

גלעד ארדן: מטרת החוק היתה לסייע בצמצום התופעה של עשרות אלפי עבריינים הנוהגים בזמן שרשיונם נפסל ורשויות האכיפה אינן מצליחות לאתרם.

גלעד ארדן: העברת המידע האמור לציבור אמורה לאפשר לציבור להימנע מלנסוע עם נהגים הנוהגים בתקופת הפסילה, וגם לדווח למשטרה על נהגים אלה ולסייע באיתורם, שכן כולנו מכירים את הבעיה של מחסור בכוח-אדם במשטרת ישראל אל מול המשימות המוטלות עליה.

גלעד ארדן: אנחנו יודעים שבכבישי ישראל נוהגים אלפים רבים בלי רשיון בכלל או בפסילת רשיון.

גלעד ארדן: אם היינו מגבירים את השקיפות לציבור, אז אדם שהיה שולח את הבן שלו או את הבת שלו באופן קבוע עם מישהו אחר שנותן טרמפ, או היה רואה נהג שהוא מכיר את שמו משתולל בשכונת המגורים, הוא היה יכול בקלות לבדוק באתר האינטרנט, שהמשטרה היתה אמורה על-פי החוק להעמיד לרשות הציבור, אם אותו נהג לא נוהג בתקופה של שלילת רשיון לאחר שבית-המשפט שלל את רשיונו.

גלעד ארדן: פרסום המידע הזה גם היה ממריץ נהגים שרשיונם נפסל להימנע מנהיגה בתקופת הפסילה, כי הם היו יודעים שהציבור יכול באופן מאוד פשוט לדעת שהם נוהגים בתקופת פסילה, וזה היה מכפיל עשרות מונים את האכיפה ואת ההשתתפות של הציבור, בהתאם למדיניות ששר התחבורה הציג – לשתף את הציבור במאבק בתאונות הדרכים.

גלעד ארדן: מכיוון שמדובר בפסילות שמקורן בגזרי-דין ובהחלטות של בתי-המשפט, נדרש קשר שוטף של העברת מידע מהנהלת בתי-המשפט למשטרת ישראל לצורך עדכון המאגר.

גלעד ארדן: נוכח הקשיים הטכניים והמהותיים בהעברת המידע הנדרש בין שני הגופים, נקבע בסעיף 2(א) לחוק שתחילתו תהיה בתום תשעה חודשים מיום פרסומו.

גלעד ארדן: אני מזכיר לכם שהחוק עבר בכנסת ביום 18 ביולי 2006, כלומר לפני שנה וארבעה חודשים.

גדעון סער: אז למה להביא את החוק עוד פעם?

גדעון סער: למה לעשות מאתנו צחוק בכל פעם?

גדעון סער: למה לעשות מהכנסת צחוק?

גדעון סער: בכל פעם אנחנו צריכים לדחות את הקץ ואנשים נהרגים.

גלעד ארדן: חבר הכנסת סער, אני יכול להגיד לך שהשר לביטחון פנים היה צריך להיות נוכח כאן.

גלעד ארדן: על-פי החלטת הממשלה המשרד שלו היה אמור לבצע את הצעת החוק הזאת.

גלעד ארדן: אני גם זוכר כיצד הוא נזף במפכ"ל היוצא כשלא הוצגה לו עדיין תוכנית לצמצום הקטל בכבישים.

גלעד ארדן: הנושא היה מאוד חשוב לו, אבל ראש אגף התנועה, מר אבי בן-חמו, הודה בפני, באופן מאוד כן, שכמעט לא התקיימו ישיבות עבודה.

גדעון סער: כי יותר קל לבוא לכנסת ולומר לה: קחי את החוק, מאשר ליישם את החוקים שהכנסת מחוקקת.

יצחק זיו: תודה רבה.

גלעד ארדן: אני לא מבקש.

גלעד ארדן: אני כאן כיושב-ראש ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: הממשלה הגישה הצעת חוק לדחות את כניסתו לתוקף של החוק שעבר.

גלעד ארדן: אני אסביר שבסעיף 2(ב) לחוק ניתנה אפשרות לשר לביטחון הפנים, באישור ועדת הכלכלה, לדחות את מועד התחילה של החוק בשישה חודשים נוספים.

גלעד ארדן: השר לביטחון הפנים ניצל את הדחייה הזאת, וגם הדחייה הזאת לא הספיקה למשרד לביטחון הפנים, יחד עם הנהלת בתי-המשפט, כדי להעמיד לרשות הציבור את המאגר הזה.

גלעד ארדן: מאחר שבפועל הממשלה לא הצליחה עד כה להשלים את היערכותה ליישום החוק, מוצע לפי בקשת הממשלה לדחות את מועד תחילת החוק בשנה נוספת, עד יום כ"ה בתשרי התשס"ט, 24 באוקטובר 2008.

גלעד ארדן: להצעת החוק לא הוגשו הסתייגויות, ואני מבקש מכם לקבל אותה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית, אלא אם כן אתם רוצים שהממשלה תמשיך להפר את החוק.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה, מאחר שאין הסתייגויות.

יצחק זיו: הצבעה מס' 14 בעד סעיפים 1–4 – 5 נגד – 5 נמנעים – 1 סעיפים 1–2 לא נתקבלו.

יצחק זיו: הצעת החוק לא עברה בקריאה שנייה.

יצחק זיו: הצעת החוק הוסרה מסדר-היום.

יצחק זיו: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/182).

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו כעת עוברים להצעת חוק העמותות (תיקון מס' 11) (דיווח על תרומות מישות מדינית זרה), התשס"ח–2007, של חבר הכנסת אורי אריאל – קריאה ראשונה.

אורי אריאל: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, הצעת החוק באה למנוע התערבות של מדינות זרות או של ישות מדינית זרה, של איחוד של מדינות, בנושאים הפוליטיים הפנימיים של מדינת ישראל.

אורי אריאל: לא מדובר על תרומות פרטיות, לא מדובר על תרומות של חברות מחוץ-לארץ שתורמות לבתי-חולים או לכל מיני דברים אנושיים.

אורי אריאל: הצעת החוק הזאת עברה שינויים רבים.

אורי אריאל: הורידו ממנה סעיפים רבים עקב התנגדות של חברי הכנסת ועמותות שעוסקות בנושא הזה.

אורי אריאל: אנחנו הבאנו את החוק הזה בהסכמת הממשלה, והיא עברה הכנה לקריאה ראשונה בוועדת הפנים, בראשות היושב-ראש חבר הכנסת פינס.

אורי אריאל: אני רוצה לבקש מחברי הכנסת לתמוך בהצעה קריאה ראשונה ולהעבירה לוועדה להכנה לקריאה שנייה ושלישית.

אורי אריאל: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים לרשימת הדוברים.

יצחק זיו: חבר הכנסת חיים אורון – אינו נוכח.

זבולון אורלב: כולם מוותרים.

יצחק זיו: חבר הכנסת חנא סוייד לא מוותר.

יצחק זיו: בבקשה.

חנא סוייד: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אנחנו מתנגדים להצעת החוק הזאת, מכיוון שאנחנו חושבים שזו הצעת חוק מיותרת, קנטרנית, ונודף ממנה ריח של חשדנות שהיא לא הכרחית ולא מתבקשת.

חנא סוייד: הצעת החוק מיותרת, מכיוון שבחוק העמותות, סעיף 36, בתוספת השנייה, יש ים של פרטים שצריך לדווח עליהם, בוודאי תרומה מכל מקור שהוא, לרבות מדינה או ישות.

חנא סוייד: למה צריך דווקא את התוספת הזאת?

חנא סוייד: מעניין שמגדירים את הישות הפלסטינית, כאילו יש לה עודף כסף לתת תרומות לעמותות בישראל.

חנא סוייד: העמותות שמדובר בהן הן עמותות שבדרך כלל לא זוכות בכספים מהכספים שמחולקים מהמשרדים השונים, והן פונות אל מדינות ואל ארגונים בין-לאומיים כדי לקבל תרומות.

חנא סוייד: בעניין הקנטרנות – כאן יש כוונה לפגוע בעמותות קטנות, ולכן יש כאן מניע שהוא לא אובייקטיבי.

חנא סוייד: החשדנות – אנחנו רואים שלחשדנות אין גבול.

חנא סוייד: הרי אם כבר חושדים בנשיאת בית-המשפט העליון שהיא מדברת עם שגריר של מדינה, וגם במקרה הזה יש חשדנות, אז תראו לאן העניין של חשדנות יכול להגיע.

חנא סוייד: אני יכול להגיד לחברי הכנסת, לחשדנות מהסוג הזה אין סוף ואין קץ והיא פוגעת בכל דבר, ולכן אני חושב שבעניין הספציפי הזה החשדנות היא הכוח המניע.

חנא סוייד: יש כאן ניסיון קנטרני לפגוע בעמותות קטנות, שנלחמות בשביל קצת כסף לעשות פעילות לגיטימית, חוקית, שקופה, במדינת ישראל, ולכן אנחנו נגד הצעת החוק הזאת.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת יעקב מרגי – מוותר.

יצחק זיו: חבר הכנסת צבי הנדל – מוותר.

יצחק זיו: חבר הכנסת משה גפני – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת יעקב כהן – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת נסים זאב – מוותר.

אריה אלדד: גם אני מוותר.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 15 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 14 נגד – 1 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק העמותות (תיקון מס' 11) (דיווח על תרומות מישות מדינית זרה), התשס"ח–2007, לוועדת הפנים והגנת הסביבה נתקבלה.

יצחק זיו: בעד – 14, נגד – 1, נמנעים – אפס, אני קובע בזאת שהצעת חוק העמותות (תיקון מס' 11) (דיווח על תרומות מישות מדינית זרה), התשס"ח–2007, התקבלה בקריאה ראשונה והיא תעבור לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/183).

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: הנושא הבא בסדר-היום: הצעת חוק בתי-המשפט (תיקון מס' 48) (פסיקת סכומים מעבר לסמכות בית-משפט שלום), התשס"ח–2007, של חבר הכנסת ניסן סלומינסקי – קריאה ראשונה.

יצחק זיו: בבקשה.

ניסן סלומינסקי: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, החוק היום אומר שכל תביעה עד 2.5 מיליוני שקל – בית-משפט השלום דן בה.

ניסן סלומינסקי: הוגשה תביעה, נניח על 2.4 מיליונים – בית-משפט השלום דן בה.

ניסן סלומינסקי: לפעמים זה עניין של שנה, שנתיים.

ניסן סלומינסקי: בינתיים ערך הכסף הזה עולה, שערוך והצמדה, וכשניתן פסק-הדין, הסכום גדל ל-2.7 מיליונים.

ניסן סלומינסקי: אומר החוק, שאם הסכום גדל בגין שערוך או הצמדה זה לא נחשב, ומסתכלים על סכום הבסיס, ובית-משפט השלום יכול לדון בזה – כי אחרת צריכים להתחיל מחדש את כל הדיון בבית-המשפט המחוזי.

ניסן סלומינסקי: ברור היה לכולם שהכוונה היא שכל זמן שהסכום הזה גדל בגלל הצמדה, ריבית וכו' – זה לא נחשב.

ניסן סלומינסקי: בחוק היו כתובים רק שערוך או הצמדה, אבל תמיד היה ברור, וכל בתי-המשפט פסקו, שגם אם הוא גדל בגין ריבית – כי לפעמים הכסף יש לו ערך יותר מהצמדה, ובית-המשפט אומר שצריכים להסתכל גם על הריבית שהיתה ניתנת לו במשך השנתיים על הסכום הזה, או פוסקים את שכר עורכי-הדין או דברים כאלו – כל זה לא נחשב, ומסתכלים על המקור.

ניסן סלומינסקי: זה לא היה כתוב, אבל כך עבדו, עד שהגיע לבית-המשפט העליון נושא של "כלל", חברת הביטוח, ושם בית-המשפט העליון אמר: אף-על-פי שכך זה ברור וטבעי, מאחר שבחוק כתוב שערוך או הצמדה, אין לנו ברירה או לתקן את החוק או ללכת רק על שערוך והצמדה.

ניסן סלומינסקי: ואם החוב יגדל בגין ריבית שבית-המשפט קובע או הוצאות משפט או שכר טרחת עורכי הדין – לא תהיה ברירה ויצטרכו להעביר את זה לבית-המשפט המחוזי.

ניסן סלומינסקי: לכן באה הצעת החוק שלי ומוסיפה שבסכום, במקום שערוך או הצמדה יהיה כתוב: שערוך, הצמדה, ריבית, הוצאות משפט ושכר טרחת עורכי-הדין.

ניסן סלומינסקי: כל אלה לא נחשבים כתוספת על הסכום המקורי.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אני מזמין את חבר הכנסת חיים אורון – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת אורי אריאל – מוותר.

יצחק זיו: חבר הכנסת צבי הנדל – מוותר.

יצחק זיו: חבר הכנסת נסים זאב – מוותר.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 16 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 12 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק בתי המשפט (תיקון מס' 48) (פסיקת סכומים מעבר לסמכות בית משפט שלום), התשס"ח–2007, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

יצחק זיו: בעד – 12, נגד – אפס, נמנעים – אפס.

יצחק זיו: אני קובע בזאת שהצעת חוק בתי-המשפט (תיקון מס' 48) (פסיקת סכומים מעבר לסמכות בית-משפט שלום), התשס"ח–2007, התקבלה בקריאה ראשונה, והיא תעבור לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק זיו: נעבור כעת לשאילתות לשר התחבורה.

יצחק זיו: בבקשה.

יצחק זיו: בבקשה, כבוד שר התחבורה שאול מופז.

יצחק זיו: שאילתא מס' 513 של חבר הכנסת יואל חסון – אינו נוכח; לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"ז בחשוון התשס"ז (8 בנובמבר 2006):

יצחק זיו: פורסם כי ביום שני נהרג בתאונת דרכים תלמיד בדואי בן תשע שנסע בהסעה לבית-ספרו.

יצחק זיו: לדברי ראש לשכת התנועה באזור, ביישובים הבדואיים אין תחנות הסעה מוסדרות והנושא לוקה בחסר.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: מי מפקח על הסעות תלמידים בכלל ובמגזר הבדואי בפרט, והאם הפיקוח מבוצע כהלכה?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: כיצד יקודם נושא בטיחות הדרכים והאכיפה במגזר הבדואי?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–3.

יצחק זיו: האחריות להסעת תלמידים מוטלת על משרד החינוך והרשויות המקומיות.

יצחק זיו: משרד התחבורה משקיע מאמץ ביצירת תשתיות פיזיות להגברת הנגישות והבטיחות במגזר.

יצחק זיו: בנוסף, משרד התחבורה מעניק רישוי לחברות אוטובוסים רק לאחר שהן מוכיחות כי לרשותן צי אוטובוסים הולם ופיקוח של קצין בטיחות בתעבורה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 979 של חבר הכנסת ניסן סלומינסקי: מפגעי בטיחות בכביש 444.

יצחק זיו: בבקשה.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום כ"ו בשבט התשס"ז (14 בפברואר 2007): בגיליון 27 של "תחבורה ובטיחות", מיום 27 בדצמבר 2006, פורסם כי לאורך כביש 444 יש שיבושים, כגון גדרות בטיחות המסתיימות לפתע, מחסור בשילוט הכוונה, מחסור בסופגי אנרגיה, נתיבים ללא תאורה וללא שוליים, וכמו כן הימצאות אבני שפה מהצד הפנימי של גדר הבטיחות.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – כיצד יתוקנו מפגעים אלה?

שאול מופז: 1–2.

שאול מופז: השאילתא של חבר הכנסת סלומינסקי בנושא מפגעי בטיחות לאורך דרך מס' 444, המסתמכת על פרסום בגיליון מס' 27 של "תחבורה ובטיחות" מיום 27 בדצמבר 2006, נבחנה על-ידי הגורמים המקצועיים במשרדי החברה הלאומית לדרכים.

שאול מופז: יש לציין כי הפרסום בגיליון מס' 27 של "תחבורה ובטיחות" לא מציין את קטעי הדרך הרלוונטיים שבהם נמצאו המפגעים.

שאול מופז: קיימים כמה חלקי דרך אשר אינם נמצאים באחריות החברה הלאומית לדרכים כי אם באחריות חברת "חוצה ישראל", בסמיכות למחלפי הגישה לדרך מס' 6.

שאול מופז: החברה הלאומית לדרכים עורכת פעולות אחזקה שוטפות לאורך תוואי דרך מס' 444 – בחלקים אשר באחריות החברה הלאומית לדרכים.

שאול מופז: העבודות כוללות כמה נושאי תחזוקה.

שאול מופז: במערך הכבישים הבין-עירוני אין מחויבות בטיחותית בהתקנת תאורה לאורך כל נתיבי הנסיעה.

שאול מופז: המחויבות הבטיחותית קיימת רק בנוגע לצמתים.

שאול מופז: לאורך כל תוואי דרך מס' 444 קיימים צמתים מוארים באופן מלא.

שאול מופז: לנושא מעקות הבטיחות – במהלך חודש פברואר הושלמו מעקות הבטיחות לאורך התוואי, במקומות הנדרשים.

שאול מופז: חלק מהפעולות, שנבעו מפרצות לא חוקיות לתוואי הדרך, בוצעו, וגם בוצע סיום מעקות בתוואי על-פי התקנים של החברה.

שאול מופז: צריך לזכור שתקציב האחזקה של החברה הלאומית לדרכים הוא מוגבל וצריך לשרת את כל הכבישים במדינת ישראל, מה גם שמתוך התקציב הזה הנחיתי לטפל בכ-300 ק"מ כבישים אדומים בשנת 2007, וכך יהיה גם בשנת 2008.

שאול מופז: לנושא שילוט – החברה הלאומית פועלת בהתאם להנחיות חוק השילוט הבין-עירוני.

שאול מופז: כל אימת שעולה בעיה או יש מחסור בשילוט, החומר מועבר ונבחן על-ידי ועדת השילוט הבין-עירוני במשרדי החברה הלאומית לדרכים.

שאול מופז: נכון להיום, לא קיימות פניות פתוחות בנושא מערך השילוט לאורך תוואי דרך מס' 444.

שאול מופז: מעבר לזה, אני מתכוון לטפל בנושא השילוט באופן מערכתי על-ידי כל החברות והתאגידים של המשרד, ואני מקווה שבשנה הבאה נוכל להתקדם בנושא השילוט, יש לנו הרבה מה לשפר בתחום הזה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת סלומינסקי?

יצחק זיו: מסתפק.

יצחק זיו: חברת הכנסת אורית נוקד – שאילתא 985; לפרוטוקול.

יצחק זיו: שאילתא 1119 של חבר הכנסת משה גפני – אינו נוכח; לפרוטוקול.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1212 של חברת הכנסת אסתרינה טרטמן – לפרוטוקול.

אריה אלדד: אדוני היושב-ראש, חברת הכנסת טרטמן נפצעה היום בתאונת דרכים, ואני רוצה לשלוח לה מכאן איחולי החלמה.

יצחק זיו: כולנו מצטרפים, יחד עם שר התחבורה, לאיחולי ההחלמה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1250 של חבר הכנסת צבי הנדל.

יצחק זיו: חברת הכנסת אורית נוקד שאלה את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ג' באדר התשס"ז (21 בפברואר 2007):

יצחק זיו: למרות חקיקת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות, נכים רבים מתלוננים שעובדי רכבת ישראל לא תמיד מסייעים בהורדתם לרציף, והרכבת ממשיכה בנסיעתה ליעד הבא מבלי שירדו ממנה.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם יש פיקוח על יישום החוק בתחבורה הציבורית?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אילו צעדים ננקטים כדי להבטיח שירות איכותי ואמין לאנשים עם מוגבלויות בתחבורה הציבורית בכלל, וברכבת ישראל בפרט?

יצחק זיו: חבר הכנסת משה גפני שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום כ"ח באייר התשס"ז (16 במאי 2007): יש התעלמות מוחלטת של חברות התחבורה מחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות: מספרי האוטובוסים בכתב ברייל אינם בנמצא, אין מערכות כריזה בתחנות ואין הבלטות וסימונים בגדלים המתאימים לכבדי ראייה.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מה ייעשה לשם יישום ואכיפה של חוק הנגישות?

יצחק זיו: חברת הכנסת אסתרינה טרטמן שאלה את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום כ"ז בסיוון התשס"ז (13 ביוני 2007):

יצחק זיו: חברות האוטובוסים אינן מציבות בתחנות שלט מישוש לכבדי ראייה ובו מספרי קווי האוטובוס העוצרים בתחנה בכתב ברייל, כפי שנדרש בתקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (הסדרת נגישות לשירותי תחבורה ציבורית), התשס"ג–2003.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – איך נאכפת התקנה?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מה ייעשה לאכיפתה?

יצחק זיו: חבר הכנסת צבי הנדל שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ד' בתמוז התשס"ז (20 ביוני 2007): ארגון "בזכות" בדק ומצא כי חברות ההסעה מפירות את התקנות המתייחסות לנגישות ולסיוע לאנשים עם מוגבלויות.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מה ייעשה לאכיפת הציות לחוקים המיועדים לעזור לאנשים עם מוגבלויות?

יצחק זיו: בבקשה.

יצחק זיו: שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: בתקנות של שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (הסדרת נגישות לשירותי תחבורה ציבורית עירונית באוטובוסים ובקווי שירות), נקבע כי הפעלה מלאה של אוטובוסים מותאמים להסעת אנשים עם מוגבלות – אוטובוסים נגישים, כולל כריזה פנימית וחיצונית – על-ידי המפעילים, וכן הנגשה פיזית של תחנות האוטובוסים על-ידי הרשויות המקומיות, אמורות להתבצע בתוך עשר שנים מכניסת התקנות לתוקפן ביום 24 בדצמבר 2003, כלומר עד תחילת שנת 2014.

יצחק זיו: במסגרת הנגשת תחנות האוטובוס, הוטלה על מפעיל השירות חובת הצבת שילוט נוסף בסככות בתחנות האוטובוסים עבור אנשים מוגבלי ראייה ועיוורים, שאליהם מתייחסת השאילתא הזאת.

יצחק זיו: אנחנו פתחנו בכמה מהלכים לגבי כל סוגיית בחירת האב-טיפוס ודגמי השילוט, כיום ניתן להתחיל להשתמש בהם.

יצחק זיו: כל המכלול של הפעולת המקדימות לבחינה ולהתקנה של מערכות אוטומטיות שתואר לעיל נמצא בשלבי פיתוח.

יצחק זיו: הכריזה אמורה להתבצע עדיין על-ידי הנהג.

יצחק זיו: בחברת "דן" מתבצע פיילוט בנדון.

יצחק זיו: אני רק רוצה להוסיף על העובדה שיש תהליך של יישום עד שנת 2014:

יצחק זיו: אני מצאתי צורך למנות את פרופסור סדן בראש ועדה בנושא התחבורה הציבורית, לשיפור מכלול של נושאים וגורמים, שחלקם עולים כאן ובשאילתות האחרות.

יצחק זיו: הוועדה אמורה להציג את מסקנותיה בשבוע הבא.

יצחק זיו: היא ישבה כשמונה חודשים.

יצחק זיו: אני מאמין שעם היישום של המסקנות של הוועדה הזאת, ובכללן המסקנות בכל סוגיית ההנגשה של אמצעי התחבורה לציבור בעלי המוגבלויות – אני מאמין שהסוגיה הזאת תבוא לפתרון טוב יותר מהמצב הנוכחי.

יצחק זיו: עד כאן.

צבי הנדל: אדוני השר, תודה.

צבי הנדל: אנחנו יודעים שעשר שנים זה הרבה זמן אבל זה מגיע.

צבי הנדל: יום בהיר אחד זה מגיע.

צבי הנדל: בקשתי מכבוד השר, מעבר לבדיקה – לקחת את פרופסור סדן, אני שומע ואני מברך על כך – שיהיה מעקב כלשהו, אחת לחצי שנה או שנה, במה התקדמו.

צבי הנדל: כי כבר עברו שלוש או ארבע שנים, ובסוף נגיע גם לעשר.

צבי הנדל: יש הרגשה שקצב הביצוע לא יעמוד בטווח הזה, ואז נעמוד שוב בפני מצב שהממשלה או מי שזה לא יהיה מבקשת לדחות את התאריך.

צבי הנדל: תודה.

שאול מופז: אני מקבל את הגישה שאומרת שצריך לבדוק אחת לתקופה.

שאול מופז: אני חושב שבכל הוועדות שהקמנו עד עכשיו ואימצנו את ההמלצות שלהן, הבקרה והפיקוח על היישום במשרד מתבצעים באופן חציוני, כלומר, כל מחצית שנה אנחנו בודקים את עצמנו, עד כמה התקדמנו ביישום של אותן החלטות ומסקנות שאומצו על-ידי המשרד וגם תוקצבו, ומקובלת עלי הבדיקה החציונית.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים לשאילתא מס' 1002, לשאילתא מס' 1157, ולשאילתא מס' 1253 ולשאילתא מס' 1294.

יצחק זיו: חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ג' באדר התשס"ז (21 בפברואר 2007):

יצחק זיו: בביקורת הארגון הבין-לאומי לתעופה אזרחית נמצאו ליקויים חמורים ברשות התעופה האזרחית בישראל.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: מי אחראי לחיפוש ולהצלה במקרה של התרסקות מטוסים, על-פי החוק?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: האם לרשות יש כלי לאכיפה ולהטלת סנקציות?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: כמה זמן לא עברו מפקחי הרשות השתלמויות?

יצחק זיו: 4.

יצחק זיו: מה היא משמעותו הכלכלית-תחבורתית של הדוח, והאם צפויה התייקרות טיסות?

יצחק זיו: 5.

יצחק זיו: כיצד יתוקנו הליקויים ומתי, והאם נדרש ואושר תקציב?

יצחק זיו: חבר הכנסת אריה אלדד שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ו' בסיוון התשס"ז (23 במאי 2007):

יצחק זיו: רשות שדות התעופה ערכה לפני חודשיים תרגיל מיוחד בטרמינל 3, והתברר בו כי נמל התעופה בן-גוריון אינו ערוך להתמודדות עם אירוע רב-נפגעים.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מה ייעשה על מנת שנמל התעופה בן-גוריון יהיה ערוך מיידית לכל פיגוע אפשרי?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: אילו מסקנות יוסקו בעקבות התרגיל?

יצחק זיו: חבר הכנסת יעקב כהן שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ד' בתמוז התשס"ז (20 ביוני 2007):

יצחק זיו: ב-5 ביוני 2007 פורסם בעיתון "ידיעות אחרונות" כי עלול לקרות אסון אם לא תשופר תחזוקת המטוסים.

יצחק זיו: כיום יש שני פקחי טיסה, אך לפי מספר הטיסות יש צורך ב-40 פקחים.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: האם חסרים 38 פקחי טיסה?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מה ייעשה לשיפור תחזוקת המטוסים ולהגדלת מספר מפקחי טיסות?

יצחק זיו: חבר הכנסת יצחק גלנטי שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"א בתמוז התשס"ז (27 ביוני 2007):

יצחק זיו: בעקבות ריבוי התקלות בשנתיים האחרונות בתעבורה האווירית, עולה חשש לליקויי בטיחות קשים במטוסים.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: מה נעשה לשיפור הפיקוח על בטיחות המטוסים ואכיפת התקנות?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: מה ייעשה בנושא זה בעתיד הקרוב?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: כמה פקחים מועסקים? 4.

יצחק זיו: האם כל התקנים מאוישים והאם יוספו תקנים?

יצחק זיו: אנחנו עוברים לתשובה על שאילתות מס' 1002, 1157, 1253 ו-1294.

שאול מופז: בתקופה האחרונה עסקתי הרבה מאוד בכל הקשור בנושאי ממצאי הביקורת על רשות התעופה האזרחית ובטיחות התעופה והמוכנות של כל המערכות.

שאול מופז: אני רוצה לומר לחברי חברי הכנסת שמצאתי שהאבות המייסדים של הרעיון לקדם את טרמינל 3 בנתב"ג לא טיפלו בסוגיית קידום נמל התעופה בן-גוריון באופן רב-תחומי.

שאול מופז: אכן נבנה טרמינל למילניום הבא, אבל בה בשעה נשכחו המסלולים, נשכח מגדל הפיקוח, נשכחו הפקחים וכל המכשור הטכנולוגי.

שאול מופז: אנחנו נמצאים בתהליך של תוכנית סדורה, ובשלוש השנים הקרובות נשקיע סדר גודל של כ-550 מיליון שקל על מנת לסגור את הפער שנפתח בין כל תשתיות הבטיחות לבין הנעשה בתוך הטרמינל.

שאול מופז: התוכנית הזאת יוצאת לפועל מ-2008, בהסדרת כל הנושאים שקשורים לבטיחות התעופה ותשתיות התעופה בנמל התעופה בן-גוריון.

שאול מופז: התקציב לזה כבר אושר בדירקטוריון של הרשות, ואני לקחתי על עצמי לעשות בחינה חודשית של התקדמות התהליך בכל סוגיית התשתיות בנמל התעופה בן-גוריון, ויחד עם זאת ליישם את המסקנות של דוח ועדת-לפידות בנושא בטיחות הטיסה.

שאול מופז: בחודשים הקרובים גם תוצגנה המסקנות לגבי עתיד התשתיות של נמלי האוויר של מדינת ישראל, כיצד הם ייראו בעוד 20–25 שנה.

שאול מופז: זאת ועדה אחרת שעובדת על כך, על כל סוגיית תרבות התוכניות ארוכות הטווח, תוכניות האב והתוכניות הרב-שנתיות.

שאול מופז: אני מקווה מאוד שנוכל להחיל אותה במשרד, וכך גם נוכל לראות את ההתפתחות של תשתיות התעופה בכל מדינת ישראל, לרבות שדה בצפון, שדה חלופי לנתב"ג, שיהיה ככל הנראה בים, במרכז, ושדה בדרום, באילת – יחד עם שימור עובדה ומתן פתרון לשדה התעופה בהרצלייה.

שאול מופז: כל אלה נמצאים על המדוכה, ואני מאמין שבחודשים הקרובים נקבל החלטות.

שאול מופז: אבל אני רוצה לומר כאן בצורה מאוד נחושה שכל סוגיית בטיחות התעופה נמצאת על סדר-היום שלנו ואנחנו מתכוונים לקדם את זה באופן מאוד משמעותי במהלך שנת 2008, כשהיעד הוא להגיע לסטנדרטים בין-לאומיים.

שאול מופז: אני מקווה מאוד שאכן נוכל להשיג את היעד הזה עוד בתום 2008, בעיקר בנושאים שקשורים לבטיחות הטיסה במדינת ישראל.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: בבקשה, חבר הכנסת גלנטי.

יצחק גלנטי: כבוד השר, אין לי ספק שתוכניות ארוכות טווח הן לעניין, אבל אנחנו היינו עדים לאחרונה לכמה תקלות מאוד רציניות, ובנס, ממש בנס, נמנע אסון.

יצחק גלנטי: הייתי רוצה לשמוע מכבוד השר מה נעשה ומה ייעשה בטווח הקצר של החודשים הבאים, האם עושים דבר מה על מנת למנוע אסון – וכאן, במקרה זה, האסון עשוי להיות מאוד גדול בממדיו וקטלני.

יצחק גלנטי: אודה לך מאוד על התשובה.

שאול מופז: אני פירטתי ואני מוכן לפרט שוב – הנושא של בטיחות בתעופה מטופל על-ידי באופן אישי, במעקב חודשי, על-פי תוכנית סדורה.

שאול מופז: אם כבודו רוצה לשמוע מה התוכנית, אני מוכן להציג אותה.

שאול מופז: התוכנית נוגעת לנושאים האלה: ראשית, חוק טיס עדכני, שהרי הכול מתחיל משם; אחר כך – הסדרת כל נושא המכשור והטכנולוגיה לנחיתה בשדה התעופה בן-גוריון, שלדעתי הוא חסר.

שאול מופז: זו היתה השאלה שלי בביקור הראשון לפני למעלה משנה, ואני מקווה שבשנת 2008, עוד במחצית הראשונה של 2008 – בטווח הקצר נוכל להסדיר את מערכות ה-ILS, אותן מערכות נוספות שאנחנו צריכים להתקין.

שאול מופז: ריבוד המסלול המרכזי בנמל התעופה בן-גוריון נעשה במהלך החודשים האחרונים והסתיים באוקטובר, וגם הסימון שלו – אני חושב שיש לנו היום מסלול שהוא ברמה ובסטנדרטים בין-לאומיים.

שאול מופז: בשנה הבאה, מינואר, נתחיל בהכשרת הפקחים ובהעמדתם בטבלת נושאים ושיעורים שתביא לשיפור בכל סוגיית הפיקוח והמיומנות של הפקחים במדינת ישראל.

שאול מופז: עם זאת, אנחנו חייבים לחזק את הרגולציה, ובמהלך החודשים הקרובים אנחנו עתידים לאייש כ-40 משרות ברשות התעופה האזרחית כדי שהרגולציה תקבל עדיפות גבוהה יותר ממה שהיה עד היום.

שאול מופז: יש על הפרק עוד שורה ארוכה של נושאים, ואני חושב שאת המרכזיים שבהם ציינתי.

שאול מופז: המעקב נעשה על-ידי, ואני מקווה מאוד שנוכל להיות אנשי בשורה במהלך 2008 – וזה טווח קצר.

שאול מופז: אם כבודו רוצה לראות את התוכנית המפורטת, אפשר יהיה להראות לך אותה לפרטי פרטים, כולל התקצוב.

שאול מופז: בעיני, הגישה הרב-תחומית צריכה להיות גם בתכנון, גם בתקצוב וגם בביצוע, וכך היא תצא לפועל בשנת 2008 כדי שנעמוד בסטנדרטים בין-לאומיים בכל מה שקשור בבטיחות בתעופה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1070 של חבר הכנסת מאיר פרוש – אינו נוכח; לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת מאיר פרוש שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ב' בניסן התשס"ז (21 במרס 2007):

יצחק זיו: הגיעו אלי תלונות על כך שמתוך תקציב הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים בשנת 2006 – כ-150 מיליון ש"ח – התקציב לפרסומים ולפעילות לבטיחות בדרכים במגזר החרדי שואף לאפס.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם המידע הנכון?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – האם ישונה סדר העדיפויות בתקציב של 2007?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: האם למשרדך יש מידע על מספר הילדים היוצאים יום-יום לבתי-הספר במגזר החרדי?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) ראשית, ברצוני לציין כי בשנת 2007 עיקר תקציב ההסברה של הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים היה חוצה מגזרים והתמקד בתופעות של היפגעות הולכי רגל במעבר חצייה, של היפגעות ילדים בכבישים ושל נהיגה תחת השפעת אלכוהול.

יצחק זיו: עם זאת, אוכלוסיית החרדים, אשר לצערי הרב מוגדרת בסיכון גבוה יותר מכלל האוכלוסייה, מקבלת טיפול ממוקד ואישי.

יצחק זיו: במבנה החדש של הרשות הלאומית מאויש תקן של יועץ לענייני המגזר החרדי.

יצחק זיו: כמו כן, בשנת 2007 הוקצה תקציב משמעותי של כ-1.58 מיליון ש"ח להסברה ולהחדרת מסרים למגזר החרדי.

יצחק זיו: התוכנית קיבלה את אישורי והיא עומדת לצאת לפועל בימים הקרובים, לאחר שמשרד האוצר יאשרה פורמלית.

יצחק זיו: נוסף על כך, הוצגו לי עיקרי תוכנית העבודה של הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים בשנת 2008, ובהנחייתי מדיניות הטיפול באוכלוסיית החרדים תבוא לידי ביטוי גם בתקצוב תוכנית העבודה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1089 של חבר הכנסת בני אלון – אינו נוכח; לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת בנימין אלון שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ט' בניסן התשס"ז (28 במרס 2007):

יצחק זיו: פורסם כי במשרדך מוקמת ועדה לאיתור האדם שיעמוד בראש אגף המדען הראשי וישמש מתכנן ואדריכל-על בענייני תחבורה.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מי הם חברי ועדת האיתור?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: כמה מהם נציגים בלתי תלויים מן האקדמיה?

יצחק זיו: 4.

יצחק זיו: כיצד יובא לידי ביטוי עקרון שיתוף הציבור בבחירת המועמד?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) משרת המדען הראשי במשרד התחבורה קיימת זה שנים במבנה הארגוני המאושר של המשרד, אך היא לא אוישה על-ידי הנהלות קודמות ונותרה בלתי מאוישת בשנים האחרונות.

יצחק זיו: אני סברתי כי המשרד המשפיע ביותר בתחום התכנון ובעל הכרעה כה גדולה על צמיחת המשק ועל החוסן החברתי חייב להעסיק דמות בכירה בתחום בתפקיד המדען הראשי, אשר ישמש מתכנן ואדריכל-על בנושאי תחבורה.

יצחק זיו: צריך להבין את חשיבות התפקיד לאור מגוון התפקידים והשירותים שמשרד התחבורה נדרש למלא, ובפרט – הפיתוח המואץ בתשתיות תחבורתיות ומסילתיות בשנים האחרונות בישראל.

יצחק זיו: המדען הראשי מונה לפני כחצי שנה, ללא ועדת איתור, על-פי נוהלי נציבות שירות המדינה, בהתאם לדרישות המשרה הייחודית.

יצחק זיו: בימים אלו שוקד המדען על הכנת תוכנית-אב לתחבורה לעשורים הקרובים.

יצחק זיו: הבשורה בתוכנית זו היא עצם העובדה שמדינת ישראל תיהנה מתוכנית ארוכת טווח, אשר שותפות לה כל יחידות הביצוע והתכנון בתחום התחבורה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1110 של חבר הכנסת הלפרט ושאילתא מס' 1111 של חבר הכנסת רן כהן.

יצחק זיו: חבר הכנסת שמואל הלפרט שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ט' בניסן התשס"ז (28 במרס 2007): בעולם כולו קיימים כרטיסים משולבים לנסיעה בתחבורה הציבורית, המשלבים בכרטיס אחד נסיעות ליעדים שכדי להגיע אליהם יש צורך בהחלפת אוטובוסים.

יצחק זיו: השימוש בכרטיס כזה מוזיל את הנסיעה ומקל על הנוסעים.

יצחק זיו: רצוני לשאול: האם ישקול משרדך בחיוב הפעלת כרטיסים משולבים גם בישראל?

יצחק זיו: חבר הכנסת רן כהן שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ט' בניסן התשס"ז (28 במרס 2007): בישראל יש כמה מפעילי תחבורה ציבורית, ולעתים יש להיעזר בשירותם של שניים או שלושה מפעילים בנתיב אחד; פקודת התעבורה מסמיכה את משרדך להתקין תקנות בעניין כרטיסים וכרטיסיות, לרבות חיוב המפעילים להנפיק כרטיסים משולבים.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נעשה שימוש בסמכות זו, ואם לא – מדוע?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: האם יופעל כרטוס משולב, ואם כן – מה הוא לוח הזמנים?

שאול מופז: הנושא הזה של כרטיסים משולבים לנסיעה בתחבורה הציבורית כדי להוזיל את הנסיעה ליעדים שיש צורך בהחלפת אוטובוסים כדי להגיע אליהם – אנחנו התנענו את התהליך הזה.

שאול מופז: כרטיסים משולבים מסוג זה קיימים גם בנסיעה ברכבת – כרטיס המעניק נסיעה ברכבת באמצעות כרטיס חופשי-חודשי בגוש-דן – בכרטיס הנקרא כרטיס חודשי-חופשי משולב רכבת-דן.

שאול מופז: כמו כן, יש שילוב של כרטיסים בין מפעילים נוספים.

שאול מופז: לדוגמה, בין מודיעין-עילית לירושלים יש כרטיס משולב "סופרבוס"-"אגד", בין ביתר-עילית לירושלים יש כרטיס משותף "עילית"–"אגד", ובאזור נהרייה יש כרטיס משולב "נתיב אקספרס"–"אגד".

שאול מופז: המגמה היא להגביר את השימוש בכרטיסים משולבים, והאינטגרציה המלאה תהיה כאשר נגיע ליישום של הכרטיס החכם.

שאול מופז: הכרטיס החכם הוא פרויקט שנמצא בשלבי ביצוע מתקדמים, ואני באופן אישי השקתי את הכרטיס הראשון בפתח-תקווה בקווי האוטובוס של חברת "קווים" לפני כמה חודשים.

שאול מופז: על-פי תוכנית העבודה יצטרפו כלל המפעילים לתוכנית עד סיום שנת 2008, וכך, בתוך כשנה, הכרטיס החכם יהיה אופציה קיימת לטובת השירות לציבור במדינת ישראל.

שאול מופז: אפשר יהיה להשתמש בו בקווי האוטובוס, בקווי הרכבת, ובעתיד גם בקווי הרכבת הקלה.

שאול מופז: הכרטיס הזה כבר משמש כמה עשרות אלפי אנשים במדינת ישראל כפיילוט, וב-2008 אפשר יהיה להפעיל אותו באופן אינטגרטיבי, ולא רק בקווים מסוימים.

שאול מופז: באופן הזה אני מניח שנוכל להביא גם להוזלה, גם לפישוט התשלום בתחומי התחבורה הציבורית וגם לשילוב של טכנולוגיה שתביא לשירות טוב יותר לאזרחים המשתמשים בתחבורה הציבורית.

שמואל הלפרט: אדוני השר, אני מודה לך על התשובה, אבל כבר לפני שנתיים ביקרתי בקווי אוטובוסים שכפי שאמרת – הם כבר הפעילו את הכרטיס החכם.

שמואל הלפרט: לפני שנתיים כבר קיבלתי מהם כרטיס חכם.

שמואל הלפרט: קשה מאוד להבין מדוע החברות הגדולות, "אגד" ו"דן", מתנגדות להפעלת כרטיס חכם, אף-על-פי שאין שום בעיה להפעיל אותו.

שמואל הלפרט: עד לרגע זה הם אפילו לא חושבים להפעיל אותו בגלל החישובים שלהם.

שמואל הלפרט: האם כבודו חושב להכריח את החברות האלה להפעיל כרטיס חכם, שיכול להביא תועלת רבה מאוד לכל אזרחי המדינה?

שאול מופז: התשובה היא – כן.

שאול מופז: הכרטיס הזה יופעל בכל הקווים, ואמרתי קודם – באופן אינטגרטיבי, לא רק בתחום קווי האוטובוס, אלא גם בין רכבות לאוטובוסים.

שאול מופז: היעד שקבענו הוא סוף 2008, ואני מקווה מאוד שנעמוד בו.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1112 של חבר הכנסת מוחמד ברכה – אינו נמצא; לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ט' בניסן התשס"ז (28 במרס 2007):

יצחק זיו: נודע לי שהסניף המנפיק טפסים למבחני תיאוריה בכרמיאל נסגר.

יצחק זיו: הסניף משרת אלפי תושבים.

יצחק זיו: הסגירה תאלץ את התושבים לפנות לעכו כדי לקבל את השירותים.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם המידע נכון?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מה היא סיבת הסגירה?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: האם ישקול משרדך את פתיחת הסניף מחדש?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–3.

יצחק זיו: המידע בשאילתא אינו נכון.

יצחק זיו: בכרמיאל קיים משרד רישוי פעיל, וכן תחנת צילום פעילה המנפיקה טפסים.

יצחק זיו: מעבר לזה, ברצוני לציין כי המדיניות שלי היא לבזר ככל הניתן את שירותי המשרד, בדגש על שירותי הרישוי, ועל כן אף הוריתי להגביר את הפריסה של שירותים אלו, וכך נעשה.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: אנו עוברים לשאילתא מס' 1113 של חבר הכנסת אברהם רביץ – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ט' בניסן התשס"ז (28 במרס 2007):

יצחק זיו: לאחרונה התעורר צורך בהפעלת קו תחבורה בסופי שבוע – ימי שישי ומוצאי שבת – בין רכסים למודיעין-עילית.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם צורך זה מוכר למשרדך?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מה ייעשה בעניין?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יצחק זיו: הצורך בקו התחבורה בסופי שבוע הועלה בפני הגורמים המקצועיים במשרד.

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: לאור הבקשה, התקיימה פגישה בנושא עם ראש המועצה המקומית, הרב יצחק רייך, ונציגי משרדי לקידום הנושא.

יצחק זיו: מכיוון שבמודיעין-עילית וברכסים פועלים מפעילי תחבורה ציבורית שונים, הועלו כמה אפשרויות לאופן הפעלת הקו, והן נבדקות בימים אלו.

יצחק זיו: כמו כן, נערכת בדיקה מקיפה למתן מענה במסגרת קו זה גם לזיקה בין רכסים ליישוב אלעד.

יצחק זיו: אנו עוברים לשאילתא מס' 1129 של חבר הכנסת יוסי ביילין – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת יוסף ביילין שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום כ"ח באייר התשס"ז (16 במאי 2007):

יצחק זיו: אשה חרדית הוכתה בקו 2 של "אגד" בירושלים בידי אנשי משמרת הצניעות נוכח סירובה לשבת באחורי האוטובוס, כנהוג בקווי מהדרין.

יצחק זיו: הגברת לא קיבלה סיוע מהנוסעים ומנהג האוטובוס.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם יבוטלו קווי המהדרין?

יצחק זיו: אם לא – מדוע?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: האם יקבע המשרד הסדרי הסעה ציבורית שישמרו על הצניעות וגם על זכויות הנוסעים?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: האם יוענקו סמכויות לנהגי התחבורה הציבורית כדי שיוכלו להתמודד עם תוקפנות נוסעים?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–3.

יצחק זיו: הסדרי הישיבה באוטובוסים, ובעיקר בקווים מסוימים אשר בהם ציבור הנוסעים ברובו הוא מהמגזר החרדי, הם הסדרים וולונטריים בלבד, ואין משרד התחבורה מתערב בצורת ישיבה זו או אחרת אם היא מקובלת על ציבור הנוסעים בקווים.

יצחק זיו: משרדי מתערב כאשר יש תלונה ספציפית כגון זו, ואף מעמיד לדין את האחראים כאשר יש עבירה על החוק.

יצחק זיו: יש לציין כי למשרדי לא הגיעו תלונות כאלה.

יצחק זיו: אני מזועזע מהמקרה החמור שהעלית בפנייתך, ולנוכח חומרתו כפי שאתה מתאר אותו ביקשתי להעביר אלי את פרטי המקרה, ואנו נטפל בו בכל חומרת הדין.

יצחק זיו: אנו עוברים לשאילתא מס' 1148 של חבר הכנסת איתן כבל – לפרוטוקול, ולשאילתא מס' 1156 של חבר הכנסת יואל חסון – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ו' בסיוון התשס"ז (23 במאי 2007):

יצחק זיו: קסדות המכסות רק חצי מראשו של הנהג אינן תקינות ומסוכנות לנסיעה.

יצחק זיו: למרות זאת, אופנוענים רבים ומורי נהיגה חובשים אותן.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: מדוע לא ייאסר השימוש בקסדות לאלתר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: האם יינקטו צעדים נגד נהגים בכלל ומורי נהיגה בפרט החובשים קסדה פתוחה?

יצחק זיו: חבר הכנסת יואל חסון שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ו' בסיוון התשס"ז (23 במאי 2007):

יצחק זיו: פורסם כי אופנוענים רבים ועשרות מורי נהיגה חובשים קסדות "קלימרו", המכסות רק חצי מראשו של הנהג ומסוכנות בנסיעה.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מה נעשה להפסקת התופעה?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: האם ייאסר בתקנות השימוש בקסדות "קלימרו"? 4.

יצחק זיו: אם כן – מה הוא לוח הזמנים לטיפול בנושא?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) אכן, יש מורים ואופנוענים החובשים קסדות "קלימרו", אך לא ידוע לנו אם מדובר בתופעה רחבה ומה מספרם המדויק.

יצחק זיו: במצב המשפטי הקיים, לא ניתן לאסור שימוש בקסדות אלה, מאחר שהן עומדות בתקן הנדרש.

יצחק זיו: עם זאת, מאחר שעמדתי על תופעה זו של נסיעה עם קסדה שאיננה מגינה על כל הראש, ובעיקר מעמידה את הנוסע בסכנה של פגיעה חמורה בלסת התחתונה, ביקשתי מהרשות הלאומית לבצע מחקר על רמת הבטיחות של הקסדות הללו.

יצחק זיו: אם יידרש, בכוונתי לבצע שינוי חקיקה מיידי לאחר קבלת עמדת הרשות ולפי המלצותיה.

יצחק זיו: נוסף על כך, הנחיתי את אגף הרישוי לאסור על תלמידי הנהיגה ומורי הנהיגה שימוש בקסדות פתוחות, וכן לבדוק אפשרות לערוך מבצע הסברה לנהגים, על-ידי הרשות הלאומית, שבו יומלץ להם שלא לחבוש קסדות מהסוג האמור.

יצחק זיו: אנו עוברים לשאילתא מס' 1149 של חבר הכנסת אריה אלדד – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ו' בסיוון התשס"ז (23 במאי 2007):

יצחק זיו: בישיבת ועדת הכלכלה בנושא מיגון התחבורה הציבורית ביהודה ושומרון ב-12 ביולי 2006, הבטחת לפעול בכמה כיוונים לתגבור השמירה על ביטחונם של מתיישבי יהודה ושומרון בתחבורה הציבורית.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: אלו פתרונות בוצעו עד כה?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: מה נעשה לקידום ביצועם של כל הפתרונות בהקדם האפשרי?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

יצחק זיו: זה זמן משרדנו מעלה את הסוגיה בפני גורמים רלוונטיים, קרי, משרד האוצר, פיקוד העורף ופיקוד מרכז, יחד עם מפעילי התחבורה הציבורית, ומתריע על חסר ממשי במצבת אוטובוסים ממוגני ירי המשרתים קווים מתאימים.

יצחק זיו: לצערנו הרב, כל בקשותינו לפיקוד העורף למצוא מקורות תקציביים כדי למגן לפחות עשרה אוטובוסים, החסרים באופן מיידי, נדחו בטענה של חוסר תקציב.

יצחק זיו: פיקוד מרכז הסכים, בהכירו במצוקת האוטובוסים, לשחרר חלק מהקווים המאוימים מהפעלה של אוטובוסים ממוגנים בצירים מסוימים, כגון ירושלים–אדם–תל-ציון, ירושלים–בית-שאן וירושלים–הר-גילה, אולם גם שחרור זה איננו פותר את הבעיה.

יצחק זיו: יש צורך למגן בדחיפות עוד 20 אוטובוסים בעלות של כ-13 מיליון שקל.

יצחק זיו: אנו עוברים לשאילתא מס' 1155 של חבר הכנסת יצחק וקנין – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת יצחק וקנין שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ו' בסיוון התשס"ז (23 במאי 2007):

יצחק זיו: העיתונות החרדית דיווחה על קריסת שירותי התחבורה הציבוריים בל"ג בעומר.

יצחק זיו: אלפים המתינו שעות רבות להסעה חזרה.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם הדיווח נכון?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מדוע לא נערכו כראוי לאירוע כל כך צפוי?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מה ייעשה להפקת לקחים?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–3.

יצחק זיו: משרדנו נערך השנה, כמו בכל שנה, במיוחד למתן שירות באירועי ל"ג בעומר.

יצחק זיו: במסגרת זו נערכו ישיבות תיאום מפורטות עם כלל מפעילי התחבורה הפועלים באזור, עם משטרת ישראל ועם המרכז למקומות הקדושים, המופקד על קיום המבצע במירון.

יצחק זיו: כמו כן, תואמו מול נציגי הציבור החרדי הסדרי הסעות וחנייה במתחם מירון.

יצחק זיו: תואמו היקפי הפעילות, זמני הנסיעות, תעריפי הנסיעות והסדרי הגישה להר מירון.

יצחק זיו: לא ידוע לנו על בעיות מיוחדות באירועי ל"ג בעומר השנה, ולמיטב ידיעתנו הפעילות של חברות התחבורה הציבורית במקום התנהלה כסדרה וכמתוכנן.

יצחק זיו: עם זאת יצוין כי חלק מהחוגגים מגיעים בהסעות פרטיות שאינן באחריות משרדנו, וייתכן שהתלונה נוגעת להסעות פרטיות.

יצחק זיו: אנו עוברים לשאילתא מס' 1183 של חבר הכנסת צבי הנדל.

יצחק זיו: בבקשה.

יצחק זיו: חבר הכנסת צבי הנדל שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"ג בסיוון התשס"ז (30 במאי 2007):

יצחק זיו: טרקטורים חקלאיים עברו לאחרונה לעבוד עם כמה סוגי צמיגים לצרכים שונים.

יצחק זיו: ברשיון הטרקטור מופיע מספר צמיג בגודל מסוים, ואם בעליו נתפס עם צמיג מסוג אחר, הוא נקנס.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: מדוע לא יימצא פתרון שימנע מבעלי הטרקטורים לעבור על חוק התנועה?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: מדוע לא ישונה סעיף הצמיגים ברשיון ל"גלגלים חקלאיים"?

שאול מופז: 1–2.

שאול מופז: השאילתא נוגעת לרישום צמיגים לטרקטורים.

שאול מופז: באגף הרישוי יש ועדה מקצועית, המורכבת מהגורמים המקצועיים במשרד התחבורה, בנושא רישום צמיגים וקודי עומס ומהירות ברשיון הרכב.

שאול מופז: הוועדה המליצה כי לא יירשמו מידות הצמיגים ברשיון הטרקטור.

שאול מופז: במקום זאת תירשם הגבלה: מידות צמיגים לפי יצרן הרכב.

שאול מופז: לפיכך, אין רישום של מידות הצמיגים ברשיון הרכב אלא רק על-פי היצרן.

שאול מופז: זו החלטה של הגורמים המקצועיים במשרד, ולדעתי זו החלטה שעולה בקנה אחד עם מה שהציבור יכול לעמוד בו.

יצחק זיו: שאלה נוספת.

צבי הנדל: מכובדי השר, אין לי טענות אליך, אבל תנזוף במישהו במשרד.

צבי הנדל: מאז ששאלתי את השאילתא וכתבתי מכתב או שני מכתבים להסדיר את העניין – זה מאוד הציק לחקלאים – העניין סודר.

צבי הנדל: במקום שיכתבו לך: מר צבי הנדל, העניין סודר, מה מספרים שם סיפורים?

צבי הנדל: אז רק שתדע, תנזוף בהם.

צבי הנדל: כי זה רגע טוב לשר שהוא יכול להגיד: פנית?

צבי הנדל: הנה, העניין סודר.

צבי הנדל: קיבלתי פידבק שהעניין סודר.

שאול מופז: אז בשביל מה אתה מעלה את זה?

צבי הנדל: העליתי את זה עכשיו?

צבי הנדל: שאלתי את זה לפני שנה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1215 של חבר הכנסת משה כחלון – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת משה כחלון שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום כ"ז בסיוון התשס"ז (13 ביוני 2007): רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: מה הוא תוואי כביש עוקף-קריות לאורכה של קריית-ביאליק – נתיבים, גובה, מרחק מהבתים, מחלפים?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: האם ההסכמות בין משרד התחבורה, חברת "יפה נוף" ועיריית קריית-ביאליק בתוקף?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מה הם ההסדרים הסביבתיים שנקבעו לאורך שכונת גבעת-הרקפות?

יצחק זיו: 4.

יצחק זיו: האם נבחנת הכנסת הכביש לאורך השכונה למובל סגור?

יצחק זיו: 5.

יצחק זיו: האם תיבחן העתקת הכביש מזרחית לקריית-ביאליק?

יצחק זיו: 6.

יצחק זיו: מי יסלול את הכביש?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

יצחק זיו: תוואי הכביש הוא על-פי התוכניות הסטטוטוריות שבתוקף: שני מסלולים, שני נתיבים בסיסיים לכל כיוון.

יצחק זיו: ייתכן שבעתיד יהיו שלושה נתיבים בסיסיים לכל כיוון.

יצחק זיו: לרוב אורך התוואי באזור קריית-ביאליק, הכביש נמצא, ככל שניתן, על פני הקרקע הטבעית.

יצחק זיו: הגורמים העיקריים המשפיעים הם סביבתיים-בטיחותיים: קווי תשתית קיימים, מפלסי ההצפה – הידרולוגיה וניקוז, וארכיאולוגיה – תל-זבדה מחייב כיסוי לדורות.

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: לאורך גבעת-הרקפות נמצא הכביש בחפירה של כ-2 מטרים מתחת לפני הקרקע הטבעיים.

יצחק זיו: יש לציין שתחתית המבנים הקיימים ליד התוואי נמצאת כ-10 מטרים מעל לכביש.

יצחק זיו: מרחק קצה הכביש מהבתים הקרובים ביותר של גבעת-הרקפות הוא כ-50 מטר.

יצחק זיו: בשלב הקמת הכביש יבוצעו חמשת המחלפים הכלולים בתוכניות המפורטות של הכביש.

יצחק זיו: תמ"א 3 כוללת שני מחלפים לשירות ישיר של השכונות, אך אין להם תוכנית מפורטת שניתן מכוחן להוציא הרשאות.

יצחק זיו: לא הוצגו בפנינו כל הסכמות כמתואר בשאילתא שלך – למעט ממה שמתחייב מן התוכנית הסטטוטורית.

יצחק זיו: ההסדרים הסביבתיים יהיו על-פי הנדרש בתנאי התוכנית הסטטוטורית שבתוקף ובתאימות לקריטריונים העדכניים של המשרד לאיכות הסביבה.

יצחק זיו: 5-4.

יצחק זיו: לגבי שאלתך, לא תיבחן העתקת הכביש לקריית-ביאליק, מאחר שכאמור הכביש מבוצע על-פי תוכנית סטטוטורית מאושרת ובתוקף.

יצחק זיו: 6.

יצחק זיו: סלילת הכביש תבוצע על-ידי זכיין פרטי.

יצחק זיו: משרדי התחבורה והאוצר, עם מע"צ כרשות הממונה, עומדים לפרסם מכרז זכייני לביצוע הכביש, לתפעולו ולאחזקתו בשיטת BOT, שתבטיח בניית כביש בצורה מהירה ויעילה ותחזוקו לאורך זמן.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1239 של חבר הכנסת אברהם מיכאלי – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ד' בתמוז התשס"ז (20 ביוני 2007):

יצחק זיו: פורסם כי ב-15 במאי 2007 מן השעה 23:00 אנשים נאלצו להמתין לאוטובוס כשעתיים ברחובות חזון-איש, נחמיה ועזרא בבני-ברק.

יצחק זיו: האוטובוסים לא הגיעו בשל עבודות בכביש, אך שום מידע לא נמסר לממתינים.

יצחק זיו: כשהגיעו האוטובוסים נוצרה מהומה.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מדוע לא עודכנו הממתינים בתחנות?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: האם יוסקו מסקנות בעקבות האירוע?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה ובטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

יצחק זיו: בעיר בני-ברק יש גודש משמעותי בכבישים וביקוש גדול לנסיעות בתחבורה הציבורית, ועקב כך, לצערנו, זמני ההמתנה מתארכים, בעיקר בשעות הערב.

יצחק זיו: במצב זה כל פגיעה ברשת הכבישים העירונית, אשר משרתת בעיקר אוטובוסים, מייצרת פגיעה קשה בנוסעים אשר משתמשים בשירות התחבורה הציבורית.

יצחק זיו: המקרה שהועלה על-ידך לא הובא לידיעתנו באופן ספציפי ולא נתקבלו תלונות במשרדנו בנושא, אך מקרים דומים אחרים מוכרים לנו.

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: על מנת למנוע הישנות של מקרים כאלה בעתיד, מן הראוי כי עיריית בני-ברק תודיע למשרדנו ולמפעילים על שיבושים עקב עבודות בכבישים, כך שמשרדנו יוכל להיערך בהתאם.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1241 של חבר הכנסת משה כחלון – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת משה כחלון שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ד' בתמוז התשס"ז (20 ביוני 2007): בעניין כרטיסיות נסיעה למקבלי קצבאות מן הביטוח הלאומי – רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם תמומן הנפקה של כרטיסיית חופשי-חודשי במחיר מוזל למקבלי קצבאות מן הביטוח הלאומי?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: האם תאושר במשרד הגדלה של מספר הנסיעות למקבלי הקצבה?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

יצחק זיו: ההנחות בתחבורה הציבורית הניתנות לזכאי הביטוח הלאומי משולמות מתקציב הסובסידיות לתחבורה הציבורית.

יצחק זיו: תעריפי הנסיעה בתחבורה הציבורית, והנוסעים הזכאים להנחה במחיר הנסיעה ושיעור ההנחה שלו הם זכאים, מעוגנים כולם בצו הפיקוח על מחירי הנסיעה בתחבורה הציבורית באוטובוסים, שעליו חתומים שר האוצר ושר התחבורה.

יצחק זיו: על-פי צו הפיקוח, אותם נכים שלהם משלם המוסד לביטוח לאומי גמלאות, ושאחוז נכותם הוא 75% או יותר, מקבלים ממשרד התחבורה תעודת זכאות.

יצחק זיו: תעודת הזכאות מקנה לזכאי את הזכות לרכוש כרטיסיות בהנחה של 33% לנסיעות באוטובוסים.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1251 של חבר הכנסת יעקב כהן – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת יעקב כהן שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ד' בתמוז התשס"ז (20 ביוני 2007): בעיתון "ידיעות אחרונות" פורסם, שאלפי מוניות ומשאיות המונעות בדיזל עלולות לרדת מהכביש משום שאינן עומדות בדרישות התקן החדש בעניין זיהום האוויר.

יצחק זיו: רצוני לשאול: מה ייעשה למניעת נזק מבעלי רכב דיזל שלא יוכלו לעמוד בדרישות התקן החדש?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) על-פי בקשת השר להגנת הסביבה, ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת אישרה בתאריך 14 בפברואר 2007 תקנות למניעת מפגעים (זיהום אוויר מכלי רכב), הכוללות הפחתת ערכי העשן לכלי רכב דיזל בעת ביצוע מבחן הרישוי השנתי.

יצחק זיו: במהלך הדיון בוועדת הפנים של הכנסת הביעו נציגי משרד התחבורה והבטיחות בדרכים התנגדות לנוסח התקנה מסיבות מקצועיות ומסיבות של קושי רב ביישום, שכן ידוע לנו שאחוז גבוה מכלי הרכב לא יוכלו לעמוד בערכי הבדיקה החדשים ולא ניתן יהיה לחדש את רשיונם.

יצחק זיו: לנוכח עמדה זו, ובשל הנימוקים המקצועיים וההתנגדויות שהושמעו, החליטה ועדת הפנים להטיל על המשרד להגנת הסביבה למפות את דגמי כלי הרכב שלא יוכלו לעמוד בתקנה.

יצחק זיו: בימים אלה המשרד להגנת הסביבה מבצע את העבודה, ובשלב זה ועד ליום 29 בספטמבר 2007 ערכי העשן החדשים ייושמו רק לכלי רכב משנת ייצור 2006 למעלה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1264 של חבר הכנסת רן כהן ושאילתא מס' 1303 של חבר הכנסת אברהם מיכאלי – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ד' בתמוז התשס"ז (20 ביוני 2007): נכים ישראלים, בעלי תו חנייה התקף בישראל, הטסים לחוץ-לארץ ונוהגים שם, אינם יכולים להשתמש בתו הישראלי שלהם, כי הוא אינו תקף בחוץ-לארץ.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם הסכמיה של ישראל מאפשרים לנכים ישראלים לקבל תו בכל מדינות העולם, ואם לא – היכן?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: מה היא הדרך לקבל תו חנייה כזה?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מדוע לא יונפק תו שיהיה תקף גם בחוץ-לארץ, כך שנכים לא יידרשו לביורוקרטיה סבוכה בשפה זרה כדי לקבל תווים כאמור?

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"א בתמוז התשס"ז (27 ביוני 2007): הוחלט להפסיק להנפיק תווי חנייה שיסייעו לנכים בחוץ-לארץ, בין היתר כי יש בכך סיכון ביטחוני.

יצחק זיו: הבטחה לבטל החלטה זו לא קוימה.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם בעבר ניתנו תווי חנייה לנכים לחוץ–לארץ?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מתי ומדוע בוטל מתן תווי החנייה?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מה ייעשה להשבת המצב לקדמותו?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) בעבר ניתנו תווי חנייה לנכים לחוץ-לארץ.

יצחק זיו: מתאריך 15 ביוני 2006 הוחלט להפסיק הנפקת תווי חנייה לנכים לחוץ-לארץ.

יצחק זיו: ההחלטה להפסיק את הנפקת התווים לחוץ-לארץ נתקבלה מהסיבות הבאות: במשרד התחבורה התקבלו תלונות רבות בנושא הנפקת תווי חנייה לנכים השוהים בחוץ-לארץ.

יצחק זיו: עיקר התלונות היו על כך שרשויות האכיפה המקומיות אינן מכירות בתו הישראלי, ובכמה מקרים נקנסו נכים שהשתמשו בתו זה בסכומים גבוהים.

יצחק זיו: כמו כן נטען שמאחר שעל גבי התו מופיע סמל המדינה ורשום כמה פעמים "מדינת ישראל", יש בעיה ביטחונית בחלק מהמדינות.

יצחק זיו: מבדיקת הדין הבין-לאומי הסתבר כי אין הסדר מוסכם לתווי חנייה לנכים השוהים במדינות זרות.

יצחק זיו: מכאן שהן חוקיותם והן תועלתם של תווים אלה מוטלות בספק.

יצחק זיו: בהנחייתי, בעקבות בקשות מצד ארגוני הנכים, הממונה על יחסים בין-לאומיים במשרד התחבורה פנתה למשרד החוץ לבדיקת נכונותן של מדינות שונות להצטרפות להסכמי הכרה הדדיים בין-לאומיים לתווי חנייה לנכים, אם יש כאלו.

יצחק זיו: ההחלטה תואמה עם נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות במשרד המשפטים.

יצחק זיו: אני תקווה כי הסדרת הנושא מבחינה משפטית ובין-לאומית תביא לידי פתרון בעיה זו ותקל על ציבור הנכים.

יצחק זיו: בכוונתי להתערב בנושא אישית על מנת לקדם פתרון קביל ברמה הבין-לאומית.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1265 של חבר הכנסת משה כחלון – לפרוטוקול.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1312 של חבר הכנסת נסים זאב,

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ד' בתמוז התשס"ז (20 ביוני 2007):

יצחק זיו: בשנת 2004 נבחר הגפ"מ כדלק חלופי להנעת רכבים בישראל, כמו במדינות רבות אחרות, כדי להפחית את זיהום האוויר כתוצאה מפליטת גזים מרכב.

יצחק זיו: מטיוטת המלצות של ועדת "מיסוי ירוק" מתברר כי חל שינוי במדיניות.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מדוע לא ניתן פרסום למדיניות לגבי הגפ"מ?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מדוע לא ניתן עידוד באמצעות תמריצים לתחום הגפ"מ?

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"א בתמוז התשס"ז (27 ביוני 2007): משרדי האוצר והתחבורה מעודדים רכישת מכוניות היברידיות כדי לעודד צמצום זיהום האוויר.

יצחק זיו: מגמה זו מתעלמת מכך שהיצרנים כיום מייצרים מנועי דיזל עם ביצועים משופרים, צריכת דלק נמוכה ופחות רעש וזיהום.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: מה היא מדיניות הממשלה בתחום זה?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אילו הקלות ניתנות לרוכשי מכוניות היברידיות?

יצחק זיו: בבקשה.

יצחק זיו: שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: באופן עקרוני, המשרד מקדם בברכה כל רעיון חדש בתחומים שקשורים לנושאי תחבורה, כולל בטיחות והפחתת פליטות מזהמים מכלי רכב.

יצחק זיו: אחד הפתרונות לשיפור איכות האוויר, בעיקר במרכזי הערים, הוא השימוש בכלי רכב בעלי הנעות חלופיות, ובכלל זה רכב היברידי.

יצחק זיו: זו מכונית המשלבת שני מנועים, חשמל ובנזין.

יצחק זיו: במסגרת עידוד השימוש ברכב ההיברידי, משרד האוצר, בשיתוף משרד התחבורה, הפחיתו את מס הקנייה על רכב זה, אשר עומד על כ-30% לעומת 84% על רכב בנזין.

יצחק זיו: בתחילת שנת 2006 הוקמה ועדה בין-משרדית – ועדת "מיסוי ירוק" – בראשות סמנכ"ל רשות המסים במשרד האוצר ובהשתתפות משרדי הממשלה הנוגעים בדבר, כדי לקבוע מדיניות כוללת בתחומי הכלכלה, כלי הרכב, פליטת מזהמים, התפתחויות טכנולוגיות ועוד, באופן שיעודד שימוש בכלי רכב ודלקים ירוקים.

יצחק זיו: בימים אלה הוועדה מגבשת את המלצותיה הסופיות ובהתאם להמלצות המתגבשות צפויה ההטבה הניתנת לרוכשי רכב ההיברידי להימשך עד סוף שנת 2010.

יצחק זיו: צריך גם לציין כי בימים אלה מקדמת הממשלה תוכנית לקידום ולעידוד רכישת כלי רכב ידידותיים לסביבה, הכוללת המשך הורדת המסים והטבות נוספות.

יצחק זיו: בין יתר המלצותיה של ועדת "מיסוי ירוק" כלולה גם ההמלצה להעלות את גובה האגרה המשולמת על רכב המונע בגפ"מ, וזאת כיוון שלא קיימים יתרונות סביבתיים וכלכליים מהותיים לרכב המונע באופן הזה לעומת רכב בנזין.

יצחק זיו: אני מקווה מאוד שכל חברי הצוות שמקדמים את הסוגיה הזאת יגישו את ההמלצות הסופיות בקרוב.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת זאב מסתפק בתשובת השר.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1273 של חבר הכנסת יוסי ביילין – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת יוסף ביילין שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ד' בתמוז התשס"ז (20 ביוני 2007): לאחרונה פורסם כי "אגד" סירבה לפניית "בית הגלגלים" להקצות אוטובוסים להסעת נכים, בטענה כי אין לה אוטובוסים נגישים.

יצחק זיו: לפי חוק השוויון חובה להקצות אוטובוסים נגישים, בהתאם לתקנות שיגיש השר עד 1 במאי 2006.

יצחק זיו: עד כה לא הוצגו התקנות.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: מה נעשה עד כה בנדון?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: מתי יוגשו התקנות?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: אילו צעדים יינקטו נגד חברת "אגד"?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–3.

יצחק זיו: תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות לעניין שיעורי הנחה מאגרת רשיון להפעלת מונית נגישה, נגישות אוטובוסים בין-עירוניים, נגישות אוטובוסים לנסיעות מיוחדות ורכב השכרה, הוכנו בהתייעצות עם נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות ונציגי ארגונים המייצגים אנשים עם מוגבלות.

יצחק זיו: הליכי אישור נוסח התקנות, לפני העברתן לכנסת ואישורה של ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, טרם הסתיימו, ועם קבלת האישור לנוסח המוצע יועברו התקנות לדיון בוועדה ולאישורה.

יצחק זיו: היות שהתקנות האמורות טרם נכנסו לתוקף, גם אם אפשר להצטער על התשובה שנתנה חברת "אגד", אין בה עבירה פלילית.

יצחק זיו: בפגישה שקיימתי באופן אישי עם נציגי הארגון, הובהרו המצוקות של הארגון וסוכם כי עד לכניסה לתוקף של התקנות האמורות, אשר יש בהן כדי לפתור את הבעיה, אנו נעזור לארגון ככל שניתן מול חברות ההסעה, על מנת למצוא פתרונות מיידיים לצורכי הילדים הנכים.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1277 של חבר הכנסת עבאס זכור – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ד' בתמוז התשס"ז (20 ביוני 2007): פורסם ב"ידיעות אחרונות" ב-10 ביוני 2007, כי רכבת ישראל שינתה את שמה של תחנת להבים–רהט לתחנת להבים.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מדוע שונה השם המקורי ומה הן הסיבות האמיתיות לכך?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מדוע בעיר גדולה כמו רהט ובשאר היישובים הערביים באזור אין תחנות רכבת, אך במועצה קטנה כמו להבים יש תחנה?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–3.

יצחק זיו: בהמשך לשאלתך, אני שמח לבשר לך כי מועצת הרכבת התכנסה שוב לדיון בנושא שמה של התחנה והוחלט כי שמה של התחנה יהיה להבים–רהט, כפי שמשרדי הציע.

יצחק זיו: אני מברך על כך שהמטרה המשותפת שלנו, כפי שהניסיון של שנינו מלמד, היא לתגבר את ההשקעות במשאבים ובפיתוח תשתיות ביישובים הלא-יהודיים.

יצחק זיו: בשל תפיסה זו, אני מקפיד להפנות תקציבים רבים ליישובים ערביים ואחרים, כדי לצמצם ככל הניתן את פערי התשתית הקיימים.

יצחק זיו: כמו כן, הקמתי את ועדת-עזאיזה לטיפול בכל ממשקי המגזר מול משרד התחבורה והבטיחות בדרכים, ובימים הקרובים מסקנותיה הראשונות צפויות להתפרסם.

יצחק זיו: יש להמשיך שותפות זו ולהרחיבה לכל תחומי העשייה של הממשלה.

יצחק זיו: עלינו להמשיך במאמצים האמיתיים והראויים הללו לשיפור איכות חייהם של תושבי המגזר.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1299 של חבר הכנסת אמנון כהן – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"א בתמוז התשס"ז (27 ביוני 2007): בבאר-יעקב קיימת קהילה תורנית גדולה.

יצחק זיו: מדי יום נוסעים מאות מבוגרים וצעירים לבני-ברק ובחזרה.

יצחק זיו: אין תחבורה ציבורית ישירה בין שתי ערים אלה ועליהם לנסוע דרך תל-אביב או לחפש דרכים חלופיות.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מה נעשה לשיפור שירותי התחבורה בין באר-יעקב לבני-ברק?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מה ייעשה לפתרון הבעיה?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–3.

יצחק זיו: חבר הכנסת כהן הנכבד, בעקבות פנייתך ופניות דומות הנחיתי את משרדי לקדם הפעלת קו שירות ישיר בין היישוב באר-יעקב לבני-ברק.

יצחק זיו: בבדיקה שנערכה נמצא כי עיקר הצורך בקו זה הוא של תלמידי ישיבות הלומדים במוסדות שממוקמים בעיר בני-ברק וכן ביישוב עצמו.

יצחק זיו: יש בכוונתי להורות לחברת "אגד" להפעיל קו זה באופן קבוע, וזאת בתום הפעלה ניסיונית, אשר אמורה להסתיים עד סוף השנה, ושבמהלכה ייבחנו הביקושים ויותאמו הזיקות בהתאם.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1316 של חבר הכנסת רן כהן – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת רן כהן שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"א בתמוז התשס"ז (27 ביוני 2007): לאחרונה צצו בכבישי ישראל שלטים שהציבה החברה הלאומית לדרכים בדרכים המתחברות לכבישים שבאחריות מע"צ, ובהם כתוב "הנך נכנס לדרך באחריות מע"צ".

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: כמה שלטים כאלו הוצבו בשנתיים האחרונות?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: מה היא העלות הכספית של הצבת כל השלטים?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: האם תועלתם תואמת להערכתך את עלותם הכלכלית?

יצחק זיו: 4.

יצחק זיו: האם השלטים מוגדרים כתמרורים?

יצחק זיו: ואם לא – מי מאשר למע"צ את הצבתם?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–4.

יצחק זיו: בהתאם להחלטת הממשלה ולהסכמים שנחתמו עם המדינה, החברה הלאומית לדרכים אחראית על האחזקה והטיפול בכבישים הבין-עירוניים.

יצחק זיו: השילוט הוצב על מנת לקבוע בצורה מדויקת את קטעי הכביש שלהם אחראית החברה הלאומית ואת גבולות האחריות בינה לבין הגורמים שאליהם משיק הכביש – מועצות מקומיות, מועצות אזוריות וכדומה.

יצחק זיו: יש חשיבות עליונה לקביעת גבול האחריות, הן כלפי הציבור הרחב, אשר חשוב שידע באחריות מי נמצא קטע הכביש – לצורכי דיווח על מפגעים, נזקים שנגרמו לציבור המשתמשים וכדומה – והן על מנת שהחברה תטפל אך ורק בקטעי הכביש שלהם היא אחראית, והגורמים האחרים ידעו גם הם כי חובה עליהם לטפל בקטע הכביש שבאחריותם.

יצחק זיו: כמו כן, בעלי תפקידים בחברה מונו על-ידי רשות התמרור המרכזית כרשות תמרור מקומית בכבישים שבאחריות החברה, ובכך הואצלו להם סמכויות על-פי תקנה 18(א) לתקנות התעבורה בנוגע לקביעה ולהצבה של תמרורים, סימנים על פני הדרך וסימני עזר בדרך, בהתאם למגבלות שנקבעו בתקנה הנ"ל.

יצחק זיו: כמו כן, החברה מחויבת לרשום על שם המדינה בלשכת רישום המקרקעין את כל קטעי הכביש שבאחריותה, על-פי צווי ההפקעה שניתנו, וגם מטעם זה יש צורך בקביעת הגבולות המדויקים לצורכי רישום.

יצחק זיו: עד כה הוצבו 2,500 שלטים, ב-2,500 נקודות, בעלות של כ-1.7 מיליון ש"ח.

יצחק זיו: ברור כי עלות הצבת השילוט הינה זניחה יחסית לתועלת ולצורך בשילוט זה כלפי כלל ציבור משתמשי הדרך, כפי שפורט לעיל.

יצחק זיו: אשמח לעמוד לרשותך בהבהרות נוספות.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1325 של חבר הכנסת נסים זאב: תאונות דרכים בירושלים.

יצחק זיו: בבקשה.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"ח בתמוז התשס"ז (4 ביולי 2007): פורסם כי חלה עלייה של 30% במספר הרוגי תאונות הדרכים בירושלים ב-2006 לעומת 2005.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – האם חל גידול גם במספר תאונות הדרכים?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: היכן הם מוקדי הסיכון העיקריים בעיר? 4.

יצחק זיו: מה הן הסיבות לכאורה לגידול בתאונות?

יצחק זיו: 5.

יצחק זיו: מה ייעשה לצמצומן?

יצחק זיו: שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: 1–5.

יצחק זיו: לצערי, בעבר אכן היתה מגמה כזאת.

יצחק זיו: זה היה בעיקר בשנת 2006 וגם בתחילת 2007.

יצחק זיו: בשנת 2006 לבדה נהרגו בירושלים 17 בני אדם, בעוד שבשנת 2005 נהרגו 14.

יצחק זיו: מספר התאונות בירושלים עלה בכ-3.5% משנת 2005 לשנת 2006.

יצחק זיו: כאמור, בחודש וחצי הראשון של שנת 2007 נהרגו באופן חריג בירושלים שבעה הולכי רגל.

יצחק זיו: משעמדתי על תופעה זו, פעלתי בשיתוף עם עיריית ירושלים למפות את מוקדי הסיכון ואת הגורמים העיקריים לכך.

יצחק זיו: נעשתה עבודת מטה משותפת, והיא הראתה כי עיקר התאונות התרחשו בסמוך למקומות שבהם מתבצעות עבודות בכביש או בסמוך לאזורי נתיבי תחבורה ציבורית, שבהם התקשה הציבור להסתגל להסדרי התנועה החדשים.

יצחק זיו: פירטנו גם את מוקדי הסיכון במפגשי רחובות בכמה נקודות.

יצחק זיו: כאשר סיימנו לפרט את נקודות הסיכון הללו הפעלנו תוכנית שכוללת הוספת תמרורים, הגברת אמצעי הבטיחות באזורי העבודות והסברה.

יצחק זיו: התוצאות ניכרו, וכעת ניתן לראות כי המגמה נבלמה.

יצחק זיו: אני יכול לומר שבשנת 2007, יחסית לשנת 2006, נכון לתאריך הזה, יש מגמה של ירידה בנפגעים בקרב הולכי הרגל.

יצחק זיו: הירידה הזאת בכלל, בכל מדינת ישראל, בתחום העירוני, היא של קרוב ל-14%, זאת לפי נתונים שהוצגו לי היום בתחום פורום הבטיחות השבועי.

יצחק זיו: בירושלים זה עומד על כ-11%.

יצחק זיו: איתרנו את הבעיה הזאת, אכן היתה מגמה כזאת.

יצחק זיו: טיפלתי בה באופן אישי יחד עם עיריית ירושלים.

יצחק זיו: אני חושב שהמציאות היום שונה, ואני מקווה מאוד שהמגמה הירידה הזאת אכן תימשך.

יצחק זיו: שאלה נוספת לחבר הכנסת נסים זאב.

נסים זאב: אדוני השר, אני מברך על כך שמשרד התחבורה עושה את עבודתו והמגמה היא של ירידה.

נסים זאב: אני אתן לך דוגמה: ברחוב הטורים פינת מלכי ישראל, אלפים חוצים שם במעברי החצייה ואין רמזור.

נסים זאב: המצב הוא בלתי נסבל.

נסים זאב: בכל שנייה ובכל רגע נתון עשוי ילד להחליט לחצות את הכביש, ונגרמים פקקי תנועה בלתי נסבלים, בעיקר בשעות הבוקר ובשעות הצהריים.

נסים זאב: במקומות שיש בהם הולכי רגל, תלמידים רבים – מדובר באלפים רבים – צריך להיות עם עין פקוחה ועירניים יותר ולרמזר את הצמתים האלה.

שאול מופז: אני מבקש שתעביר את הנתונים הללו למשרד, ואנחנו נבוא בדברים עם עיריית ירושלים.

שאול מופז: כידוע לך, הסמכויות של רמזור בתחום העירוני הן בידי הרשויות, אבל גם למשרד יש יכולת להשפיע.

שאול מופז: ברגע שתפנה, נכבד את הפנייה ונטפל בה.

יצחק זיו: תודה רבה.

מיכאל איתן: אדוני היושב-ראש, באתי לכאן בריצה כי ראיתי שעונים היום על שאילתות.

מיכאל איתן: לפי התקנון צריך לקבל תשובה תוך 21 יום.

מיכאל איתן: יש כאן שאילתות של חודשים ארוכים.

מיכאל איתן: מילא, הכול אני מוכן לקבל – – – אבל שאילתא שלי מלפני שבועות בכלל איננה – – –

יצחק זיו: אני מוכן לרשום את הנושא הזה ונבדוק.

יצחק זיו: אם זה איננו, אני לא יכול לענות לך.

יצחק זיו: אם כבוד השר מוכן לשמוע את השאילתא, בבקשה.

שאול מופז: אם יש לי תשובה, אני מוכן לתת תשובה.

יצחק זיו: לא תהיה לשר תשובה, כי אין לו השאילתא הזאת.

מיכאל איתן: לפי איזו שיטה?

מיכאל איתן: יש כאן שאילתות – – –

יצחק זיו: אתה מבין שאף אחד לא עשה בכוונה.

מיכאל איתן: אבל אתה אולי יודע להסביר לפי איזו שיטה מחזירים תשובות?

שאול מופז: התשובות הן לפי השאילתות שהוגשו.

שאול מופז: אין פה שאילתא אחת שהוגשה לנו ולא ענינו עליה.

מיכאל איתן: השאילתא שלי מיוני – – –

יצחק זיו: חבר הכנסת איתן, בבקשה לא בשלב הזה.

יצחק זיו: אנחנו ממשיכים.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1334 של חבר הכנסת שלמה בניזרי – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת שלמה בניזרי שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"ח בתמוז התשס"ז (4 ביולי 2007):

יצחק זיו: בעוד חודשיים וחצי ייחנך קו חדש של רכבת ישראל מהעיר מודיעין, דרך נמל התעופה בן-גוריון, תל-אביב וחיפה ועד נהרייה.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מה היא עלות הקו?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: אלו שינויים צפויים עוד במפת רכבת ישראל?

יצחק זיו: 4.

יצחק זיו: האם הערים מודיעין-עילית ואלעד כלולות בקו החדש המתוכנן?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1, 4.

יצחק זיו: בתחילת חודש ספטמבר חנכנו את קו הרכבת החדש של מודיעין.

יצחק זיו: מדובר בתחנה ראשונה, ובעקבותיה תבוא תחנה נוספת בתוך העיר מודיעין, שתשתלב בקומפלקס העירוני המוקם.

יצחק זיו: שתי תחנות הרכבת, מודיעין ומודיעין-מרכז, תשרתנה את תושבי הסביבה כולה, כולל יישובים סמוכים, ובהם מודיעין-עילית.

יצחק זיו: היישוב אלעד קרוב לשתי תחנות נוספות המופעלות בכיוון – תחנת נמל התעופה בן-גוריון ותחנת ראש-העין.

יצחק זיו: תחזית הנוסעים הצפויה היא 1.2 מיליון נוסעים בשנה.

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: עלות הפרויקט היא כ-1.5 מיליארד ש"ח.

יצחק זיו: בעתיד הקרוב תחובר העיר מודיעין לקו המהיר המבוצע לירושלים.

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: בתוכנית הפיתוח של רכבת ישראל 33 פרויקטים נוספים בהיקף של 26 מיליארד ש"ח.

יצחק זיו: השנה ייפתחו התחנות נוספות בגני-אביב, בלוד ובפתח-תקווה.

יצחק זיו: כמו-כן מבוצעים פרויקטים מרכזיים נוספים: הקו המהיר לירושלים, שהוא פרויקט התשתית הגדול ביותר בישראל כיום, הכפלת המסילה לבאר-שבע, קו תל-אביב–ראשון-לציון-מערב, קו רכבת בנגב המערבי מבאר-שבע לאשקלון ועוד.

יצחק זיו: מבחינת תחנות נוסעים, מתוכננות למעלה מ-20 תחנות, מכרמיאל בצפון, בית-שאן בבקעה ועד שדרות, נתיבות ואופקים בדרום.

יצחק זיו: נוסף על כך, בהוראתי הרכבת משקיעה למעלה ממיליארד ש"ח בבטיחות הנסיעה ובפרויקט הפרדת המסילות.

יצחק זיו: שאילתא 1338 של חבר הכנסת אלי אפללו – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת אלי אפללו שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"ח בתמוז התשס"ז (4 ביולי 2007): ב-21 ביוני 2007 פורסם בעיתון "מעריב", כי חגורות מותניים מגבירות את הפגיעה במקרה של תאונה.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – האם יותקנו חגורות צולבות באוטובוסים החדשים?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יצחק זיו: ראשית, יש לברך על כך שמשרד התחבורה הוביל וליווה תהליך מאוד מורכב של הסבת כל האוטובוסים להסעות תלמידים לאוטובוסים בטוחים יותר להסעות ילדים, שמותקנות בהם חגורות אגן.

יצחק זיו: ללא ספק, לחגורות האגן יש יתרונות וחסרונות.

יצחק זיו: החגורות ודאי מונעות את השלכת הנוסע אל מחוץ לאוטובוס, אך הן נחותות מחגורות המשולבות מבחינת ההגנה שהן מספקות.

יצחק זיו: בכל מקרה, נוסע שאיננו חגור כלל הוא במצב מסוכן הרבה יותר מנוסע החגור בחגורת אגן בלבד.

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: משרד התחבורה בהחלט ישקול את האפשרות לחייב התקנה של חגורות משולבות ושימוש בהן.

יצחק זיו: עם זאת, יש קשיים יישומיים לא מעטים, בעיקר כשמדובר באוטובוסים המשמשים להסעות ילדים.

יצחק זיו: מכל מקום, הוריתי לרשות הלאומית לאסוף נתונים.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1344 של חבר הכנסת שלמה בניזרי – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת שלמה בניזרי שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום כ"ה בתמוז התשס"ז (11 ביולי 2007):

יצחק זיו: כביש המנהרות חשוך בגלל ויכוח בין מע"צ לבין עיריית ירושלים, וייתכן שהנושא יועבר לאחריות גורם שלישי.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מי אחראי למקום?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מתי יואר האזור?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–3.

יצחק זיו: בקטע שמצומת גילה ועד למחסום המנהרות יש תאורה, והיא מתוחזקת על-ידי מע"צ.

יצחק זיו: צה"ל מבצע היום עבודות פיתוח הקשורות למחסום, ולכן התאורה הקבועה שבין מחסום המנהרות לצומת אל-חאדר פורקה והוצבה תאורה זמנית.

יצחק זיו: במע"צ לא ידוע על ויכוח עם עיריית ירושלים.

יצחק זיו: בימים אלה מושקעים יותר מ-2.5 מיליוני שקלים בהארת המנהרות עצמן כדי שתהיה בהן תאורה רצופה ולא מקוטעת.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1350 של חבר הכנסת אברהם מיכאלי – לפרוטקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום כ"ה בתמוז התשס"ז (11 ביולי 2007):

יצחק זיו: במדינות רבות בעולם יוצרים בכבישים בין-עירוניים חספוס בשוליים, וכך נהג שנרדם וירד לשוליים מתעורר בגלל ההרעדה שיוצר החספוס.

יצחק זיו: בארץ לא נהוג הדבר.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: מדוע לא נוקטים שיטה זו בארץ?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: האם יישקל מימוש רעיון זה?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 2-1.

יצחק זיו: שיטת חספוס שולי הדרך הבין-עירונית הנהוגה במדינות בחו"ל מוכרת לחברה הלאומית לדרכים.

יצחק זיו: שיטת החספוס נהוגה בדרכים ארוכות דוגמת דרך מס' 90 – כביש הערבה, ולא בכלל מערך הדרכים הבין-עירוני.

יצחק זיו: מדובר בכבישים אשר לאורך קילומטרים לא חל בסביבתם כל שינוי שהוא, לא טופוגרפי ולא מבני.

יצחק זיו: החברה הלאומית לדרכים מצאה לנכון להשתמש בשיטות שונות כדי להביא למניעת הידרדרות הנהגים מהדרך, כגון חספוס צבע לאורך קו רציף – כאמור, כפי שנמצא לאורך דרך מס' 90 – יצירת רעד באמצעות "עיני חתול" ושימוש במעקות בטיחות כגון W ו/או מעקה בטון בנוי, כפי שניתן לראות במרבית הדרכים, כגון דרך מס' 75 ודרך מס' 66.

יצחק זיו: לבחירת אלמנט החספוס יש כמה סיבות: תקציביות – השימוש בצבע מחוספס ו/או ב"עיני חתול" זול יותר משימוש בחספוס שוליים, ונוסף על כך פס הצבע הוא אלמנט בטיחותי נוסף של סימון; חתך הדרך – לא בכל המקרים קיימים שולי אספלט רחבים אשר נדרשים לביצוע שוליים מחוספסים; פני השטח – מערך הדרכים הבין-עירוני במדינה הוא פעמים רבות בחתך טופוגרפי אשר מחייב שימוש במעקות W, שימוש במעקות אלו מבטל כל צורך בשימוש באלמנט נוסף.

יצחק זיו: לנושא בחינת השימוש – בחברה הלאומית לדרכים יש מחלקת מחקר ופיתוח רחבה אשר עוסקת רבות בלימוד ובמחקר של כלל השיטות בנושא מערך הדרכים הבין-עירוני.

יצחק זיו: מחלקת המחקר והפיתוח לומדת את הנעשה ברחבי העולם ועושה את ההתאמות לנתוני הארץ.

יצחק זיו: החברה מיישמת את הידע הנרכש, אם באמצעות שילוב בתכנון ובביצוע פרויקטים ואם באמצעות ניסויי שטח.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1370 של חבר הכנסת יואל חסון – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת יואל חסון שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום כ"ה בתמוז התשס"ז (11 ביולי 2007):

יצחק זיו: פורסם כי בפעם השנייה בתוך כחודשיים יתייקרו כרטיסי הטיסה ב"אל על".

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מה ייעשה בעניין העלאת מחירים זו?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

יצחק זיו: ראשית, אבקש לציין כי חברת "אל על" היא חברה מסחרית אשר איננה בשליטת משרד התחבורה.

יצחק זיו: החברה מתמודדת בשוק רווי תחרות מול כ-100 חברות תעופה אחרות, ישראליות וזרות – סדיר ושכר.

יצחק זיו: מאז תחילת כהונתי כשר התחבורה והבטיחות בדרכים אף פעלתי להגברה משמעותית של התחרות בשוק הישראלי, עם הנהגה בפועל של מדיניות "שמים פתוחים".

יצחק זיו: במהלך להגברת התחרות הבאנו בחשבון ש"אל על" פועלת בתחרות מול חברות התעופה הזרות מתוך עמדה נחותה, מכיוון שכחברת תעופה ישראלית נושאת "אל על" בהוצאות ביטחון של כ-50 מיליון דולר בשנה, בעוד חברות התעופה הזרות אינן נושאות בהוצאות כאמור כלל.

יצחק זיו: לפיכך, ההבנה עם משרד האוצר היא, שהמדינה תשתתף בחלק הארי של הוצאות הביטחון, ובמקביל ייפתחו קווי תעופה לתחרות.

יצחק זיו: הגברת התחרות היא התשובה בה"א הידיעה לעניין מחירי הכרטיסים בכלל החברות.

יצחק זיו: לאחר מהלך זה, אין לי ספק כי חברת "אל על" תדע להעניק שירותי תעופה תחרותיים.

יצחק זיו: במקביל לפתיחת השמים, הוריתי להיערך לקליטה של ציי תעופה low cost של חברות אשר ירצו לטוס אל ישראל וממנה.

יצחק זיו: לשם כך מקודמת התוכנית של טרמינל 1, אשר ישמש טרמינל לטיסות low cost, שבו תהיינה עלויות ההגעה לחברות נמוכות יותר.

יצחק זיו: עם זאת, יש להביא בחשבון כי בשנים האחרונות חלו כמה התפתחויות נוספות בשוק התעופה הבין-לאומי: העלייה הדרמטית במחירי הדלק הסילוני – מחירי הדלק הם מרכיב משמעותי בהוצאות החברה.

יצחק זיו: מחירי הדלק בעולם טיפסו בשבע השנים האחרונות במאות אחוזים.

יצחק זיו: מחיר חבית דלק, אשר נע בשנת 1999 בין 10 דולר ל-20 דולר, טיפס לאורך השנים והתייצב בשנה האחרונה על רמות של 90-80 דולר לחבית, ואף למעלה מזה.

יצחק זיו: בשנת 2004 החלו מרבית חברות התעופה בעולם לגבות תוספת תשלום בגין תוספת הדלק.

יצחק זיו: התוספת למחירי כרטיסי הטיסה ב"אל על" לא היתה בשיעור זהה לעליית מחירי הדלק, אלא החברה ספגה בעצמה חלק מההתייקרות.

יצחק זיו: השחיקה בשער הדולר – מחירי כרטיסי הטיסה נגבים בדולרים אמריקניים, והשחיקה המשמעותית בשער הדולר הביאה לירידה משמעותית ברווח לכרטיס.

יצחק זיו: ירידת מספר הנוסעים בעקבות מלחמת לבנון השנייה – השפעותיה של מלחמת לבנון השנייה על שוק התעופה הישראלי ניכרות עד היום, וכוללות ירידה בתנועת הנוסעים אל ישראל וממנה, ובעיקר בקרב התיירים.

יצחק זיו: רכישת מטוסים והוצאות מימון – רכישת שני מטוסי "בואינג" 777-200ER בהשקעה של כ-260 מיליון דולר.

יצחק זיו: לצורך מימון רכישות אלה נטלה החברה הלוואות אשר בצדן הוצאות מימון לא מבוטלות.

יצחק זיו: אני מקווה כי האמור לעיל שופך אור על הקשיים שעמם מתמודד שוק התעופה הישראלי, בד בבד עם שאיפתנו לפתוח את השוק לתחרות אמיתית.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1374 של חבר הכנסת דוד אזולאי – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום כ"ה בתמוז התשס"ז (11 ביולי 2007):

יצחק זיו: בשבוע שעבר שודרה ב"מבט שני" כתבה שעסקה בכבישי הצפון, בצומת יגור ובצומת היציאה מקיבוץ הזורע.

יצחק זיו: לדברי תושבי האזור, מדובר בכבישים שגבו קורבנות רבים.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם כבישי הצפון נחשבים למסוכנים יותר? 2.

יצחק זיו: כמה תאונות אירעו בכבישים האמורים?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מה היא חלוקת המשאבים לשיפורים בכבישים ברחבי הארץ? 4.

יצחק זיו: אילו שיפורים נעשו לאחרונה בכבישי הצפון?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יצחק זיו: מערכת הדרכים הבין-עירונית מפותחת בסטנדרט זהה בכל רחבי הארץ.

יצחק זיו: כבישי הצפון, היות שרובם עוברים בשטח הררי, ומטבע הדברים דרכים בסיטואציה נופית זו הן מפותלות יותר ובעלות שיפועים – הן אורכיים והן רוחביים – במספר גדול, מחייבים נהיגה אטית וזהירה, ויש שיגדירו בעקבות זאת את הכבישים כמסוכנים יותר.

יצחק זיו: יש לציין כי הגדרה זו היא נוכח הסיטואציה הנופית ותרבות הנהיגה, ולא עקב סטנדרט שונה בפיתוח מערכת הדרכים או עקב השקעה פחותה.

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: בשנה האחרונה זוהו 106 הצמתים המסוכנים ביותר ברחבי הארץ.

יצחק זיו: 52 מהצמתים האלה הם ביישובי הצפון – כ-50%.

יצחק זיו: בארבע השנים האחרונות התרחשו בצמתים אלו כ-1,170 תאונות דרכים.

יצחק זיו: כלל הצמתים מקודמים – בוצעו ו/או בקידום תכנון – במסגרת תוכנית הבטיחות של החברה לחומש הקרוב.

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: פרויקטי פיתוח – מבוסס על תוכנית החומש המקורית ולא על הקיצוץ התקציבי, היות שרוב הקיצוץ אינו בכבישי הצפון.

יצחק זיו: בתוכנית החומש של החברה הלאומית לדרכים מוקצים כ-10 מיליארדי ש"ח להשקעה בפרויקטי פיתוח בכלל הארץ; כ-3.4 מיליארדי ש"ח הם עבור פרויקטי פיתוח בצפון.

יצחק זיו: אחזקה – תוכנית האחזקה היא תוכנית שנתית הנקבעת מדי שנה בהתאם למצב התשתיות הדורשות טיפול ממוקד מעבר לאחזקה השוטפת.

יצחק זיו: בשנת 2006 השקיעה החברה 60 מיליון ש"ח בשיקום דרכים בעקבות מלחמת לבנון השנייה, מעבר לתוכנית השנתית.

יצחק זיו: בשנת 2007 טיפל אגף האחזקה טיפול ממוקד ב-30 קטעי דרך וב-30 הצמתים המסוכנים ביותר בארץ.

יצחק זיו: לפרויקט "מוקדי סיכון" הופנו כ-230 מיליון ש"ח בכל הארץ, ומתוכם מעל 100 מיליון במרחב צפון.

יצחק זיו: מתוך 30 קטעי דרך בכלל הארץ טופלו 14 קטעי דרך בצפון הארץ.

יצחק זיו: מתוך 30 צמתים בכלל הארץ טופלו 13 צמתים בצפון הארץ.

יצחק זיו: יש לציין כי מעבר להגשמת מדיניות הממשלה של קירוב המכרז לפריפריה, החברה הלאומית לדרכים, כממונה על מערכת הדרכים הבין-עירונית, פועלת להביא את כלל התשתית הבין-עירונית לסטנדרט אחיד, בטוח ונגיש.

יצחק זיו: ההשקעה בצפון היא הן בגין החלטות הממשלה, הן בגין הצרכים המיוחדים שהתווספו בגין הלוחמה בצפון והן עקב הטופוגרפיה הספציפית, המחייבת מתן פתרונות להסדרת בטיחות הנוסעים בדרך.

יצחק זיו: 4.

יצחק זיו: בהמשך לסעיפים הקודמים, רצ"ב פירוט פרויקטי הפיתוח: דרך מס' 60, אכסאל–נצרת – סיום במאי 2008, אומדן – 350 מיליון ש"ח; דרך מס' 70, תמרה–צומת-יבור – הרחבה, פורסם במרס 2007, אומדן – 67.7 מיליון ש"ח; דרך מס' 75 – חוצה-יפיע – השלמות, סיום – יוני 2007, אומדן – 2.5 מיליוני ש"ח; דרך מס' 77 – פוריה–גולני – הרחבה לדו-מסלולי, סיום – פברואר 2007, אומדן – 51 מיליון ש"ח; דרך מס' 89 – כניסה מערבית לחורפיש – הסתיים – נותר קטע אחרון, 18.6 מיליון ש"ח; דרך מס' 89 – מחלף יפה-נוף (מעלות-תרשיחא) – הסתיים, אומדן – 14 מיליון ש"ח; דרך מס' 90 – עוקף תל-חצור – הסתיים, אומדן – 116 מיליון ש"ח; דרך מס' 90 – צומת יסוד-המעלה, סיום – דצמבר 2007, אומדן – 31 מיליון ש"ח; דרך מס' 90 – צומת יסוד-המעלה–קריית-שמונה – הרחבה, פורסם, אומדן – 400 מיליון ש"ח; דרך מס' 90 – חוצה קריית-שמונה – הסתיים, אומדן – 103 מיליון ש"ח; דרך מס' 91 – גשר בנות-יעקב – החלפת גשר, סיום – ספטמבר 2007, אומדן – 10 מיליון ש"ח; דרך מס' 77 – צומת-ישי–צומת-המוביל – לפני פרסום, אומדן – 200 מיליון ש"ח; דרך מס' 79 – צומת-המוביל–צומת-סומך, כולל שני מחלפים וחמישה מפרידנים, אומדן – 650 מיליון ש"ח.

יצחק זיו: סך הכול בביצוע: 1.164 מיליארד ש"ח.

יצחק זיו: לפני פרסום: 850 מיליון ש"ח.

יצחק זיו: פרויקטי בטיחות: דרך מס' 4 – צומת מזרעה – הסתיים, אומדן – 3.76 מיליוני ש"ח; דרך מס' 65 – צומת נין, סיום – ספטמבר 2007, אומדן – 9.3 מיליוני ש"ח; דרך מס' 65 – עיקול כדורי וצומת בית-קשת, סיום – ספטמבר 2007, אומדן – 18.6 מיליון ש"ח; דרך מס' 70 – מחלף אלייכין – ביצוע מעגלי תנועה – הסתיים, אומדן – 5.5 מיליוני ש"ח; דרך מס' 71 – צומת כלא-שאטה, סיום – דצמבר 2007, אומדן – 8.0 מיליוני ש"ח; דרך מס' 672 – חוצה עיר-הכרמל – ריבוד וסימון – הסתיים, אומדן: 5 מיליוני ש"ח; דרך מס' 762 – צומת רמת-טבעון מערב – הקמת כיכר – הסתיים, אומדן – 3.9 מיליוני ש"ח; דרך מס' 768 – צומת כפר-עבודה–פורייה – מעבר תת-קרקעי, סיום – אוגוסט 2007, אומדן – 2.5 מיליוני ש"ח; דרך מס' 768 – צומת הזורעים – הסדרה, סיום – אוגוסט 2007, אומדן – 6.5 מיליוני ש"ח; דרך מס' 768 – קטע עובד צומת פורייה – הסדרת קטע וצמתים – הסתיים, 11.5 מיליון ש"ח; דרך מס' 785 – ריבוד, אומדן – 1.5 מיליון ש"ח; דרך מס' 8510 – הסדרת צומת בית-החולים (עכו), הועברה התחייבות על סך 2.5 מיליוני ש"ח.

יצחק זיו: סך הכול בטיחות: 78.5 מיליון ש"ח, מסך הכול 150 מיליון ש"ח ביצוע פרויקטי בטיחות 2007.

יצחק זיו: מוקדי סיכון: דרך מס' 4 – קטע אפק–נהרייה; 4/85 – עכו-מזרח; 4/721 – צומת בית-אורן; דרך מס' 65 – עירון-מגידו; דרך מס' 65 – עפולה–כפר-תבור; דרך מס' 65 – כפר-תבור–גולני; דרך מס' 65 – גולני–נחל-עמוד; צומת 65/85 – צומת נחל-עמוד; צומת 65 – אום-אל-פחם; דרך מס' 66 – מגידו-תשבי; דרך מס' 70 – אחיהוד–חניתה; צומת 70/75 – צומת העמקים; צומת 70/85 – אחיהוד; צומת 70/781 – צומת אבלים; צומת 70/805 – צומת יבור; דרך מס' 75 – עמקים–קריית-טבעון; 75/7555 – מגדל-העמק מערב; צומת המוביל – 77/79; דרך מס' 79 – ביר-אל-מכסור–משהד; דרך מס' 85 – אחיהוד–חנניה; דרך מס' 85 – צומת שזור, אומדן – 6.2 מיליוני ש"ח; צומת 85/804 – צומת ראמה; דרך מס' 89 – קטע נהרייה–חורפיש; דרך מס' 781 – אבלים–מצפה-אביב; דרך מס' 784 – המוביל – כרמיאל מערב; דרך מס' 805 – יבור–דיר-חנא; צומת 784/805 – צומת יובלים.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1383 של חבר הכנסת יעקב מרגי: דהיית מעברי חצייה.

יצחק זיו: בבקשה.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום כ"ה בתמוז התשס"ז (11 ביולי 2007):

יצחק זיו: נמסר לי כי צבעם של מעברי חצייה רבים דוהה בתוך זמן קצר יחסית, ומשרדך נדרש לנושא.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם הנכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – האם נמצאו טענות על סוג הצבע שבו משתמשים כיום?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: באיזו תדירות נצבעים מעברי חצייה והאם יש מעברי חצייה שצבעם דהה ולא נצבעו מחדש?

יעקב מרגי: חצי שנת עבודה.

שאול מופז: יש התעניינות גוברת בנושאי תחבורה בחודשים האחרונים.

שאול מופז: 1–3.

שאול מופז: הצבע לסימון כבישים הוא נושא מוכר, ואני הטלתי על החברה הלאומית לדרכים לבחון את בעיית דהיית הצבע של מעברי חצייה.

שאול מופז: האיזון שנדרש הוא למצוא סוג של צבע שלא דוהה, ומנגד – סוגי הצבע הללו מחירם גבוה מאוד.

שאול מופז: עשינו סדרה ארוכה מאוד של ניסויים, והחברה הלאומית לדרכים בחנה בשיתוף כמה חוקרי הטכניון ומכון התקנים כמה אלטרנטיבות לצבע שבשימוש כיום.

שאול מופז: הממצאים העלו כי אין צבע בעלות סבירה שאיננו דוהה.

שאול מופז: מבחינה כלכלית, עדיף לתחזק את הצבע מאשר לעבור לצבע בעלויות בלתי סבירות.

שאול מופז: אני גם ביקשתי שיבדקו טכנולוגיות אחרות, ואני מקווה מאוד שאנחנו נוכל בעתיד לסמן את מעברי החצייה באופן אחר, שייתן מענה ליום וללילה, באמצעות טכנולוגיה שהיא לא רק צבע.

שאול מופז: הדבר נמצא בבחינה ובפיתוח.

שאול מופז: מכיוון שהשאילתא נוגעת לסוגיית הצבע, שאלתי את השאלה הזאת בחודש הראשון לתפקידי לפני כחצי שנה.

שאול מופז: יצאנו לניסוי, ושכנעו אותי שהדרך שבה אנחנו מחדשים היום את הצביעה, היא ככל הנראה היעילה ביותר, עד אשר נמצא טכנולוגיה מתאימה שתוכל להחליף את הצבע הקיים.

יעקב מרגי: מכובדי השר, תודה על התשובה.

יעקב מרגי: אין לי כל כך בעיה עם הדרכים הבין-עירוניות שהחברה הלאומית לדרכים מתחזקת וחוזרת.

יעקב מרגי: אומנם זה קצת מפריע בתנועה, אבל בסך הכול זה מטופל.

יעקב מרגי: אתם מתקצבים רשויות מקומיות לכבישים והסימונים.

שאול מופז: נכון.

יעקב מרגי: ברשויות המקומיות החזקות מתחזקים.

יעקב מרגי: ברשויות המקומיות החלשות – אני יכול להביא כמה דוגמאות פה אבל זה לא המקום, אני יכול להביא לך את זה – יש רשויות גדולות שכמעט לא רואים בהן עוד את מעברי החצייה.

יעקב מרגי: פשוט מישהו צריך לבקר ולבדוק את זה.

יעקב מרגי: יכול להיות, אני נוטה להאמין שהרשויות המקומיות, אפילו בצבע התקני שהחברה הלאומית לדרכים משתמשת בו, מוצאות פטנט יותר זול, ואחרי חודשים ספורים זה נמחק ולא רואים את זה.

יעקב מרגי: זו סכנה בטיחותית יומיומית.

שאול מופז: בנוגע לקורה ברשויות, אני חושב שמאז יוני 2006 אספתי את כל ראשי הרשויות, חודשיים אחרי שנכנסתי לתפקיד, וביקשתי מהם לעשות שני דברים: האחד זה להכין תוכניות רב-שנתיות, והשני זה להקים מטות בטיחות ברשויות.

שאול מופז: אני חייב לומר ש-98% מהרשויות במדינת ישראל עמדו בשתי המטלות, והירידה של 14% במספר הנפגעים ברשויות היא מתוקף הפעילות של מטות הבטיחות והתקצוב של הפעילות שלהם על-ידי המשרד, על-ידי הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.

שאול מופז: אנחנו מתקצבים את מטות הבטיחות.

שאול מופז: בשנה האחרונה תקצבנו אותם בסדר גודל של כ-20 מיליון שקל, וזה לגבי צבע ותשתיות רכות.

שאול מופז: אני מקווה שבשנה הבאה נוכל להכפיל את זה, וזה כולל את כל סוגיית הצבע לרשויות.

שאול מופז: אני ממליץ מאוד שתאמינו שזה היקף המאמץ האדיר שאנחנו עושים.

יעקב מרגי: השאלה היא, האם יש בקרה?

שאול מופז: יש בקרה שבועית.

שאול מופז: אני מקיים כל שבוע פורום בטיחות.

שאול מופז: במקרה היום היה פורום בטיחות אצלי, מכיוון שזה לא נעשה ביום ראשון האחרון.

שאול מופז: פורום הבטיחות הזה עוקב אחרי שורה ארוכה מאוד של נושאים.

שאול מופז: היום גם היה המפגש הראשון לאישור התקציב של הרשות, כולל התקציב של הרשויות במסגרת הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.

שאול מופז: אני חושב שהירידה שהיתה בשנה שעברה והירידה שתהיה גם השנה – ותהיה ירידה – היא בעקבות מאמץ כולל שנעשה על-ידי הרבה מאוד גופים שעוסקים בנושאי הבטיחות בדרכים.

שאול מופז: אני מקווה מאוד שהמאמץ הזה יימשך, ואנחנו נעמוד ביעד של ירידה של כ-6% מדי שנה, עד 30% בחמש השנים הקרובות.

שאול מופז: התחלנו במאמץ הזה בתחילת 2007.

שאול מופז: ב-2006 עמדנו ביעד הזה, ואנחנו נעמוד בו גם השנה.

שאול מופז: אני בטוח שנעמוד בו גם בשנים הבאות, אם נמשיך להתנהל באופן שאנחנו מתנהלים היום ואם לא יפריעו לנו.

שאול מופז: אני מאוד מקווה שמדינת ישראל תוכל לבשר בעוד ארבע שנים שהיא צמצמה את היקף הנפגעים בחמש שנים, מ-2006 עד 2010, בכ-30%.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1392 של חבר הכנסת שלמה בניזרי – לפרוטוקול; שאילתא מס' 1464 של חבר הכנסת יצחק וקנין – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת שלמה בניזרי שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום כ"ה בתמוז התשס"ז (11 ביולי 2007):

יצחק זיו: פורסם כי נהג "אגד פלוס" עודד אדם להכות חרדים שנסעו בקו מס' 277 מירושלים לאלעד.

יצחק זיו: לפי הידיעה, הוגשה תלונה למשטרה.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – האם ייבדק המקרה?

יצחק זיו: חבר הכנסת יצחק וקנין שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י' באב התשס"ז (25 ביולי 2007): פורסם כי נהג "אגד" פלוס העניש נוסע עם ילדו ואילצם לנסוע מאלעד לירושלים.

יצחק זיו: בעניין הזה גם פנו למשטרה.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מה נעשה כדי לוודא מה החליטה המשטרה לגבי הנהג?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) ראשית, ברצוני לציין, ללא קשר לעובדות, כי לאחר כמה חודשים בתפקידי ציינתי כי מבחינתי הרפורמה לא הצליחה.

יצחק זיו: הרבה גבות הורמו בהקשר זה, הן מצד גורמי מקצוע והן מצד המפעילים עצמם.

יצחק זיו: כל אלו ניסו להסביר לי כמה הרפורמה הצליחה, שכן היא עמדה ביעדים שהוצבו, קרי, הוצאת קווי נסיעות של תחבורה ציבורית לתחרות.

יצחק זיו: בהקשר זה, אין לי ספק כי מדובר במהלך תפעולי מורכב, המצריך תיאומים רבים ודורש תכנון רב.

יצחק זיו: על כך הבעתי את הערכתי.

יצחק זיו: הבעיה נעוצה בכך שהרפורמה התנהלה במישור התפעולי בלבד.

יצחק זיו: נכון, המחירים ירדו והתחרות קיבלה ממשות.

יצחק זיו: אך הרכיב הכי חשוב, איכות השירות לאזרח, לא הובא בחשבון, וכך מצאתי את לשכתי מוצפת בתלונות על איכות השירות, על זמינות הקווים ועוד.

יצחק זיו: לכן, הוריתי על הקמת ועדת-סדן, והיא הגישה לי את המלצותיה השבוע.

יצחק זיו: אימצתי את כל מסקנותיה, ובראש ובראשונה את הקמת הרשות לתחבורה ציבורית, אשר תפקידה יהיה לפקח על רכיב השירות ויהיו לה הכלים והסמכות לפקח על המפעילים.

יצחק זיו: במקרה הספציפי שעליו חבר הכנסת שואל, ידוע לי כי הנושא בטיפול משטרתי, ולא הוגשה תלונה בעניין למחלקת החקירות במשרדי.

יצחק זיו: עם זאת, לאור השאילתא שלך, הנחיתי את משרדי לבדוק את הנושא, ועל הטיפול אודיעך בהקדם.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1399 של חברת הכנסת קולט אביטל: קשיים בפרויקט הרכבת הקלה בירושלים.

יצחק זיו: חברת הכנסת קולט אביטל שאלה את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ג' באב התשס"ז (18 ביולי 2007):

יצחק זיו: בשבוע שעבר פורסם כי פרויקט הרכבת הקלה בירושלים נמצא בקשיים, וייתכן שיהיה צורך לפתוח את תוכנית המימון.

יצחק זיו: היקף הפרויקט הוא כ-2 מיליארדי שקלים, וידוע כי כבר צפוי איחור של שנה וחצי בלוח הזמנים.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: מה הן עיקר הבעיות בפרויקט?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: האם למשרד התחבורה יש תוכנית להתגבר על הקשיים?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מה ייעשה להשלמת הפרויקט בזמן?

שאול מופז: 3-1.

שאול מופז: ובכן, יש קשיים בפרויקט הזה.

שאול מופז: הפרויקט של הרכבת בירושלים – אני דנתי עליה כמה פעמים, וגם היום במסגרת פגישת עבודה עם המנכ"ל.

שאול מופז: אני רוצה לומר שהפרויקט של הרכבת הקלה בירושלים הוא אחד מן המורכבים והמסובכים שמתבצעים במדינת ישראל, בעיקר בשנים האחרונות, גם מבחינת הטכנולוגיות, גם הטכנולוגיה שבחר בה הזכיין והתחייב לבצע, וגם החיבוריות לסקטור הציבורי ששותף לביצוע שלו.

שאול מופז: הוא גם נעשה בלב לבה של בירת ישראל, בעיר הומת אדם ותחבורה פרטית וציבורית, דבר שמחייב מערכות תיאום מורכבות מאוד, עמידה בסטנדרטים גבוהים וסנכרון בין הזכיין, המשטרה, העירייה ומשרד התחבורה, כמו גם העמידה בכל החוקים והתקנות והדרישות הציבוריות.

שאול מופז: אני רוצה לומר שיש בתוכנית הזאת קשיים שנובעים מהטכנולוגיה שעליה החליט הזכיין, ולכן יהיה עיכוב מסוים – להערכתנו כרגע הוא בסדר גודל של כשנה וחצי.

שאול מופז: יהיה גם גידול בעלות שלה, והוא נוגע בעיקר לטכנולוגיה החדשנית בהנחת המסילה, שנוסתה בפעם הראשונה במדינת ישראל, ושהזכיין בחר בה במסגרת החוזה שלו.

שאול מופז: הדבר הזה מטופל היום על-ידי משרד האוצר ומשרד התחבורה, ואני מקווה מאוד שנוכל לסגור את הפער הזה, שהוא בעיקרו טכנולוגי – טעות שנעשתה על-ידי הזכיין – באופן שנוכל להאיץ את הקמת הרכבת הקלה בירושלים.

קולט אביטל: אדוני השר, קודם כול, הרשה נא לי להגיד לך שאת השאילתא הזאת הגשתי בחודש יולי, ומאז עברו לפחות ארבעה חודשים.

קולט אביטל: אני רוצה להגיד שלא רק בגלל חשיבות הנושא אלא גם בגלל כבודה של הכנסת, כדאי לזרז קצת את מתן התשובות.

קולט אביטל: עכשיו לגופו של עניין.

קולט אביטל: לא ברור לי – הפרויקט הזה היה צריך להסתיים ב-2007.

קולט אביטל: כירושלמית אני יכולה להגיד לך שהוא בקושי התחיל.

קולט אביטל: נכון שיש בעיר עבודות מעבודות שונות, אבל בעצם אנחנו שומעים כל פעם שיש איזו טעות שבגינה הפסידו עוד כסף, ואתה אומר שהקושי היה טכנולוגי ושל הזכיין.

קולט אביטל: אני מבקשת לדעת שני דברים: על חשבון מי ההפסדים האלה?

קולט אביטל: האם כשיש טעות של הזכיין אנחנו – מדינת ישראל – משלמים, או הזכיין?

קולט אביטל: שנית, כיוון שהרכבת הזאת כבר היתה צריכה להיות מוכנה ב-2007, ואנחנו עוד מעט נכנסים ל-2008, מתי אפשר לצפות שנתחיל לראות איזה צל של רכבת בעיר הזאת?

שאול מופז: ראשית, אני לא בטוח שגברתי צודקת בלוח הזמנים המקורי.

שאול מופז: החוזה נחתם לפני שנתיים.

שאול מופז: לוח הזמנים המקורי למיטב ידיעתי היה 2009, וכעת, בעקבות הדחייה שאני מדבר עליה, הוא יהיה מעבר לתאריך הזה, אבל אני מוכן לבדוק את התאריכים האלה שוב.

שאול מופז: גם בסוגיית התשלומים, ברור שבחלק מהתשלומים הללו יישא הזכיין וחלק יהיו הוצאות הממשלה, בהתאם לתקשי"ר שיש בינינו לבין מה שחתם משרד האוצר מול הזכיין.

שאול מופז: צריך להודות שבפרויקטים כאלה יש רמת סיכון מסוימת, במיוחד כשהפרויקטים הם פרויקטים טכנולוגיים מאוד מאוד מורכבים.

קולט אביטל: הרכבות האלה כבר היום קיימות בערים רבות בעולם.

שאול מופז: הטכנולוגיה שנבחרה על-ידי הזכיין לרכבת בפרויקט הרכבת הקלה בירושלים היא טכנולוגיה שנוסתה בפעם הראשונה בישראל.

שאול מופז: על זה נעשו הרבה מאוד דיונים.

שאול מופז: אני חושב שהעיכוב של כמה חודשים במתן התשובה גם נוגע לעובדה שהיתה פגרה בחודשים אוגוסט עד אוקטובר.

שאול מופז: את הגשת את השאילתא ביולי, בפועל יכולתי לענות על זה באוקטובר, ואנחנו עונים על זה בנובמבר.

שאול מופז: זה לא עיכוב של כמה חודשים, כי היתה פגרה באמצע.

שאול מופז: זה לא היה משנה את עצם התשובה שלי, כי אנחנו עוסקים בבעיה הזאת כבר כמה חודשים, גם בשנה החולפת עסקתי בזה, והסוגיה הזאת, לצערי הרב, עומדת עדיין לפתחנו, ואין לנו תשובות מוחלטות, כי זה בתהליך של מתן פתרון לבעיה מאוד אקוטית, שעלתה בשל האופן שבו הזכיין פעל בפרויקט הזה.

שאול מופז: אני מקווה מאוד שכשיושלם הדו-שיח ויהיה לוח זמנים חדש, נוכל להודיע עליו גם לכל האזרחים, אבל קודם זה דורש ליבון בינינו – משרד התחבורה יחד עם משרד האוצר, עיריית ירושלים והזכיין – על מנת שלוח הזמנים החדש שייקבע, כולל העלויות, אכן כולם יעמדו בהם.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1507 של חבר הכנסת חיים אמסלם – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ה' בחשוון התשס"ח (17 באוקטובר 2007): הקנס בגין אי-תשלום על נסיעה בכביש חוצה-ישראל גבוה ביותר.

יצחק זיו: התראה שנייה לא נשלחת, וקנס ניתן גם אם לא הגיעה הודעה בדואר.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: מדוע אושר לחברה לגבות קנסות גבוהים מהמקובל ובלא צורך בהתראה שנייה?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: מה ייעשה להקטנת הקנסות ולמשלוח התראה שנייה?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

יצחק זיו: גביית האגרה בכביש 6 היא בשיטה אלקטרונית, כאשר הנוסע אינו נדרש לשלם מראש את האגרה, אלא החשבון מגיע כעבור זמן לבעלים הרשום של הרכב.

יצחק זיו: בגין אי-תשלום חשבון במועד מחויב הנוסע בפיצוי ובהחזר הוצאות.

יצחק זיו: הסכומים של פיצוי והחזר הוצאות מתעדכנים מעת לעת, בהתאם לבדיקה של כלל עלויות האכיפה וכלל ההכנסות של הזכיין מאכיפה.

יצחק זיו: ביוני 2004, לאחר בחינת הוצאות הזכיין מול ההכנסות מסעיף זה, הורה שר התחבורה על הפחתה של 50% בסכומי הפיצוי והחזר ההוצאות.

יצחק זיו: באפריל האחרון הוריתי שוב, לאחר בדיקה, להפחית את הסכומים ב-23% נוספים, ובאפריל הקרוב הם יורדו פעם נוספת, ב-7%.

יצחק זיו: חשבון נשלח בדואר רגיל, ואם לא מתקבל התשלום נשלח חשבון שני, הכולל פיצוי והחזר הוצאות – בדואר רשום.

יצחק זיו: אם זו נסיעה ראשונה של כלי הרכב ניתנת אפשרות לחייב לשלם את החשבון המקורי, דהיינו את האגרה עבור הנסיעה, בתוך עשרה ימים מקבלת המכתב הרשום – ללא פיצוי והחזר הוצאות.

יצחק זיו: מכאן שאין צורך בהתראות נוספות.

יצחק זיו: מי שחש עצמו נפגע, טוען שלא קיבל את ההודעה בדואר, יכול לפנות לוועדות ערר מיוחדות, שהוקמו על-פי החוק כדי לדון בעררים על חיובים בכביש 6.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1511 של חבר הכנסת ניסן סלומינסקי – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת ניסן סלומינסקי שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"ב בחשוון התשס"ח (24 באוקטובר 2007): לאזור כפר-גנים ג' בפתח-תקווה, שחברת "קווים" היא החברה המפעילה בו את התחבורה הציבורית, נוספו לאחרונה אלפי תושבים, ובהם קשישים, סטודנטים ובני נוער, המשתמשים בתחבורה ציבורית בלבד.

יצחק זיו: לעתים קרובות הם נאלצים להמתין כ-45 דקות לאוטובוס בקו 30, המשרת אזור זה.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: מה היא הסיבה להמתנה הממושכת לאוטובוס?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: כיצד נערכת חברת "קווים" לעלייה במספר המשתמשים בשירותיה?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מה ייעשה למניעת תחושת ההסגר השוררת בקרב תושבי כפר-גנים ג'?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–3.

יצחק זיו: משרדנו עושה ככל יכולתו ליישם את מדיניות הממשלה לעידוד השימוש בתחבורה ציבורית, בין היתר על-ידי פיקוח ומתן תמריצים למפעילי תחבורה ציבורית, במסגרת המשאבים העומדים לרשותנו בתחום זה.

יצחק זיו: שכונת כפר-גנים ג' בפתח-תקווה היא שכונה חדשה, הנמצאת בשלבי אכלוס, ומשרדנו בוחן, ביחד עם עיריית פתח-תקווה ומפעיל השירות, חברת "קווים", את תכנון קווי השירות שלהם זקוקים תושבי השכונה.

יצחק זיו: במסגרת זו יילקחו בחשבון גם תדירויות הקווים העוברים בשכונה.

יצחק זיו: חברת "קווים" מפעילה את קווי השירות בפתח-תקווה לאחר זכייתה במכרז, מאפריל 2006.

יצחק זיו: בשל בעיות התנועה המאפיינות את העיר בתקופה אחרונה, משרדי בודק את תפעול הקווים בעיר, כולל את השירות הניתן לתושבי כפר-גנים ג'.

יצחק זיו: שאילתות מס' 1534 ו-1646 של חבר הכנסת אברהם מיכאלי – בבקשה.

יצחק זיו: אני חוזר: 1534 ו-1646.

יצחק זיו: השאילתא השנייה היא 1646.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"ב בחשוון התשס"ח (24 באוקטובר 2007):

יצחק זיו: בתחבורה הציבורית הפנימית בעיר אלעד קיימים ליקויים.

יצחק זיו: מאז הפעלת הקו הפנימי נמנעים נהגי "אגד פלוס" בקווים הבין-עירוניים להסיע נוסעים בתוך העיר.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: הנכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מדוע הקווים הפנימיים לא מספקים את תושבי העיר?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מדוע הקווים הבין-עירוניים לא יסיעו גם בתוך העיר? 4.

יצחק זיו: מה ייעשה לפתרון בעיות התחבורה בעיר?

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"א בכסלו התשס"ח (21 בנובמבר 2007):

יצחק זיו: פורסם כי עומס יתר בתקופת החגים גרם לבעיות בתחבורה הציבורית מירושלים לאלעד, ועשרות אנשים נאלצו לחסום אוטובוס של "אגד" כדי לאלץ את החברה לדאוג להגעתם לאלעד.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מה הוא הגורם לעומס זה?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: ידוע שבחג הסוכות נוסעים רבים לירושלים, מדוע לא נערכה החברה מראש? 4.

יצחק זיו: מה ייעשה כדי למנוע תקלות דומות בחגים הבאים?

שאול מופז: השאילתא נוגעת לליקויים בתחבורה הפנימית באלעד.

שאול מופז: לאחרונה, וכמענה על צורכי ציבור הנוסעים, אושר קו עירוני חדש לחברת "אגד תעבורה", במסגרת הפעלת אשכול שקיים באלעד.

שאול מופז: כידוע, התחבורה הציבורית מחולקת לאשכולות.

שאול מופז: שאר הקווים, ובהם הקווים הבין-עירוניים, נשארו על-פי רשיונם ללא שינוי, כך שהם ממשיכים להסיע נוסעים גם בנסיעה העירונית.

שאול מופז: כיום עיקר הפעילות בקווי אלעד מתבצעת באמצעות הקווים הבין-עירוניים, המבצעים שירות פנימי בעיר.

שאול מופז: שירות זה אינו מספק, ויש צורך בהוספת קווים עירוניים בעיר.

שאול מופז: המשרד, בשיתוף עם המפעילים, והעירייה, במסגרת ועדת התחבורה, פועלים להוספת קווים עירוניים תוך כדי תכנון ושיפור מערך התחבורה בעיר על-פי צורכי התושבים.

שאול מופז: לגבי השאלה הספציפית, המקרה מתייחס לכמה תלונות של הציבור, ואני מאמין כי השיפור שכעת ניכר, ובסך הכול רמת השירות באלעד תסייע למנוע מקרים כאלה בעתיד.

שאול מופז: אשר להיערכות מוקדמת של המפעיל, ידוע לי כי גם בהתראה מספקת מראש על אירועים חריגים אגף התחבורה הציבורית של המשרד יודע לסייע ולהנחות לתגבר קווים, בשיתוף פעולה עם המפעיל.

שאול מופז: רצוי כי כל אירוע עתידי שידוע לקהילה שהוא צפוי לגרום לתגבור ניכר של תנועת הנוסעים, יתואם מול המפעיל במשרד, שכן במקומות אחרים שפנו אלינו ידענו לתת תשובה, יחסית בלוחות זמנים קצרים, בתגבור של אותם קווים או במתן עזרה לאותו מפעיל, על מנת שאפשר יהיה לתת את המענה על צורכי הציבור.

אברהם מיכאלי: אדוני השר, תודה על התשובה.

אברהם מיכאלי: אני רוצה לשאול מדוע אותה תחבורה ציבורית שקיימת גם למקומות אחרים לא מאפשרת לאנשים לעלות, כאשר אין בכל שעות היום תחבורה ציבורית פנימית בתוך אלעד.

אברהם מיכאלי: זו היתה תלונת התושבים.

אברהם מיכאלי: אותם אוטובוסים שמסיעים מאלעד החוצה נמנעו מלהעלות אותם.

אברהם מיכאלי: זה דבר אחד.

אברהם מיכאלי: השאילתא השנייה היתה לגבי בעיה שנוצרה בחגים.

אברהם מיכאלי: אדוני, ידוע שהציבור החרדי נוסע בחגים לירושלים בצורה הרבה יותר תכופה ובמספרים יותר גדולים, והיתה בעיה שלא מצאו לאנשים תחבורה מירושלים לאלעד, ואנשים נאלצו לחסום בתחנת "אגד" את התחבורה, כדי שיאפשרו להם סוף-סוף לעלות לאוטובוסים לכיוון אלעד.

שאול מופז: מה היתה הראשונה?

שאול מופז: על השנייה עניתי.

אברהם מיכאלי: הראשונה היתה בעניין קווים פנימיים שלא הספיקו לתושבים, ועל אוטובוסים אחרים, שיצאו מאלעד החוצה, לא נתנו לעלות, כי אמרו שזה לא אוטובוס פנימי, זה אוטובוס חיצוני.

שאול מופז: בנושא של התחבורה הציבורית, מעבר לנושא הנקודתי של אלעד, ככל הידוע לי אכן היתה בעיה בתקופה מסוימת.

שאול מופז: זה נכון לגבי כל האוכלוסיות ביישובים שדומים לאלעד.

שאול מופז: כאשר ניתנת התראה מראש על היקפי נסיעה, ואנחנו יודעים שבחגים נוסעים יותר, אנחנו בדרך כלל דואגים לתגבור של קווים נוספים.

שאול מופז: אשר לקורה בתוך אלעד, וגם בהרבה מאוד יישובים אחרים, ביכולת שלנו לתת מענה על כל צורכי האזרחים: אנחנו חייבים להגיע לשיפור ניכר בשירותי התחבורה הציבורית, ביכולת שלנו לתת מענה גם ליישוב הרחוק ביותר במדינת ישראל.

שאול מופז: זה לא יקרה עד אשר לא תקום רשות לתחבורה ציבורית במדינת ישראל.

שאול מופז: אני גם יודע שזאת אחת ההמלצות של ועדת-סדן.

שאול מופז: והרשות הזאת תדאג לנהל את התחבורה הציבורית במדינת ישראל באופן שבו היא תיעשה באינטגרציה מלאה יחד עם כל גורמי התחבורה הציבורית, היא תיעשה באופן מטרופוליני ובאופן שנותן שירות מוניציפלי בכל אתר ואתר במדינת ישראל.

שאול מופז: היום אין לנו הכיסוי הזה, אין לנו מישהו שיודע לעשות את הניהול של תחבורה ציבורית זמינה, יעילה, שמשרתת את הציבור בכל אתר ואתר במדינת ישראל.

שאול מופז: מישהו צריך לנהל את זה.

שאול מופז: זה נעשה בכל העולם באופן הזה.

שאול מופז: בכל המטרופולינים הגדולים ובכל האזורים האחרים במדינות המערביות יש רשות שמנהלת תחבורה ציבורית, ואין דו-שיח בין המשרד לבין נותן השירות, אותה חברת תחבורה ציבורית, לבין האזרח או הרשות המוניציפלית.

שאול מופז: חייב להיות גוף שמנהל ויוצר את האינטגרציה.

שאול מופז: אני מקווה מאוד שאנחנו נהיה אנשי בשורה עם היישום של מסקנות ועדת-סדן, וזה יביא גם את הבשורה לאלעד.

שאול מופז: מעבר לזה, הנושא של תאריכים ומועדים ביישובים שיש בהם תגבור משמעותי, או נדרש תגבור משמעותי – אנחנו יודעים לתת את המענה הזה.

שאול מופז: צר לי שזה לא הסתייע לגבי אלעד בחגים, אבל אנחנו נגביר את רמת המודעות שלנו לסוגיה הזאת בעתיד.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1558 של חבר הכנסת יואל חסון – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת יואל חסון שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום כ"ו בחשוון התשס"ח (7 בנובמבר 2007): חברת "קונקס", הפועלת בעיר מודיעין מאז הפרטת התחבורה הציבורית, מספקת שירותי תחבורה לקויים, לרבות פיגור בלוחות זמנים ורמת שירות נמוכה.

יצחק זיו: בעיר יש ביקוש רב למוניות שירות לעיר ולגוש-דן.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: מתי יתפרסם דוח הוועדה על הפרטת התחבורה הציבורית?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מתי ניתן יהיה להגיש בקשה להפעלת מוניות שירות בתוך מודיעין ולגוש-דן?

יצחק זיו: 4.

יצחק זיו: האם קיימת אפשרות שמוניות השירות תפעלנה בשבת?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

יצחק זיו: התחבורה הציבורית במודיעין מופעלת מהקמת העיר על-ידי חברות פרטיות, וזאת על-פי החלטת ממשלה מינואר 1997.

יצחק זיו: חברת "מרגלית" זכתה במכרזים והפעילה את התחבורה הציבורית בשנים 1998–2007.

יצחק זיו: למרות שיפור ניכר של רמת השירות הניתן לציבור בחודשים האחרונים העבירה חברת "מרגלית" את פעילותה בעיר מודיעין לחברת "קונקס", אשר החלה לפעול בעיר מודיעין ב-15 באוגוסט 2006.

יצחק זיו: העברה זו אושרה על-ידי משרדנו.

יצחק זיו: חברת "קונקס" הפעילה תחבורה ציבורית באזור אשדוד ובאזור טבריה לשביעות רצונם הגבוהה של התושבים.

יצחק זיו: תחילת פעילותה של חברת "קונקס" במודיעין לוותה בבעיות תפעוליות, אך אנו עדים לשיפור עקבי ברמת השירות, ומצפים כי תושבי מודיעין יזכו לקבל בעתיד הקרוב את השירות הטוב שהם מצפים לו מחברת "קונקס".

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 64) – חוק הרפורמה במוניות – שפורסם באפריל 2005 אינו מאפשר למפקח על התעבורה להוסיף קווים על הקווים שלגביהם הוגשו בקשות בעבר, בשנים 1999–2002.

יצחק זיו: לאור זאת, יש במודיעין קו שירות מוניות רק לירושלים.

יצחק זיו: 4.

יצחק זיו: המשרד אינו מגביל תאגידי מוניות בפעילותם בשבתות ובחגים.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1585 של חבר הכנסת אבשלום וילן – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת אבשלום וילן שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ד' בכסלו התשס"ח (14 בנובמבר 2007): מתוך 6,000 קילומטרים של כבישים בארץ, מע"צ מתחזקת 300 קילומטרים בלבד.

יצחק זיו: מעקי הבטיחות בשולי הכבישים אינם מתוחזקים כלל, תשתית האחזקה ירודה, במיוחד בכביש הערבה, ובניית כביש 90 בצפון הארץ, שבו התרחשו תאונות רבות, אינה מסתיימת.

יצחק זיו: כל זה בשל מחסור בתקציב.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מה ייעשה בעניין?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יצחק זיו: תקציב האחזקה: החברה הלאומית לדרכים אחראית על תחזוקת מסלול של דרכים בין-עירוניות.

יצחק זיו: החברה הלאומית לדרכים מתחזקת את כלל הכבישים שבאחריותה, ולא רק כביש, כפי שנטען בשאילתא, כאשר סטנדרט התחזוקה ויכולת החברה לתת מענה לצרכים נגזרים מהתקציב העומד לרשותה.

יצחק זיו: על-פי הערכות מקובלות, לצורך תחזוקת רשת הדרכים הבין-עירוניות בסטנדרט הנדרש, יש צורך בתקציב שנתי בהיקף של 1.5%–2% מערך רשת הדרכים.

יצחק זיו: מאחר שערך רשת הדרכים נאמד בכ-70 מיליארד ש"ח, הרי שתקציב האחזקה השנתי הנדרש עומד על 1–1.5 מיליארד ש"ח.

יצחק זיו: לעומת זאת, בהצעת תקציב המדינה לשנת 2008 הוקצה תקציב בסך של 740 מיליון ש"ח למימון פעילות האחזקה ברשת הדרכים הבין-עירונית.

יצחק זיו: מובן כי הפער בין התקציב שהוקצה לבין התקציב הנדרש אינו מאפשר תחזוקה של רשת הדרכים הבין-עירונית בסטנדרט הנדרש.

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: דרך מס' 90 – כביש הערבה: בשנת 2008 מתוכננת השקעה בסך של 125 מיליון ש"ח, בביצוע שיפורים בטיחותיים בדרך מס' 90 – כביש הערבה, ובכלל זה שיפור סימון קטעי הדרך האסורים בעקיפה והתאמתם לתנאי הדרך, ביצוע הפרדה רכה לאורך הכביש באמצעות סימון צבע משונן כפול, סימון בצבע משונן בצדי הנתיב, התקנת "עיני חתול" במרכז ובשוליים, הרחבת החתך בקטעים נבחרים לדו-מסלולי מצומצם עם הפרדה רכה, החלפת מעקות בטיחות למעקות תקניים והשלמתם, הסדרת שיפוע מדרונות צדי הדרך, הרחבת שול הדרך לרוחב תקני ושיקום פני קטעי מיסעת הדרך הנמצאים במצב ירוד.

יצחק זיו: דרך מס' 90 – צומת עמיעד–קריית-שמונה: השלמת שדרוג דרך מס' 90 לדרך דו-מסלולית, בקטע שבין צומת יסוד-המעלה לעין-אווזים, עוכב כתוצאה מחסר בתקציב מזומנים לשנת 2008.

יצחק זיו: עם פתרונה של הבעיה ניתן לזוכה במכרז לביצוע העבודות צו התחלת עבודה ביום 12 בנובמבר 2007.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1588 של חבר הכנסת נסים זאב: מחדלים בכבישי ישראל.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ד' בכסלו התשס"ח (14 בנובמבר 2007): העיתון "מעריב" מפרסם את מחדלי משרד התחבורה ואת מצבם המסוכן של רבים מכבישי ישראל.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם הפרסומים ב"מעריב" מוכרים?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: האם הנתונים המתפרסמים נכונים?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מה ייעשה לתיקון הליקויים? 4.

יצחק זיו: כמה כספים הושקעו ב-2006 וב-2007 בשיפוץ כבישים בישראל, והיכן?

שאול מופז: 1–2.

שאול מופז: אני מבין שההתייחסות היא לכתבה שהיתה בעיתון, או סדרה של כתבות, שנשאו את הכותרת "מחדל הכבישים החלקים", כתבת תחקיר.

שאול מופז: אני רוצה לומר שלצערי הרב בכתבות האלה נכללו אמירות רבות שהן גם פוגעות באותם אנשים שעובדים בחברות שמשרתות את הציבור והן גם בלתי מדויקות.

שאול מופז: אנחנו בדקנו את כלל הכתבות האלה שפורסמו, לרבות הכתבה שאליה מתייחס חבר הכנסת זאב נסים בשאילתא.

שאול מופז: אני רוצה לומר שלאחר שאנשי המקצוע אצלנו בדקו את הנתונים, עולים הממצאים האלה: 35% מהממצאים נמצאו לא רלוונטיים.

שאול מופז: יכול להיות שיש ממצא כזה, אבל הוא לא רלוונטי לנושא הבטיחות.

שאול מופז: 5% מהממצאים מתייחסים לקטעי דרך שהם אינם באחריות החברה הלאומית לדרכים, הם אולי באחריות של מישהו אחר אבל לא באחריותה.

שאול מופז: 5% נוספים מתייחסים לקטעי דרך שנמצאים כעת בביצוע, עובדים עליהם.

שאול מופז: אני חושב שכל מי שנוסע היום בכבישי ישראל רואה את אותם 300 קילומטר שאנחנו מטפלים בהם, את כל הסימונים הזוהרים, וגם בימים האלה עובדים.

שאול מופז: אני מאמין שבסוף השנה הזאת ביצוע בהיקף של כ-200 מיליון שקל בכבישים האדומים יבוא לסיומו.

שאול מופז: אנחנו הולכים להשקיע עוד 200 מיליון שקל בשנה הבאה.

שאול מופז: 3.

שאול מופז: 25% מהממצאים אכן ידועים לנו וגם לחברה הלאומית לדרכים, והם מחייבים פתרון ארוך טווח.

שאול מופז: זה לא נושא שהוא במסגרת של טיפול מיידי, אלא הוא נכלל גם במסגרת של פרויקטים ארוכי טווח, ובחלקו מחייב גם הקצאה תקציבית ארוכת טווח.

שאול מופז: עוד 15% מהממצאים נמצאים בבדיקה מקצועית תכנונית, כי הם בשלבי תכנון, כולל תכנון סטטוטורי ותכנון הנדסי.

שאול מופז: 15% מהממצאים מטופלים בתוכנית העבודה של שנת 2008, בהתאם לחלוקה ולמגבלה התקציבית.

שאול מופז: 4.

שאול מופז: אני רוצה לומר שהחברה הלאומית לדרכים עושה עבודה מאוד מקצועית, מאוד משמעותית, בכל מה שקשור לבטיחות.

שאול מופז: התקציב השנתי של החברה הלאומית לדרכים עומד על סך 1.9 מיליארד שקל והתקציב השנתי שלה ב-2007 הוא 2.3 מיליארדים.

שאול מופז: מאז יצאה תוכנית החומש של החברה, לשנים 2006–2010, פורסמו 33 מכרזים לביצוע פרויקטי פיתוח, בהיקף של 5 מיליארדי שקל.

שאול מופז: הוסדרו מבחינה בטיחותית 134 צמתים וקטעי דרך, שוקמו 14 גשרים, בוצע ריבוד ושיקום של 328 ק"מ מסלול, וכיום יש 38 אתרי עבודה פעילים ועוד 125 צוותי עבודה שמבצעים עבודת אחזקה מדי יום.

שאול מופז: כך שבסך הכול יש היקף פעילות גדול מאוד.

שאול מופז: אבל, לצערי, בשנה האחרונה, כלומר, בשנה הזאת, לקראת השנה הבאה, התקציב הזה קוצץ בהיקף של 1.6 מיליארד, וכתוצאה מכך אנחנו נצטרך להוריד חלק מהפעילויות הכוללות שציינתי קודם.

שאול מופז: אני חייב לומר, כמי שעוקב אחר פעילות החברה בשנה וחצי האחרונה, שאני חושב שהחברה הזאת, כחברה מנהלת, עושה בסך הכול עבודה טובה.

שאול מופז: תמיד אפשר להשתפר ויש מה לשפר, אבל בסך הכול העבודה שנעשית שם היא עבודה טובה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1594 של חבר הכנסת אברהם מיכאלי: חילול שבת ברשות שדות התעופה.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ד' בכסלו התשס"ח (14 בנובמבר 2007): על-פי חוק, אסור להעסיק עובדים בשבת אלא בהיתר.

יצחק זיו: לאחרונה פורסם כי רשות שדות התעופה ביצעה עבודות בשבת.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם מדובר בשבת אחת או בכמה שבתות?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אילו עבודות בוצעו ומדוע בשבת דווקא?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: כמה עובדים הועסקו באותן שבתות?

יצחק זיו: 4.

יצחק זיו: האם לכל העובדים היו היתרים לעבוד בשבת?

שאול מופז: 1–4.

שאול מופז: הסוגיה של עבודות בנתב"ג קשורה לריבוד המסלול.

שאול מופז: זאת עבודה שמתבצעת אחת לעשור.

שאול מופז: זאת פעילות שחייבה אותנו לסגור את המסלולים ולהפסיק את הפעילות האווירית במדינת ישראל.

שאול מופז: העבודות בוצעו בשישה סופי שבוע, כולל שבתות, והועסקו בהן 15–20 עובדים בתפקידי פיקוח ובקרת איכות, על מנת לשבש כמה שפחות את עורק התעופה הראשי של מדינת ישראל.

שאול מופז: לכן היה צריך לבצע את העבודות בסופי שבוע.

שאול מופז: את העבודה ביצעו פועלים שאינם יהודים, ולכל הגורמים הרלוונטיים היו אישורי עבודה בשבת, כנדרש.

שאול מופז: אני חושב שמעבר לזה היתה פה שאלה של פיקוח נפש.

שאול מופז: אם לא היינו עושים את הפעולה הזאת של הריבוד, לא היה אפשר לעשות אותה בחורף.

שאול מופז: עשינו את זה תוך מזעור של חילול השבת.

שאול מופז: אני עסקתי בזה באופן אישי, עסקו בזה גורמים נוספים, ואני חייב לומר שעשינו את זה מתוקף האחריות שלנו לחיי אדם ומתוקף האחריות שלנו לבטיחות של התעופה האזרחית במדינת ישראל.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1601 של חבר הכנסת זבולון אורלב – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת זבולון אורלב שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ד' בכסלו התשס"ח (14 בנובמבר 2007):

יצחק זיו: השירות המטאורולוגי מספק מגוון רחב של שירותים באמצעות אתר אינטרנט.

יצחק זיו: טרם שולב בו קישור לאתר התשלומים הממשלתי, והתשלום נעשה בדואר באמצעות שובר ידני.

יצחק זיו: דבר זה פוגע ביעילות השירות, מעכב הטיפול בבקשות המידע ומכביד על צוות השירות.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: מדוע לא ניתן לשלם עבור קבלת מידע מהשירות המטאורולוגי באמצעות אתר התשלומים הממשלתי?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: מתי יתאפשר הדבר?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

יצחק זיו: השירות המטאורולוגי שדרג לאחרונה את אתר האינטרנט שלו, בהוסיפו מידע מטאורולוגי רב לשירות הציבור, וזאת ללא תשלום.

יצחק זיו: האתר עלה לפני כחודש, ב-21 באוקטובר, והוא נמצא בימים אלו בהרצה.

יצחק זיו: ראוי לציין כי כבר בחודש הראשון לעלייתו לאוויר נרשמו כ-612,000 כניסות של משתמשים.

יצחק זיו: במהלך השנה הקרובה מתוכננים שינויים ושדרוגים לאתר, ובכלל זאת חיבור האתר של השירות לאתר התשלומים הממשלתי.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1611 של חבר הכנסת יצחק וקנין – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת יצחק וקנין שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום ד' בכסלו התשס"ח (14 בנובמבר 2007): לאחרונה רבו הפשיטות על הערוצים הפיראטיים, שלכאורה היוו סכנה לרשת התקשורת במגדל הפיקוח בנמל התעופה בן-גוריון.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: אילו ערוצים סיכנו לכאורה את הביטחון האווירי בנמל התעופה בן-גוריון?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: על אילו ערוצים מתוך אלו שהיוו סכנה או הפרעה פשטה המשטרה?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: אילו ערוצים הפסיקו לפעול?

יצחק זיו: ומתי? 4.

יצחק זיו: אילו ערוצים עודם פועלים?

יצחק זיו: 5.

יצחק זיו: האם כעת הסכנה פחתה או נוטרלה כליל?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–4.

יצחק זיו: רשות שדות התעופה סובלת מהפרעות קשר ואין ידיעה מי הגורם המפריע או מקורו.

יצחק זיו: ההפרעה מדווחת מיידית על-ידי הרשות למשרד התקשורת, והוא פועל בתיאום עם המשרד לביטחון פנים לאיתור הגורם המפריע ולהפסקת פעילותו ולמיגור התופעה.

יצחק זיו: לפיכך השאילתא לגבי הפרעות נוכחיות צריכה להיות מופנית לשר התקשורת.

יצחק זיו: בד בבד אציין, כי במהלך הפעילות האינטנסיבית שנעשית על-ידי הצוות הבין-משרדי, שאותו אני מרכז, נרשמו עשרות הפרעות בחודש, ולצערי הרב, חלק ניכר מן ההפרעות הללו אותר כהפרעות מתחנות רדיו בלתי מורשות, המזוהות עם הזרם החרדי.

יצחק זיו: 5.

יצחק זיו: ניתן לציין בסיפוק כי אנו מתקרבים אל היעד של מיגור תשתיות הרדיו הבלתי-מורשה, ובשבוע הבא תועלה הצעת החלטה לממשלה אשר תעגן את פעילות הצוות הבין-משרדי על-פי מתווה של תוכנית רב-שנתית.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1633 של חבר הכנסת אריה אלדד – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת אריה אלדד שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"א בכסלו התשס"ח (21 בנובמבר 2007): בתאריכים 5 באוקטובר 2007 ו-4 בנובמבר 2007 פורסם בעיתון "”The Marker, כי לא אומצו המלצותיה של ועדה שמינה משרד התחבורה בנוגע להפרטה בתחבורה הציבורית.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מה ייעשה בהמלצות?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: האם נכון שבמקומות שבהם בוצעה הרפורמה נרשמה הצלחה והשירות שופר והוזל?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–3.

יצחק זיו: בחודש מרס 2007 מיניתי את הוועדה לבחינת הרפורמה בתחבורה הציבורית.

יצחק זיו: הקמת הוועדה נבעה משתי סיבות מרכזיות: תלונות של אזרחים על רמת שירות ירודה – דוגמת פתח-תקווה, מודיעין וכו'; אי-עמידה מספקת במטרות שהוצבו כבסיס לרפורמה בתחבורה הציבורית – עלייה משמעותית במספר המשתמשים בתחבורה הציבורית ושיפור השירות למגזרים השונים.

יצחק זיו: במקומות שבהם עברה האחריות התפעולית למפעיל פרטי, ניכרת בדרך כלל עלייה ברמת השירות הניתנת לאוכלוסייה, הניכרת בהורדת מחירי הנסיעה, שיפור תדירות הקווים ועלייה במספר הנוסעים ובשביעות הרצון של המשתמשים.

יצחק זיו: עם זאת, יש כמה מקומות שבהם שירות התחבורה הציבורית הורע בצורה משמעותית, כמו פתח-תקווה ומודיעין ועוד יישובים.

יצחק זיו: מטרות הוועדה היו לבחון את הרפורמה בתחבורה הציבורית ולהמליץ על המתווה הנכון להשגת מטרותיה.

יצחק זיו: הוועדה סיימה לגבש את טיוטת המלצותיה בתחילת חודש נובמבר ובימים אלו היא שוקדת על סיום הדוח עצמו.

יצחק זיו: בשבוע הבא מתוכננת לי ישיבה עם חברי הוועדה, ובה יוצגו בפני מסקנותיה והמלצותיה.

יצחק זיו: אין כל אמת בטענה שהמלצות הוועדה לא אומצו, שכן כאמור הן טרם הוצגו בפני.

יצחק זיו: בכוונתי לבחון את המלצות הוועדה ולהחליט לגבי יישומן.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1664 של חבר הכנסת דני יתום – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת דני יתום שאל את שר התחבורה והבטיחות בדרכים ביום י"א בכסלו התשס"ח (21 בנובמבר 2007): פורסם כי פרויקט כביש המנהרות, שנועד לחבר בין מרכז הארץ לנצרת, ועלותו למדינה 400 מיליון ש"ח, הושהה.

יצחק זיו: ברצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: מדוע הופסק הפרויקט?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: מה ייעשה לחידוש הפרויקט?

יצחק זיו: תשובת שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

יצחק זיו: הפרויקט החשוב של כביש המנהרות בצפון איננו מושהה והוא בביצוע.

יצחק זיו: החברה הלאומית לדרכים, המבצעת את הפרויקט, צופה את השלמתו ברבעון השלישי של שנת התקציב 2008.

יצחק זיו: יש חסם של חיבור הכביש בעיר נצרת, שאיננו עוצר את הפרויקט, ולהערכתי הוא ייפתר בזמן הקרוב.

יצחק זיו: מכל מקום אינני סבור כי יש בנושא זה כדי לעצור או לעכב את הפרויקט, שמבחינתי הוא פרויקט חיוני וחשוב.

יצחק זיו: תודה לכבוד השר שאול מופז.

יצחק זיו: אנחנו עוברים לשאילתות לשר לביטחון פנים, מר אבי דיכטר.

יצחק זיו: בבקשה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1305 של חבר הכנסת דוד אזולאי – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את השר לביטחון פנים ביום י"א בתמוז התשס"ז (27 ביוני 2007):

יצחק זיו: פורסם כי תושבים בשכונת רוממה בחיפה מתנגדים לתפילתם של בעלי תשובה בבית-הכנסת ברוממה בחיפה.

יצחק זיו: המתנגדים מתנכלים לרכוש ואף השליכו חוברות פורנוגרפיות לבית-הכנסת.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – האם הוגשו תלונות בנושא?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מה נעשה להגנה על המתפללים? 4.

יצחק זיו: האם ננקטו צעדים נגד אלו שהשחיתו את ציוד בית-הכנסת?

יצחק זיו: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) בשאילתא שבסימוכין, ביקש חבר הכנסת אזולאי לדון בפרסום שלפיו תושבי שכונת רוממה בחיפה מתנגדים לתפילתם של בעלי תשובה בבית-הכנסת במקום.

יצחק זיו: נטען כי המתנגדים מתנכלים לרכוש ואף השליכו חוברות פורנוגרפיות לבית-הכנסת.

יצחק זיו: 1.

יצחק זיו: אכן הדבר נכון.

יצחק זיו: מדובר בסכסוך מוכר למשטרה, שהחל לפני כמה שבועות.

יצחק זיו: תושביה החילונים של השכונה חוששים מהתחרדות השכונה על-ידי הגעתם של חסידי ברסלב והפיכת בית-הכנסת לבית-מדרש.

יצחק זיו: בשל חששם זה מנסים התושבים החילונים לסגור את דלתות בית-הכנסת ולהפריע למתפללים, בין היתר על-ידי כניסת תושבות חילוניות מהשכונה לעזרת הגברים.

יצחק זיו: 2 ו-4.

יצחק זיו: עד כה התקבלו במשטרה שתי תלונות.

יצחק זיו: נפתחו בגינן תיקים פליליים נגד המעורבים, והם נחקרו ושוחררו בערבות.

יצחק זיו: לא התקבלו במשטרה תלונות על גרימת נזק לרכוש בית-הכנסת ועל השלכת חוברות פורנוגרפיות, כנטען.

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: פעילות המשטרה מתרכזת בפגישות עם ראשי הציבור בשכונה לצורך גישור והשבת הסדר על כנו.

יצחק זיו: מובהר לצדדים כי כל הפרעה לתפילה תגרור טיפול משטרתי נוקשה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1362 ושאילתא מס' 1428, של חברי הכנסת גבאי ואורלב – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת אליהו גבאי שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ה בתמוז התשס"ז (11 ביולי 2007): בשבוע שעבר התקיים מצעד הגאווה בירושלים.

יצחק זיו: החששות הכבדים סביב מצעד זה אילצו את המשטרה להיערך בכוחות מיוחדים.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: בכמה הסתכמו עלויות מצעד הקהילה ה"גאה" בירושלים?

יצחק זיו: חבר הכנסת זבולון אורלב שאל את השר לביטחון פנים ביום ג' באב התשס"ז (18 ביולי 2007):

יצחק זיו: פורסם בכלי התקשורת על היערכות מיוחדת של המשטרה להבטחת שלום הציבור והסדר הציבורי במצעד שהתקיים בירושלים בתאריך 21 ביוני 2007.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: כמה שוטרים השתתפו במצעד?

יצחק זיו: ולמשך כמה זמן?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: על חשבון אילו פעילויות אחרות של המשטרה גויסו השוטרים במבצע?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: האם בוטלו או צומצמו שירותים אחרים של המשטרה ברחבי הארץ בגלל המבצע?

יצחק זיו: 4.

יצחק זיו: מה היא העלות התקציבית הישירה והעקיפה של המבצע?

יצחק זיו: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) בשאילתות רגילות מס' 1341 ו-1362 מבקשים חברי הכנסת לדון בעלויות היערכותה המיוחדת של המשטרה להבטחת שלום הציבור במצעד הגאווה שהתקיים ביום 21 ביוני 2007.

יצחק זיו: לגבי היערכות כוחות המשטרה למצעד – בתאריך 21 ביוני 2007 התקיים מצעד הגאווה בירושלים.

יצחק זיו: ההכנות למצעד החלו כחודשיים לפני קיומו ולוו בהפרות סדר מצד המתנגדים לו.

יצחק זיו: משטרת ישראל נערכה בכוחות מתוגברים להבטיח שמירת ביטחון הנפש, הרכוש והסדר הציבורי.

יצחק זיו: לאבטחת מצעד הגאווה ושמירת הסדר הציבורי הופעל כוח משטרתי של 7,905 שוטרים.

יצחק זיו: 32% מהכוח – 2,509 שוטרים – היו שוטרי מחוז ירושלים.

יצחק זיו: 52% ממנו – 4,082 שוטרים – היו שוטרים משאר המחוזות, שתגברו את מחוז ירושלים.

יצחק זיו: 16% ממנו – 1,310 שוטרים – היו כוח בכוננות מהמחוזות ומהיחידות הארציות.

יצחק זיו: הכוח שתגבר באופן ישיר את שוטרי מחוז ירושלים כלל 750 שוטרים מבתי-ספר ארציים, 382 שוטרים ממערך התנועה ו-290 שוטרים ממג"ב איו"ש – בסך הכול 1,422 שוטרים.

יצחק זיו: לצורך ביצוע המשימה כהלכה וכנדרש בהיבט המבצעי, ומתוך מגמה לצמצם את הפגיעה בשירות לציבור, הוחלט על ניצול מרבי של הכוח הייעודי במחוז ירושלים, על הפעלת חניכים מבתי-ספר משטרתיים ועל הכנת כוח שהועמד בכוננות בלבד, מבלי שנקרא לשטח.

יצחק זיו: היחידות השונות שמהן נשלחו שוטרים לתגבור נדרשו לתעדף את משימותיהן, והכול מתוך דאגה כי השירות לציבור ימשיך להינתן, גם אם ברמה מצומצמת.

יצחק זיו: בפועל, לא היתה כל פגיעה ממשית בשירות לציבור.

יצחק זיו: לגבי עלות ההיערכות של משטרת ישראל בגין המבצע: סך הכול העלויות למצעד הסתכמו ב-2 מיליונים ו-30,500 ש"ח.

יצחק זיו: לידיעה, להלן פירוט עלויות ההיערכות של משטרת ישראל בגין המבצע: תחבורה לינה/כלכלת שוטרים בינוי אג"מ

יצחק זיו: שאילתא מס' 1486 של חבר הכנסת משה גפני – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת משה גפני שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ז באב התשס"ז (1 באוגוסט 2007):

יצחק זיו: בתאריך 31 באוקטובר 2004 נעצר בכיכר השבת בירושלים אזרח שנקלע לאזור בדרכו לאשתו שילדה ושהתה בבית-החולים.

יצחק זיו: היא לא קיבלה הודעה על דבר מעצרו.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – מה ייעשה לשוטרים שלא דאגו למסירת הודעה?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: האם יפוצו האזרח ואשתו על הנזקים שנגרמו להם?

יצחק זיו: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) בשאילתא שבסימוכין ביקש חבר הכנסת גפני לדון בטענה שלפיה דבר מעצרו של אזרח במהלך חודש אוקטובר 2004, בעת שעשה דרכו לבקר את אשתו שכרעה ללדת, לא הובא לידיעתה.

יצחק זיו: 1–2.

יצחק זיו: ביום 31 באוקטובר 2004 בשעה 22:30 נעצר מר יוסף שטרייכר.

יצחק זיו: האסמכתא לכליאה מולאה בשעה 23:50, ונרשם בה כי הוסברה לעצור זכותו להודיע על מעצרו לאדם קרוב שינקוב בשמו.

יצחק זיו: בזיכרון דברים שמילא החוקר בתאריך 31 באוקטובר 2004 נרשם כי העצור ביקש להודיע לאשתו על דבר המעצר, החוקר התקשר למספר הטלפון שמסר העצור – טלפון סלולרי – וזה לא היה זמין.

יצחק זיו: החוקר אמר זאת לעצור ושאל אותו אם יש דרך נוספת לאתר את האשה, והעצור ענה בשלילה ומסר כי סוללת הפלאפון של אשתו נגמרה.

יצחק זיו: העצור מסר כי אין ברצונו להודיע על דבר מעצרו לאדם אחר זולת אשתו.

יצחק זיו: בעקבות תלונת גברת שטרייכר, נפתח תיק לבירורה.

יצחק זיו: הבירור העלה, כאמור, כי לא היתה רשלנות מצד השוטרים אשר הובילה לאי-מסירת ההודעה לאשה וכי נעשה הדרוש על מנת לנסות ולהביא את הדברים לידיעתה.

יצחק זיו: בשל כך התקבלה החלטה על גניזת התיק כתלונה לא מוצדקת ולא ננקט אמצעי משמעתי כלשהו.

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מאחר שהמשטרה עמדה בדרישות החוק לעניין מסירת ההודעה על המעצר, נדחתה בקשת הגברת שטרייכר לקבלת פיצוי כלשהו.

יצחק זיו: הודעה על כך נשלחה לה במכתבו של עורך-הדין ג'ורג' קיוורקיאן, עוזר ליועץ המשפטי במחוז ירושלים, מיום 7 באוקטובר 2007.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1514 של חבר הכנסת אמנון כהן – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ב בחשוון התשס"ח (24 באוקטובר 2007):

יצחק זיו: פורסם כי בשבוע שעבר צוירו צלבי קרס על אוטובוס בהר-חומה ובתחנת אוטובוס בצומת יעד שבגליל התחתון, כי שני אנשים נעצרו בחשד למעשים אנטישמיים, וכי הם נימקו את מעשיהם בשנאת דתיים.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: מה התברר בחקירות המקרים בהר-חומה ובגליל?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: האם העצורים טענו שהם שונאים דתיים?

יצחק זיו: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) בשאילתא שבסימוכין ביקש חבר הכנסת אמנון כהן לדון בידיעה בנוגע לציור צלבי קרס על אוטובוס בהר-חומה שבירושלים ובתחנת אוטובוס בצומת יעד שבגליל.

יצחק זיו: 1.

יצחק זיו: בתאריך 6 באוקטובר 2007 התקבלה הודעה על ציור צלבי קרס, מגן-דוד וסימן של "כת השטן" בתחנת אוטובוס ברחוב הרב נסים בשכונת הר-חומה בירושלים.

יצחק זיו: כמו כן, נמצאה כתובת בספרדית בעלת מאפיינים אנטישמיים.

יצחק זיו: הזירה נבדקה, לא מדובר היה בצבע טרי ולא נמצאו חשודים במעשה.

יצחק זיו: בתאריך 7 באוקטובר 2007 התקבלה הודעה מאזרח על ציור צלב קרס בתחנת אוטובוס על ציר 805 – צומת יעד.

יצחק זיו: בשלב זה מתמקדת החקירה במישור המודיעיני.

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: לגבי שני העצורים המוזכרים בכתבה שצורפה לשאילתא, בחיפה נעצר קטין בחשד להצתת סוכה.

יצחק זיו: בחקירה הראשונית התבטא החשוד, כפי שנכתב בכתבה, נגד דתיים ונגד הדת.

יצחק זיו: בהמשך החקירה הוא חזר בו מהתבטאויותיו.

יצחק זיו: בחיפוש בביתו נתפשו מחברות שבהן הוא הביע תמיכה בהיטלר ובתורה הארית.

יצחק זיו: בבדיקה פסיכיאטרית נמצא הקטין כשיר לעמוד לדין.

יצחק זיו: בחולון נעצר אדם בחשד שנהג לפרק ולמכור מזוזות.

יצחק זיו: העצור לא אמר את הדברים המיוחסים לו בכתבה ולא טען כי עשה זאת משום שהוא שונא דתיים.

יצחק זיו: מתחילת שנת 2007 ועד לסוף אוקטובר 2007 נרשמו במחוז ירושלים כ-30 אירועים של רישום ססמאות הכוללות איורים של צלבי קרס.

יצחק זיו: ככלל, מחוזות המשטרה ממקדים פעילות כנגד תופעת ההתארגנויות הניאו-נאציות וכנגד תופעת ציור צלבי קרס.

יצחק זיו: בשני מקרים נחקרו חשודים כמפורט להלן: בתאריך 8 באוקטובר 2007 נתפס חשוד חרדי דובר צרפתית, יליד 1936, שצייר צלבי קרס הפוכים ולידם המלה "מיסיון" על עמוד חשמל ברחוב המלך ג'ורג' בירושלים.

יצחק זיו: בחקירתו טען כי בביצוע המעשה הוא ביקש להביע את מורת רוחו מפעילות מיסיונרית שמבוצעת לטענתו בעיר ולהתריע על כך בפני העם היהודי.

יצחק זיו: החשוד שוחרר בערבות עצמית בתום חקירתו והתיק נגדו נגנז.

יצחק זיו: ביום 9 בפברואר 2007, אוטובוס שהסיע תלמידי בית-ספר ממזרח-ירושלים, שהיו בטיול, עצר ליד גדר הביטחון באזור מעבר רחל בצד הישראלי.

יצחק זיו: שני קטינים עוכבו לחקירה בחשד כי ציירו צלבי קרס וססמאות בגנות מדינת ישראל על הגדר.

יצחק זיו: באוטובוס נמצאו מכלי תרסיס צבע.

יצחק זיו: בחקירתם הכחישו הקטינים את החשדות נגדם וטענו כי הגיעו להצטלם ליד הגדר ותו לא.

יצחק זיו: מכלי הצבע נבדקו אך לא נמצאו עליהם טביעות אצבעותיהם של שני הקטינים החשודים.

יצחק זיו: התיק נגנז.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1515 של חבר הכנסת שלמה בניזרי – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת שלמה בניזרי שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ב בחשוון התשס"ח (24 באוקטובר 2007): פורסם ב"ידיעות חיפה" ב-3 באוקטובר 2007, כי המשטרה חושדת שהקבוצות הניאו-נאציות בחיפה פועלות באופן מאורגן ו"בקרוב ייעצרו חשודים, חלקם בני נוער".

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: הנכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – על מה מבוססים החשדות?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: כמה מקרים על רקע אנטישמי אירעו בחיפה בשנתיים האחרונות?

יצחק זיו: 4.

יצחק זיו: האם נעצרו חשודים?

יצחק זיו: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) בשאילתא שבסימוכין ביקש חבר הכנסת בניזרי לדון בחשד לפעילות מאורגנת של קבוצה ניאו-נאצית בחיפה, כפי שעולה בכתבה שפורסמה ב"ידיעות חיפה" בתאריך 3 באוקטובר 2007.

יצחק זיו: 1–2, 4.

יצחק זיו: בחודש האחרון אירעו בחיפה כמה מקרים בעלי מאפיינים ניאו-נאציים: ציור צלבי קרס על רכבים וקירות מבנים, שרפת סוכה וציור צלבי קרס על גבי שקית שהכילה ספרי תנ"ך והוצאתה מהסוכה בטרם שרפתה.

יצחק זיו: מרבית האירועים אירעו באזור מחנה-דוד בחיפה.

יצחק זיו: כל המקרים טופלו בצורה אינטנסיבית ומהירה על-ידי משטרת ישראל, שהביאה למעצרם של חשודים במרבית המקרים.

יצחק זיו: באחד מהמקרים שבהם צוירו צלבי קרס נעצר בגיר תושב השכונה, יליד הארץ.

יצחק זיו: נבדקה האפשרות כי הוא מעורער בנפשו.

יצחק זיו: החשוד נשלח לבדיקה פסיכיאטרית, נמצא כשיר לעמוד לדין ונעצר עד להחלטה אחרת.

יצחק זיו: במקרה נוסף של ציור צלב קרס נעצר קטין שנחשד בביצוע המעשה.

יצחק זיו: במקרה אחר, שבו הוצתה סוכה בחג הסוכות, התקבל מידע מודיעיני על שני קטינים שביצעו את המעשה והשניים נעצרו.

יצחק זיו: בכל המקרים שנחקרו בתחנת חיפה נשלל קשר בין האירועים או מבצעיהם וכפועל יוצא מכך נשלל החשד כי קיימת התארגנות אנטישמית בחיפה.

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: משנת 2005 ועד כה אירעו 12 אירועים בעלי מאפיינים ניאו-נאציים; מהם תשעה אירועים שהתרחשו במהלך שנת 2007; חמישה אירועים יוחסו לעצור הבגיר המוזכר לעיל, ושני אירועים נוספים יוחסו לקטינים שנעצרו.

יצחק זיו: כלומר, פוענחו שבעה אירועים מתוך תשעת האירועים במהלך 2007.

יצחק זיו: יחידות מחוז חיפה הונחו לטפל באירועים מסוג זה בנחישות ובאינטנסיביות לחשיפת זהות המבצעים ולהבאתם לדין.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1533 של חבר הכנסת שלמה בניזרי – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת שלמה בניזרי שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ב בחשוון התשס"ח (24 באוקטובר 2007): גן-ילדים בחיפה הוצת בערב יום הכיפורים.

יצחק זיו: המשטרה פתחה בחקירה.

יצחק זיו: החשד הוא שבני מיעוטים הציתו את הגן כשכוונתם היתה לפגוע בבית-הכנסת הסמוך.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – האם נחקר המקרה?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מה העלתה החקירה עד כה?

יצחק זיו: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יצחק זיו: הדבר נכון.

יצחק זיו: בתאריך 21 בספטמבר 2007 אכן הוצת גן-ילדים הצמוד לבית-כנסת ברחוב הצלפים שבשכונת רוממה.

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: מתבצעת חקירה, הן במישור החקירה הגלוי והן במישור החקירה הסמוי, כולל הפעלת אמצעים.

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: בזירה נמצאו כמה פריטים, שנשלחו לבדיקת מעבדה, ביניהם פליירים בגנות חסידי ברסלב.

יצחק זיו: נכון להיום לא ניתן להצביע על זהות המבצעים והמניע.

יצחק זיו: כל כיווני החקירה נחקרים – לשאלת חבר הכנסת, כולל האפשרות שהגן הוצת על-ידי בני מיעוטים.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1552 של חבר הכנסת אורי אריאל: האשמת מתנחלים בעקירת עצי זית.

יצחק זיו: חבר הכנסת אורי אריאל שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ט בחשוון התשס"ח (31 באוקטובר 2007): פורסם כי מתנחלים מואשמים בעקירת עצי זית.

יצחק זיו: אין שום תיעוד של עצי זית עקורים ואף אחד לא הואשם בעקירה.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: כמה חקירות נפתחו?

יצחק זיו: כמה עצי זית עקורים מתועדים?

יצחק זיו: כמה יהודים הואשמו בעקירה? 2.

יצחק זיו: בכמה מקרים נבדק הבסיס להאשמות?

יצחק זיו: באילו כלים נבדק הדבר?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מה נעשה להבטיח שלא יוגשו האשמות חסרות ראיה? 4.

יצחק זיו: מה נעשה בעניין מי שמאשים אחרים ללא ראיה?

אבי דיכטר: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חבר הכנסת אריאל, במהלך השנים 2003–2006 נפתחו כ-94 תיקים בגין עבירות בעונת מסיק הזיתים.

אבי דיכטר: אין לנו הנתונים של 2007, מאחר שרק זה לא כבר נפתחה עונת המסיק.

אבי דיכטר: חלוקת התיקים לפי השנים – אם יש עניין, יהיה אפשר לפרט את זה בהמשך.

אבי דיכטר: לגבי השנים האחרונות: ב-2006 – 19 תיקים בגין פגיעה ב-60 עצים, נחקרו 10 חשודים; שנה לפני כן – 21 תיקים בגין פגיעה ב-800 עצים, נחקרו 20 חשודים; ב-2004 נחקרו 69 חשודים בגין 37 תיקים שנפתחו על פגיעה ב-140 עצים; שנה קודם לכן – 17 תיקים על פגיעה ב-400 עצים, נחקרו 21 חשודים.

אבי דיכטר: בסך הכול, על-פי הרשומות שברשות המשטרה, אנחנו מדברים על כ-1,400 עצים שנפגעו ועל 120 חשודים בגין עבירות במהלך עונת מסיק הזיתים כאמור.

אבי דיכטר: במשטרת ישראל בכלל ובמחוז ש"י בפרט נבדקת כל תלונה שמוגשת לעומקה.

אבי דיכטר: אם יש ראיות, הן נאספות על-ידי צוותים מיומנים המתמחים בטיפול בעבירות של הפרות סדר של ישראלי כנגד פלסטיני או של פלסטיני כנגד ישראלי.

אבי דיכטר: בכל התיקים שציינתי, קרי 94 במספר, נבדק הבסיס לחשד, ובמקרים שבהם היו ראיות, התיק הועבר לטיפול יחידת התביעות, שם נבדקו הראיות על-פי פקודת הראיות, וכתב אישום הוגש במקרים שבהם נמצאו ראיות מספיקות נגד מבצעי העבירה.

אבי דיכטר: בשנת 2006 הוגש כתב אישום אחד.

אבי דיכטר: גם ב-2007, עד לעת הזאת הוגש כתב אישום אחד.

אבי דיכטר: ב-2005 הוגשו ארבעה כתבי אישום.

אבי דיכטר: במקרים שבהם לא היו ראיות מספיקות או שלא אותרו החשודים, נגנזו התיקים על-פי הנימוקים הקבועים בחוק.

אבי דיכטר: על-פי סעיף 59 לחוק סדר הדין הפלילי, אחד מתפקידי משטרת ישראל הוא לפתוח בחקירה אם נודע לה על דבר עבירה.

אבי דיכטר: בסעיף 58 לחוק סדר הדין הפלילי נאמר: "כל אדם רשאי להגיש תלונה למשטרה על שבוצעה עבירה", כך שאין המשטרה יכולה למנוע הגשת תלונה, כמובן.

אבי דיכטר: כפי שאמרתי, כל תלונה נבדקת ביסודיות, ועל-פי חומר הראיות שנאסף מוחלט על המשך טיפול.

אבי דיכטר: במקרים שבהם מוגשת תלונה שקרית כאמור, פותחת המשטרה בחקירה נגדית בגין מתן הודעה כוזבת על-פי סעיף 243 לחוק העונשין.

אבי דיכטר: לעניין האירוע בכפר עינבוס שאליו הפנה חבר הכנסת אריאל בשאילתא: ב-7 באוקטובר 2003 הותקפו פלסטינים ואנשי שמאל ונכרתו 400 עצי זית.

אבי דיכטר: נפתחו שני תיקים בגין גרימת נזק לעצי זית ותקיפה בנסיבות מחמירות.

אבי דיכטר: לאחר חקירה מאומצת שבוצעה על-ידי ימ"ר תשאול ש"י, נעצרו שני חשודים למשך כחמישה ימים בגין מעורבות באירוע.

אבי דיכטר: לאחר שלא נמצאו ראיות הקושרות את החשודים העצורים לעבירה, הם שוחררו.

אבי דיכטר: מי שביצעו את העבירה לא אותרו, והתיק נגנז ביום 12 באוקטובר 2004 בנימוק: עבריין לא נודע.

אבי דיכטר: עד כאן.

אורי אריאל: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, תודה על עצם העמידה בזמנים בתשובה על השאילתא.

אורי אריאל: זה לא דבר כל כך פשוט פה.

אורי אריאל: אני רוצה לציין את זה ולומר לך תודה.

אורי אריאל: שאלתי הנוספת היא – ואמרתי לך כמו גם לאחרים בפעמים קודמות: אני לפחות רואה זאת בחומרה רבה.

אורי אריאל: אני חושב שראוי וחשוב שאתה תנחה את המשטרה לעשות מאמץ נוסף, עם כל הקשיים, ואני חושב שאני מודע לקשיים – אולי המיוחדים – ביהודה ושומרון, בעיות הביטחון וכדומה.

אורי אריאל: אם אכן נעשים דברים כאלה, כפי שאתה ציינת, חשוב למצוא את האשמים.

אורי אריאל: אני אומר זאת בגדר "אין מזרזין אלא למזורזין".

אורי אריאל: המציאות שאתה מתאר, עד כמה שהספקתי לעקוב ולרשום לי, היא שבעצם נדמה לי שלא נמצאו אשמים.

אורי אריאל: נפתחו תיקים, אבל הם נסגרו.

אורי אריאל: לא נמצאו אשמים.

אורי אריאל: לכן, אני שואל, האם תוכל לתת לזה דגש נוסף, כלים נוספים, כדי שיהיו תפיסה, העמדה לדין וגם האשמה ופסק-דין במקרים הללו.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1554 של חבר הכנסת אחמד טיבי – לפרוטוקול; שאילתא מס' 1565 של חבר הכנסת מוחמד ברכה – לפרוטוקול; שאילתא מס' 1599 של חבר הכנסת אמנון כהן – לפרוטוקול; שאילתא מס' 1615 של חבר הכנסת דוד אזולאי – לפרוטוקול.

יצחק זיו: חבר הכנסת אחמד טיבי שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ט בחשוון התשס"ח (31 באוקטובר 2007): ביום שישי, 19 באוקטובר 2007, לפנות בוקר, הותקף צעיר ערבי מהכפר מג'ד-אל-כרום בידי קבוצת אנשים חיפה.

יצחק זיו: יש חשש שהרקע להתקפה לאומני.

יצחק זיו: הוגשה תלונה במשטרה.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נפתחה חקירה פלילית במשטרה לבדיקת האירוע?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – כיצד מתקדמת חקירה זו ומה הן תוצאותיה?

יצחק זיו: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

יצחק זיו: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, חבר הכנסת טיבי, ב-19 באוקטובר 2007, במחנה דוד בחיפה, הותקף הצעיר נזאר סריס, תושב הכפר מג'ד-אל-כרום.

יצחק זיו: כוחות משטרה הגיעו מייד למקום והצעיר הועבר לבית-החולים לקבלת טיפול רפואי.

יצחק זיו: בעדותו מסר הצעיר כי הותקף בידי עבריין שחשד בו כי ניסה להתחיל עם חברתו.

יצחק זיו: נפתח תיק בתחנת חיפה, והעבריין, אשר מוכר למשטרה, הוכרז במסוף המשטרתי כדרוש לחקירה לחקירות תחנת חיפה.

יצחק זיו: כוחות בילוש ומודיעין מבצעים פעילות סמויה וגלויה לאיתור העבריין מרגע האירוע ועד לרגע זה.

יצחק זיו: החקירה עדיין נמשכת ונכון לעכשיו ההתייחסות לאירוע אינה כאל אירוע לאומני.

יצחק זיו: חבר הכנסת מוחמד ברכה שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ו בחשוון התשס"ח (7 בנובמבר 2007):

יצחק זיו: נודע לי כי האסירים הביטחוניים בכלא מגידו סובלים מרמת תברואה ירודה, הגורמת להם למחלות עור ולמחלות אחרות, וכי הטיפול הרפואי באסירים אינו מספק.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם יש אסירים שסובלים ממחלות עור? 2.

יצחק זיו: מה היא סיבת המחלה ומי מטפל באסירים החולים?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: האם יש תוכנית לפתרון בעיות התברואה בכלא?

יצחק זיו: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–3.

יצחק זיו: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, חבר הכנסת טיבי, בבדיקה שנערכה לא נמצאו תלונות על מחלות עור בכלא מגידו הקשורות לבעיות תברואה כלשהן.

יצחק זיו: ניקיון הכלא סביר, מבוצעים חיטוי והדברה כפי שמקובל בכלל בתי-הכלא על-ידי חברת הדברה מורשית, ומבוצע פינוי אשפה על-ידי דחסנים, שוב על-ידי קבלן מורשה.

יצחק זיו: לסיכום, רמת התברואה בכלא סבירה, בהתחשב בתנאי המגורים, ואין לאסירים כל בעיות רפואיות הקשורות לתברואה.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את השר לביטחון פנים ביום ד' בכסלו התשס"ח (14 בנובמבר 2007): פורסם על תקיפת רופאים בבית-החולים "אסף הרופא" ובבית-החולים "שיבא" בסוף השבוע.

יצחק זיו: בשני המקרים הוגשה תלונה למשטרה, ובמקרה הראשון נמסר כי יוגש כתב אישום נגד התוקף.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם הוגש כתב אישום נגד תוקף הרופא ב"אסף הרופא"?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: מה הוחלט בעניין התוקף בבית-החולים "שיבא"?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: כמה מקרים של תקיפות רופאים אירעו בשנת 2006 ובשנת 2007 וכמה מהם הסתיימו בהגשת כתבי-אישום?

יצחק זיו: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יצחק זיו: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, חבר הכנסת כהן, בנוגע לתקיפה בבית-החולים "שיבא", ב-25 בנובמבר 2007 התלונן סגן מנהל המחלקה הכירורגית בבית-החולים "שיבא", שבאותו היום הגיעו למרפאה מטופלת מלווה באמה ובאחיה, וכשהתבקשו על-ידי המתלונן להמתין, התפרצה האם בצעקות לעברו והאח דחף את המתלונן וירק בפניו.

יצחק זיו: בתחנת מסובים נפתח תיק חקירה בעקבות התלונה, החשודים נחקרו והתיק יועבר בקרוב למפלג תביעות תל-אביב לצורך הגשת כתב אישום.

יצחק זיו: יודגש כי בשטח בית-החולים "שיבא" נמצאים בכל שעות היום שוטרים בתפקיד, ולאחרונה נפגש מפקד מחוז תל-אביב עם מנהל בית-החולים וסוכם ביניהם כי יופעל שיטור משולב בתחום בית-החולים, שיורכב ממאבטחי בית-החולים ומשוטרים.

יצחק זיו: הפעילות המשותפת המתוארת לעיל של מאבטח ושוטר יחד, המשלימים היטב את הצורך בסמכות של שוטר, עם איש אבטחה – השייך לצוות המקומי – תתרום רבות לשיפור תחושת הביטחון של באי בית-החולים בכלל, ושל צוות העובדים המסור בפרט.

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: בנוגע לתקיפה בבית-החולים "אסף הרופא", ב-25 באוקטובר 2007, סמוך לשעה 04:00, הגיע מטופל יחד עם אחיו לחדר המיון בבית-חולים "אסף הרופא".

יצחק זיו: המטופל היה בהליכי קבלה לשם מתן טיפול רפואי.

יצחק זיו: לאחר דקות אחדות החל האח לגדף את הרופא התורן בחדר המיון ודרש כי אחיו יטופל.

יצחק זיו: בהמשך תקף הנ"ל את הרופא בכך שאחז בחוזקה בצווארו והשליך אותו על הרצפה, תוך שהוא ממשיך לגדף אותו.

יצחק זיו: נפתח תיק בגין האירוע, ובמסגרתו נחקרו כל המעורבים.

יצחק זיו: עם סיום החקירה הועבר התיק ללשכת תביעות מחוז מרכז.

יצחק זיו: כנגד החשוד הוגש כתב אישום בגין עבירות של תקיפת עובד ציבור והעלבת עובד ציבור, וכן בקשה למעצר עד תום ההליכים נגדו.

יצחק זיו: החשוד שוחרר על-ידי בית-המשפט בתנאים, ובהם מעצר בית בשעות הערב, יציאה לעבודה בפיקוח ערב, איסור כניסה לבית-החולים "אסף הרופא", הפקדה של 5,000 ש"ח וערבות בסך 5,000 ש"ח.

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: נתונים על תקיפת רופאים – חבר הכנסת כהן שאל על תקיפת רופאים, אך מכיוון שאין אפשרות להפיק נתונים סטטיסטיים ספציפיים על תקיפת רופאים בלבד, הופקו נתונים המתייחסים לתקיפת צוותים רפואיים, באמצעות חיתוך בין העבירה של תקיפת עובד ציבור לבין מקום ביצוע העבירה, שהוא מוסדות בריאות.

יצחק זיו: אבקש להדגיש כי התיקים מתייחסים לתקיפת צוותים רפואיים, ולא לתקיפת רופאים: בשנת 2006 נפתחו 136 תיקים; בשנת 2007, עד אוקטובר (כולל) נפתחו 74 תיקים.

יצחק זיו: אשר לנתונים על מספר כתבי האישום שהוגשו בתיקים האלה, לא ניתן להפיק נתונים מספריים המתייחסים למספר כתבי האישום הנוגעים ספציפית לתקיפות רופאים.

יצחק זיו: אדגיש כי המשטרה מתייחסת בכל הרצינות הדרושה למקרים אלו של אלימות כנגד משרתי ציבור, אנשים שבכל יום מצילים חיים ואשר רואים לנגד עיניהם את טובת האחר בכל שעה ושעה.

יצחק זיו: גם במשרד לביטחון הפנים הנושא מקבל יחס מועדף.

יצחק זיו: אני רואה בחומרה אלימות שכזאת ואסור להתייחס בסלחנות, גם לא לאדם הנתון בסערת רגשות המובילה אותו לנהוג בצורה אלימה.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את השר לביטחון פנים ביום ד' בכסלו התשס"ח (14 בנובמבר 2007): פורסם שבישראל פועלים ערוצי רדיו פיראטיים.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: כמה ערוצי רדיו פיראטיים פועלים במדינה, מה הם שמותיהם והיכן הם פועלים?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: כמה מהם מזוהים עם כל אחד מהמגזרים – המגזר הערבי, מגזר העולים, המגזר החרדי – וכמה עם אחרים?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: איזה מהם, לפי ידיעת המשטרה, היוו או מהווים סכנה לרשת הקשר בנמל התעופה בן-גוריון?

יצחק זיו: 4.

יצחק זיו: על אילו ערוצים פשטה המשטרה בשנים 2005, 2006 ו-2007?

יצחק זיו: תשובת השר לביטחון פנים אברהם דיכטר: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

יצחק זיו: מניתוח המשדרים שתפסה משטרת ישראל ושיוכם לערוצי רדיו פיראטי עולה כי משדרים אלו שידרו כמפורט להלן: ערוצים המזוהים עם המגזר החרדי – חמישה; ערוצים המזוהים עם המגזר הערבי – חמישה; ערוצים המזוהים עם מגזר העולים – שלושה; ברשות הפלסטינית – אחד; אחר (ערוצים מזרחיים) – ארבעה ערוצים.

יצחק זיו: בסך הכול נסגרו משדרים ואולפנים המשויכים ל-19 ערוצי רדיו.

יצחק זיו: בין ערוצי הרדיו ניתן למנות – לפי נתונים שקיבלתי ממשרד התקשורת, מצ"ב – את "רדיו קול המזרח", "רדיו קול הנשמה", "רדיו בית ישראל", "רדיו קול האמת", "רדיו נג'ום", "רדיו שמח", "רדיו סנטר", "גלי אמונה", "קול העם ערבית רמאללה", "רדיו כריזמה" בשפה הערבית, "רדיו סטאר", "רדיו בריזה", "רדיו ברסלב", "רדיו מג'יק", "רדיו אל-אמל", "רדיו נראם" ועוד תחנות רדיו עלומות שם.

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: האיום על קשרי התעופה נובע מרמתם הירודה של המשדרים, מאופן הצבתם ומהתקנה חובבנית.

יצחק זיו: כל אלו גורמים להתחממות הרכיבים האלקטרוניים במשדרים וכך ל"גלישת" תדרי השידור לתחום הערוצים של התעופה, ולכן ההפרעות העיקריות הן בחודשי הקיץ.

יצחק זיו: מניתוח המשדרים שנתפסו במהלך 2007 ואשר הפריעו לתחום האווירי עולים הנתונים האלה: ערוץ אחד המשדר למגזר החרדי הפריע לתקשורת התעופה 12 פעמים עד היום; ערוץ נוסף, ששידר אף הוא למגזר החרדי, הפריע עד אוגוסט 2007 בתשעה מקרים.

יצחק זיו: האולפן והמשדרים נתפסו בעקבות פעילות היחידה הארצית לטיפול בפשיעה הכלכלית, וכיום אין שידורים; ערוץ נוסף המשדר למגזר החרדי ורדיו רמאללה הפריעו, כל אחד מהם, פעמיים עד היום; עוד ארבעה ערוצים הפריעו כל אחד פעם אחת בלבד.

יצחק זיו: 4.

יצחק זיו: משטרת ישראל איתרה במהלך 2005 ו-2006, בשיתוף פעולה עם משרד התקשורת, משדרים של כל הערוצים הפיראטיים הידועים, אך האיתור והתפיסה של המשדרים לא גרמו להפסקת התופעה של הרדיו הפיראטי.

יצחק זיו: חלק קטן בלבד מהערוצים חדלו לפעול בעקבות תפיסת המשדרים והאולפנים.

יצחק זיו: בשנת 2007 שונתה הגישה בטיפול של משטרת ישראל בתופעה, והיחידה הארצית לטיפול בפשיעה הכלכלית – יאל"כ – מונתה לטפל באולפני השידור במקביל לטיפול השוטף של היחידות.

יצחק זיו: במהלך השנים 2005 ו-2006 טיפלה משטרת ישראל בכל המשדרים שאותרו על-ידי משרד התקשורת, אף שרובם המשיכו לשדר גם לאחר ביצוע הפעילות, אשר בוצעה ללא הבחנה מגזרית.

יצחק זיו: שאילתא מס' 1711 של חבר הכנסת : רשלנות לכאורה של שוטרים.

יצחק זיו: חבר הכנסת שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ה בכסלו התשס"ח (5 בדצמבר 2007): פורסם כי שוטרים הגיעו לבית בפתח-תקווה, ולאחר שווידאו שהכול תקין ועזבו את המקום, הלם בעל הבית באשתו והצית אותה.

יצחק זיו: זה מקרה הרשלנות השלישי של משטרת פתח-תקווה.

יצחק זיו: רצוני לשאול: 1.

יצחק זיו: האם נכון הדבר?

יצחק זיו: 2.

יצחק זיו: אם כן – באילו שלושה מקרים מדובר ומדוע?

יצחק זיו: 3.

יצחק זיו: מה הוחלט בכל מקרה?

אבי דיכטר: 1–3.

אבי דיכטר: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חבר הכנסת מיכאלי, ראשית, ראוי להבהיר – ואנחנו ביום שבו אנחנו עוסקים במאבק באלימות כנגד נשים – שבמשטרת ישראל המקרים של אלימות במשפחה עומדים בעדיפות עליונה בכל הנוגע לטיפול משטרתי, בין בתחנות ובין טיפול אחר.

אבי דיכטר: ב-22 באוקטובר האחרון, סמוך לשעה 01:00, התקבלה קריאה במוקד 100 לגבי שכן הדופק בפראות על דלת ביתה של האשה, והיא התקשרה והודיעה.

אבי דיכטר: ניידת יצאה למקום האירוע, ולאחר שתחקרה את המודיעה הגיעו השוטרים, יחד עם ראש המשמרת, להבנה שלא מדובר באירוע אלימות במשפחה.

אבי דיכטר: לפיכך, נקבע שהטיפול יימשך בבוקר שלמחרת.

אבי דיכטר: בשעות הבוקר נמצאה, לדאבון לב כולנו, בת-זוגו של השכן חבולה, והחשוד במעשה נעצר סמוך למקום האירוע.

אבי דיכטר: בעקבות המקרה מונה קצין בודק בדרגת סגן-ניצב לבדיקת התנהלות המשטרה.

אבי דיכטר: סיכום הבדיקה: נמצאו ליקויים בטיפול באירוע בכמה רמות ועל-ידי כמה גורמים במשטרה.

אבי דיכטר: ננקטו הליכים משמעתיים נגד ראש משמרת הסיור, נגד שוטרי ניידת הסיור ונגד הקצין התורן, וכן הערה פיקודית למפקד התחנה, וראש הסיור עצמו הועבר מתפקידו.

אבי דיכטר: אירועים חריגים אחרים שהתרחשו בתחנת פתח-תקווה: ב-23 בנובמבר 2006, ממש לפני שנה, הגיע אדם בחצות הליל שיכור לתחנת פתח-תקווה להגיש תלונה.

אבי דיכטר: האיש הוחזר בניידת לביתו.

אבי דיכטר: בחלוף כמה שעות רצח אותו אדם את בנו בדקירת סכין.

אבי דיכטר: בעקבות המקרה מונה קצין בודק, והקצין התורן באותו הערב הועמד לדין משמעתי.

אבי דיכטר: מפקד התחנה דאז – שאינו המפקד באירוע הנוכחי – קיבל הערה פיקודית.

אבי דיכטר: ב-4 במרס 2006 הגיעה משפחת עמרם לתחנת פתח-תקווה וביקשה להתלונן על היעדרות בתם ענבל, שיצאה מביתה סמוך לשעה 01:00 ולא שבה.

אבי דיכטר: למחרת בבוקר נמצאה ענבל ללא רוח חיים.

אבי דיכטר: מונתה ועדת בדיקה.

אבי דיכטר: לנוכח ממצאי הבדיקה הועמד היומנאי לדין משמעתי, ולמפקד התחנה, לראש הסיור ולקצין תורן ניתנו הערות מפקד.

אבי דיכטר: אמרתי, ואני חוזר ואומר, שלא מדובר באותו מפקד תחנה בכל שלושת האירועים שהזכרתי.

אבי דיכטר: בשלושת המקרים מדובר בחוסר תשומת לב ובטיפול לקוי בקבלת התלונות.

אבי דיכטר: במשטרת ישראל מושם דגש על הצורך בטיפול ראשוני ראוי בתלונות המתקבלות.

אבי דיכטר: ברוב המקרים פונים אזרחים למוקד 100 ולתחנות המשטרה כשהם במצוקה ובתחושה של חוסר אונים.

אבי דיכטר: כדי שלא יקרו מקרים של טיפול רשלני, יש נהלים מתאימים ויש לפעול על-פיהם.

אבי דיכטר: מטבע הדברים, אני רואה בחומרה רבה רשלנות שכזאת של שוטרים.

אבי דיכטר: משטרת ישראל כמובן מופקדת או מצווה בשמירה על שלום האזרחים, ואין היא יכולה להרשות לעצמה התנהגות רשלנית בסדר גודל שכזה.

אבי דיכטר: הבדיקות והעונשים, כפי שנקבתי קודם לכן, הם בהחלט ברמה ההולמת את חומרת העבירות, להבנתי.

אבי דיכטר: חבר הכנסת מיכאלי, עד כאן.

אברהם מיכאלי: תודה, אדוני השר.

אברהם מיכאלי: אני מחזק את ידיך על התשובה שמסרת, כי באמת, בימים אלה, לצערנו, המשטרה מותקפת מכל מיני זוויות, וברוב המקרים שלא בצדק.

אברהם מיכאלי: אני לא רוצה שמקרי רשלנות כאלה יחזקו את הטוענים כנגד המשטרה בדבר חוסר תפקודה.

אברהם מיכאלי: אני מאמין שכאשר אדוני השר אמר שננקטו אמצעים כאלה ואחרים נגד אותם אנשים שהתרשלו – זה אולי יגרום לאותה תחנה להתעורר ולטפל בדרך נאותה בתלונות שמוגשות אליה.

יצחק זיו: תודה רבה לכבוד השר אבי דיכטר.

יצחק זיו: חברי הכנסת, תם סדר-היום.

יצחק זיו: הישיבה הבאה תתקיים מחר, יום רביעי, י"ח בכסלו התשס"ח, 28 בנובמבר 2007, בשעה 11:00.

יצחק זיו: ישיבה זו נעולה.