ישיבת מליאה, כנסת 17, פרוטוקול מספר הישיבה המאה-ושמונים-ושתיים של הכנסת השבע-עשרה, 2007-12-18 00:00

אמנון כהן: הנני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת היום, יום שני, ט' בטבת התשס"ח, 18 בדצמבר 2007.

אמנון כהן: הודעה לסגנית מזכיר הכנסת, בבקשה.

-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבדת להודיעכם, כי הונחה היום על שולחן הכנסת החלטת ועדת הכנסת בדבר סדרי הדיון בהצעת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2008), התשס"ח–2007, הצעת התקציב לשנת הכספים 2008 והצעת חוק התקציב לשנת הכספים 2008, התשס"ח–2007, בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

-הורוביץ: תודה.

אמנון כהן: אנחנו עוברים לסעיף הבא: נאומים בני דקה.

אמנון כהן: מי שרוצה – אפשר להצביע.

משה גפני: הצבעתי בעל כורחי.

אמנון כהן: ראשון הדוברים, חבר הכנסת יוסף ביילין, בבקשה.

יוסי ביילין: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, המצב במערב הנגב מתחמם ומסלים, והוא מעלה דאגה אצל כולנו.

יוסי ביילין: ישראל לא יכולה להמשיך ולאפשר שהתושבים באזור יהיו תחת אש הפצמ"רים וה"קסאמים".

יוסי ביילין: אני שומע כבר הרבה זמן את שר הביטחון מדבר על מבצע צבאי שאו-טו-טו יקרה, ואולי ניאלץ להגיע לשם, הוא אומר, ואני שומע מדבריו – אני מקווה שאני שומע בצדק – שהוא לא מתלהב מזה, כי הוא מבין מה המשמעות של זה.

יוסי ביילין: אני מניח שאילו היה מבצע צבאי מאוד כירורגי, עם מחיר לא גבוה, הוא היה מורה לעשות אותו.

יוסי ביילין: אני חושב שהפתרון שאנחנו חייבים לתושבי האזור ולעצמנו הוא להגיע להפסקת אש עם ה"חמאס" בעזה, כפי שהגענו להפסקת אש קודמת אתו, שתכלול גם את החזרתו של גלעד שליט.

יוסי ביילין: הדבר הזה מעשי, אפשרי.

יוסי ביילין: הממשלה קיבלה איתותים כאלה בשבוע שעבר, ואני קורא לה להיענות לכך בחיוב.

אמנון כהן: תודה רבה.

אמנון כהן: חבר הכנסת , בבקשה.

אמנון כהן: אחריו – חבר הכנסת אריה אלדד.

מאיר פרוש: אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, חיסולו של ראש הזרוע הצבאית של "הג'יהאד האסלאמי" בעזה עלול להגביר את מתקפת ה"קסאמים" על שדרות ויישובי הנגב המערבי.

מאיר פרוש: זהו שלב בלתי נמנע, כנראה, במלחמה כאן בארץ-ישראל, ואנחנו מתפללים ומאמינים שבעזרת השם יבואו במהרה השקט והמנוחה על תושבי חבל זה של ארץ-ישראל, התושבים שעומדים שם בגבורה רבה וראויים להוקרה ואהבה.

מאיר פרוש: זה מחריף רק יותר את שאלת המיגון.

מאיר פרוש: ראש הממשלה הכריז הכרזה תמוהה: "לא נמגן את עצמנו לדעת".

מאיר פרוש: הצהרה זו מוטב היה שלא תיאמר, כי הרי מדובר בפיקוח נפש, ואנחנו צריכים וחייבים למגן את תושבי שדרות.

מאיר פרוש: הרי יש ברשותנו מערכת התרעה יעילה המזהה כמעט כל שיגור של "קסאם", וזמן המעוף של כל רקטה מאפשר תפיסת מחסה ומיגון במרחק הליכה.

מאיר פרוש: כלומר, מיגון נכון יכול להציל חיי אדם, חיי יהודים.

מאיר פרוש: זהו אכן פיקוח נפש.

מאיר פרוש: גם אם נציל בכך חיי ילד יהודי אחד, זו הוצאה כספית חיונית וחיובית.

מאיר פרוש: לכן אני קורא לממשלה למגן ולמגן, ויפה שעה אחת קודם.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: חבר הכנסת , בבקשה.

אמנון כהן: אחריו – חבר הכנסת .

אריה אלדד: אדוני היושב-ראש, בארץ-ישראל יש כמה דרכים להכריז על כניסת השבת.

אריה אלדד: כשהייתי ילד, בשכונה שלי בירושלים היה מישהו שמסתובב עם חצוצרה ומודיע על כניסת השבת.

אריה אלדד: יש אזורים בארץ-ישראל שבהם אומרים "משעמדה החמה בראש האילנות"; ויש אנשים שקוראים את העיתון ורואים שבתחתית עיתון הערב כתוב "כניסת השבת בתל-אביב ובירושלים".

אריה אלדד: לאחרונה נוצרה שיטה חדשה להכרזה על כניסת השבת בארץ-ישראל: מרגע שרואים את הג'יפים של מג"ב עולים להוריד את המתיישבים בחומש, סימן שנכנסת השבת.

אריה אלדד: זה חמישה חודשים יושבים שם יהודים ומקפידים לעלות להוריד אותם עם כניסת השבת.

אריה אלדד: מובן שלא תופסים אף אחד.

אריה אלדד: הנוער מתפזר בגבעות.

אריה אלדד: לפיכך, מכיוון שיש התרעה ביטחונית ולא רצוי שהמתיישבים שם, בזמן שמתנפלים עליהם הערבים, יהיו עסוקים באכילת צ'ולנט, לוקחים להם את האוכל ונוסעים ומשאירים אותם שם בידיעה ברורה שהשבת נכנסה בלי אוכל.

אמנון כהן: תודה רבה.

אמנון כהן: חבר הכנסת שמואל הלפרט, בבקשה.

אמנון כהן: אחריו – חבר הכנסת אופיר פינס-פז.

שמואל הלפרט: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, היום התפרסם שהמשלוח הראשון של דלק גרעיני רוסי הועבר לכור האירני והנשיא בוש תומך בכך.

שמואל הלפרט: אינני מתכוון להיות נביא זעם, אבל אני חייב להתריע על הסכנה הנוראה העומדת לפנינו.

שמואל הלפרט: אנחנו עומדים כיום בפני אותה סכנה שעמד בה העם היהודי עם עלייתו של היטלר לשלטון ועם הכרזתו המפורסמת בוועידת ואנזה על הפתרון הסופי.

שמואל הלפרט: העולם התייחס לכך בזלזול ובשאט נפש.

שמואל הלפרט: השתיקה הרועמת של אמריקה ושל מדינות העולם זכורה לי היטב.

שמואל הלפרט: ההבדל הוא שלהיטלר לא היה נשק גרעיני, ולאחמדינג'אד עלול להיות מהר מאוד נשק אטומי.

שמואל הלפרט: אנחנו עושים אותה שגיאה שהעם היהודי עשה בשנות ה-40.

שמואל הלפרט: בעת שמאות אלפים מפולניה ומצ'כוסלובקיה כבר הובאו לאושוויץ, יהודי הונגריה ורומניה עוד חיו באשליות.

שמואל הלפרט: אנחנו מבכים את ששת המיליונים שנרצחו בשואה, ולצערנו הרב ששת מיליוני היהודים שחיים במדינת ישראל עומדים בפני אותה סכנה, חס ושלום.

שמואל הלפרט: הדוח של סוכנות המודיעין האמריקנית הצליח להרגיע רבים מאתנו, אבל אחמדינג'אד בעצמו מצהיר השכם והערב שמטרתו היא השמדתה, חס ושלום, של ישראל.

שמואל הלפרט: אנחנו חייבים להאמין לו.

שמואל הלפרט: אנחנו חייבים לצאת מהשלווה ולהזעיק את דעת הקהל כולו.

שמואל הלפרט: לצערי הרב, אני כבר עברתי את התסריט הנורא.

שמואל הלפרט: לכן אני פונה לראש הממשלה, ליושבת-ראש הכנסת, להזעיק את דעת הקהל ברחבי תבל בנוגע לסכנה הנוראה, הקטסטרופה שבפניה עומדת מדינת ישראל, שישה מיליון יהודים, בפעם השנייה במאה הנוכחית.

שמואל הלפרט: ואם נגיד שמדינת ישראל בסכנה, אף אחד לא יקשיב לנו.

שמואל הלפרט: אנו חייבים לומר שכל העולם כולו בסכנה, אז אולי יקשיבו לנו.

אמנון כהן: חבר הכנסת אופיר פינס-פז, ואחריו – חבר הכנסת גפני.

אמנון כהן: חבר הכנסת הלפרט, זה נאומים עד דקה.

משה שרוני: דקה על חשבוני.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, בשעה שאנו יושבים כאן היום בבניין הכנסת, במליאה, מתקיימת הפגנה שצריכה להעציב את כולנו, של אמני ישראל, שפעם אחר פעם, שנה אחר שנה, צריכים להיאבק על כבשת הרש, על תקציב התרבות של מדינת ישראל, ולאיים, אפילו, שהם לא יהיו שותפים לחגיגות ה-60 למדינה.

אופיר פינס-פז: למה אנחנו מגיעים למצבים המביכים האלה ונותנים לכולם לתמרן אותנו למקומות הבלתי אפשריים האלה?

אופיר פינס-פז: בזמנו, השרים לבנת ושטרית, כשרי החינוך, הכינו את ההסכם של הממשלה עם התרבות במדינת ישראל, עם מוסדות התרבות.

אופיר פינס-פז: כשאני הייתי שר התרבות במדינת ישראל אני השלמתי את ההסכם הזה והבאתי אותו להחלטת ממשלה, וראש הממשלה אולמרט העביר אותו כהחלטת ממשלה.

אופיר פינס-פז: החלטת ממשלה כזאת חייבת להיות מחייבת, והיא לא התחלה למשא-ומתן כל פעם מחדש על-ידי אגף התקציבים ושר האוצר.

אופיר פינס-פז: אני קורא לשר האוצר רוני בר-און: אנחנו יודעים שאתה אדם חזק.

אופיר פינס-פז: אל תגרום לנו לחשוב שאתה מתומרן על-ידי אגף התקציבים.

אופיר פינס-פז: את זה יכול להגיד שר אוצר אחר, לא אתה.

אופיר פינס-פז: אתה נושא באחריות ואתה צריך להביא לפתרון, וצריך להפסיק לעשות את התרבות במדינת ישראל בת ערובה לכל הגחמות התקציביות של כל אחד שיש לו מה להגיד בתקציב המדינה.

אופיר פינס-פז: אנחנו מצביעים על זה בשבוע הבא, ואני מקווה שעד אז הסוגיה הזאת תוסר מסדר-היום.

אמנון כהן: חבר הכנסת אופיר, זה היה סגור לחמש שנים ביוזמה שלך.

אמנון כהן: מה נהיה, פרסו את זה עוד פעם?

אופיר פינס-פז: זה היה לחמש שנים.

אמנון כהן: אז למה נוגעים בזה?

אופיר פינס-פז: – – –

אמנון כהן: חבר הכנסת , בבקשה, ואחריו – הדובר האחרון, חבר הכנסת ברכה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, נשיאות הכנסת, יושבת-ראש הכנסת עם נשיאות הכנסת אישרו לי דיון מהיר בוועדת החינוך על כך שבירוחם נתנו מחשבים לכל המורים במערכת החינוך מלבד בחינוך העצמאי, שזה בית-הספר החרדי במקום.

משה גפני: המורים בבית-הספר שם לא קיבלו, ואישרו לי דיון מהיר בוועדת החינוך.

משה גפני: מטבע הדברים, מי שצריך להיות בדיון הזה זאת המועצה המקומית בירוחם, שהיא זאת שמונעת מהמורים החרדים את המחשבים.

משה גפני: מועצת ירוחם לא הגיעה לדיון בוועדת החינוך.

משה גפני: לא שהיא לא הגיעה כי היא נתקעה בפקקים או כי מישהו שם לא הרגיש טוב.

משה גפני: היא לא הגיעה בהוראה של ראש המועצה, ראש הוועדה הקרואה בירוחם, שהוא איננו תושב העיר.

משה גפני: הוא היה חבר הכנסת.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, הוא היה מועמד לראשות ממשלה, הוא היה כאן חבר כנסת אתנו.

משה גפני: בביזיון כזה של הכנסת אני לא נתקלתי.

משה גפני: דיון מהיר, שעל-פי התקנון הוועדה צריכה לקיים אותו ולהניח את מסקנותיה על שולחן הכנסת, על-פי התקנון.

משה גפני: המועצה המקומית בירוחם היא אוטונומיה שאיננה קשורה לחוקי מדינת ישראל, פוגעת בדמוקרטיה, פוגעת בכנסת.

משה גפני: אני חושב שהתופעה הזאת, אסור שנעבור עליה לסדר-היום.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: חבר הכנסת ברכה, בבקשה.

אמנון כהן: לפנים משורת הדין, חבר הכנסת אליהו גבאי יהיה הדובר האחרון.

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, ועדת הכספים עוסקת זה כמה ימים, במסגרת חוק ההסדרים, בנושא הבריאות ובמה שנקרא תרופות מצילות חיים.

מוחמד ברכה: אבל, אחת הטענות הביזריות המדהימות שנשמעו בבית הזה היא שמשרד האוצר מבקש להוציא את התרופות מצילות החיים מהשב"ן, שירותי בריאות נוספים, על מנת לייצר שוויון.

מוחמד ברכה: ידוע ש-70% מהאוכלוסייה נמצאים בתוך הביטוחים הרפואיים המשלימים ו-30% לא.

מוחמד ברכה: המחשבה ההגיונית היתה שהתרופות האלה יעברו לסל הבריאות הבסיסי ואז יהיה שוויון.

מוחמד ברכה: אבל השוויון של משרד האוצר הוא דווקא להוציא אותם מהשב"ן ושאף אחד מהאזרחים לא ייהנה מהתרופות האלה.

מוחמד ברכה: ייהנה – במירכאות כפולות ומכופלות, כמובן.

מוחמד ברכה: אני חושב שלדבר הזה אין אח ורע.

מוחמד ברכה: מה שהתנהל היום בוועדת הכספים – היה מאוד חשוב שהיתה הסכמה מקיר לקיר.

מוחמד ברכה: הדבר הזה לא ייתכן, והמגמה – ואני מקווה שהקואליציה, ואני קורא לראש הממשלה וליושבת-ראש הכנסת שלא לאפשר מצב שמשרד האוצר יתחפר בעמדתו ויפגע בציבור שלם, אלא דווקא ללכת לכיוון של עדכון סל הבריאות ב-2%, ואז כל האזרחים יוכלו – מי שיצטרכו, כמובן – לקבל את התרופות האלה כדי להציל את חייהם, או את התרופות החיוניות הנדרשות.

מוחמד ברכה: אבל להשוות בין האזרחים בכיוון של הרעת מצבם או לקרב לאותם חולים את הקבר, וזה השוויון – שוויון כזה לא צריך, ולא צריך משרד אוצר שחושב בצורה כזאת.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: חבר הכנסת אליהו גבאי, בקשה.

אליהו גבאי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, כזכור, לפני כמה שנים היתה בלוד משפחה שנחשבה למשפחה שותפה לפשע והועברה מלוד ליישוב קציר.

אליהו גבאי: מדובר על משפחת קראג'ה, שהיא היתה מהווה – – –

יורם מרציאנו: יש הרבה דברים רעים בלוד, זה ברמלה.

יורם מרציאנו: אל תשים לנו דברים שהם לא שלנו.

יורם מרציאנו: תדייק בעובדות.

יורם מרציאנו: הם לא מלוד, הם מרמלה.

אליהו גבאי: מרמלה, בסדר.

אליהו גבאי: מה שאני אומר, שלצערנו, בזמן האחרון בהרבה יישובים שיש בהם אוכלוסייה מעורבת יהודית וערבית, היהודים סובלים שם מהתנכלויות.

אליהו גבאי: מפריעים להם ללכת, הם לא יוצאים בלילות, מפחדים.

אליהו גבאי: לא הולכים לבתי-כנסת, מלווים את הילדים.

אליהו גבאי: המטרד הזה נהפך בלתי נסבל וחלק מהיהודים נאלצים לעזוב את היישובים המעורבים.

אמנון כהן: מה אתה מציע?

אליהו גבאי: לכן אני מציע, כפי שעשתה מדינת ישראל והעבירה משפחה מלוד, שהיא משפחה שהפריעה שם, העבירה את זה לעיר אחרת – לדעתי, להמשיך ולעשות את זה ולהעביר את האוכלוסיות האלה, המלבות את היצרים והלאומנות.

אליהו גבאי: להעביר אותן מעבר לגדר, מעבר ל"קו הירוק", כדי שיימצאו שם, יעשו את ההסתה והפרעת הסדר, ולא ביישובים, כדי ליצור יותר אווירה ושיתוף פעולה.

אליהו גבאי: הם יוצרים רק התמרמרות וליבוי יצרים ושנאה מיותרת.

אמנון כהן: חבר הכנסת מרציאנו, בבקשה.

יורם מרציאנו: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, התבשרנו אתמול, בכותרת של עיתון "מעריב", על העיר לוד, על שכונת רמת-אשכול–חשמונאים, שבה אנשים פוחדים ללכת לבית-הכנסת ובדרכם לבית-הכנסת הם מסירים את הכיפה.

יורם מרציאנו: אני יכול לספר לכם מעדות אישית שלי שאכן הדברים הם נכונים, הם אמיתיים.

יורם מרציאנו: אני מתכוון ביום שישי הקרוב, יחד עם תושבים בעיר לוד, ללכת ולהתפלל את תפילת ערבית של ערב שבת יחד עם חברים בעיר לוד, כדי לחזק גם את היהודים בשכונה וגם לתמוך בבית-הכנסת, לצערי הרב.

יורם מרציאנו: מה שקראנו אתמול בעיתון זעזע גם את התושבים הערבים המתונים בעיר לוד וגם את התושבים היהודים.

יורם מרציאנו: בהזדמנות הזאת אני רוצה גם לציין שני אנשים תושבי הר-אדר ליד ירושלים, רינת בן-יוסף ויובל הראל, שני חבר'ה צעירים, לא שייכים לשום גוף פוליטי, אנשים שהגיעו לשכונת רמת-אשכול–חשמונאים, לטפל בקהילה האתיופית בלוד, על מנת לתמוך בהם ולסייע להם, להעביר להם חוגים ושיעורים.

יורם מרציאנו: אני מודה להם בשמי ובשמכם, אני מקווה, על העבודה הנפלאה שלהם.

יורם מרציאנו: כן ירבו אנשים כמותם בישראל.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: סיימנו את הנאומים בני דקה.

אמנון כהן: אנחנו עוברים לנושא אחר – המלצת ועדת הכנסת למינוי סגן ליושבת-ראש הכנסת.

אמנון כהן: אני מזמין את יושב-ראש ועדת הכנסת, חבר הכנסת דוד טל, להציג את ההמלצה בעקבות מינויו של חבר הכנסת והבה לסגן שרת החוץ.

אמנון כהן: יש סגן חדש ליושבת-ראש הכנסת מסיעת קדימה.

אמנון כהן: ומי הוא זה ואיזה הוא?

גאלב מג'אדלה: – – – שלושה סיבובים עד שהגעתי לפה.

אמנון כהן: תורך עבר, אדוני.

): ידידי היושב-ראש, אישי הכנסת, בהתאם לסעיפים 1 ו-3(ב) לתקנון הכנסת, ובהתאם לנוהג ולנוהל המקובלים, ממליצה ועדת הכנסת לכנסת לבחור בחבר הכנסת עתניאל שנלר לכהן כסגן יושבת-ראש הכנסת במקום חבר הכנסת מגלי והבה, שהתמנה לסגן שר.

): אבקש את אישורה של הכנסת להמלצה זו.

): תודה.

אמנון כהן: כאמור, אנחנו צריכים להצביע, לכן אני מבקש לשבת במקומות.

אמנון כהן: אם אתם רוצים, לא רוצים – אפשר להצביע בעד, נגד.

אמנון כהן: יושב-ראש הקואליציה, לא נצביע עד שהוא לא יבוא.

אמנון כהן: לגבי סדר ההצבעות בשבוע הבא – הוא ישנה אותן, כי ההצבעות במליאה לא מתאימות לכולם.

אמנון כהן: כבודו יושב?

אמנון כהן: אנחנו עוברים להצבעה על המלצת ועדת הכנסת.

אמנון כהן: ההצבעה החלה.

אמנון כהן: אפשר להצביע.

אמנון כהן: הצבעה מס' 2 בעד הצעת ועדת הכנסת – 16 נגד – אין נמנעים – אין הצעת ועדת הכנסת לבחור את חבר הכנסת עתניאל שנלר לסגן ליושבת-ראש הכנסת נתקבלה.

דוד רותם: יוסיף את שלי, בבקשה.

אמנון כהן: לא יכול להיות דבר כזה.

אמנון כהן: 16 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

אמנון כהן: אני קובע שהצעת ועדת הכנסת נתקבלה ואושרה.

אמנון כהן: אנחנו מוסיפים את סגן יושבת-ראש הכנסת דוד רותם.

אמנון כהן: אנחנו לא משנים את ההצבעה – מוסיפים את קולו.

אמנון כהן: כמובן, ברכות לחבר הכנסת עתניאל שנלר.

אמנון כהן: אתה מצטרף למשפחה המכובדת שלנו.

אמנון כהן: הצלחה בתפקיד החדש.

אמנון כהן: דוח האגודה לזכויות האזרח בישראל

אמנון כהן: אנחנו עוברים לסעיף הבא בסדר-היום – ציון יום זכויות האדם הבין-לאומי במסגרת הצעות דחופות ורגילות לסדר-היום.

אמנון כהן: אנחנו נעבור להצעות דחופות לסדר-היום שמספרן 4129, 4132, 4146, 4151, 4162, 4164, 4166, 4173, 4163 ו-4246.

אמנון כהן: לפני כן, ברצוני להגיד כמה משפטים בנושא הזה.

אמנון כהן: הברכות הסתיימו, אפשר לשבת, חברי חברי הכנסת.

אמנון כהן: כבוד השר, כבוד חברי הכנסת, הקמת מדינת ישראל החזירה את עמנו אל משפחת האומות כשווה בין שווים.

אמנון כהן: אך טבעי שנושא זכויות האדם קרוב ללבו של כל אחד ואחד מאתנו.

אמנון כהן: תורת השוויון בין בני האדם נשאבת ממקורותינו.

אמנון כהן: כמו שכתוב: "בצלם אלוהים ברא אותו, זכר ונקבה ברא אותם".

אמנון כהן: וכמו שכתוב: "ואהבת לרעך כמוך", וכן "מה ששנוא עליך, אל תעשה לחברך".

אמנון כהן: זכויות האדם גם מעוגנות בחוקי הכנסת וטבועות עמוק בפסיקות בית-המשפט העליון.

אמנון כהן: הכנסת היא הנדבך המרכזי והחשוב ויש לה תרומה גדולה בהגנה על זכויות אלה ובקידומן.

אמנון כהן: אין ספק בלבי שהכנסת תמשיך לתרום לקידום זכויות האדם גם בעתיד.

אמנון כהן: ואולם, בחקיקה ובמוסדות לאכיפת החוק לא די.

אמנון כהן: מה שקובע את תמונת השוויון בישראל הוא לא מה שנחקק בלבד, אלא מה שנקבע בחיי היום-יום.

אמנון כהן: חוקים אינם יכולים לשמש במקום חינוך והכרה פנימית בצורך בכבוד החוק ובשמירתו.

אמנון כהן: לצערי, במציאות היומיומית לא תמיד אנחנו עומדים במבחן.

אמנון כהן: מכובדי, אני מאמין כי רוח ההידברות, ההסכמה, הוויתורים והפשרות תביא עמה גם פריצת דרך בפתיחות החברתית של כולנו בכל הקשור לזכויות האדם.

אמנון כהן: יש לכולנו הרבה מה לעשות בנדון.

אמנון כהן: לא די בהצהרות – יש להתאמץ, יש לפעול.

אמנון כהן: העם היהודי מאז ומעולם היה דוגמה ומופת לסובלנות.

אמנון כהן: ולכן, חשוב שנשכיל, איש-איש במקומו, לתרום לשוויון, לנקות מתוכנו זרמים, תופעות, ביטויים, מעשים והלכי רוח הנוגדים את עקרונות הבסיס של השמירה על זכויות האדם.

אמנון כהן: אם ברצוננו להיות עם מוביל, יוצר, מחנך, בונה, מפתח ומתקדם, ראוי שנהיה קודם כול בני-אדם.

אמנון כהן: ראשון הדוברים בהצעות לסדר-היום, חבר הכנסת מוחמד ברכה, בבקשה.

אמנון כהן: אחריו – חבר הכנסת אחמד טיבי.

אמנון כהן: אחריו מי שנרשמו – חברי הכנסת שמואל הלפרט, שלמה בניזרי, זהבה גלאון, דני יתום, אריה אלדד, סופה לנדבר, משה שרוני, ואחרון הדוברים – חבר הכנסת עתניאל שנלר; הצעה רגילה.

אמנון כהן: אדוני, בבקשה.

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, רבותי חברי הכנסת, ראשית אני רוצה לברך את חבר הכנסת שנלר לרגל בחירתו ולאחל לו הצלחה.

מוחמד ברכה: הצלחתו של מי שיושב על הכיסא היא הצלחה של כל הכנסת.

מוחמד ברכה: אני באמת מאחל לך הצלחה.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

מוחמד ברכה: דבר שני – בשלב הברכות אני רוצה לפנות אל כל האזרחים החוגגים את חג אל-אדחא מחר.

מוחמד ברכה: היום ערב חג, עכשיו ערב חג.

מוחמד ברכה: אני רוצה לפנות אליהם בברכת חג שמח.

מוחמד ברכה: (נושא דברים בשפה הערבית; להלן תרגומם לעברית: חג שמח.

מוחמד ברכה: חג אל-אדחא מבורך לכולם.

מוחמד ברכה: ) אדוני היושב-ראש, דבריהם של חבר הכנסת גבאי לפני רגע, וגם של חבר הכנסת מרציאנו, על מה שקורה בלוד – באמת, התמונה מאלפת, ומתאימה דווקא לנושא שאנחנו דנים בו, יום זכויות האדם, זכויות האזרח, יום שאנחנו מציינים היום.

מוחמד ברכה: דווקא שני חברי כנסת משתי סיעות.

מוחמד ברכה: אחת כביכול סיעת מרכז, מפלגת העבודה, ואחת סיעה דתית.

מוחמד ברכה: שני חברי כנסת יהודים מדברים ללא בושה, בלי הינד עפעף, על הפרדת אזרחים ואוכלוסיות בלוד.

מוחמד ברכה: לא עלה בדעתם למשל לבוא ולטעון כנגד ההזנחה והאפליה, כנגד המצוקה שבה חיים התושבים הערבים בערים המעורבות – בלוד, ברמלה, ביפו, בעכו, ואפילו בחיפה.

מוחמד ברכה: לעומת זאת, הם רואים כאילו תופעות של עבריינות בקרב ציבור מסוים הן תופעות מולדות.

מוחמד ברכה: לא שהן פרי באושים של הזנחה, של מצוקה, של מערכת חינוך רעועה, של אי-שוויון ושל גזענות שקיימים בחברה הישראלית.

מוחמד ברכה: לפני כשבוע בא הדוח של האגודה לזכויות האזרח כדי לטפוח על פנינו.

מוחמד ברכה: על פני מי?

מוחמד ברכה: על פני אלה שחושבים שהדמוקרטיה היא עדיין ערך, והשוויון הוא עדיין ערך, ואדם הוא אדם.

מוחמד ברכה: יש כאלה שעברו ליד הנתונים האלה כאילו שום דבר לא קורה.

מוחמד ברכה: כש-50% מהאזרחים היהודים במדינת ישראל חושבים שצריך לעודד את האזרחים הערבים בני המקום, שנולדו כאן והם כאן מאז ומתמיד, להגר, והיו כאלה שאפילו טענו טענות לגבי לכלוך ודברים כאלה, אני חושב – אין דבר מלוכלך, אין דבר מלוכלך ונחות מאשר דעות גזעניות, מאשר גזענות שפושה בחברה.

מוחמד ברכה: הגזענות אינה רק בעייתן של הקורבנות.

יצחק זיו: אני מבקש לצמצם.

מוחמד ברכה: כן, אדוני.

מוחמד ברכה: היא בעייתם של אלה שמתנהלים וחושבים שכך הם פני הדברים, שהם יכולים להתייחס בצורה כה מחפירה וכה בלתי אנושית וכה מזוויעה לאזרחים אחרים ולאנשים אחרים.

מוחמד ברכה: האזרחים הערבים במדינת ישראל היו כאן, הם כאן, הם נשארו כאן.

מוחמד ברכה: מי שחולם חלומות על טרנספר ועל להגר יכול לחיות ולסבול עם החלומות האלה עד יומו האחרון.

מוחמד ברכה: אבל הדבר הזה לא יזיז את האזרחים הערבים מביתם וממולדתם.

מוחמד ברכה: לעומת זאת, זה לא מספיק.

מוחמד ברכה: מדינת ישראל, שיש בה כ-80,000 אזרחים בנגב שחיים במה שנקרא "יישובים בלתי מוכרים" – דבר כזה אין לו אח ורע בעולם; מדינת ישראל, שיש בה מחלקה לחקירת אלימות של שוטרים, שמגישים רק 3%, מטפלים רק ב-3% – –

יצחק זיו: אני מבקש.

מוחמד ברכה: אני מסיים.

מוחמד ברכה: אני באמת מסיים.

מוחמד ברכה: – – מהתלונות שמוגשות נגד שוטרים.

מוחמד ברכה: מדינת ישראל שכזאת, שיש בה מנגנוני אפליה מובנים בתקציב, בכל תחומי החיים, היא-היא אשר צריכה לייצר את המנגנונים האחרים.

מוחמד ברכה: זו משימתה וזה תפקידה של הממשלה גם בהקצבות, גם במערכת החינוך, גם במלחמה ללא פשרות בגזענות ובגזענים, עם מערכת הענישה שהיא מעל ומעבר בכל התופעות של גזענות.

מוחמד ברכה: אני חושב שזה מה שנדרש, זה המסר של היום הזה, יום זכויות האדם.

יצחק זיו: תודה רבה.

מוחמד ברכה: תודה רבה, אדוני.

יצחק זיו: חבר הכנסת אחמד טיבי – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת שמואל הלפרט, בבקשה.

שמואל הלפרט: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, ראשית, אני רוצה לברך את ידידי, חבר הכנסת עתניאל שנלר, לרגל מינויו לסגן יושב-ראש הכנסת.

שמואל הלפרט: אני מאחל לך הצלחה רבה בתפקידך החשוב.

שמואל הלפרט: אדוני היושב-ראש, הכנסת מציינת היום את יום זכויות האדם הבין-לאומי.

שמואל הלפרט: קשה להאמין שמדינת ישראל, החתומה על האמנה הבין-לאומית לקידום זכויות האדם, אכן פועלת לקידום זכויות האזרח.

שמואל הלפרט: אני רוצה להתייחס להידרדרות במערכת הבריאות.

שמואל הלפרט: מספר מיטות האשפוז בבתי-החולים במדינת ישראל של שנת 2007 הוא הנמוך בעולם.

שמואל הלפרט: בשנת 1970 עמד מספר המיטות על 3.27 ל-1,000 נפש, ואילו כיום מספר המיטות ירד ל-1.97 ל-1,000 נפש.

שמואל הלפרט: מי שמשלמים את המחיר הם כרגיל החולים.

שמואל הלפרט: כרבע מכלל החולים במדינת ישראל שוכבים במסדרונות, ללא פרטיות, חשופים לזיהומים, אינם מקבלים את הטיפול הרפואי החיוני עקב העומס הרב ומשתחררים לפני השלמת החלמתם.

שמואל הלפרט: על-פי דיווח של משרד הבריאות, מעבר למחסור במחלקות הרגילות, חסרות במחלקות לטיפול נמרץ כ-500 מיטות, וכאן כבר לא מדובר רק באי-נוחות אלא בחיי אדם.

שמואל הלפרט: ל-1.2 מיליון תושבי הגליל אין ולו מחלקה נוירוכירורגית אחת.

שמואל הלפרט: לכל תושבי הדרום יש רק 6.4 עמדות לרפואה דחופה על כל 100,000 תושבים, לעומת 15.2 בתל-אביב.

שמואל הלפרט: שנים מדברים על הצורך הדחוף בבית-חולים באשדוד, והוא קיבל את כל האישורים להקמתו, אך הממשלה דוחה בכל שנה, במסגרת חוק ההסדרים, את התחלת הקמתו ובנייתו.

שמואל הלפרט: לא יעלה על הדעת שבעת שהצפיפות בבתי-החולים רבה כל כך, הממשלה מתנגדת להקמת בית-חולים באשדוד, האמור לקום ללא מימון ממשלתי.

שמואל הלפרט: אדוני היושב-ראש, הבעיה אינה רק בתחום האשפוז.

שמואל הלפרט: תקציב שירותי הבריאות יורד משנה לשנה, תקציב סל הבריאות הולך ונשחק, ותרופות חיוניות להצלת חיי אדם אינן מופיעות בסל התרופות ובמקרים מסוימים ניתנות בביטוחים משלימים.

שמואל הלפרט: כך נוצר מצב שיש במדינת ישראל רפואה לעשירים ורפואה לעניים.

שמואל הלפרט: מדינת ישראל הגיעה לתחתית סולם מדיניות הרווחה בעולם המערבי.

שמואל הלפרט: הממשלה חייבת לעשות בדק-בית יסודי בתחומי הרפואה, האשפוז ומתן התרופות, כי מדובר בנושא שהוא פיקוח נפש, וההתייחסות של המדינה צריכה להיות בהתאם.

שמואל הלפרט: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת שלמה בניזרי, בבקשה – אינו נוכח.

יצחק זיו: חברת הכנסת זהבה גלאון, בבקשה.

זהבה גלאון: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, היום הכנסת מציינת את יום זכויות האדם הבין-לאומי, ואני רוצה לקבוע בצער שבשנים האחרונות חלה נסיגה במעמד זכויות האדם בישראל.

זהבה גלאון: אני חוששת שזה כבר הופך למין ריטואל קבוע, כשבעולם מציינים ב-10 בדצמבר את היום הבין-לאומי, יום שמצוין אחרי מוראות וזוועות השואה – האו"ם קבע שצריך לקבוע יום כדי להגן על זכויות האדם – וכנסת ישראל מציינת את היום הזה במליאה כמעט ריקה.

זהבה גלאון: זה אומר משהו על הכנסת.

זהבה גלאון: לא בכדי אני פותחת בדברים האלה, אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת.

זהבה גלאון: אני רוצה לעדכן אתכם שהיום חבר הכנסת דב חנין ואני, שמשמשים יושבי-ראש השדולה לזכויות האדם בכנסת, עם חברת הכנסת קולט אביטל, הגשנו ליושבת-ראש הכנסת דוח.

זהבה גלאון: עשינו איסוף וסיכום של כל החקיקה שהיתה בכנסת השנה, בשנת 2007, בכל הוועדות של הכנסת, ובחנו אם הכנסת מחוקקת חוקים מפירי זכויות אדם.

זהבה גלאון: אני קובעת בצער, אדוני היושב-ראש, שכנסת ישראל, שאמורה להיות המפקחת על ההגנה על זכויות האדם בישראל של כל אדם, ללא הבדל דת, גזע, מין, מוצא, יהודים וערבים, פליטים נרדפים, מהגרי עבודה, קורבנות סחר בנשים – כנסת ישראל מחוקקת חוקים מפלים, גזעניים, מפירי זכויות אדם בשורה של תחומים: – בבריאות, ברווחה, בחוקה, גם חוקים של הממשלה; חוקים שאסור היה להם להיכלל בספר החוקים.

זהבה גלאון: לכן אני קובעת, אדוני היושב-ראש, בצער, שחלה נסיגה במעמד זכויות האדם בישראל.

זהבה גלאון: קראתי בעיון את הדוח שפרסמה האגודה לזכויות האזרח, דוח מקיף שבוחן את מצב זכויות האדם בישראל 2007, ואני מודה שהתחלחלתי.

זהבה גלאון: דיברו על זה כאן קודם לפני.

זהבה גלאון: התחלחלתי על הפגיעה בדמוקרטיה שעולה מהדוח, על הגזענות שרושמת שיאים חדשים כלפי אזרחי ישראל הערבים.

זהבה גלאון: ובעיקר, אדוני היושב-ראש, מה שמצער אותי, ובזה אני רוצה לסיים, שכנראה חלקים גדולים בחברה הישראלית לא הפנימו שלא חוכמה להגן על זכויות אדם בעת שלום ופיוס – החוכמה היא להגן על זכויות אדם דווקא בתקופה של טרור, במצבי חירום, בתקופת מבחן לזכויות האדם, ובמבחן הזה אנחנו נכשלים.

זהבה גלאון: גם את המאבקים האלה, שהם מאבקים קשים, צריך לנהל, כמו שאמר פעם השופט אהרן ברק בשבתו על כס נשיא בית-המשפט העליון, כשיד אחת קשורה מאחור, כשהדבר שמדריך אותנו וצריך להדריך את כנסת ישראל – המאבק שלנו הוא להגן על זכויות האדם בישראל.

זהבה גלאון: זו לא חוכמה שיש לנו רטוריקה נשגבה והצהרות, רוממות ההגנה על זכויות האדם בגרוננו, ובפרקטיקה כנסת ישראל מחוקקת חוקים מפירי זכויות אדם.

זהבה גלאון: אדוני היושב-ראש, אני מאוד מקווה שבשנה הבאה, כשאני אעלה לכאן לדוכן, אני אוכל לציין בסיפוק שלפחות כנסת ישראל אינה שותפה יותר להפרת זכויות האדם.

זהבה גלאון: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: חבר הכנסת דני יתום, בבקשה.

דני יתום: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, זו גם הזדמנות לברך את בני העדה המוסלמית, הדרוזית והצ'רקסית בחג שמח, עיד אל-ח'יר, ולברך את חברנו עתניאל שנלר לרגל קבלתו את המינוי הרם של סגן יושבת-ראש הכנסת, בהצלחה.

דני יתום: גם מייסדי הציונות וגם האבות המייסדים של מדינת ישראל ראו לנגד עיניהם חברה אחרת לחלוטין מזו שאנחנו פוגשים היום.

דני יתום: הציונות קבעה כאחת ממטרות היסוד שלה לבנות במדינת ישראל לא רק בית לאומי לעם היהודי אלא לבנות חברה שוויונית וצודקת.

דני יתום: לאורך כל דפי ההיסטוריה של העם היהודי זאת היתה אחת השאיפות, אחת המטרות שהמנהיגים לאורך כל הדורות הציבו לעצמם ולפני דורם.

דני יתום: האבות המייסדים של מדינת ישראל לא הסתפקו בכך שהם ראו לנגד עיניהם מדינה חזקה ובוטחת, אלא ראו גם חברה שתשמש אור לגויים.

דני יתום: אלה וגם אלה מתהפכים היום בקבריהם בשל המראות והדוח שהופץ ועוסק באי-שוויון המאוד-בולט כמעט בכל תחומי החיים בחברה הישראלית.

דני יתום: אני רואה שתי סכנות קיומיות למדינת ישראל.

דני יתום: האחת – הגרעין האירני.

דני יתום: בזה, אני מאמין, ידע העולם ונדע אנחנו לטפל.

דני יתום: אבל יש בעיה קיומית אחרת שאני מוטרד מאוד ממנה, ומוטרד ממנה לא פחות מאשר אני מוטרד מהאיום הגרעיני האירני שהולך ובשל, וזאת ההידרדרות הערכית, המוסרית בחברה הישראלית.

דני יתום: חוסר השוויון, הפערים שהולכים וגדלים בין חזקים לחלשים, בין עשירים לעניים, והעובדה שלאיש כמעט לא אכפת, ואנחנו מתייחסים בשוויון נפש לחוסר השוויון.

דני יתום: והממשלה, שמפלגתי היא חלק ממנה, עושה כמעט לא כלום על מנת לתקן את הליקויים ולסגור את הפערים.

דני יתום: אני רוצה לסיים ולומר, אנחנו רצים במהירות מסחררת אל עבר פי התהום.

דני יתום: אנחנו רצים במהירות מסחררת אל עבר היותנו מדינת עולם שלישי.

דני יתום: מדינה שבה נרמסות הזכויות, גדלים הפערים ונחלשים החלשים, כבר לא יכולה לקרוא לעצמה ולהכריז על עצמה מדינה נאורה.

דני יתום: אנחנו חייבים להתעורר כדי לתקן את כל אלה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת אריה אלדד, בבקשה.

אריה אלדד: כבוד היושב-ראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, האגודה לזכויות האזרח פרסמה לפני כשבוע או עשרה ימים דוח שהכה הרבה גלים, בעיקר משום הכותרות שהוצאו ממנו:

אריה אלדד: ישראל מדינה גזענית כלפי האזרחים הערבים בישראל.

אריה אלדד: לכאורה, האגודה לזכויות האזרח מגדירה עצמה כגוף שמציג תמונת מצב ל-2007, אובייקטיבית, מין ראי המוצב בפני החברה הישראלית.

אריה אלדד: ואני אומר לכם, רבותי, הראי הזה הוא מעוות והוא לא עוסק בזכויות האדם בישראל, הוא עוסק בהיבט חד-ממדי לחלוטין.

אריה אלדד: 35 מתוך 70 עמודי הדוח עוסקים בבעיות של ערבים.

אריה אלדד: לא שאין בעיות אחרות, הם מונים אותן, אבל מחצית הדוח מתעכבת על בעיות האדם הערבי, הפלסטיני המגורש.

אריה אלדד: גם בכך יש עיוות מסוים, אבל נניח לעיוות הכמותי.

אריה אלדד: הם מצטטים דוחות של המכון הישראלי לדמוקרטיה והמרכז למאבק בגזענות, מצטטים מספרים שלפיהם 78% מהיהודים בישראל מתנגדים למפלגות ערביות בממשלה, 55% מהיהודים רוצים בהגירת האזרחים הערבים מישראל ו-50% חוששים כשהם שומעים ערבית ברחוב.

אריה אלדד: גילויי גזענות מובהקים.

אריה אלדד: 50% מהאזרחים אומרים שהם חוששים כשהם שומעים ערבים ברחוב, אולי כי 100% המחבלים המתאבדים מדברים ערבית.

אריה אלדד: זאת גזענות, או שזה פחד טבעי מפני רוצחים פוטנציאליים שמסתובבים ברחובות?

אריה אלדד: המחקר הפסאודו-מדעי של האגודה לזכויות האזרח מתיימר להיות מחקר מדעי.

אריה אלדד: הם לוקים בסעיף ההגדרות, בסעיף הגורמים שהם מתעלמים ממנו לחלוטין.

אריה אלדד: מציגים כאילו מדע.

אריה אלדד: המסמך איננו שווה את הנייר שעליו הוא כתוב.

אריה אלדד: חבל על העצים שכרתו בברזיל בשביל לייצר את החוברות האלה.

אריה אלדד: אם היתה מגיעה קבוצת חייזרים ממקום כלשהו, מפלנטה אחרת, מצלמת תמונת מצב בארץ-ישראל, הם היו אומרים: יש פה שתי קבוצות, הערבים הם המיעוט, היהודים שונאים את הערבים, באמת מסכנים הערבים, ואז הם היו עפים להם לכנס הבין-לאומי הבא כדי לייצג את העמדות האלה.

אריה אלדד: זה מתאים לחייזרים, לא לאנשים שחיים בארץ הזאת, 60 שנה של מדינה ועוד 100 שנה קודם, ורואים שיש כאן מלחמה.

אריה אלדד: ומבינים שכאשר ישראלים מפחדים כשהם שומעים ערבית ברחוב – זה לא כי הם שונאים ערבים אלא כי אנחנו חיים במשטר של טרור.

אריה אלדד: ואנשים שמדברים שבדית כמעט אינם מתפוצצים ברחובותינו.

צבי הנדל: גם רומנית לא.

אריה אלדד: גם רומנית זה נדיר מאוד.

אריה אלדד: לפעמים נופל איזה פועל רומני זר מקומה שמינית, אבל הם לא עושים את זה בכוונה.

אריה אלדד: רוב אזרחי המדינה היהודית, 55% מהם, תומכים היום בהגירה של ערבים מישראל.

אריה אלדד: זו תופעה מדאיגה מאוד, אבל מחברי המסמך לא שאלו את עצמם לרגע אחד למה.

אריה אלדד: והתשובה היא: משום שנשמטה הקרקע מאחורי התוכנית הגדולה לחלוקת ארץ-ישראל.

אריה אלדד: הבטיחו לנו: נבנה גדר והם יהיו שם ואנחנו נהיה כאן.

אריה אלדד: חלק ניכר מאזרחי המדינה היהודים מבינים שהתוכנית הזאת כבר לא יכולה לעבוד, כי הם גם כאן וגם שם.

אריה אלדד: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חברת הכנסת סופה לנדבר, בבקשה.

סופה לנדבר: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, אני רוצה לצטט את המלים שכתובות במדריך לאזרח.

סופה לנדבר: הוא מתחיל במלים: אשה ואיש, צעיר וזקן, דתי וחילוני, מזרחי ומערבי, יהודי וערבי, עולה ויליד הארץ, עירוני וכפרי, שכיר ועצמאי.

סופה לנדבר: מה משותף לכולנו?

סופה לנדבר: הרי משותף שכולנו חיים באותה מדינה ואזרחי אותה מדינה.

סופה לנדבר: לכל אחד, אדם ואזרח מדינת ישראל, יש אותן חובות וכנראה צריכות להיות אותן זכויות.

סופה לנדבר: אבל בעצם, זה לא תמיד כך.

סופה לנדבר: הרי אזרח זה רק תואר, והתוכן של הדמוקרטיה זה מגוון זכויות וחובות.

סופה לנדבר: חובות אנחנו מכירים וזכויות לא תמיד.

סופה לנדבר: בעצם, כל זכות שנותנת המדינה לאזרח, זה בעצם הקשר של כל אחד מאתנו לחיי היום-יום.

סופה לנדבר: ככה מתנהגת מדינה דמוקרטית.

סופה לנדבר: בדוח הזה אנחנו מדברים על זכויות האדם.

סופה לנדבר: מתוך כל הזכויות שאנחנו מדברים עליהן היום, אנחנו צריכים להבטיח את הזכות לשירותי בריאות.

סופה לנדבר: באישור התקציב אנחנו מדברים, בכל הוועדות, לרבות בוועדת הכספים, על הזכויות שמגיעות לכל אזרח במדינת ישראל.

סופה לנדבר: אני חושבת שצריך להגיע לשוויון זכויות.

סופה לנדבר: בשנת 1994 חוקק כאן בכנסת חוק ביטוח בריאות ממלכתי, כדי להבטיח לתושבי ישראל שירות בריאות בהתאם לעקרונות הצדק והשוויון, והמצב נכון להיום לא כל כך צודק.

סופה לנדבר: חברי הכנסת שדיברו לפני דיברו על כך שהאי-שוויון היום הולך וגדל, ובעצם יש רפואה ליותר עשירים ולפחות עשירים, לעשירים ולעניים, ואנחנו גם יודעים שתקציב משרד הבריאות לנפש ירד בשנת ב-2007 ב-14% לעומת 2001.

סופה לנדבר: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לדבר על מספר המיטות שלא עודכן בשנים האחרונות.

סופה לנדבר: אנחנו יודעים שחסרות היום כ-3,000 מיטות במדינת ישראל.

סופה לנדבר: יזמתי חוק, עם יותר מ-20 חברי הכנסת, להקמת בית-חולים באשדוד.

סופה לנדבר: במדינה דמוקרטית, שנותנת שוויון זכויות לתושביה, לתושבי העיר אשדוד, העיר שאני גרה בה, אין אותן זכויות שיש לאחרים ואין בית-חולים.

סופה לנדבר: אומנם החוק עבר בשנת 2002, אבל ממשלה אחרי ממשלה מנסה או להקפיא או בכלל להוציא, או להכניס את זה לחוק ההסדרים כך שאשדוד או הדרום בכלל לא יקבלו תוספת מיטות.

סופה לנדבר: אני חושבת שזה אי-צדק מוחלט.

צבי הנדל: אבל לפחות, עד שיקום בית-חולים, הקמנו ישיבת הסדר באשדוד.

צבי הנדל: זו רפואה רוחנית, לא רפואה גופנית.

סופה לנדבר: ברוכים הבאים לאשדוד, אבל אני חושבת שלאשדוד מגיע בית-חולים.

סופה לנדבר: עד שזה לא יקום אני לא אסתפק בדברים אחרים.

סופה לנדבר: הסבתא במסדרונות כבר נפטרה והצפיפות בבתי-החולים נמשכת.

סופה לנדבר: יש דברים נוספים: רופאים שעובדים נון-סטופ, לעתים 24 שעות ביממה.

סופה לנדבר: אנחנו, כמדינת ישראל, צריכים להעניק זכויות לאזרחי מדינת ישראל.

סופה לנדבר: ביום זה, שבו אנחנו מצטטים את הדוח ודנים בו, אני חושבת שמדינת ישראל צריכה בשנה הקרובה לתקן את העוול שנגרם בזה שיש חוסר בשירותי בריאות במדינת ישראל.

סופה לנדבר: לא כך אנחנו צריכים לחגוג 60 שנה למדינת ישראל.

סופה לנדבר: השנה אנחנו חוגגים יום הולדת למדינת ישראל, ואני חושבת שהמתנה הכי טובה תהיה אם נתקן את העוול, ונתחיל את זה לפחות משירותי הבריאות במדינת ישראל.

סופה לנדבר: תודה, אדוני היושב-ראש.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת משה שרוני, בבקשה.

משה שרוני: אדוני היושב-ראש, מכובדי השר, חברי הכנסת, ב-10 בדצמבר 1948 קיבלה האספה הכללית של האומות המאוחדות את ההכרזה האוניברסלית על זכויות האדם.

משה שרוני: לפי ההכרזה, "כל בני-האדם נולדים חופשיים ושווים בכבודם ובזכויותיהם".

משה שרוני: הכרזה זו יוצאת נגד אפליה על רקע מין, גזע, לאום, דת, מעמד ואמונה.

משה שרוני: כמו כן, ההכרזה מכירה בזכות לחינוך, לבריאות, לפרטיות, לחופש תנועה, למשפט הוגן, בחופש מצפון ודת ובזכות דמוקרטית להשתתף בממשל.

משה שרוני: על אף האמור, נראה כי התמונה קשה ועגומה בכל הנוגע לשמירה על זכויות האדם בארץ ובעולם כולו.

משה שרוני: נראה לי – ואתם בוודאי תסכימו אתי – כי כיום שמירה על זכויות האזרח היא בגדר המלצה ולא חובה מוסרית שעל כל אזרח ואזרח למלא.

משה שרוני: האפליה במדינה ירדה לשפל חדש, וזאת בכל המובנים.

משה שרוני: זכויות האדם אינן נשמרות ואף גרוע מכך.

משה שרוני: כחבר הכנסת מסיעת גיל, אני בוחר לדבר ביום זה על שני נושאים חשובים.

משה שרוני: אפליה מטעמי גיל: סעיף 2(א) לחוק שוויון הזדמנויות בעבודה, התשמ"ח–1988, אוסר אפליה מטעמי גיל.

משה שרוני: בזמן האחרון לבי נחמץ כאשר אני קורא כל מיני התבטאויות של מעבידים בנוגע לפיטורי עובדים מחמת גיל.

משה שרוני: לפני כמה חודשים התבטא מנכ"ל "כימגת", במסגרת ריאיון עמו, ואמר כי במסגרת מבצע תוכנית התייעלות יוחלפו חלק גדול מ-60 עובדיו המבוגרים של המפעל, וכי יש לפטר את המבוגרים ולהחליף אותם בצעירים.

משה שרוני: לא עבר זמן רב והנה שוב, רק לפני שבוע, אני קורא בתדהמה רבה כי מנכ"ל "אלישרא", בריאיון אחר, אומר כי הוא לא רוצה לראות בחברה עובדים עם שערות לבנות, אלא מעדיף עובדים עם שיער שחור.

משה שרוני: רבותי, דברים אלה חמורים, שכן המסקנה המתבקשת היא שהתייעלות משמעותה החלפת המבוגרים בצעירים; שכדי להתייעל יש חובה ואף מותר להפלות על רקע גיל.

משה שרוני: אני לא מבין כיצד בשנת 2008 עוד ניתן לרמוס כך זכויות של האדם.

משה שרוני: האם ניתן להחליט כי עוד בטרם גיל הפרישה לפי חוק, האדם כבר זקן מדי ולא תהיה בו יותר תועלת?

משה שרוני: כיצד יכולים מעבידים להתבטא ולומר שלאנשים, טרם הגיעם לגיל הפרישה, בכלל אין כבר שאיפות להתקדם?

משה שרוני: הרי כיום גיל הפרישה הוא 67 לגברים ו-64 לנשים.

משה שרוני: רבותי, מדובר בחשיבה מוטעית וחסרת בסיס שלאנשים מבוגרים אין עוד רצון להתקדם, להתפתח, לעבוד.

משה שרוני: מדובר באפליה נטו, אשר אין לה מקום במדינה נאורה, שמתיימרת לומר שהיא שומרת על זכויות אזרחיה.

משה שרוני: זכותו של אדם לעבוד, זכות של תשתית היא.

משה שרוני: העבודה סם חיים היא לאדם.

משה שרוני: אדם שעבודתו ניטלה ממנו, מקצת כבודו ניטל ממנו.

משה שרוני: תחינתו של האדם לפני אלוהיו היא "אל תשליכני לעת זיקנה, ככלות כוחי אל תעזבני" – תהילים, ע"א, ט'.

משה שרוני: זו גם בקשת העובד שעוד רחוק מגיל הפנסיה, שלא תיכפה עליו פרישה מוקדמת בניגוד לרצונו ושאפליה מחמת גיל תיפסק.

משה שרוני: נושא נוסף שחשוב לי להעלותו במסגרת יום זה הוא הנטייה להדביק תוויות לקבוצות אתניות שונות.

משה שרוני: כאן אני רוצה להדגיש את נושא העדה האתיופית, אשר מופלית ומקופחת ללא הרף במדינת ישראל.

משה שרוני: אני בטוח שכולכם הזדעזעתם כמוני כאשר קראתם לא פעם ולא פעמיים על האפליה כלפי האתיופים במדינה, על האמירות הקשות שנאמרו נגדם.

משה שרוני: אני לא מבין כיצד מדינה שלכאורה מעודדת עלייה יכולה לתת יד לאמירות גזעניות ופוגעות כגון אלה של מר כרמי גילון, ראש מועצת-מבשרת ציון: האתיופים מלכלכים והורסים, מרכז הקליטה שלהם מוריד את ערך הדירות; או לכך שבפתח-תקווה, בבית-הספר "למרחב", בודדו תלמידות אתיופיות מהתלמידים האחרים.

משה שרוני: כל מקרה של אפליה נגד אתיופים ראוי להוקעה.

משה שרוני: אין לכך מקום בחברה ויש לבער את הנגע מתוכנו.

משה שרוני: יש לקיים את ההכרזה שקיבלה האספה הכללית של האומות המאוחדות ולהפנים כי כל בני האדם נולדים חופשיים ושווים בכבודם ובזכויותיהם.

משה שרוני: חברי, אין לי ספק שבשני נושאים אלו לא מוצה עניין שמירת זכויות האדם, ואפשר להמשיך ולדבר על נושאים רבים ללא סוף.

משה שרוני: זמני קצר, ועל כן כל מה שנותר לי לבקש – שכולנו נירתם למשימה ונלחם יחדיו למען זכויות אלו.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת עתניאל שנלר, בבקשה.

יצחק זיו: ברכותי.

עתניאל שנלר: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, ראשית, אני רוצה להודות לבית, לחברי הכנסת, על האמון בבחירתם בי לשמש סגן ליושבת-ראש הכנסת.

עתניאל שנלר: אני רוצה לומר לכם, שכאשר אתה רואה את יושבת-ראש הבית, אתה מבין את גודל האחריות בתפקיד של סגן ליושבת-ראש כה מוצלחת של הבית הזה.

עתניאל שנלר: אני חושב שהביטוי המוחשי לזכויות האזרח בא לידי ביטוי ממש כאן, בבית הזה, חברי חברי הכנסת.

עתניאל שנלר: הבית הזה יש בו 120 כיסאות.

עתניאל שנלר: הוא מייצג את כולם, ויש לו גג אחד שמסמן את ה"ביחד" של כולם.

עתניאל שנלר: הוא בעצם מסמל את אותו האדם שבכל אחד ואחד מאתנו.

עתניאל שנלר: אומר רבי עקיבא במסכת אבות: חביב אדם שנברא בצלם.

עתניאל שנלר: חיבה יתירה נודעת לו שנברא בצלם, שנאמר "בצלם אלוהים עשה את האדם".

עתניאל שנלר: זו היהדות: זכות האדם באשר הוא אדם.

עתניאל שנלר: אדם מורכב מכמה מלים.

עתניאל שנלר: הוא מורכב גם מהמלה "דם", כי הדם הוא הנפש, כמופיע בספר בראשית.

עתניאל שנלר: אותה נפש רגישה של כל אחד ואחד, הכבוד העצמי, התחושה, הרגש.

עתניאל שנלר: אנחנו רגילים להיות רגישים לילדים, לבני המשפחה, לחבר ולרע.

עתניאל שנלר: האם אנו נוהגים באותה מידה של רגישות כלפי האחר, כלפי השונה, כלפי היריב, כמאמרו של רבי עקיבא: "ואהבת לרעך כמוך"?

עתניאל שנלר: האדם זה גם אדמה, הצד השורשי, השייכות, הקביעות, הזכות לאדמה.

עתניאל שנלר: בתווך, בין הנפש והרגש לבין האדמה והביסוס, נמצא האדם.

עתניאל שנלר: בין הדם לאדמה נמצא האדם.

עתניאל שנלר: אדוני היושב-ראש, על כנסת ישראל לשמור על הסיוע לכל אדם באשר הוא אדם.

עתניאל שנלר: גם אם מדובר באזורי טבע ואסון בחוץ-לארץ, גם אם מדובר בנו, בהצבת תמרור גבוה של זכויות האדם הפלסטיני לצד זכות האומה שלנו לחיות ולהגן על עצמה, כי גם היריב-האויב הוא אדם באשר הוא אדם.

עתניאל שנלר: עלינו החובה להסתכל במראה ולשאול אם עשינו את הכול על מנת לשמור על הדבר הטבעי שלנו, על הזכות שלנו, על ההגנה שלנו כעם, על זכויות וכיבוד החברתי, הכלכלי והלאומי של כל פרט.

עתניאל שנלר: אסיים ואומר שמבחן זכויות האדם הוא לא בדקלרציה.

עתניאל שנלר: המבחן הגדול שלנו הוא דווקא כשקשה ביטחונית, דווקא כשקשה רעיונית, דווקא כשקשה פוליטית.

עתניאל שנלר: אז הבית הזה יכול להראות דוגמה לכיבוד זכות האדם, לכיבוד האדם.

עתניאל שנלר: אדוני היושב-ראש, חלף חג החנוכה, חג האור, שבו אנו מקרינים החוצה את האור.

עתניאל שנלר: הבית הזה צריך להקרין את האור של האדם שהוא אדם באשר הוא אדם.

עתניאל שנלר: סיימנו את חנוכה, ואני רוצה בהזדמנות זו לברך בחג שמח את כלל אזרחי ישראל המוסלמים ואחריהם הנוצרים, ולומר שהכוח שלנו הוא באור המאחד את כולנו.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: כבוד השר גאלב מג'אדלה, בבקשה.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, מכובדי חברי הכנסת, התבקשתי להשיב במקום שר המשפטים.

גאלב מג'אדלה: לפני שאתחיל את התשובה שלי, אני מבקש לברך את חבר הכנסת שנלר: ברכות חמות לרגל מינויך לסגן יושבת-ראש הכנסת.

גאלב מג'אדלה: בהזדמנות זו הרשו לי לומר כמה מלים בערבית, לפנות לאוכלוסייה שאני נמנה עמה, האוכלוסייה המוסלמית, ולברך אותה לרגל חג הקורבן המתחיל מחר ומסתיים ביום שבת.

גאלב מג'אדלה: (נושא דברים בשפה הערבית; להלן תרגומם לעברית: חג שמח.

גאלב מג'אדלה: אנו מאחלים לכל האזרחים המוסלמים חג שמח ומוצלח, חג של ידידות ואחווה בין כל האזרחים.

גאלב מג'אדלה: כמו כן, אנו מברכים את כלל התושבים הנוצרים לרגל חג המולד בברכת חג שמח.

גאלב מג'אדלה: ) דוח האגודה לזכויות האזרח בישראל מעלה סוגיות רבות, המחייבות בחינה מעמיקה על-ידי הממשלה והכנסת בישראל.

גאלב מג'אדלה: ראשית, התופעה החמורה ביותר שעלתה בדוח, ואני מגנה אותה מכול וכול, היא סוגיית האפליה והגזענות כלפי הציבור הערבי החי במדינת ישראל.

גאלב מג'אדלה: הציבור הערבי הוא חלק בלתי נפרד מאזרחי המדינה, ויש לתת את הדעת כיצד הגענו למצב המתואר, ואיך ניתן לפתור את הבעיות אשר עלו בדוח.

גאלב מג'אדלה: זו תופעה שיש למגרה לחלוטין.

גאלב מג'אדלה: אני אומר למכובדי חבר הכנסת אריה אלדד, לאחר דבריו, כי התשובה הטובה ביותר על הפחד שהצגת, של אזרחי ישראל היהודים, שקראת לו "הפחד הטבעי", היא השלום.

גאלב מג'אדלה: השלום יכול להבטיח לך שאם אתה שומע אזרח דובר ערבית אינך מפחד ממנו באופן טבעי בסביבתך.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה לומר לך ולכולנו בהזדמנות זו, שמה שקורה מבחינת האפליה והגזענות כלפי הציבור הערבי זו בעיה יהודית וישראלית.

גאלב מג'אדלה: כל אחד מאתנו צריך לבדוק איך הגענו לזה, למה נכשלנו בבית לחנך נגד זה, האם בית-הספר מילא את ייעודו לחנך נגד התופעות האלה.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להרגיע את הציבור הערבי-הישראלי שזו לא בעיה שלנו אלא זו בעיה של כל החברה הישראלית.

גאלב מג'אדלה: נוסף על כך, הדוח מעלה את סוגיית הסחר בבני-אדם.

גאלב מג'אדלה: מדינת ישראל חוקקה חוק מקיף לעניין המאבק בסחר בבני אדם.

גאלב מג'אדלה: החוק מכונה חוק איסור סחר בבני-אדם.

מנחם בן-ששון: אדוני, ההגינות מחייבת לומר שזו הצעה של חברת הכנסת, שהוכנה עם הממשלה.

זהבה גלאון: תודה, אדוני.

מנחם בן-ששון: היתה ועדת חקירה והיתה עבודה.

מנחם בן-ששון: זה לא משנה את מה שאדוני אומר.

גאלב מג'אדלה: אני מודה לאדוני על התוספת.

גאלב מג'אדלה: אני משיב במקום שר המשפטים, ואתה לא מצפה מאתנו שכאשר אנחנו משיבים אנחנו גם נדע את ההיסטוריה מסביב לכול, בכל הכבוד לכבוד יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט.

מנחם בן-ששון: לא.

גאלב מג'אדלה: אבל אני מודה לך על התוספת.

גאלב מג'אדלה: אם כך תוסיף לכל אחד תוספות כאלה, אנחנו נצטרך כאן להוסיף דף נוסף.

מנחם בן-ששון: ראינו פה הרבה דוגמאות.

גאלב מג'אדלה: אני מציע גם להוציא עט ולהמשיך לרשום.

גאלב מג'אדלה: החוק קובע מדרג של עבירות פליליות שנועד לתת מענה לתופעות של ניצול בדרגות חומרה שונות, מהכבד אל הקל.

גאלב מג'אדלה: מדרג זה כולל סחר בבני-אדם, החזקה בתנאי עבדות, עבודת כפייה ועושק.

גאלב מג'אדלה: כמו כן, סעיפי החטיפה שונו כדי להתאים אותם למציאות החדשה של חטיפות מעבר לגבולות מדינה לשם סחר בבני-אדם, ונוספה עבירה של גרימה לעזיבת המדינה לשם זנות או עבדות.

גאלב מג'אדלה: יש במכלול העבירות כדי לתת מענה לשדה רחב של ניצול, וחלקן חופפות זו את זו.

גאלב מג'אדלה: קיום קשת רחבה של עבירות מועיל לסתום חורים ולמנוע הימלטות מאימת הדין בשל אי-קיום יסוד זה או אחר בעבירה מסוימת.

גאלב מג'אדלה: כמו כן, החוק קובע עונשי מינימום לעבירות סחר בבני-אדם ועבדות.

גאלב מג'אדלה: החוק מספק סדרה של הגנות לקורבנות סחר ועבירות נלוות ובכלל – הגנות במסגרת ההליך המשפטי: דיון בדלתיים סגורות, איסור פרסום פרטי קטינים, זכות לקבל מידע ולהביע עמדה בצמתים מרכזיים של ההליכים הפליליים, אפשרות להעיד שלא בפני הנאשם, חובת דיווח לגבי עבירות סחר בבני-אדם וקרן חילוט ייעודית שאחת ממטרותיה המרכזיות היא להגן על קורבנות סחר ועבדות בכלל ועל קורבנות אינדיבידואלים בנסיבות מסוימות.

גאלב מג'אדלה: נוסף על כך נקטה הוועדה צעדים נוספים:

גאלב מג'אדלה: הקמת ועדת מנכ"לים לתיאום המאבק בסחר בבני-אדם – ביום 21 במאי 2006 מינתה הממשלה ועדת מנכ"לים כדי לתאם את מדיניות המאבק בסחר בבני-אדם.

גאלב מג'אדלה: ועדה זו התכנסה כמה פעמים ומינתה צוותי משנה כדי להכין תוכנית לאומית למאבק בסחר למטרות זנות ועבדות; מינוי מתאמת בין-משרדית בנושא המאבק בסחר בבני-אדם – החלטת הממשלה הורתה על מינוי מתאם בין-משרדי מקרב עובדי משרד המשפטים שתפקידו לתאם בין משרדי הממשלה ובינם לבין ארגונים לא ממשלתיים בנושא המאבק בסחר בבני-אדם.

גאלב מג'אדלה: תוכניות לאומיות למאבק נגד הסחר לזנות והעבדות – ועדת המנכ"לים אישרה שתי תוכניות לאומיות: למאבק בסחר לזנות, שאושרה ביולי 2007, ולמאבק בעבדות ובסחר לעבדות ולעבודת כפייה, שאושרה בינואר 2007.

גאלב מג'אדלה: הערך המוסף בתוכניות אלה הוא בכך שהן מאפשרות לממשלה לנווט במקום להגיב.

גאלב מג'אדלה: כל תוכנית מציבה כמה יעדים בעדיפות גבוהה ביותר, וכדי לקדם את אותם יעדים מונו צוותי משנה כדי להגיש הצעות אופרטיביות.

גאלב מג'אדלה: מן היעדים, במקום הכי גבוה בסדר העדיפויות במאבק נגד העבדות: קידום קבלת מידע מחו"ל, בניית מערך תרגום מקיף, חלוקת עבודה בין רשויות אכיפת החוק לעניין עבירות אלה ועבירות אחרות שמכוונות למנוע ניצול עובדים זרים, בניית מערך לזיהוי קורבנות העבירה ובניית סל שירותים לקורבנות עבירות אלה.

גאלב מג'אדלה: ברצוני להדגיש כי החלטת ממשלה מיום 2 בדצמבר 2007 אישרה את התוכניות הלאומיות הללו.

גאלב מג'אדלה: ממשלת ישראל תמשיך להיאבק בתופעת הסחר בבני-אדם בפרט ועל שמירה והגנה על זכויות האזרח בכלל.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

אמנון כהן: מה מציע אדוני השר?

גאלב מג'אדלה: מה מבקש המציע?

גאלב מג'אדלה: להסתפק בדברי השר?

גאלב מג'אדלה: להעביר לוועדה?

אמנון כהן: דיון במליאה.

אמנון כהן: לכן – כבוד השר, מה אתה מציע?

גאלב מג'אדלה: זה נושא ציבורי ממדרגה ראשונה.

גאלב מג'אדלה: נושא שיש עליו הסכמה בין כל חלקי הבית.

גאלב מג'אדלה: מן הראוי שהחברה הישראלית תיתן לזה ביטוי ויהיה דיון במליאה.

אמנון כהן: אוקיי.

אמנון כהן: אז אנחנו מצביעים – הצעה אחרת לדב חנין.

דב חנין: תודה רבה, אדוני.

דב חנין: הדוח של האגודה לזכויות האזרח הוא נושא מורכב ביותר וכולל הרבה מאוד אלמנטים, שכל אחד מהם ראוי לדיון מקיף בפני עצמו.

דב חנין: יש הדוח שמראה עלייה בגזענות בחברה הישראלית; יש הדוח שמראה פגיעות בזכויות האדם בהליכים הפליליים; יש הנושא של מח"ש – המחלקה לחקירות שוטרים; יש הנושא של אלימות שוטרים ופגיעות באזרחים; יש הנושא של זכויות חברתיות, ולכן, אדוני היושב-ראש, אני חושב שנושא כזה, ראוי היה לפרק אותו ולהביא כל אחת מההצעות לדיון נפרד, מיוחד, באחת מוועדות הכנסת, כדי שנוכל באמת למצות את הנושא עד תום.

דב חנין: תודה.

אמנון כהן: המציעים אמרו שהם רוצים דיון במליאה, אז אנחנו נצביע בעד הצעת המציעים.

אמנון כהן: מי שיצביע בעד – זה בעד דיון במליאה.

אמנון כהן: הצבעה.

אמנון כהן: הצבעה מס' 3 בעד ההצעה לכלול את הנושא בסדר-היום – 18 נגד – 1 נמנעים – אין ההצעה לכלול את הנושא בסדר-היום של הכנסת נתקבלה.

אמנון כהן: בעד – 18, אחד נגד, אין נמנעים.

אמנון כהן: אני קובע שההצעות לסדר-היום מועברות לדיון במליאה.

אמנון כהן: שוויון אזרחי

אמנון כהן: אנו עוברים להצעה רגילה לסדר-היום בנושא: שוויון אזרחי – של חבר הכנסת אופיר פינס; הצעה מס' 4249.

אמנון כהן: בבקשה.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני רוצה להודות בשמכם לשר גאלב מג'אדלה על כך שהוא ניאות להחליף את שר המשפטים, אבל יתקנו אותי ותיקי הבית הזה יותר ממני – אני לא זוכר יום זכויות האדם ששר המשפטים לא בא בו לדבר במליאה.

אופיר פינס-פז: אני לא זוכר.

אופיר פינס-פז: חבל.

אופיר פינס-פז: חבל, כי זה פוגע באיזה מקום במחויבות, וזה גם מתקשר למאבק המרכזי שעומד היום על סדר-יומו של שר המשפטים מול מערכת המשפט הישראלית, וזה משדר שדר באותו כיוון.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, ההצעה לסדר-היום שאני מעלה מדברת על חוק-יסוד: השוויון האזרחי.

אופיר פינס-פז: אני מאוד אוהב ומעריך את הדמוקרטיה הישראלית, אבל עם כל הכבוד – ויש כבוד – הדמוקרטיה הישראלית היא דמוקרטיה מוגבלת.

אופיר פינס-פז: היא דמוקרטיה נכה.

אופיר פינס-פז: מגילת העצמאות שלנו קבעה את עקרון השוויון כאחד העוגנים הראשיים שעל בסיסם מוקמת המדינה היהודית כאן, בארץ-ישראל.

אופיר פינס-פז: העובדה שלאורך כל הדרך עקרון השוויון נדרס ברגל גסה ולא מקוים, לא כחוק-יסוד – והוא גם הסיבה המרכזית לכך שאין חוקה בישראל – זה דבר שפוגע פגיעה אנושה באושיות הדמוקרטיה הישראלית.

אופיר פינס-פז: אני שואל את עצמי: מתי נתבגר?

אופיר פינס-פז: מתי נתעלה על עצמנו ונבין שכשאנחנו מדברים על מדינה יהודית ודמוקרטית אנחנו לא יכולים באותה נשימה להתעלם, למשל, מהזכויות האזרחיות של המיעוט הלא-יהודי, המיעוט הערבי בתוכנו?

אופיר פינס-פז: אם אנחנו רוצים לשמור על הייחודיות הזאת – ואבות המדינה הבינו את זה – – –

מנחם בן-ששון: חבר הכנסת פינס, זה לא רק המיעוט הערבי.

מנחם בן-ששון: כל מי שאינם יהודים, 350,000.

אופיר פינס-פז: כן, כן.

אופיר פינס-פז: עניין השוויון הוא מעל ומעבר לשאלת המיעוט הערבי.

אופיר פינס-פז: אבות המדינה, דור המייסדים, שאי-אפשר להאשים אותו שהיה דור שמאלני – מי שיקרא את החלטות מפא"י של אז, זה אפילו לא הליכוד של היום – זה לא היה דור שלא הבין.

ראובן ריבלין: היטבת לומר, כי המיעוט הערבי הוא מיעוט לעומתי, ואנחנו צריכים לחיות אתם, גם הם וגם אנחנו.

ראובן ריבלין: ההערה של יושב-ראש ועדת החוקה לא צדקה, משום ששאר המיעוטים אינם לעומתיים.

ראובן ריבלין: הגדולה של הדמוקרטיה שלנו היא שהיא יכולה להתמודד עם זה.

אופיר פינס-פז: נכון, זו הגדולה, ועל כך גאוותנו, אבל אנחנו מסרבים, מכל מיני שיקולים, לחוקק את חוק-יסוד: השוויון האזרחי, או מתקשים מאוד לנסח חוקה בהסכמה.

אופיר פינס-פז: דרך אגב, לא רק בגלל עניין השוויון האזרחי לערביי ישראל, אלא גם בגלל בעיות שקשורות דווקא עם הציבור החרדי והדתי, כפי שהוא מיוצג על-ידי חברי הכנסת מהמפלגות הדתיות; לא בטוח שיש לנו בעיה עם הציבור עצמו.

אופיר פינס-פז: יש סוגיות שקשורות לעקרון השוויון גם בהקשרים שבתוך הקהילה היהודית בין דתיים ללא-דתיים.

אופיר פינס-פז: אבל גם על זה אנחנו מוכרחים להתגבר, כי המציאות העכשווית, כפי שהיא, היא בלתי אפשרית.

אופיר פינס-פז: דעו לכם, אם לא נגיע לחוקה בהסכמה, או לחלופין לחקיקת השלמת חוקי-היסוד, נמצא את עצמנו יותר ויותר גם במצבים מביכים, וגם עם פחות ופחות תשובות לעצמנו ולעולם שאנחנו עובדים אתו בחוץ.

אופיר פינס-פז: לכן מצאתי לנכון, אדוני היושב-ראש, ביום חגיגי זה, שבו אנחנו מציינים את נושא זכויות האדם בישראל, זכויות הפרט, להציג את הסוגיה הזאת במסגרת הדיון במליאה.

אופיר פינס-פז: יש בתוכנו הציבור הערבי והאנשים שחבר הכנסת מנחם בן-ששון דיבר עליהם, ציבור של עולים חדשים שמעמדם לא הוסדר עד הסוף, ועוד ציבורים בתוכנו שלא נהנים משוויון אזרחי.

אופיר פינס-פז: אני לא מדבר עכשיו על עניין לאומי.

אופיר פינס-פז: אמרנו גם לציבור הפלסטיני: העניין הלאומי, היכולת לממש את השאיפות הלאומיות של העם הפלסטיני תהיה במדינה הפלסטינית שאנחנו, כמדינה, תומכים בהקמתה.

אופיר פינס-פז: אבל כל אזרח שגר פה ויש לו אזרחות במדינה הזו, ראוי שייהנה ממלוא שוויון הזכויות האזרחי ללא אפליה, ללא משוא-פנים, ללא גזענות וללא סטנדרטים כפולים.

אופיר פינס-פז: אני מאוד מקווה שיגיע הרגע שכנסת ישראל תהיה מסוגלת לעשות מעשה שישנה את הדבר הזה, יבצר את מעמדה של הדמוקרטיה הישראלית, יבנה אותה על יסודות איתנים, כפי שמייסדי המדינה רצו, ייחלו וכתבו במגילת העצמאות, ובסופו של דבר יבטיח את מעמדנו בקרב הקהילה הבין-לאומית להרבה מאוד דורות קדימה.

אופיר פינס-פז: תודה רבה.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: אין תשובת שר, לכן נעבור להצבעה – או מליאה או הסרה.

אופיר פינס-פז: אני בעד מליאה, אני חייב.

מנחם בן-ששון: אני רוצה להציע הצעה אחרת.

מנחם בן-ששון: אפשר?

אמנון כהן: אתה יכול, אבל לא בהכרח.

מנחם בן-ששון: אדוני השר, חברי יושב-ראש ועדת הפנים, הדברים שלך נכוחים, והם נכוחים ליום הזה.

מנחם בן-ששון: לכן, המקום לדון בהם, לפי הבנתי, הוא ועדת החוקה, שהרי ממילא בשבוע הבא אנחנו שבים לעסוק בסוגיית השוויון, וחלק מהדיונים אתה שיקפת בדברים שאמרת מעל הבמה.

מנחם בן-ששון: אני מבקש שהדיון יהיה בוועדת החוקה, אדוני היושב-ראש.

אמנון כהן: אתה מסכים, אדוני המציע?

אופיר פינס-פז: מסכים.

אמנון כהן: לא שיערתי שיהיה אחרת.

אמנון כהן: אפשר לעבור להצבעה.

אמנון כהן: מי שבעד הוא בעד ועדה, מי שנגד הוא בעד הסרה.

אמנון כהן: הצבעה מס' 4 בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – 15 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הנושא לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

אמנון כהן: בעד – 15, אין נגד ואין נמנעים.

אמנון כהן: ההצעה לסדר-היום בנושא שוויון אזרחי עוברת לדיון בוועדת החוקה של הכנסת.

אמנון כהן: [מס' כ/291, כ/142; "דברי הכנסת", מושב שני, חוב' כ"ג, עמ' 8026; מושב שלישי, חוב' ח, עמ' 12420; נספחות.

אמנון כהן: ]

אמנון כהן: אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

אמנון כהן: הנושא הוא הצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי), התשס"ח–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

אמנון כהן: אני מזמין את יושב-ראש ועדת הכספים, חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב, להציג את הצעת החוק.

אמנון כהן: בבקשה.

אמנון כהן: יש הסתייגויות.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, רבותי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי), התשס"ח–2007.

סטס מיסז'ניקוב: הצעת חוק זו פוצלה מהצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה וצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי, פנסיה חובה, הפחתת שיעורי מס ותיקוני חקיקה), וזאת לאחר דיונים רבים בוועדה.

סטס מיסז'ניקוב: סברנו שכריכה של חמישה נושאים שאין ביניהם כל קשר אינה ראויה ואינה נכונה.

סטס מיסז'ניקוב: לפיכך, באישור המליאה, ואף שהיתה התנגדות של הממשלה, פיצלנו את ההצעה, כך שהיום מובאות בפניכם שתי הצעות חוק נפרדות: אחת, מס הכנסה שלילי, ושנייה, הפחתת מדרגות המס.

סטס מיסז'ניקוב: יתר התיקונים נותרו על שולחנה של הוועדה להמשך הכנתם לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

סטס מיסז'ניקוב: החוק הזה, מס הכנסה שלילי, הוא הישג משמעותי ביותר לכנסת, לממשלת ישראל וגם לוועדת הכספים, שבסופו של דבר חוקקה אותו.

סטס מיסז'ניקוב: הצעת החוק נועדה לקבוע מס הכנסה שלילי, שמטרתו להגדיל את השכר של בעלי ההכנסות הנמוכות.

סטס מיסז'ניקוב: בהצעת החוק מוצע לקבוע, כי יינתן מענק לעובד שהוא עצמאי או שכיר מעל גיל 23 שהוא הורה לילדים, או שהוא מעל גיל 55 ללא ילדים או שילדיו מעל גיל 19.

סטס מיסז'ניקוב: היקף המענק מושפע משיעור ההשתכרות וממספר הילדים של העובד.

סטס מיסז'ניקוב: כאשר לעובד יש ילד אחד או שניים, המענק עומד על 70 שקלים למי שהכנסתו הממוצעת עולה על 1,725, ו-275 שקלים למי שמשתכר בין 3,000 ל-4,000 שקלים.

סטס מיסז'ניקוב: אולם, אם יש לעובד שלושה ילדים לפחות, שיעור המענק גבוה יותר והוא עומד על 100 שקלים למי שהכנסתו הממוצעת עולה על 1,725 שקלים, ו-400 שקלים למי שמשתכר בין 3,000 ל-4,000 שקלים.

סטס מיסז'ניקוב: נוסף על כך נקבעה נוסחה לחישוב המענק למי שנקבע לו שכר מינימום מותאם לפי חוק שכר מינימום ולאנשים עם מוגבלות גופנית, נפשית או שכלית שאינם מגיעים לרצפת ההכנסה שנקבעה.

סטס מיסז'ניקוב: שיעורי המענק מבוססים על הטרפז, שהוא פונקציה של היקף ההכנסה ושיעור המענק, וכך למעשה ייווצר תמריץ חיובי ליציאה לעבודה, בעיקר במשפחות שיש בהן כמה ילדים, שכן תחולת העוני בקרב משפחות אלה גדולה ביותר.

סטס מיסז'ניקוב: בהצעת החוק המקורית שהביאה הממשלה, המענק נועד לשכירים שיש להם ילדים בלבד.

סטס מיסז'ניקוב: במהלך הדיונים בוועדה מצאנו שאין מקום להפלות את אוכלוסיית העצמאים, ולפיכך, בהסכמת הממשלה, הוספנו פרק העוסק במענק לעצמאי.

סטס מיסז'ניקוב: המענקים ישולמו באופן שונה לשכיר ולעצמאי: המענק לשכיר ישולם אחת לרבעון, מהשנה העוקבת לשנת העבודה שבגינה משולם המענק, ישירות לחשבון הבנק שלו.

סטס מיסז'ניקוב: לעצמאי המנגנון מעט שונה, וסכום המענק יקוזז כנגד המס שהעצמאי חייב בו בשל הכנסה מכל מקור שהוא, לרבות שבח, שהפיק בשנת המס שבשלה נתבע המענק.

סטס מיסז'ניקוב: בתום ארבע שנים, ואם לא קוזז כל סכום המענק, רשות המסים תשלם ישירות לחשבון הבנק של העצמאי את סכום ההפרש בניכוי 25% מהסכום.

סטס מיסז'ניקוב: קביעת הזכאות לעצמאי היא הישג אדיר שהושג בוועדה.

סטס מיסז'ניקוב: הישג נוסף שהושג בוועדה באישור הממשלה הוא תחולת החוק על בני 55 ומעלה, שבמרבית המקרים ילדיהם עברו את גיל 19, ולכן זכאותם היתה נשללת לפי ההצעה המקורית.

סטס מיסז'ניקוב: בהצעה שבפניכם נקבע כי גם בני 55 ומעלה, אף אם אין להם ילדים או שילדיהם מעל גיל 19, יהיו זכאים למענק המס.

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה להוסיף שדווקא האוכלוסייה הזאת, של בני 55 פלוס, היא הכי פגיעה, כי ברגע שהיא נפלטת ממעגל העבודה מכל מיני סיבות, בגלל נכות או בגלל פיטורים, אין תמריץ מצד המעביד להעסיק מחדש את האנשים האלה, ומובן שברגע שאנחנו משווים את התנאים שלהם לאלה שיש להם ילדים מתחת לגיל 18, זה מהווה תמריץ גם עבור האוכלוסייה הזאת, שעדיין רואה את עצמה כרוצה לעבוד.

סטס מיסז'ניקוב: נוסף על כך, הצעת החוק כוללת תיקון עקיף לפקודת מס הכנסה המחייב הגשת דוחות על הכנסה באופן מקוון – לעצמאי, למעביד ולמנכה.

סטס מיסז'ניקוב: תיקון זה יביא לייעול מערכת רשות המסים, לאכיפה יעילה ולתשלום מהיר לזכאים.

סטס מיסז'ניקוב: תחילתה של הצעת חוק לגבי שכיר היא ב-1 בינואר 2008, על הכנסה שהופקה בשנת 2007, ולגבי עצמאי התחילה היא ב-1 בינואר 2009, על הכנסה שהופקה בשנת המס 2008.

סטס מיסז'ניקוב: עם זאת, מוצע כי בשנים 2008 ו-2009 החוק יחול רק על מי שהוא תושב אזור שנקבע כאזור שחלה עליו תוכנית מהל"ב – שילוב מקבלי גמלאות בעבודה.

סטס מיסז'ניקוב: אני סבור כי הצעת חוק זו חשובה ביותר, והיא יוצרת היסטוריה במערכת המסים בישראל.

סטס מיסז'ניקוב: שוב, בהזדמנות זו אני רוצה להודות לממשלת ישראל, שיזמה את החוק, לשרי האוצר – גם הקודם וגם הנוכחי – שקידמו אותו, ליושב-ראש הקואליציה, שנמצא פה אתנו וגם הוא עשה רבות כדי שהרפורמות האלה יעברו, וכמובן לחברי הכנסת, ובראש ובראשונה לחברי ועדת הכספים, שתרמו רבות לשיפור ההצעה בהשוואה להצעה המקורית.

סטס מיסז'ניקוב: אני מניח שחבר הכנסת סילבן שלום ידבר אחרי, אבל אני רוצה להודות לו על שהחתים את רוב חברי הבית הזה על הצעה דומה, שילב את זה בהצעת החוק הממשלתית, ובסופו של דבר מה שמובא היום לפניכם – ומייד אני גם אגיע לזה – זה שילוב של שתי הצעות, גם ממשלתית וגם פרטית.

קריאה: – – –

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה להודות, גם בעזרת חבר הכנסת אפללו וגם בלי עזרתו, לצוות הנפלא של היועצות בוועדת הכספים, ולכל הצוות של ועדת הכספים בכלל, למנהל הוועדה וגם לצוות המזכירות, שתרמו ועשו רבות כדי שההצעה הזאת תעבור ותונח היום לפניכם.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש לאשר את הצעת החוק שמוגשת בפניכם בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

ראובן ריבלין: הסתייגויות – – –

סטס מיסז'ניקוב: מה ההסתייגויות?

סטס מיסז'ניקוב: אני לא יודע מה ההסתייגויות.

סטס מיסז'ניקוב: אתה חושב שלמדתי אותן בעל-פה?

ראובן ריבלין: – – –

סטס מיסז'ניקוב: סליחה, לא למדתי את ההסתייגויות בעל-פה, אבל מכיוון שאנחנו סיכמנו בוועדה שזה יעבור as is, אני אבקש להסיר את כל ההסתייגויות, אם יעלו.

יצחק זיו: אני שואל קודם כול את חבר הכנסת סילבן שלום לגבי ההסתייגות.

סילבן שלום: ההסבר הוא שההסתייגויות יורדות, אבל – – –

יצחק זיו: אז בבקשה, חבר הכנסת סילבן שלום.

ראובן ריבלין: – – –

יצחק זיו: אז חבר הכנסת ראובן ריבלין, בבקשה.

ראובן ריבלין: ברשותך, הואיל וחבר הכנסת סילבן שלום רוצה – – –

יצחק זיו: תרגישו נוח.

ראובן ריבלין: תודה רבה; אני מאוד מודה לאדוני.

סילבן שלום: אדוני היושב-ראש, אני מודה לך.

סילבן שלום: חברי הכנסת, אני שמח היום שאנחנו סוף-סוף מגיעים לתחנה האחרונה של אישור חוק מס הכנסה שלילי; הצעת חוק שהבאתי לכנסת עוד לפני למעלה משנה, הצעת חוק שחתמו עליה כל חברי הכנסת.

סילבן שלום: ממשלת ישראל הגישה גם היא הצעה משלה, והיום אנחנו מביאים בשורה שתושלם בעוד שנתיים, בתוך שנתיים, ולמעלה מ-50% מהאוכלוסייה במדינת ישראל – מהאוכלוסייה העובדת – יקבלו תוספת שכר שתנוע בין 275 ל-400 שקלים בחודש.

סילבן שלום: אוכלוסייה ששנים נלחמת את מלחמת הקיום שלה – היום אנו מחזירים לה את הכבוד ואומרים לה שמי שעובד זכאי לקבל מהמדינה, גם אם הוא לא מגיע לסף המס.

סילבן שלום: כאשר הגשתי את ההצעה הזאת עמדה לנגד עיני, כמובן, הרפורמה במס שעשיתי בשנת 2002, רפורמה במס שהורידה את שיעורי המס מ-62% ל-49%, רפורמה במס שהביאה למהפך דרמטי במצב המשק ולצמיחה מהירה במשק הישראלי, לפי מחלקת המחקר של בנק ישראל.

סילבן שלום: היא הביאה לירידה חדה באבטלה, למצב שבו מאות אלפי אנשים נכנסו לשוק העבודה.

סילבן שלום: היא הביאה לעודף הכנסות אדיר ממסים על-ידי מיסוי שוק ההון, מיסוי הבורסה – השנה 4.5 מיליארדי שקלים, נוסף על המיסוי הפרסונלי, קרי כל אותם טייקונים שעובדים בחו"ל ומרווחים מיליארדים לא שילמו מסים עד אז, ומאז הם משלמים סכומים אדירים לקופת האוצר הישראלי.

סילבן שלום: אבל אז, כמו עכשיו, היתה בעיה, שמי שלא מגיע לסף המס, לא נהנה מאותן הטבות.

סילבן שלום: לכן, נתנו אז תוספת קטנה של עשרות שקלים דרך ביטוח לאומי ומס בריאות.

סילבן שלום: הרפורמה נכנסה לתוקף ב-1 בינואר 2003, ובמרס אותה שנה הפסקתי להיות שר האוצר.

סילבן שלום: נאלצתי להמתין עד אשר הייתי חבר הכנסת מהשורה, לכנס את ועדת-רבינוביץ מחדש, ולהחיש את אותה הצעת חוק למס הכנסה שלילי, אשר קובעת שהתשלום יהיה לכל אלה שלא נהנו מאותן הפחתות מס משמעותיות.

סילבן שלום: כל חברי הכנסת, 100% שלהם, חתמו על הצעת החוק, לראשונה בהיסטוריה של הכנסת הזאת, מלבד שרים, סגני שרים ויושבת-ראש הכנסת, שלא זכאים לחתום.

סילבן שלום: אדוני היושב-ראש, ניסיון העבר מלמד שמדינות שהפעילו תוכנית מס הכנסה שלילי תרמו באופן משמעותי להקטנת מספר העניים בקרב משפחות שיש בהן עובדים ולהפחתת עוצמת העוני של אלה שנותרו עניות.

סילבן שלום: באנגליה זו דוגמה מוכחת, אבל גם מחקר שעשה בנק ישראל הוכיח שהפעלת תוכנית דומה במשק הישראלי צפויה להפחית משמעותית את העוני בקרב משפחות עובדות, וגם לשמור על היעדים הפיסקליים שקבעה הממשלה.

סילבן שלום: העלות המשוערת היא מיליארד שקלים, אבל לדעתי העלות תהיה אפס, בשל העובדה שרוב הכסף שילך למשפחות החלשות יופנה לצריכה.

סילבן שלום: מאחר שהנטייה השולית שלהם לצרוך היא כמעט 100%, רוב הכסף ילך לצריכה, המפעלים ייצרו יותר, החנויות והעסקים ימכרו יותר, ישלמו יותר מס הכנסה, יעסיקו יותר עובדים, וזה כמובן יביא לצמיחה אדירה.

סילבן שלום: כמו שקרה עם הרפורמה הגדולה, כך יקרה גם ברפורמה הזאת.

סילבן שלום: אדוני היושב-ראש, אני, כמובן, חשבתי שההצעה שהגשתי היתה הצעה טובה יותר, הצעה ישימה, הצעה שניתן לבצע אותה מייד, שהוגשה על-ידי מיטב המומחים למס במדינת ישראל – נציבי המס לשעבר יאיר רבינוביץ וטלי ירון-אלדר, סגני הנציב אבי אלתר, זיכרונו לברכה, אודי ברזילי, גרי אגרון, פרופסור אפרים צדקה, ד"ר משה דרוקר ואחרים.

סילבן שלום: כאשר הגשתי את ההצעה לקריאה טרומית היא עברה פה-אחד, ולאחר מכן, ערב אישורה בקריאה ראשונה במליאה, הגישה הממשלה הצעה משלה – גם אז שר האוצר דאז אברהם הירשזון וראש הממשלה אולמרט תמכו בהצעה, וההצעה הזאת עברה פה-אחד בלמעלה מ-50 קולות, כך שגם כשהיתה תמיכת ממשלה, גם בטרומית וגם בראשונה, לא היינו זקוקים בכלל לאותו מחסום של 50 כדי לעבור.

סילבן שלום: לאחר מכן היו חילופים בכל הצמרת.

סילבן שלום: התחלף שר האוצר, התחלף יושב-ראש הוועדה, התחלף יושב-ראש הקואליציה, ומובן שלאחר דיונים ארוכים פניתי אל שר האוצר רוני בר-און, והוא הקשיב בקשב רב לדברי ומצא לנכון לפעול יחד למזג את ההצעות ולהביא הצעה אחת משותפת לטובת כלל עם ישראל.

סילבן שלום: על כך, בשמי כמובן ובשם כל 93 חברי הכנסת הנוספים, אני רוצה להודות לך.

סילבן שלום: בהצעה המשולבת נכללים גם העצמאים, שלא היו קודם לכן בהצעה הממשלתית.

סילבן שלום: גם בני ה-55 פלוס נכללים באותו הסדר שהגיע אליו יושב-ראש הוועדה.

סילבן שלום: אנחנו יוצאים לדרך, אומנם בצורה מינורית יותר – זה יוחל רק על האזורים של תוכנית ויסקונסין – אבל בתוך שנתיים יופעל במדינה כולה.

סילבן שלום: אני חשבתי, ועדיין חושב, שהיינו צריכים לעשות זאת על-ידי תשלום דרך המעסיק.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: אני מבקש לסיים.

סילבן שלום: יש לי הסתייגויות של כמעט חצי שעה, אבל לא אנצל את זה ואדבר עוד דקה או שתי דקות ואסיים.

סילבן שלום: יש לי אפשרות לדבר חצי שעה.

יצחק זיו: אני יודע.

סילבן שלום: בכל מקרה, אני חושב שהיה צריך לעשות זאת דרך המעסיק.

סילבן שלום: זה הרבה יותר קל.

סילבן שלום: אותו מעסיק שגובה ניכויים יוריד גם את הזיכויים.

סילבן שלום: חשבתי שצריך לעשות זאת מגיל 21, והממשלה ביקשה מגיל 23.

סילבן שלום: הדבר שלדעתי דורש תיקון – ואדוני שר האוצר, אני מציע לך לשקול זאת מחדש – בהצעה המקורית שלנו קבענו שכל זוג נשוי, ללא קשר אם יש לו ילדים ואם לאו, יהיה זכאי.

סילבן שלום: לבסוף ההצעה שמובאת כאן היא לפי הנוסח הממשלתי בעניין הזה, שקובע שזה רק למי שיש לו ילדים.

סילבן שלום: עדיין יש זוגות נשואים רבים שלא מביאים ילדים מייד, ובדרך כלל אלה הן השכבות הרחבות יותר באוכלוסייה, לא סקטוריאליות.

סילבן שלום: הן לא ייהנו מזה.

סילבן שלום: לדעתי, זה עוול שנצטרך לתקן בהמשך.

סילבן שלום: בהצעה שלי חשבתי שכל זוג נשוי צריך לקבל.

סילבן שלום: אני מאוד מקווה שככל שהזמן יעבור, גם שר האוצר יביא תיקון להצעה הזאת.

סילבן שלום: אני חושב שזה יהיה נכון וזו תהיה בשורה.

סילבן שלום: אדוני היושב-ראש, מדובר בבשורה אמיתית לחלקים רחבים באוכלוסייה הישראלית, שמשנת 2008, בצורה מדורגת, ייהנו מתוספת של בין 275 שקל ל-400 שקל בחודש.

סילבן שלום: אני חושב שהאנשים האלה ראויים לכל שבח, מפני שהם אינם נשענים על תשלומי העברה, על תשלומים סוציאליים.

סילבן שלום: אני חושב שהעניין זה צריך להביא אותנו להכיר בכך שהאנשים העובדים הם האנשים שזכאים לקבל על פרי עמלם גם את התוספת של התגמול הזה.

סילבן שלום: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להודות לכל מי שלקח חלק במלאכה.

סילבן שלום: אני אישית רואה בכך השלמת מעגל שלי, כאשר הפעלתי את הרפורמה הגדולה במס הכנסה שנתנה את אותן הקלות והפחתות מס אדירות לכל הציבור במדינת ישראל.

סילבן שלום: היום, עם כניסת החוק הזה לתוקף בעוד זמן לא רב, אנחנו באמת נסגור מעגל ונביא לכך שכל אזרחי ישראל ייהנו.

סילבן שלום: אני רוצה להודות ליושב-ראש ועדת הכספים, חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב, אשר פעל לילות כימים כדי להעביר את ההצעה הזאת, אשר פעל למיזוג ההצעות, אשר פעל להכנסת גופים וסקטורים נוספים, ובסופו של דבר הצליח להביא את העניין עד הלום.

סילבן שלום: אני רוצה להודות לשגית, היועצת המשפטית, לכל הצוות, למזכיר.

סילבן שלום: אני רוצה להודות לכל חברי הכנסת שתמכו, וכמובן, אם יורשה בסוף הדיון להודות פעם נוספת, אשמח לעשות זאת גם אז.

סילבן שלום: תודה רבה.

סילבן שלום: אני מבקש מכולם להצביע בעד ההצעה המקורית.

סילבן שלום: אנחנו התחייבנו להוריד את כל ההסתייגויות, ולכן לא תהיה הצבעה על ההסתייגויות אלא תהיה הצבעה על הצעת החוק כפי שהוגשה באופן משולב על-ידי הוועדה.

סילבן שלום: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת ראובן ריבלין, בבקשה.

ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, רבותי השרים.

ראובן ריבלין: שר האוצר היקר והנכבד, כמשפטן וכעורך-דין, יודע שמעל במת הכנסת אינני מחויב לומר את האמת, את כל האמת ובוודאי לא רק את האמת.

רוני בר-און: – – –

ראובן ריבלין: אבל שלא כמו בבית-משפט, הריני מצהיר שאני אומר את האמת ורק את האמת – אני לא בטוח שאת כל האמת, כי אני לא בקיא בכל האמת.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת סילבן שלום, בזמן היות האוצר תחת שרביטו של שר אחר, הגיש – חודשים רבים לפני שהאוצר התכוון להגיש – את הצעת החוק הזאת כהצעת חוק פרטית, ונדמה לי שכל חברי הכנסת הרשאים לחתום ולבקש הצעות חוק פרטיות הצטרפו לבקשה.

ראובן ריבלין: לא היה אחד מחברי הכנסת שיש לו הזכות לחתום שלא חתם על הצעה זו.

ראובן ריבלין: מובן שהשרים לא היו יכולים, וגם בעלי תפקידים אחרים, כמו יושבת-ראש הכנסת.

ראובן ריבלין: ואכן, החוק עבר כמעט פה-אחד במליאה בקריאה טרומית.

ראובן ריבלין: לאחר מכן התעכבו העברתו והכנתו לקריאה ראשונה מהטעם הפשוט שהשר הקודם, השר הירשזון, ביקש מיושב-ראש ועדת הכספים דאז, חבר הכנסת ליצמן, לעכבו, משום שהוא לא רוצה שכל היוקרה בהצעת חוק זו תהיה שייכת רק לכנסת, משום שהוא אמר שגם האוצר שוקד על עניין זה.

ראובן ריבלין: היו אלה הימים בטרם אפילו חלם שר הפנים והיום שר האוצר שהוא ישמש בתפקיד זה.

ראובן ריבלין: זכותה של הממשלה, כמובן, ליזום, וזכותה של הממשלה גם להביא גרסה שלא היתה ולא עלתה בקנה אחד עם הגרסה שהביאה הכנסת על-ידי כל חבריה הפעילים.

ראובן ריבלין: ואכן, פרצה מחלוקת בין הגרסה הממשלתית לבין הגרסה של חברי הכנסת, כפי שבאה לידי ביטוי בהצעת החוק הפרטית שהוגשה ועברה בקריאה טרומית.

ראובן ריבלין: אני מוכרח לציין את יושב-ראש ועדת הכספים הנוכחי, חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב, שעמד בלחצים רבים מצד הממשלה ורצה לעשות צדק גם עם הכנסת וגם עם הממשלה.

ראובן ריבלין: אין כל ספק שהוא הסביר והבהיר בצורה מפורשת שבנושא של מחלוקת שהיתה בקשר לתחולתו של החוק ואיזה ציבור הוא יקיף, כמו גם מה תהיה דרך הדיווח ודרך התשלום, גברה הצעת האוצר על הצעת החוק הפרטית של חברי הכנסת.

ראובן ריבלין: אבל, כבוד השר, צריך לומר בצורה מפורשת, שאף-על-פי שהבכורה תמיד ניתנת לממשלה, הקטליזטור האמיתי לחקיקת חוק זה בא מהצעת החוק הפרטית שסילבן שלום היה האיש אשר הוביל אותה.

ראובן ריבלין: נראה לי שהצעה זו לא היתה באה היום לכדי קריאה שנייה וקריאה שלישית, ובקרוב להכנסתה לספר החוקים של מדינת ישראל, אם היוזמה לא היתה באה מתוך הכנסת ומתוך יוזמתו של חבר הכנסת סילבן שלום.

ראובן ריבלין: ואף-על-פי שוועדת המשפטנים ישבה על המדוכה בכל מה שקשור לאתיקה של חברי הכנסת הוא שר האוצר לשעבר וגם שר החוץ לשעבר, כפי שהשר הנוכחי בעתיד, אני לא יודע מתי, יהיה גם הוא השר לשעבר, אם כי בהחלט יכול להיות שהיה הווה ויהיה, ואני מקווה עד 120 שנה, אבל אני לא בטוח בעניין זה.

ראובן ריבלין: אף-על-פי שאני מבין שהיום אסור כבר לקרוא לשר "שר לשעבר", הואיל ואינני בממשלה כרגע ואינני מחוייב באותן הוראות אתיות אשר מוצאות לממשלה עצמה, אני רוצה לומר בצורה המפורשת ביותר: אם לא יוזמתו של השר לשעבר סילבן שלום שהמריץ את חברי הכנסת כולם להביא לידי חקיקה את חוק מס הכנסה שלילי, נדמה לי שהצעת חוק זו לא היתה באה לידי גיבוש בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: אני גם זכיתי ברגע זה בְּהתערבות, כי אמרתי שאף-על-פי שהשר עד הרגע לא ביקש להצטרף לדיון, הרי אחרי שאני אדבר הוא יבקש להצטרף לדיון.

ראובן ריבלין: זכיתי בהתערבות.

רוני בר-און: אתה זכית בהתערבות, ואני לא רוצה לדבר.

ראובן ריבלין: אז אני שמח להפסיד בהתערבות.

רוני בר-און: עכשיו אני כן אדבר.

סילבן שלום: – – –

ראובן ריבלין: לכן אני באמת חושב שמגיעים שבחים, מלבד לסילבן שלום ולחברי הכנסת, גם לשר האוצר, אשר השכיל באמת – לא כל כך בקלות – לשכנע שאכן ניתן לחיות בצוותא חדא עם הצעת החוק הפרטית, ובעיקר ברצוני לשבח את יושב-ראש ועדת הכספים על ניהול וניווט העניין בשום שכל ודעת.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: מובן שההסתייגות שלי היתה הסתייגות לדיבור.

יצחק זיו: אנחנו רואים שלהצעת החוק אין הסתייגויות.

יצחק זיו: לפני שנעבור להצבעה, כבוד שר האוצר רוני בר-און, בבקשה.

יצחק זיו: אני רוצה רק לציין שחברי הכנסת , יעקב ליצמן, שלי יחימוביץ ואביגדור יצחקי, גם להם היו הסתייגויות, אבל הם לא נמצאים.

יצחק זיו: כבוד שר האוצר, בבקשה.

רוני בר-און: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני לא יודע על מה ולמה, חבר הכנסת ריבלין, היית זקוק לעורר את הפולמוס הזה.

רוני בר-און: בפעם הראשונה שפנה אלי חבר הכנסת סילבן שלום וביקש ממני לצרף ולאחד את הצעות החוק, נתתי את הסכמתי.

רוני בר-און: היתה אז מחלוקת עניינית, ומכיוון שלא יכולתי ליישב אותה, לא יכולתי להיענות לבקשה.

רוני בר-און: כשהמחלוקת העניינית הסתדרה בוועדת הכספים, אמרתי לו שלא זו בלבד שהוא מוזמן להצטרף לבקשה, אלא שראוי וצריך שכך יהיה, משום שהוא היוזם והוא הצליח להביא את מקסימום החתימות.

רוני בר-און: נדמה לי שבהסכמה הזאת ביני לבין שר האוצר לשעבר וסגן ראש הממשלה לשעבר ושר החוץ לשעבר ולעתיד ולהווה ולכל מה שעולה בדעתך אין אפילו צל צלו של ספק או של מחלוקת או אפילו של אבק של אי-הבנה.

רוני בר-און: מוטב שכך הדברים מגיעים אל הדוכן ולפני ההצבעה.

ראובן ריבלין: זכינו.

רוני בר-און: הלוואי שכן ירבו הסכמות בין הממשלה לבין חברי הכנסת מהאופוזיציה.

רוני בר-און: אני באמת רוצה להודות על היוזמה הטובה של חבר הכנסת סילבן שלום כשהביא את זה.

רוני בר-און: אני כמובן רוצה להודות על פועלו המוצלח מאוד, האחראי, המדויק והסבלני של יושב-ראש ועדת הכספים, שהוביל פה מהלך לא פשוט וטעון, כי קנאת סופרים במקרה הזה בסוף היום הרבתה לא רק מחלוקת אלא גם חוכמה.

רוני בר-און: צריך היה חוכמה כדי להביא את זה לחוף המבטחים.

רוני בר-און: באמצעות יושב-ראש ועדת הכספים – לכל הצוות הטכני, שעסק במלאכה שלא היתה פשוטה.

רוני בר-און: כמובן – ליושב-ראש האופוזיציה, שתרם משלו.

רוני בר-און: אני רוצה להגיד כמה מלים ברמת העיקרון של החוק הזה.

רוני בר-און: הממשלה חייבת, ולמיטב הבנתי עושה את המירב שביכולתה – לא אגיד את כל מה שביכולתה – כדי לסייע לשכבות החלשות לצאת ממעגל העוני ולהשתלב בשוק העבודה; לא רק הממשלה הזאת אלא גם זו שקדמה לה וזו שקדמה לזו שקדמה לה.

רוני בר-און: המהלך הזה לא פשוט.

רוני בר-און: הוא טעון הרבה עבודה, עיקשות, רציפות, שיטתיות.

רוני בר-און: מהלך שמדבר על השתלבות בשוק העבודה הוא מהלך שנועד לשנות מציאות חברתית מן היסוד.

רוני בר-און: יש לנו מציאות חברתית לא מוצלחת, או חלקה לא מוצלחת, וצריך לשנות אותה.

רוני בר-און: הצעד שאנחנו מאשרים היום בכנסת – אחד הצעדים האלה שאנחנו מאשרים היום – מסייע להשגת היעד הזה של הגדלת שיעור ההשתתפות בעבודה תוך הבטחת שכר הולם.

רוני בר-און: זה לא חידוש, וכולנו יודעים שעל-פי נתוני המוסד לביטוח לאומי שיעור העוני בקרב משפחות שיש בהן שני מפרנסים לא עובר את ה-3%.

רוני בר-און: זו עובדה שמציבה את ההשתתפות בשוק העבודה כמענה המרכזי, המענה היעיל ביותר, להתמודדות אמיתית עם העוני בישראל.

רוני בר-און: מה עושה אותו מס הכנסה שלילי?

רוני בר-און: מס הכנסה שלילי הוא כלי לתמרץ עובדים להצטרף לשוק העבודה, להגדיל את ההכנסה הפנויה שלהם, בעיקר ברמות השכר הנמוכות, וכך, לא פחות חשוב, לצמצם את הפערים הכלכליים בין אלה המשתכרים אל הקומץ, אל הצרור הנקוב, לבין אלה שמשתכרים יותר.

רוני בר-און: מכיוון שמרבית העובדים ברמות השכר הנמוכות מצויים ברובם מתחת לסף המס, הם לא נהנים מכך שאנחנו מפחיתים מפעם לפעם את שיעור המס הישיר, והם נמצאים מחוץ למעגל הנהנים מהמהלך הזה.

רוני בר-און: לעומת זאת, אם ביישום מס הכנסה שלילי באותה מסגרת משלמת הממשלה לעובדים סוג של מס במקום לגבות אותו מהם, אנחנו נמצאים במקום שגם האוכלוסיות החלשות – יחסית חלשות ואבסולוטית חלשות – יוכלו ליהנות מפירות הצמיחה ומהחוסן הכלכלי שמתפתח כאן במקומותינו.

רוני בר-און: לצד אותם יעדים מדידים רב-שנתיים של צמצום שיעור העוני והעלאת שיעור התעסוקה שקבעה הממשלה לראשונה – לאחרונה – בעקבות המלצת ועדת-טרכטנברג, באמצעות ביצוע צעדים משולבים נוספים, כמו אכיפה מסיבית של חוקי עבודה וטיפול נחוש בנושא העובדים הזרים, בהמשך לאישור ועדת הכספים את התקנות של העלאת שווי השימוש ברכב, אנחנו מאשרים היום בעצם גם הפחתת מדרגת מס בשנים 2008-2007.

רוני בר-און: גם זה סוג של כסף מצטבר ברמה של כמעט 4 מיליארדי שקל.

רוני בר-און: אני בטוח שבאמצעות מכלול הצעדים האלה, ועוד צעדים שנביא וננקוט, נוכל להביא לצמצום הפערים החברתיים בחברה הישראלית בעתיד הקרוב והנראה לעין.

רוני בר-און: אני שב ומודה לכל אלה שעסקו במלאכה, לחבר הכנסת סילבן שלום, ליושב-ראש ועדת הכספים, לוועדת הכספים.

רוני בר-און: אני מודה על כך שהסרתם את ההסתייגויות.

רוני בר-און: אני קורא לכנסת לאשר פה-אחד את החוק בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

רוני בר-און: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה לשר האוצר רוני בר-און.

יצחק זיו: אנחנו נעבור להצבעה.

נסים זאב: מה עם ההסתייגויות?

יצחק זיו: מכיוון שהורידו את כל ההסתייגויות, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה.

רוני בר-און: אין הסתייגויות.

רוני בר-און: הצבעה מס' 5 בעד סעיפים 1–28 – 29 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–28 נתקבלו.

יצחק זיו: בעד – 29, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יצחק זיו: ההצעה אושרה בקריאה שנייה כהצעת הוועדה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: הצבעה מס' 6 בעד החוק – 29 נגד – אין נמנעים – אין חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי), התשס"ח–2007, נתקבל.

יצחק זיו: בעד – 29, נגד – אין, נמנעים – אין.

יצחק זיו: אני קובע בזאת שהצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי), התשס"ח–2007, התקבלה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: אני מזמין את חבר הכנסת סילבן שלום.

יצחק זיו: בבקשה.

סילבן שלום: כיוזם החוק, אני רוצה להודות לשר האוצר קודם כול על דבריו, שהיו לדעתי באמת ענייניים ונגעו פה לכולם, ובסופו של דבר להודות גם למשרד האוצר, שנתן יד לאותה פעולה, אף-על-פי שבתחילת הדרך היתה התנגדות ואולי חוסר הסכמה לרעיון.

סילבן שלום: אבל בסופו של דבר כולם הסכימו, ושר האוצר דחף לאותו מהלך מאישור הקריאה הראשונה.

סילבן שלום: על כך, שר האוצר בר-און, אני רוצה באמת להודות לך.

סילבן שלום: יישר כוח.

סילבן שלום: היום זאת החלטה היסטורית, שאולי עוד לא מבינים את המשמעות שלה אבל היא החלטה היסטורית.

סילבן שלום: היא צריכה לעבור כמה תיקונים.

סילבן שלום: אני מציע לך, אחרי כמה חודשים, לראות את היישום ולהביא כמה תיקונים.

קריאה: החלטה היסטרית.

סילבן שלום: לא, לא, במקרה הזה זאת החלטה היסטורית ולא היסטרית.

סילבן שלום: זאת החלטה נכונה, טובה, שתיתן לך גם שיעורי צמיחה נוספים.

סילבן שלום: רוב הכסף הזה ילך לצריכה.

סילבן שלום: הנטייה השולית לצרוך היא קרובה ל-1.

סילבן שלום: רוב הכסף ילך לצריכה, המפעלים ימכרו יותר, החנויות תמכורנה יותר, ישלמו יותר מסים, יעסיקו יותר עובדים.

סילבן שלום: אני רוצה להודות ליושב-ראש ועדת הכספים, סטס מיסז'ניקוב, שכבר דיברתי קודם על תרומתו הגדולה; ליושב-ראש הקואליציה אלי אפללו, שפעל למזג את ההצעות ופעל שההצעות תעבורנה במשולב בוועדה, ועל כך יישר כוח ליושב-ראש הקואליציה, שבאמת הפגין גישה עניינית, גישה נכונה וטובה; גם ליושב-ראש הקואליציה הקודם, אביגדור יצחקי, שהיה עוד בחבלי לידתה של ההצעה, עוד לפני שהיא הוגשה בכלל; ופעם נוספת, לכל הצוות של ועדת הכספים.

סילבן שלום: אני רוצה להודות, כמובן, גם לחברי שבאו והצטרפו לדבריו החמים של חבר הכנסת רובי ריבלין.

סילבן שלום: אני רוצה לאחל לכל עם ישראל שיהיו לו בשורות טובות כאלה, ובשורות טובות רבות עלינו, עם ישראל.

סילבן שלום: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: [מס' מ/291; "דברי הכנסת", מושב שני, חוב' כ"ג, עמ' 8026; מושב שלישי, חוב' ח', עמ' 12420; נספחות.

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 160 והוראת שעה), התשס"ח–2007, קריאה שנייה ושלישית.

יצחק זיו: אני מזמין את יושב-ראש ועדת הכספים, חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב, להציג את הצעת החוק.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אולי אתחיל מייד בתודות ואז נעשה קיצורי דרך, כי אנחנו מודים זה לזה, תקדים חשוב ויפה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מתכבד להביא בפני הכנסת, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, את הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 160 והוראת שעה), התשס"ח–2007.

סטס מיסז'ניקוב: הצעת החוק המקורית שהביאה הממשלה כללה חמישה נושאים: מס הכנסה שלילי, פנסיה חובה ותיקונים לקופות גמל, הפחתת שיעורי מס ותיקון לעניין גירעון בענף האבטלה.

סטס מיסז'ניקוב: בהצעת חוק זו מוצע להפחית את שיעורי המס החלים על ההכנסה החייבת מיגיעה אישית ואת המס שחל על ההכנסה החייבת של יחיד שמלאו לו 60 שנים.

סטס מיסז'ניקוב: ההפחתה היא מדורגת על פני שלוש שנים, כך שבשנת 2010 שיעורי המס על ההכנסה מיגיעה אישית יתקרבו לשיעורי המס המקובלים בעולם.

סטס מיסז'ניקוב: עיקר הפחתת המס הוא לשכבות הביניים, בהפחתת שיעורי מס על ההכנסה שנעה בין 4,270 שקלים לחודש ל-11,410 שקלים לחודש.

סטס מיסז'ניקוב: במקביל להפחתה זאת אישרה הוועדה את התקנון שעניינו שווי שימוש ברכב צמוד.

סטס מיסז'ניקוב: מטרתה של הצעת החוק היא גם להקטין במידה מסוימת את הירידה בהכנסה נטו של מי שמקבל רכב צמוד ממעסיקו, בעקבות העלאת שווי שימוש ברכב.

סטס מיסז'ניקוב: אני אסביר עכשיו בשפה פשוטה ובעברית.

סטס מיסז'ניקוב: ברגע שמבקשים וביקשו להעלות את שווי השימוש ברכב לאותן שכבות הביניים, למי שמחזיק ברכב מטעם העבודה, התגייסנו וביקשנו להפחית ולרווח עוד יותר את מדרגות המס, מעבר למתווה שקבעה הממשלה לפני כמה שנים, בסכום שמגיע לסך של 3.2 מיליארדי שקל נוספים, בדיוק לאותן שכבות הביניים.

סטס מיסז'ניקוב: זה אומר ש-90% מהמרוויחים, אלה שאין להם רכב צמוד, הנטו שלהם גדל בשיעורים של מ-150 שקל עד 350 שקל, בסוף שנת 2009.

סטס מיסז'ניקוב: במקביל, 10% מאלה שיש להם רכב צמוד, ברגע שהעלינו את שווי שימוש הרכב בצורה מינורית ופרסנו את זה על פני ארבע שנים, גם בגלל ריווח מדרגות המס וגם בגלל העלאה מינורית של שווי שימוש הרכב, הנטו שלהם נפגע הרבה פחות מאשר לפי התוכנית המקורית, אם לא היינו מיישמים את ריווח מדרגות המס הזה.

סטס מיסז'ניקוב: שוב מגיע שלב התודות.

סטס מיסז'ניקוב: כאן אני רוצה להתחיל בתודה מיוחדת לאיש משרד האוצר, סגן בכיר ברשות המסים, בועז סופר, שישב אתי באמת הרבה מאוד ימים והרבה מאוד לילות, כדי להגיע לנוסחה המנצחת, על מנת שגם ניטיב עם שכבות הביניים בנושא של ריווח מדרגות המס וגם נקטין פגיעה באלה שמחזיקים רכב צמוד, ולפרוס את זה על פני ארבע שנים במקום שנתיים או שנה אחת.

סטס מיסז'ניקוב: מגיע לבועז סופר כל הכבוד.

סטס מיסז'ניקוב: שוב, תודה רבה לממשלת ישראל, לוועדת הכספים של הכנסת, ליושב-ראש הקואליציה, שדחף וקידם את הרפורמה הזאת, כמו את הרפורמה הקודמת, לצוות היועצות המשפטיות של משרד המשפטים, ליועצת הכלכלית של ועדת הכספים ולמנהל ועדת הכספים.

סטס מיסז'ניקוב: בקיצור, לכולם.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש לאשר את ההצעה הזאת בקריאה שנייה ושלישית.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: להצעת החוק יש הסתייגות של חבר הכנסת חיים כץ, אשר אינו נוכח, ולפיכך אין הסתייגויות.

יצחק זיו: אנחנו נעבור להצבעה בקריאה שנייה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 7 בעד סעיפים 1–2 – 19 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–2 נתקבלו.

יצחק זיו: ההצעה עברה בקריאה שנייה.

יצחק זיו: 19 בעד, נגד – אפס, נמנעים – אפס.

יצחק זיו: ההצעה התקבלה בקריאה שנייה.

יצחק זיו: אנחנו נעבור להצבעה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: הצבעה מס' 8 בעד החוק – 21 נגד – אין נמנעים – אין חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 160 והוראת שעה), התשס"ח–2007, נתקבל.

יצחק זיו: בעד – 21, נגד – אפס, נמנעים – אפס.

יצחק זיו: ההצעה אושרה.

יצחק זיו: הצעת החוק התקבלה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: אני קובע שהצעת החוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 160 והוראת שעה), התשס"ח–2007, התקבלה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/343).

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת חוק הממשלה (תיקון מס' 5) (המועצה לביטחון לאומי), התשס"ח–2007, קריאה ראשונה.

יצחק זיו: אני מזמין את המשנה לראש הממשלה, השר חיים רמון.

חיים רמון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מתכבד להגיש את הצעת חוק הממשלה (תיקון מס' 5) (המועצה לביטחון לאומי), התשס"ח–2007.

חיים רמון: מאז קום המדינה ועד לימים אלה נדרשים מקבלי ההחלטות בישראל לעסוק בסוגיות ביטחוניות ומדיניות קריטיות, המשפיעות על חיי האזרחים במדינת ישראל.

חיים רמון: האחריות לנושאים אלה חלה על הממשלה ועל העומד בראשה, וכדי לממש אחריות זאת נדרש כי יפעל לצדם גוף מטה מקצועי ואיכותי בעל משקל וסמכות שירכז באופן מסודר את עבודת המטה של ראש הממשלה והממשלה בענייני ביטחון לאומי.

גדעון סער: איזו ממשלה זו היתה?

חיים רמון: זו היתה ממשלה בראשותו של חבר הכנסת בנימין נתניהו, היום יושב-ראש האופוזיציה, יושב-ראש הליכוד.

חיים רמון: האם שכחתי איזה תואר?

חיים רמון: ראש הממשלה לשעבר – עוד משהו אני צריך להגיד?

גדעון סער: ראש הממשלה לעתיד.

חיים רמון: העתיד הוא עלום.

חיים רמון: אני כבר הסברתי לך בקדנציה הקודמת שמי שבונה שבעתיד הוא יהיה בשלטון עלול לפספס, ולא הפנמת את זה, חבר הכנסת סער.

חיים רמון: למה?

חיים רמון: עזוב.

גדעון סער: אני מקווה, אנחנו יכולים רק לקוות.

גדעון סער: אנחנו בונים רק על הקדוש-ברוך-הוא.

חיים רמון: זהו, לקוות.

חיים רמון: אבל לא לסמוך על הנס.

חיים רמון: מטרת החוק המוצע היא להסדיר את מעמד המועצה לביטחון לאומי כגוף המטה של הממשלה וראש הממשלה לענייני ביטחון לאומי.

חיים רמון: כך ניתן יהיה להקנות לתהליכי קבלת ההחלטות בתחום הביטחון הלאומי את המעמד הנורמטיבי הראוי.

חיים רמון: הצורך בהסדרת מעמדה החוקי של המועצה לביטחון לאומי עלה כמה פעמים במהלך השנים על-ידי גורמים שונים, ובהם ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, חברי הכנסת, מבקר המדינה, אקדמאים ומכוני מחקר.

חיים רמון: דוח מבקר המדינה מיום 27 בספטמבר 2006 בעניין המועצה לביטחון לאומי קבע כי נדרש לעגן את מעמד המועצה לביטחון לאומי בחקיקה באמצעות הגדרות וניסוחים ברורים ומפורטים היטב בנוגע לתפקידי המועצה, סמכויותיה וקשרי הגומלין שלה עם גופים אחרים.

חיים רמון: לפי קביעת מבקר המדינה, עיגון מעמד המועצה לביטחון לאומי בחקיקה דרוש לצורך קידום תפקידה.

חיים רמון: גם בדוח ועדת הבדיקה הממשלתית לבירור ההיערכות וההתנהלות של הדרג המדיני ושל מערכת הביטחון בנוגע למכלול ההיבטים של מלחמת לבנון השנייה – דוח ועדת-וינוגרד – נקבע כי נדרש להגדיר את משימות המועצה לביטחון לאומי בצורה ברורה ומפורשת, להרחיב את סמכויותיה ולעגן את מעמדה בחוק שיקבע את משימותיה, את סמכויותיה ואת דרך המינוי של בכיריה.

חיים רמון: גם הצוות ליישום דוח ועדת-וינוגרד בראשות רב-אלוף במיל' אמנון ליפקין-שחק – דוח שחק – המליץ על עיגון מעמדה של המועצה לביטחון לאומי בחקיקה, ונוסח החוק המוצע מבטא את עיקרי המלצות הצוות.

חיים רמון: החוק המוצע מבקש לקבוע את כפיפות המועצה, את תפקידה ואת יחסי הגומלין שלה עם בעלי תפקידים אחרים במשרד ראש הממשלה, כמפורט להלן: המועצה לביטחון לאומי תפעל ליד ראש הממשלה ותשמש גוף מטה לראש הממשלה ולממשלה בתחומי הביטחון הלאומי של מדינת ישראל.

חיים רמון: ראש הממשלה יפעיל את המועצה לביטחון לאומי, ינחה אותה ויהיה רשאי להטיל עליה תפקידים נוספים בתחום הביטחון הלאומי.

חיים רמון: כמו כן יקבע ראש הממשלה כללים לעניין פעילות המועצה לביטחון לאומי בתוך משרד ראש הממשלה ומקומה במערך הייעוץ הניתן לו.

חיים רמון: בראש המועצה לביטחון לאומי יעמוד ראש המועצה לביטחון לאומי, שיהיה כפוף לראש הממשלה וישמש יועץ לביטחון לאומי.

חיים רמון: כמו כן, ימונה משנה לראש המועצה.

חיים רמון: ראש המועצה לביטחון לאומי והמשנה ימונו על-ידי ראש הממשלה, באישור הממשלה.

חיים רמון: למועצה לביטחון לאומי יהיה מעמד של יחידת סמך עצמאית במשרד ראש הממשלה, ויוקנו לה סמכויות בהיבטים של קבלת מידע, של מינהל ושל כוח-אדם.

חיים רמון: תפקידי המועצה לביטחון לאומי: 1.

חיים רמון: המועצה לביטחון לאומי תהיה אחראית לריכוז עבודת המטה של הממשלה, של ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי ושל כל ועדת שרים אחרת בעניינים הנוגעים לביטחון הלאומי, להכנת הדיונים ולמעקב אחר ביצוע ההחלטות בתחומים אלה.

חיים רמון: נוסף על כך תהיה המועצה אחראית לקביעת סדר-היום של דיוני ועדות השרים לענייני ביטחון לאומי; 2.

חיים רמון: המועצה לביטחון לאומי תהיה אחראית לגיבוש הערכות והמלצות בתחום הלאומי, להכוונה ולריכוז עבודת המטה בתחום הביטחון הלאומי, וזאת בהתאם להנחיות ראש הממשלה.

חיים רמון: כמו כן תהיה המועצה אחראית לגבש הערכה שנתית ורב-שנתית של מצב הביטחון הלאומי ולהכין הערכות מצב לגבי עניינים מסוימים הקשורים בביטחון הלאומי, ככל שתמצא לנכון; 3.

חיים רמון: המועצה לביטחון לאומי תהיה אחראית להכין עבור ראש הממשלה והממשלה את עבודת המטה לקראת הדיונים בתקציב הביטחון ותקציב הגופים הביטחוניים הכפופים לראש הממשלה.

חיים רמון: כמו כן היא תהא אחראית להפעלת חדר המצב לניהול משברים ומצבי חירום לאומיים במשרד ראש הממשלה; 4.

חיים רמון: המועצה לביטחון לאומי תהיה אחראית מטעם ראש הממשלה לעבודת המטה הבין-ארגונית והבין-משרדית בתחומי הביטחון הלאומי.

חיים רמון: אני רוצה להודיע לחברי הכנסת, שלמעשה, הממשלה וראש הממשלה, בחלק גדול מהנושאים כבר היום פועלים על-פי המומלץ בהצעת החוק.

חיים רמון: כלומר, הממשלה וראש הממשלה למעשה יישמו את לקחי ועדת-וינוגרד, והמועצה לביטחון לאומי פועלת היום במכלול רחב של נושאים בדרך שתיארתי כרגע.

חיים רמון: למעשה, הצעת החוק תהפוך את הנוהל שהממשלה עובדת היום לפיו וראש הממשלה עובד לפיו לחוק מחייב.

חיים רמון: לכן אני מבקש מהכנסת לאשר את הצעת החוק הזאת, להעביר אותה להכנה לקריאה ראשונה לוועדת החוץ והביטחון, ולהכין אותה לקראת קריאה שנייה ושלישית במהירות האפשרית, מכיוון שהסדרת המועצה לביטחון לאומי היא דבר חשוב.

יצחק זיו: אני אבקש להפסיק את השיחות שם כי זה מפריע.

חיים רמון: ידוע לי שיש הצעת חוק נוספת, ואני מניח שהדיון יהיה בהצעת החוק – של מי?

גדעון סער: של עמירה דותן.

גדעון סער: אני אעדכן אותך תמיד.

חיים רמון: הצעת חוק של חברת הכנסת עמירה דותן.

חיים רמון: אני פשוט לא ידעתי של מי, כי הודיעו לי שיש הצעת חוק כזאת ולא הודיעו לי של מי – של חברת הכנסת עמירה דותן, וגם היא נדונה כרגע בוועדת החוץ והביטחון.

חיים רמון: אני מקווה ששתי הצעות החוק האלה, של חברת הכנסת דותן ושל הממשלה, יידונו ביחד.

חיים רמון: אם יש נושאים שבהצעת החוק של חברת הכנסת דותן הם חיוביים ולא בעייתיים, אני מניח שניתן יהיה לשלב אותם בהצעת החוק הממשלתית ולהביא את הצעות החוק של חברת הכנסת דותן ושל הממשלה לדיון משותף לקראת קריאה שנייה ושלישית.

חיים רמון: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אנחנו נעבור לרשימת הדוברים.

יצחק זיו: ראשון הדוברים, חבר הכנסת יעקב מרגי – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת מאיר פרוש – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת אריה אלדד, בבקשה.

אריה אלדד: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, חוק ראוי, אבל הוא לא יעזור לממשלה הזאת.

אריה אלדד: החוק מציע לעגן את מעמדה של המועצה לביטחון לאומי.

אריה אלדד: השאלה היא, האם מה שהממשלה זקוקה לו זה עוגן או מצפן?

אריה אלדד: במלחמה האחרונה לא היה לכם מצפן.

אריה אלדד: הבעיה לא היתה עוגנים.

אריה אלדד: לא היה לכם מושג לאן אתם הולכים, מהן מטרות המלחמה.

אריה אלדד: ולכן, כל העלאת החוק הראוי הזה היום באה לזרות חול בעיני הציבור, לתת מצג שווא כאילו הממשלה מתקנת את הליקויים שעלו במלחמה האחרונה ומיישמת את דוח-וינוגרד.

אריה אלדד: לא מיניה ולא מקצתיה, משום שבשביל להיות מסוגלים לקבל החלטות ראויות צריכים לשנות באופן בסיסי לא את העוגנים של המועצה לביטחון לאומי, אלא את המצפנים של הממשלה.

אריה אלדד: במשך השנים מינו ראשי ממשלה בישראל אנשים ראויים מאוד להיות ראשי המועצה לביטחון לאומי.

אריה אלדד: הבעיה של האנשים הללו לא היתה שמעמדם לא עוגן בחוק, אלא שאיש לא הקשיב להם.

אריה אלדד: גם החוק הזה לא יוכל לחייב ראש ממשלה להקשיב למועצה לביטחון לאומי.

אריה אלדד: הלוא האנשים האלה עזבו מתוך ייאוש, מתוך תסכול, משום שאיש לא הקשיב לעצותיהם, בין שהיו מסודרות יותר או מסודרות פחות.

אריה אלדד: הגדיל לעשות ראש הממשלה שרון, שמינה את יושב-ראש המועצה לביטחון לאומי שלו, האלוף גיורא איילנד, להיות איזה מין קבלן עפר לתיאום פעולות ההתנתקות בראשית ימיה, והעיד על כך גיורא איילנד, שהוא שמע על ההתנתקות ברדיו, בחדשות.

אריה אלדד: זה היחס המסורתי למועצה – כאל משהו שצריך לקיים כדי לקיים מראית עין של הליך מסודר של קבלת החלטות, אבל לא באמת רוצים לשמוע עצות.

אריה אלדד: כי בממשלה יושבים אנשים שמשוכנעים שכל החוכמה היא שלהם, ואף אחד לא יבוא ללמד אותם מה לעשות ואיך לקבל החלטות.

אריה אלדד: דוח-וינוגרד יש לו משמעות אחת, מעבר להמלצות המעשיות.

אריה אלדד: דוח-וינוגרד משמעותו שהממשלה שכשלה חייבת לפנות את מקומה.

אריה אלדד: היא כשלה במבחן העליון שבו אומה יכולה להעמיד את מנהיגיה – מבחן המלחמה.

אריה אלדד: ממשלה שכשלה במבחן הזה צריכה ללכת, ומועצה לביטחון לאומי שתקום אולי תוכל לסייע לממשלה ראויה יותר.

אריה אלדד: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת דב חנין, בבקשה.

דב חנין: אני מוותר.

יצחק זיו: חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח.

יצחק זיו: חברת הכנסת עמירה דותן, בבקשה.

עמירה דותן: כבוד היושב-ראש, כבוד השר, ביקשתי לדבר משום שאני יותר אופטימית מחברי אריה אלדד, אבל גם אני מאוד חוששת, ולכן אני רוצה שהדברים יהיו לגמרי ברורים.

עמירה דותן: מלחמת לבנון השנייה היתה מבחינתי קול קורא כדי לראות את הפער בין מה שחשבתי שהוא דרך קבלת ההחלטות לבין דרך קבלת ההחלטות באופן אמיתי.

עמירה דותן: זאת לא הממשלה הזאת, אני מבינה מכל ראשי המל"ל, ודיברתי אתם וראיינתי אותם לשם כתיבת החוק, שבעצם מדובר בכל ממשלות ישראל.

עמירה דותן: יש פה בעיה של תרבות.

עמירה דותן: אנחנו ברגע האמת כדי לראות אם התרבות הזאת משתנה.

עמירה דותן: אני דווקא רואה באיתותים שהצביע עליהם השר רמון וגם בכתיבת החוק מטעם הממשלה סימן לכך שאכן הדבר נלמד, הלקחים נלמדו, ואנחנו הולכים לדרך חדשה.

עמירה דותן: עם זאת, יש הבדלים מהותיים בין הצעת החוק הממשלתית לבין הצעת החוק הפרטית.

עמירה דותן: ההבדלים האלה יסבירו לנו ולציבור שבחר בנו אם הכוונה לעשות שינוי שהוא שינוי תרבותי של דרך קבלת ההחלטות והניהול.

עמירה דותן: כל מלה שאמרת, כבוד השר, בתחילת דבריך, למה צריך את זה, היא מלה בסלע, ואין שום סיבה לחזור על זה.

עמירה דותן: השאלה היא איך אנחנו ניישם או נשכיל ליישם את הרעיון הטוב הזה, כדי לעשות את המל"ל כמו שהיא צריכה להיות.

עמירה דותן: מבחינתנו היא מטה לביטחון לאומי, היא לא מועצה לביטחון לאומי.

עמירה דותן: היא אכן גוף עצמאי, אבל גוף שיש לו גם שיניים, והוא לא "יס-מן" של אף אחד, ומהבחינה הזאת אולי הוא לא יהיה רק עוגן, אלא גם מצפן, משום שהוא יהיה בעל יכולת לתכלל את האינפורמציה, להביא דרך חשיבה אחרת, קצת יותר עצמאית וקצת יותר פתוחה.

עמירה דותן: מהבחינה הזאת אני מאוד מקווה שהממשלה תכרה אוזן לניואנסים שמבחינתנו הם חשובים מאוד מאוד, כדי שהחוק יהיה לאו דווקא מלים שכתובות בחוק ולא הוראה, אלא יהיה חוק שנוכל להתברך בו ולהישען על אותה עבודת מטה שתביא לאחריות גדולה יותר.

עמירה דותן: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, ראשית אני מברך על הקמת המועצה, שמחיים אותה מחדש.

נסים זאב: ועדת-וינוגרד עשתה את שלה, וודאי שאנו צריכים להראות נכונות מצדנו, שאנחנו רוצים ליישם החלטות של ועדה, של מבקר המדינה.

נסים זאב: אבל אני אומר לכם שמה שהיה הוא שיהיה.

נסים זאב: גברת עמירה דותן, חברת הכנסת, זה לא משנה אם נקרא לזה "מטה" או נקרא לזה "מועצה".

נסים זאב: גם למועצת הלול קוראים "מועצה", אז לא צריך להתרגש מהשם "מועצה", זה לא הופך את זה לדבר הרבה יותר רחב והרבה יותר גדול.

נסים זאב: נכון שבמהות זה מטה, נכון, אני מסכים.

נסים זאב: אבל זה לא משנה את המהות.

נסים זאב: בעצם אלה אותן סמכויות, זה אותו מספר אנשים, ואני לא רואה בזה מי יודע מה, שהולכים להחליף את ראש אמ"ן, את הרמטכ"ל ואת השב"כ.

נסים זאב: ראש הממשלה בדרך כלל מתייעץ עם אותם אנשים, ובוועדת השרים, אנחנו יודעים, מדי שבוע בשבוע אותם אנשים, שהם בעלי תפקידים מכריעים לגבי הנושאים הגורליים של עם ישראל, הם נושאים באחריות.

נסים זאב: אני לא רואה איזה סגן-אלוף או אלוף-משנה או מה שיהיה, שעומד בראש המועצה ופתאום הוא יכול לקבל החלטות מעל אותם בכירים.

עמירה דותן: לא מעל, ממול.

נסים זאב: זה בתיאום, אבל אני אומר לך שבפוליטיקה אנחנו יודעים מה המשמעות.

נסים זאב: אני אומר לך בעין של הרמטכ"ל, של ראש אמ"ן או של ראש השב"כ, שזה כאילו חפיפה בסמכויות.

נסים זאב: זו הסיבה שעד היום זה לא פעל כל כך טוב.

נסים זאב: זה לא משום שהרעיון לא טוב, אבל כאשר יש אנשים שנושאים בתפקיד ופתאום מישהו נוגס בתפקיד שלהם, והוא יושב עם ועדת השרים לענייני ביטחון, והוא צריך לקבל את ההחלטה, ויתירה מזו – – –

עמירה דותן: אני אשמח להגיד לך מה זה המל"ל לעומת ראש אמ"ן, לעומת הרמטכ"ל.

עמירה דותן: זה לא נוגס בשום דבר.

נסים זאב: אני מסכים, אבל יש תחושה שיש פה איזו נגיסה, לא בסמכות, אבל במהות.

נסים זאב: לכן, אם לראש הממשלה יש שעה לשבת עם הרמטכ"ל או עם אנשים בכירים אחרים, אולי הוא יעדיף לקבל אינפורמציה מאנשים שיותר בקיאים ויותר אנשי שטח, מאשר לשבת עם מישהו שמתאם, שהוא ניזון ואולי אוסף ליקוטי בתר ליקוטי של אינפורמציה.

נסים זאב: זה דבר טוב, אני לא אומר, זה יכול לעזור, לא בזמן מלחמה.

נסים זאב: זה לא יכול להחליף את המטה האמיתי של ראש הממשלה, זה יכול לסייע, זה יכול להוסיף.

נסים זאב: זה לא במקום ולא להחליף.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, אני כבר מסיים, אני רואה שאתה כבר בלחץ שאני אפסיק, וגם אני בלחץ לסיים.

נסים זאב: לא נראה לי שהוא יכין את דיוניה של ועדת השרים.

נסים זאב: הוא יכין גם את הדיונים של ועדת השרים וגם יעקוב.

נסים זאב: לעקוב – אני מסכים, אבל להכין את דיוניה זה דבר הרבה יותר מהותי.

נסים זאב: אני חושב שבוועדת השרים יודעים מספיק מה בסדר-היום, בסדר העדיפויות שלהם, הם יכולים לקבל ייעוץ ועזרה במסגרת הנושאים שהם רוצים להעלות – אינפורמציה שהיא מאוד חשובה לגופו של עניין – אבל לא שיקבעו להם את סדר הדיון כשמגיעה ועדת שרים לדון בענייני ביטחון.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת יוחנן פלסנר, בבקשה.

יוחנן פלסנר: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני רוצה לברך על היוזמה של חקיקת חוק המל"ל, לברך את הממשלה, את ראש הממשלה, וגם את חברת הכנסת דותן וחבר הכנסת צחי הנגבי שמובילים יוזמה מקבילה באמצעות ועדת החוץ והביטחון, ואנחנו מקווים שהיוזמות האלה ייפגשו.

יוחנן פלסנר: היוזמה הזאת באה למלא ואקום שהיה קיים במשך עשרות שנים בתהליך קבלת ההחלטות – המחסור בגוף מטה שיסייע בתכלול ובמתן תמונת מצב כוללת לראש הממשלה.

יוחנן פלסנר: היוזמה הזאת גם באה והואצה בעקבות מסקנות ועדת-וינוגרד ובהתאם להמלצות ועדת-וינוגרד, שמדברות על הצורך בגוף מטה חזק שיסייע לראש הממשלה בתהליך קבלת ההחלטות.

יוחנן פלסנר: אני חושב שזו התגובה הנכונה של הממשלה – לחוקק חוק ולתקן מצב של ואקום לאורך שנים.

יוחנן פלסנר: יש לי שתי הערות ביחס לחוק, ביחס לנוסח הצעת החוק – גם הממשלתית וגם הפרטית – ואני מקווה שאחרי שנעביר את החוק לדיון בוועדה נוכל לחדד את הניסוחים.

יוחנן פלסנר: הנקודה הראשונה, חשוב לקבע את האקסקלוסיביות של המועצה כגוף המייעץ ושל ראש המועצה כיועץ למדיניות חוץ וביטחון של ראש הממשלה.

יוחנן פלסנר: אקסקלוסיביות, ועם זאת – לא להגביל את ראש הממשלה במובן של ליצור גוף שתהיה לו סמכות לקבוע את סדר-היום ובעצם לא יאפשר לראש הממשלה את מרחב שיקול הדעת שהוא צריך.

יוחנן פלסנר: חשוב לנסח שלמל"ל תהיה אקסקלוסיביות במובן הזה שלא יהיה בעל תפקיד אחר שיוכל להיות היועץ למדיניות חוץ של ראש הממשלה, ועם זאת לא ליצור – ואני מדבר על פרטים ספציפיים בחוק, ונוכל להיכנס לזה בוועדה – פגיעה בדרגות החופש גם של המועצה מבחינת המבנה הארגוני וגם של ראש הממשלה מבחינת ההתנהלות השוטפת.

יוחנן פלסנר: נקודה שנייה, ובזה אני מסיים – תחומי העיסוק של המל"ל.

יוחנן פלסנר: מחד גיסא אנחנו רוצים להרחיב, כי אומרים: סוף-סוף יש גוף מטה שנמצא ליד ראש הממשלה, אז בואו נעסוק גם בתכלול, בראיית מצב מודיעינית, בתקציב ביטחון, ושמעתי עוד רעיונות – מודל שירות מילואים.

יוחנן פלסנר: דיבר כאן השר רמון על מתן הערכת מצב לאומית.

יוחנן פלסנר: יש סכנה שככל שנרחיב את תחומי הסמכות, המל"ל לא יוכל לקיים את סמכות הליבה, שהיא ליווי וביצוע של עבודת מטה בתחומי מדיניות חוץ ומדיניות ביטחון שוטפת.

יוחנן פלסנר: אני מציע – המודלים של גופי מל"ל, גם בארצות-הברית וגם באנגליה, עוסקים רק בתחומי הליבה האלה.

יוחנן פלסנר: יכול להיות שבתהליך שהחוק יעבור עכשיו בוועדה כדאי להסתכל איך זה נעשה במדינות אחרות ולראות אם אנחנו רוצים להרחיב את הסמכויות לתחומים הנוספים, האם זה נכון, או האם נכון לחשוב על גופים אחרים, חדשים או קיימים, שיעשו את זה.

יוחנן פלסנר: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת גדעון סער, בבקשה.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, מכובדי המשנה לראש הממשלה, כנסת נכבדה, הצעה זו מובאת להצבעה וצריך לתמוך בה.

גדעון סער: זכיתי, בפעם הראשונה שהייתי מזכיר הממשלה, לנסח את הצעת ההחלטה שלפיה הוקמה המועצה לביטחון לאומי.

גדעון סער: חלק מהדברים עדיין דומים, חלקם שונים, אבל כל מי שלמד או הכיר באופן אישי או למד מבחוץ את דרכי קבלת ההחלטות – לא יכול לחלוק על הצורך בקיום ובחיזוק של המועצה לביטחון לאומי.

גדעון סער: אני חושב שבחלק מהדברים שקראתי כאן בהצעת החוק, בנושא תקציב הביטחון למשל, דבר חשוב ביותר הוא שיהיה גוף שלא נשען באופן אינטרסנטי בצורה כבדה על תקציב הביטחון, אלא גוף עצמאי יחסית שיכול לייעץ לממשלה.

גדעון סער: אני גם מברך על זה שבחוק גם ראש המועצה לביטחון לאומי וגם המשנה – נקבע שלגביהם לא תחול חובת מכרז, כי תמיד טענתי שזאת משרת אמון.

גדעון סער: היה לי ויכוח – אחד מהשופטים בדימוס של בית-המשפט העליון, בערב עיון באוניברסיטת תל-אביב, היה בטוח שאסור שראש המועצה לביטחון לאומי יהיה משרת אמון, וראש ממשלה – אני מספר על מקרה שקרה – כמה ימים לפני שנפל מהשלטון מינה ראש מועצה לביטחון לאומי, אז ראש הממשלה החדש חייב ללמוד לעבוד אתו.

גדעון סער: ואולי בכלל הוא צריך להיות כפוף לראש המועצה לביטחון לאומי שמינה קודמו.

גדעון סער: אני חושב שבמובן הזה זה טוב, וגם סעיף שנותן מידה של חופש לגבי הוראות אחרות מאלה שחלות בשירות המדינה באופן כללי לעניין ארגון וניהול כוח-האדם במועצה לביטחון לאומי.

גדעון סער: מי שחשב על זה חשב נכון.

גדעון סער: לגבי מה שאמר חבר הכנסת פלסנר – לא תמיד ניתן ללמוד מניסיון של מדינות אחרות, כי התפקידים הם לא תמיד אותם תפקידים והתרבות הפוליטית שונה, ולא תמיד אפשר להעתיק מודלים כפי שהם קיימים במדינות אחרות.

גדעון סער: אני קצת חלוק על המשנה לראש הממשלה, שהרחיב כאן כיצד הממשלה יישמה את דוח ועדת-וינוגרד.

גדעון סער: בעצם אנחנו באים לנסח איזה חוק טוב, וכבר הכול טוב והשמש זורחת והציפורים מצייצות והכול מצוין.

גדעון סער: לא מזמן קראתי ריאיון עם ראש המועצה לביטחון לאומי היוצא, מר מזרחי, ואיכשהו מה שקרה לא עולה מתמונת המצב שהוצגה כאן לפני כמה דקות.

גדעון סער: בכלל, חוקים טובים אינם מספיקים.

גדעון סער: צריך גם אנשים רציניים.

גדעון סער: אתן רק דוגמה אחת.

גדעון סער: אני פותח אתמול עיתון ורואה את שר הביטחון של מדינת ישראל מגיע לשדרות, והוא מספר לתושבים: אני בעד מיגון, אבל הכסף שוכב במשרד ראש הממשלה.

גדעון סער: זאת אומרת, בשעה כל כך קשה לתושבי שדרות בוחר שר הביטחון – ואגב, זה אירוע חשוב ששר הביטחון מגיע לשדרות, זה לא קורה כל יום, זה דבר שצריך לברך עליו – –

מנחם בן-ששון: זה קרה כל ערב – – –

גדעון סער: – – זה דבר גדול, אבל אם אתה כבר מגיע ותוקפים אותך, אתה מייצג ממשלה, מה אתה הולך ומגלגל את זה ללשכה אחרת.

גדעון סער: זה לא מכובד, זה לא רציני, ולכן לא די שיש חוקים אלא צריך אנשים רציניים בעמדות מפתח כדי להוביל מדיניות.

גדעון סער: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת יואל חסון.

יואל חסון: אדוני היושב-ראש, השר רמון, חברי חברי הכנסת, אני חושב שהצעת החוק הזאת היא הצעת חוק טובה.

יואל חסון: החברים לפני התייחסו אליה ואני לא רוצה לגעת בפרטי העניין, אלא שאני חושב באמת כמו חבר הכנסת סער, שראוי שהתפקיד של ראש המל"ל יהיה משרת אמון, והוא יוכל לעבוד עם ראש הממשלה, וכל ראש ממשלה שנכנס לתפקידו ראוי שראש המל"ל יהיה אדם שהוא יוכל לעבוד אתו ויוכל לייצר אתו מציאות של עבודה.

יואל חסון: כמי שהיה בלשכת ראש הממשלה ויודע כיצד מתנהלים הדברים במשרד ראש הממשלה – בכוורות ובחבורות מאוד ברורות – אם ראש המל"ל לא נמצא שם, אז בצדק הוא מרגיש שאינו חלק ונעשים שם דברים כמו ששמענו פה, שראש המל"ל מוצא את עצמו שומע על תהליך חשוב כמו ההתנתקות ברדיו או מהעיתון.

יואל חסון: אבל, חברי חברי הכנסת, אני חייב לומר שחבר הכנסת אלדד גרם לי לעלות לכאן.

יואל חסון: כי באמת, חבר הכנסת אלדד, בכשרון רב, יודע תמיד בכל עניין, בכל הצעת חוק, למצוא את הסיבות למה הממשלה הזאת היא ממשלה רעה, גרועה ולא טובה.

יואל חסון: אני חייב לומר לחבר הכנסת אלדד, שכמו רבים, אתה יודע שהבעיות במל"ל לא התחילו בממשלה הזאת.

יואל חסון: הן התחילו למעשה מרגע ההקמה, ואני חושב שלא הכול פוליטיקה.

יואל חסון: כי הרי אם היינו נענים לקולות ההיסטריים שלך ושל שכמותך, שדקה אחרי דוח-וינוגרד אמרו: ראש הממשלה חייב להתפטר, הממשלה חייבת ללכת הביתה – לא היינו מגיעים היום לחקיקת החוק הזה; דוח-וינוגרד – לא היו מסיקים מסקנות ממנו, והוא היה נמצא אי-שם על איזה מדף מעלה אבק.

יואל חסון: אתה יודע שלא הכול פוליטיקה.

יואל חסון: זה בדיוק עניין של ביטחון המדינה.

יואל חסון: התהליכים האלה לא היו קורים אם היינו מקשיבים לכל הקולות ההיסטריים האלה שרצו בכל מחיר לפרק את הממשלה.

יואל חסון: ואז מה היה קורה?

יואל חסון: ראש הממשלה שהיה מחליף את ראש הממשלה הנוכחי היה ממש לוקח את דוח-וינוגרד ולומד אותו לפרטי פרטים.

יואל חסון: אתה יודע שהממשלה הזאת עשתה את זה.

יואל חסון: אתה יודע יפה מאוד שהממשלה הזאת מסיקה מסקנות וקוראת כל תו ופסיק בדוח-וינוגרד.

יואל חסון: אחת הסיבות שאנחנו מגיעים לחוק הזה, ונגיע גם לחוקים אחרים, היא כי מישהו כאן עושה תהליך אמיתי של הסקת מסקנות, ולא באופן היסטרי הולך הביתה ומטיל את האחריות על אנשים אחרים.

אריה אלדד: ממשלה שנכשלה תלך הביתה – – –

יואל חסון: כמו שאמרתי, הרי אתה תמצא – בכשרון רב – בכל הקשר ובכל עניין, גם בחוקים שבכלל לא קשורים, כמה הממשלה הזאת גרועה.

אריה אלדד: – – – לא יתגלחו עלינו עוד פעם.

יואל חסון: הממשלה הזאת לוקחת אחריות אמיתית, מטפלת בבעיות שהתגלו במלחמה הזאת, גם כאלה שלא קשורות בכלל לממשלה, ולא פועלת באופן היסטרי כמו שאתה וחבריך מבקשים שיהיה.

יואל חסון: תודה.

אריה אלדד: אנחנו לא מוכנים להיות שכר הלימוד של הממשלה הזאת.

חיים רמון: אפשר לחשוב שאם היתה מל"ל – – –

יצחק לוי: אם היתה מל"ל, היו נלחמים חמישה ימים פחות.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה ראשונה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 9 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 18 נגד – 1 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הממשלה (תיקון מס' 5) (המועצה לביטחון לאומי), התשס"ח–2007, לוועדת החוץ והביטחון נתקבלה.

יצחק זיו: 18 בעד, מתנגד אחד ואין נמנעים.

יצחק זיו: אני קובע בזאת שהצעת חוק הממשלה (תיקון מס' 5) (המועצה לביטחון לאומי), התשס"ח–2007, התקבלה בקריאה ראשונה והיא תעבור לדיון בוועדת החוץ והביטחון לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק זיו: [מס' כ/181; "דברי הכנסת", חוב ו', עמ' 11988; נספחות.

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת חוק נכי המלחמה בנאצים (תיקון מס' 15), התשס"ח–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יצחק זיו: אני מזמין את יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת מיכאל נודלמן.

יצחק זיו: בבקשה.

מיכאל נודלמן: אדוני היושב-ראש, כבוד ממלא-מקום ראש הממשלה השר רמון, חברי הכנסת, הצעת החוק המונחת בפניכם מבקשת לקבוע כי בדיונים של ועדה רפואית ובדיונים של ועדה רפואית עליונה מכוח חוק נכי המלחמה בנאצים וחוק נכי רדיפות הנאצים, שבהם נוכח הנכה, הוא יהיה זכאי לליווי על-פי בחירתו.

מיכאל נודלמן: חברי הכנסת, חשוב לזכור כי מי שעניינם נדון בוועדות האמורות הם קשישים ניצולי השואה או מי שלחמו בנאצים, וחלקם נתקל בקשיים מול הוועדות, בין היתר בשל בריאותם וקשיי שפה.

מיכאל נודלמן: עקב תלונות על היחס בוועדות, מוצע לקבוע כי הנכה יהיה זכאי לבחור לו עד שני מלווים מבין אלה: בא-כוחו של הנכה, בן משפחתו ואדם קרוב לו.

מיכאל נודלמן: הענקת הזכות לליווי בבדיקה של ועדה רפואית תסייע להקלת הקשיים האמורים.

מיכאל נודלמן: חשוב להדגיש כי תפקיד המלווים מתמצה בשמירה על יחס הוגן לנכה בעת הבדיקות.

מיכאל נודלמן: בנוסף, מוצע לתקן הפניה שגויה הקיימת בחוק נכי המלחמה בנאצים.

מיכאל נודלמן: ברצוני להודות לחברי הכנסת שרה מרום-שלו, אלחנן גלזר, יצחק גלנטי, יצחק זיו ומשה שרוני, אשר הציעו את הצעת החוק.

מיכאל נודלמן: להצעת החוק אין הסתייגויות.

מיכאל נודלמן: אבקש מחברי הכנסת לאשר את הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

מיכאל נודלמן: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: להצעת החוק אין הסתייגויות.

יצחק זיו: לכן נעבור להצבעה בקריאה שנייה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 10 בעד סעיפים 1–3 – 17 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–3 נתקבלו.

יצחק זיו: 17 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: הצבעה מס' 11 בעד החוק – 17 נגד – אין נמנעים – אין חוק נכי המלחמה בנאצים (תיקון מס' 15), התשס"ח–2007, נתקבל.

יצחק זיו: 17 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יצחק זיו: אני קובע שהצעת חוק נכי המלחמה בנאצים (תיקון מס' 15), התשס"ח–2007, התקבלה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: חברת הכנסת שרה מרום-שלו מבקשת לברך, בבקשה.

שרה מרום שלו: כבוד היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, ברצוני להודות מקרב לב לאנשים שסייעו להצעת חוק חשובה זו להפוך לחוק רשמי של מדינת ישראל.

שרה מרום שלו: ברצוני להודות ליושב-ראש ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות חבר הכנסת מיכאל נודלמן, לממלא-מקומו חבר הכנסת אברהם מיכאלי ולחברי הוועדה על תמיכתם בחוק חשוב זה.

שרה מרום שלו: תודה לחברי הכנסת שתמכו בהצעת החוק; ליועץ המשפטי של הוועדה, עורך-הדין , על עזרתו הרבה בכל שלבי החקיקה של חוק זה; למנהלת הוועדה גברת ולעוזרי הפרלמנטריים.

שרה מרום שלו: תודה רבה.

שרה מרום שלו: [מס' כ/141; "דברי הכנסת", מושב שני, חוב' כ"ז, עמ' 8758; נספחות.

שרה מרום שלו: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת חוק איסור לשון הרע (תיקון מס' 8), התשס"ח–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יצחק זיו: אני מזמין את יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, חבר הכנסת מנחם בן-ששון, להציג את הצעת החוק.

מנחם בן-ששון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אנחנו נצביע עכשיו בקריאה שנייה ובקריאה שלישית על הצעת חוק איסור לשון הרע – ביזוי אדם בשל מוגבלות.

מנחם בן-ששון: זו הצעה שהתחילה את דרכה כהצעת חוק פרטית של חבר הכנסת רן כהן.

מנחם בן-ששון: היא מבקשת לתקן את הגדרת לשון הרע בסעיף 1 לחוק, כך שבפסקה (4) לסעיף ייכלל גם פרסום שעלול לבזות אדם בגלל מוגבלותו, לצד ביזוי אדם בשל גזעו, מוצאו, דתו, מקום מגוריו, מינו או נטייתו המינית.

מנחם בן-ששון: מבחינה זו ראוי לעסוק בנושא, אדוני המציע, גם בשבוע שעבר, כשהחלטנו, וגם היום, שהוא יום שעוסק בחירויות הפרט בישראל.

מנחם בן-ששון: "מוגבלות" מוגדרת בתיקון בדומה להגדרה בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, אך באופן היותר רחב, שכן אין התייחסות לכך שהמוגבלות משפיעה על התפקוד היומיומי של האדם.

מנחם בן-ששון: המשמעות היא שהחוק אומנם מאפשר, מכוח פסקה אחרת, לראות בביזוי אדם בשל מוגבלותו לשון הרע, אלא שבדרך שכזאת אנחנו מסבים את תשומת הלב לבעיה, ממקדים את תשומת הלב בבעיה, ובמקרה שלפנינו זה פרסום שמהווה עבירה פלילית, עבירה אזרחית.

מנחם בן-ששון: לכן אפשר לצוות על השמדת פרסומים שמהווים לשון הרע, לצוות על פרסום תיקון או הכחשה על הדברים שפורסמו.

מנחם בן-ששון: הוועדה כולה ראתה עין בעין עם המציע את חשיבות ההכרזה על כך, משום שלא אחת בלי משים אנחנו מתייחסים לאנשים עם מוגבלות לא רק ביחסנו השלילי אליהם, אלא אנחנו מתייחסים לאחרים ביחס אליהם ואומרים: אתם כמו המוגבלים.

מנחם בן-ששון: הרי לך מכה אחת אפיים ארצה – לא מספיק שהאדם מוגבל, אלא הוא הופך להיות למשל ולשנינה משום שהוא הופך לדוגמה ולמופת למישהו שרע לייחס לו תופעות.

מנחם בן-ששון: לכן, אדוני, אני מבקש שנצביע כולנו בעד הצעת החוק הזאת בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

מנחם בן-ששון: אין הסתייגויות להצעת החוק.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: להצעת החוק אין הסתייגויות.

יצחק זיו: לכן נעבור להצבעה בקריאה שנייה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 12 בעד סעיף 1 – 18 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

יצחק זיו: בעד – 18, נגד – אפס, נמנעים – אפס.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: הצבעה מס' 13 בעד החוק – 18 נגד – אין נמנעים – אין חוק איסור לשון הרע (תיקון מס' 8), התשס"ח–2007, נתקבל.

יצחק זיו: בעד – 18, נגד – אפס, נמנעים – אפס.

יצחק זיו: אני קובע, שהצעת חוק איסור לשון הרע (תיקון מס' 8) התשס"ח–2007, התקבלה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: אני מזמין את חבר הכנסת רן כהן לברך.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, כבוד יושב-ראש ועדת החוקה חוק ומשפט, פרופסור בן-ששון, חברי הכנסת, אני מאוד מודה לכם על אישור הצעת החוק הזו.

רן כהן: אני חייב לציין כאן שהיא פרי יוזמתו של חבר הכנסת לשעבר אילן גילאון, מהכנסת הקודמת לקודמת.

רן כהן: אני רק ממשיך את ההלכה ואת הדרך הזו.

רן כהן: נדמה לי כי נוסף על הדברים החכמים שאמר כאן פרופסור בן-ששון לגבי הצעת החוק, היא גם באה לקבוע לא רק הלכה חוקתית אלא גם הלכה תרבותית.

רן כהן: העניין שלנו הוא לא להעמיד לדין בהמונים ולהכניס לכלא את מי שפוגע באנשים מוגבלים ובכבודם, אלא בעיקרו של דבר לחנך את החברה ולקבוע בציבור את הנורמה, שאדם שיש לו מוגבלות הוא אדם ככל אדם וכבודו חייב להיות שמור.

רן כהן: זה היה הייעוד העיקרי אצלי בהובלת הצעת החוק הזו.

רן כהן: אני מאוד מאוד מודה לכם על אישורה.

רן כהן: אני מודה גם לכל חברי ועדת החוקה, חוק ומשפט ולצוות שטיפל בחוק הזה.

רן כהן: תודה רבה לכם.

רן כהן: [מס' מ/340; "דברי הכנסת", חוב' ו', עמ' 11951; נספחות.

רן כהן: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת חוק סדר הדין הפלילי (עצור החשוד בעבירת ביטחון) (הוראת שעה) (תיקון), התשס"ח–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יצחק זיו: אני מזמין את חבר הכנסת יצחק לוי.

יצחק זיו: בבקשה.

יצחק לוי: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, הנני מתכבד להביא בשם ועדת החוקה, חוק ומשפט את חוק סדר הדין הפלילי (עצור החשוד בעבירת ביטחון) (הוראת שעה) (תיקון), התשס"ח–2007.

יצחק לוי: זו הוראת שעה שאנו מאריכים כבר בפעם השנייה.

יצחק לוי: החוק חוקק לפני שנה וחצי כהוראת שעה, ואילו עכשיו אנו מאריכים אותו לשלוש שנים נוספות, וזאת מפני שעדיין משרד המשפטים לא הכין הצעה קבועה לגבי ההוראות האלה.

יצחק לוי: ההוראות האלה צריכות להיכלל בחוק הטרור.

יצחק לוי: חוק הטרור לא מוכן.

יצחק לוי: אנחנו ביררנו את זה בוועדה, ועל-פי ההתרשמות שלי, החוק לא יהיה מוכן אלא בעוד שנתיים או שלוש שנים.

יצחק לוי: עדיין התזכיר לא מוכן.

יצחק לוי: מכיוון שכך, אף שהממשלה ביקשה הארכה של 18 חודשים, החליטה הוועדה להאריך בפעם אחת בשלוש שנים, מכיוון שברור שאם היינו מאריכים ב-18 חודשים היתה באה הממשלה ומבקשת הארכה נוספת.

מנחם בן-ששון: יש טיוטה.

יצחק לוי: אבל זה עדיין לא תזכיר.

יצחק לוי: ההצעה עניינה עצירת חשוד בעבירות ביטחון, על-פי הוראות מיוחדות, שפעמים נראות כאילו עוברות את המידה.

יצחק לוי: אנחנו עשינו שני דברים בוועדה.

יצחק לוי: הדבר הראשון, לפני שנה וחצי חוקקנו את החוק הזה לפי המידה הראויה.

יצחק לוי: הדבר השני, הוועדה בראשות יושב-ראש הוועדה קיבלה דיווח מפורט ממשרד המשפטים ומגורמי הביטחון הנוגעים בדבר, והתרשמנו שגורמי הביטחון השתמשו בחוק הזה במידה הראויה.

יצחק לוי: מספר הפעמים שגורמי הביטחון השתמשו באותם סעיפים שנראים חריגים, היה מועט.

יצחק לוי: לכן חשבנו שיש עניין להאריך את החוק בהוראת שעה נוספת.

יצחק לוי: הכנסנו כמה תיקונים בחוק.

יצחק לוי: עיקר התיקונים הם לגבי הדיווח בכנסת.

יצחק לוי: הוחלט להכניס הוראה המחייבת את בית-המשפט לתעד בכתב את המועד שבו הובא עצור בעבירת הביטחון בפני שופט, מקום שבו השהייתו היתה לתקופה של למעלה מ-48 שעות, וזאת לצורך מעקב מדוקדק יותר לגבי המעצרים שהם מעבר ל-48 שעות.

יצחק לוי: כמו כן, בסעיף 8 הוחלט להוסיף הוראה המחייבת בדיווח בדבר הסמכויות שהופעלו לגבי כל עצור לפי סעיפים 3(2), 4 או 5.

יצחק לוי: כן הוחלט לחייב בדיווח לעניין המועד שבו הובאה לידיעת העצור החלטת בית-המשפט, שהתקבלה בדיון שהתקיים, כאמור בסעיף 5(4).

יצחק לוי: ההצעה אושרה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק לוי: יש הסתייגויות, ובשם הוועדה אני מבקש לדחות את כל ההסתייגויות ולאשר את החוק הזה בקריאה שנייה ושלישית.

ראובן ריבלין: האם יש מסתייגים נוכחים?

יצחק לוי: להבנתי, אין מסתייגים נוכחים.

יצחק לוי: היושב-ראש יבדוק זאת, אדוני.

יורם מרציאנו: אין הסתייגויות.

יצחק זיו: חבר הכנסת מוחמד ברכה – אינו נוכח; חבר הכנסת חנא סוייד – אינו נוכח; חבר הכנסת דב חנין – ביטל; חבר הכנסת סעיד נפאע – אינו נוכח; חברת הכנסת זהבה גלאון – איננה נוכחת; חבר הכנסת יוסי ביילין – אינו נוכח; חבר הכנסת חיים אורון – אינו נוכח; חבר הכנסת רן כהן – אינו נוכח; חבר הכנסת אבשלום וילן – אינו נוכח.

יצחק זיו: לפיכך, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 14 בעד סעיפים 1–4 – 14 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–4 נתקבלו

יצחק זיו: בעד – 14, נגד – אפס, נמנעים – אפס.

יצחק זיו: עבר בקריאה שנייה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: הצבעה מס' 15 בעד החוק – 11 נגד – אין נמנעים – אין חוק סדר הדין הפלילי (עצור החשוד בעבירת ביטחון) (הוראת שעה) (תיקון), התשס"ח–2007, נתקבל.

יצחק זיו: בעד – 11, נגד – אפס, נמנעים – אפס.

יצחק זיו: אני קובע שהצעת חוק סדר הדין הפלילי (עצור החשוד בעבירת ביטחון) (הוראת שעה) (תיקון), התשס"ח–2007, התקבלה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: אני מזמין את יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, חבר הכנסת מנחם בן-ששון, להגיד תודה.

מנחם בן-ששון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, ראשית, אני מבקש להודות לחבר הכנסת לוי, שבתבונה, כדרכו, הביא לסיום העבודה על החוק.

מנחם בן-ששון: אני מבקש להביא לתשומת לבם של החברים שהמקרה היחיד שבו הוחזק עצור מעבר לשעות קרה בחצי שנה האחרונה, והוא חשוד שהיה מעורב בחטיפתו של גלעד שליט.

מנחם בן-ששון: הוועדה קיבלה על כך דיווח, ואני רוצה להודיע את ההודעה הזו גם לכנסת.

מנחם בן-ששון: כאש אתה דיברת על מידתיות, חבר הכנסת לוי, במקרה הזה כדאי לדעת גם את ההקשרים.

מנחם בן-ששון: אני חוזר ומודה לצוות הוועדה, למנהלת הוועדה דורית ואג, ליועצת המשפטית עורכת-הדין אפרת רוזן ולחברי הוועדה.

יצחק זיו: הודעה ליושב-ראש ועדת הכנסת.

): אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני מודיע בזאת על חילופי אישים בוועדה המשותפת של ועדת הכנסת וועדת הכספים לתקציב הכנסת מטעם ועדת הכנסת:

): במקום חבר הכנסת אביגדור יצחקי יכהן חבר הכנסת אלי אפללו.

): תודה.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: [מס' כ/174; "דברי הכנסת", חוברת ב', עמ' 11273; נספחות.

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנו עוברים להצעת חוק הנכים (תגמולים ושיקום) (תיקון מס' 24), התשס"ח–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יצחק זיו: אני מזמין את יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, חבר הכנסת יצחק גלנטי, להציג את הצעת החוק.

יצחק זיו: בבקשה.

יצחק גלנטי: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת חוק הנכים (תגמולים ושיקום) (תיקון מס' 24), התשס"ח–2007, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק גלנטי: הצעת החוק, שיזמה חברת הכנסת זהבה גלאון, נועדה לתקן עוול שיצר המצב המשפטי הקיים ביחס למי שנפגע בעת שירותו הצבאי ונזקק לגמלה בשל הנכות שבה לקה.

יצחק גלנטי: כיום קובע חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה–1995, כי מי שלקה בנכות כאמור, רשאי לבחור בקצבת נכות כללית לפי חוק הביטוח הלאומי או בתגמול לפי חוק הנכים (תגמולים ושיקום) [נוסח משולב], התשי"ט–1959.

יצחק גלנטי: ואולם, על הבחירה להיעשות עד תום שישה חודשים מהיום שבו נקבעה לראשונה דרגת נכותו היציבה של הנכה לפי חוק הביטוח הלאומי.

יצחק גלנטי: הקושי הטמון בהוראות הדין הקיים נעוץ בעיקר בהוראות חוק הנכים, שלפיהן משבחר הנכה בזכויות לפי חוק הביטוח הלאומי – לא יחולו עליו הוראות חוק הנכים, ועקב כך נשללת ממנו הזכות לתבוע תגמולים מקצין התגמולים, הגבוהים יותר מקצבת הנכות המשולמת על-ידי המוסד לביטוח לאומי.

יצחק גלנטי: ההסדרים הקיימים יוצרים קושי עבור חיילים שנפגעו בעת שירותם הצבאי, ובפרט חיילים בעלי מוגבלות נפשית אשר עקב הימשכות ההליכים לפי חוק הנכים, בוחרים לקבל קצבת נכות מהמוסד לביטוח לאומי, ובכך לוותר, למעשה, על זכויותיהם לפי חוק הנכים; זאת, מכיוון שחוק הביטוח הלאומי אינו דורש הוכחת קשר סיבתי בין הנכות לבין השירות הצבאי, ועל כן ההליכים מכוחו מהירים יותר.

יצחק גלנטי: בית-המשפט העליון עמד לא אחת על הקושי שיוצרים הסדרים אלה וקרא למחוקק לעשות את הדרוש לתיקונם.

יצחק גלנטי: הצעת החוק המונחת לפניכם קובעת, כי אם הגיש אדם תביעה למוסד לביטוח לאומי, תפקע זכותו להגיש תביעה לפי חוק הנכים בתום שלוש שנים מיום שהגיש תביעה למוסד.

יצחק גלנטי: עם זאת, ההסדר המוצע אינו פוגע בהסדרי ההתיישנות הקבועים בחוק הנכים, המאפשרים ברוב המקרים הגשת תביעה גם לאחר חלוף תקופת ההתיישנות.

יצחק גלנטי: בהתאם למוצע, אדם שהגיש תביעה לפי חוק הנכים במהלך שלוש השנים כאמור, והוכר כנכה לפי החוק האמור, יקבל תגמול בהתאם לדרגת נכותו בעד התקופה שמיום הגשת התביעה כאמור ועד ליום ההכרה בו כנכה, בניכוי התשלומים שקיבל מהמוסד לביטוח לאומי בעד תקופה זו.

יצחק גלנטי: נוסף על כך, מוצע לתקן את חוק הביטוח הלאומי ולקבוע כי הבחירה בין זכויות לפי חוק הנכים לבין זכויות לפי חוק הביטוח הלאומי תיעשה עד תום 60 ימים מהיום שבו נקבעו דרגות נכות קבועות מכוח חוקים אלה – המאוחר מביניהם.

יצחק גלנטי: עד לקביעת דרגות הנכות הקבועות יוכל הנכה לשנות את בחירתו בכל פעם שחל שינוי בגובה קצבת הנכות או התגמול, ובלבד שלא ישנה את בחירתו יותר מפעמיים.

יצחק גלנטי: הצעת החוק תקל על חיילים שלקו בנכות עקב שירותם הצבאי לקבל את התגמול המגיע להם, ובכך היא מבטאת את תכלית חוק הנכים, המבוססת על אחריות המדינה כלפי בניה הנשלחים לשירות חובה בכוחות הביטחון ונפגעים בגופם ובבריאותם בעת השירות.

יצחק גלנטי: אני קורא לכם להצביע בעד הצעת חוק חשובה זו בקריאה שנייה ובקריאה השלישית, בנוסח שעליו החליטה הוועדה.

יצחק גלנטי: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: להצעת החוק יש הסתייגות של חבר הכנסת רן כהן.

זהבה גלאון: לא, לא.

זהבה גלאון: הוא איננו.

יצחק זיו: אינו נוכח, ולפיכך – אין הסתייגויות.

יצחק זיו: אנחנו נעבור להצבעה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 16 בעד סעיפים 1–4 – 17 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–4 נתקבלו.

יצחק זיו: בעד – 17, נגד – אין, נמנעים – אין.

יצחק זיו: ההצעה עברה בקריאה שנייה.

יצחק זיו: אנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: הצבעה מס' 17 בעד החוק – 16 נגד – אין נמנעים – אין חוק הנכים (תגמולים ושיקום) (תיקון מס' 24), התשס"ח–2007, נתקבל.

יצחק זיו: בעד – 16, נגד – אפס, נמנעים – אפס.

יצחק זיו: אני קובע שהצעת חוק הנכים (תגמולים ושיקום) (תיקון מס' 24), התשס"ח–2007, נתקבלה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: אני מזמין את חברת הכנסת זהבה גלאון להודות.

זהבה גלאון: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני כל כך שמחה שההצעה הזאת עברה.

זהבה גלאון: דנו בהצעה הזאת כל כך הרבה חודשים.

זהבה גלאון: אני רוצה להודות ליושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת גלנטי, וליועצים המשפטיים של הוועדה.

זהבה גלאון: היה קשה להגיע להסכמות עם כל הגורמים, ובסוף זה נעשה.

זהבה גלאון: חברי חברי הכנסת, ההצעה הזאת בעיני היא תיקון עוול לאלפי חיילים שיצאו למלחמות, ששירתו בצבא, שנשלחו מטעם ממשלת ישראל, בשמה ומטעמה, וחזרו פגועים בנפשם, לא מוצאים מזור לנפשם ונאלצים לכתת את רגליהם ולנסות לשכנע את מערכת הביטחון בדבר הפגיעה שלהם.

זהבה גלאון: זה לקח להם זמן, זה היה להם קשה, הם התייאשו – הם הלכו לביטוח הלאומי.

זהבה גלאון: ועכשיו תוקן העוול בכך שהמדינה מכירה באחריותה לאלה שהיא שלחה ומכירה בהם כנכי צה"ל.

זהבה גלאון: תודה רבה.

זהבה גלאון: [מס' כ/182; "דברי הכנסת", חוב' ח', עמ' 12389; נספחות.

זהבה גלאון: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (מס' 110), התשס"ח–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יצחק זיו: אני מזמין את יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה, חבר הכנסת אופיר פינס-פז, להציג את הצעת החוק.

והגנת הסביבה): אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת החוק לתיקון פקודת העיריות (מס' 110) שיזם חבר הכנסת יואל חסון.

והגנת הסביבה): הצעת החוק נועדה להפוך את המידע שיש בידי הרשויות המקומיות לנגיש, לזמין ולשקוף יותר לתושבי הרשויות המקומיות, ברוח המגמה הכללית של שיפור חופש המידע ועקרון השקיפות.

והגנת הסביבה): נוסח הצעת החוק כפי שאושר בדיון המוקדם כלל רק את החובה לפרסם את הפרוטוקולים של ישיבות המועצה באתר האינטרנט של הרשות המקומית.

והגנת הסביבה): במהלך הדיונים בוועדת הפנים התברר כי ל-70 רשויות מקומיות עדיין אין אתר אינטרנט, וגם אלה שיש להן אתר אינטרנט, חלק גדול מהן לא מפעילות אותו באופן זמין והמידע שמצוי שם איננו מעודכן.

והגנת הסביבה): לפיכך החליטה ועדת הפנים להרחיב את הצעת החוק של חבר הכנסת יואל חסון ולקבוע בה חובת הקמה והפעלה של אתר אינטרנט בכל רשות מקומית.

והגנת הסביבה): בעיני הדבר הזה הוא אלמנטרי, הוא מתחייב, אבל כאמור בחלק לא מבוטל מהרשויות המקומיות בישראל הוא עדיין מצרך שאיננו קיים, וזה כמובן מקשה על תושבי היישובים לדעת מה קורה ברשות המקומית.

והגנת הסביבה): לגבי אותן רשויות מקומיות שאין להן אתר אינטרנט כיום נקבע כי יהיה עליהן להקים אתר כזה בתוך שנה מהיום, או מיום אישור החוק, ושר הפנים מוסמך במקרים חריגים לתת ארכה של שישה חודשים נוספים – במקרים שהוא ימצא שיש סיבות שאי-אפשר להתעלם מהן והן מחייבות את הרשות המקומית בסדרי עדיפויות אחרים ובאיחור מסוים.

והגנת הסביבה): כאמור, בסך הכול שנה וחצי מהיום, כך שבמהלך שנת 2009 צפויות כל הרשויות המקומיות בישראל להפעיל אתרי אינטרנט לטובת הציבור ועל-פי עקרון השקיפות.

והגנת הסביבה): נוסף על כך, נקבע רף מינימלי של תוכן שיהיה באתר.

והגנת הסביבה): אנחנו הרי חיים בתוך עמנו, חבר הכנסת חסון, ואנחנו חוששים שבסופו של יום נקים מכשיר לטובת המידע לציבור, ויהיה מי שינצל לרעה את המכשיר הזה לטובת פרסום שמו והאדרת פועלו, במיוחד כשאנחנו נמצאים בשנת בחירות.

והגנת הסביבה): לפיכך קבענו בחוק את הרף המינימלי של תוכן שיהיה חייב להיות באתר:

והגנת הסביבה): הרשות המקומית תפרסם בו את כל המידע שעליה לפרסם על-פי כל דין ברשומות או בעיתונים, וכן מידע ששר הפנים מפרסם על-פי הודעתה של אותה רשות מקומית.

והגנת הסביבה): מידע מסוג זה כולל, בין היתר, חוקי עזר, דוחות כספיים, תמצית התקציב, מינוי בעלי תפקידים במועצה המקומית וכיוצא בזה.

והגנת הסביבה): מידע נוסף שיתפרסם באתר האינטרנט הוא, כפי שציינתי, הפרוטוקולים של ישיבות המועצה.

והגנת הסביבה): לפרוטוקולים אלה, שאינם פרוטוקולים סטנוגרמיים, יתווספו הקלטות של ישיבות המועצה או תמלילי הקלטות, לפי בחירת הרשות המקומית עצמה.

והגנת הסביבה): אני חושב שהצעת החוק הזו מייצרת מצב חדש בכל מה שקשור לשקיפות פעולתה והתנהלותה של הרשות המקומית במדינת ישראל, והרבה יותר נגישות של כלל ציבור התושבים לנעשה ברשות המקומית.

והגנת הסביבה): להצעת החוק הוגשו הסתייגויות.

והגנת הסביבה): אבקש בכל לשון של בקשה מחברי הכנסת לדחות את ההסתייגויות ולאשר את הצעת החוק בקריאה השנייה ובקריאה השלישית על-פי נוסח הוועדה.

והגנת הסביבה): אני מודה לכם.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: להצעת החוק יש הסתייגות של חבר הכנסת דוד אזולאי – הוא אינו נוכח, ולפיכך אין הסתייגויות.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 18 בעד סעיפים 1–5 – 16 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–5 נתקבלו.

יצחק זיו: בעד – 16, נגד – אפס, נמנעים – אפס.

יצחק זיו: ההצבעה עברה בקריאה שנייה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: הצבעה מס' 19 בעד החוק – 14 נגד – אין נמנעים – אין חוק לתיקון פקודת העיריות (מס' 110), התשס"ח–2007, נתקבל.

יצחק זיו: בעד – 14, נגד – אפס, נמנעים – אפס.

יצחק זיו: אני קובע שהצעת החוק לתיקון פקודת העיריות (מס' 110), התשס"ח–2007, התקבלה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: אני מזמין את יוזם החוק, חבר הכנסת יואל חסון, לברך.

יצחק זיו: בבקשה.

יואל חסון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני קודם כול מודה לכם על התמיכה בהצעת החוק החשובה הזאת.

יואל חסון: אני רוצה לומר תודה ליושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת פינס, שקיבל לוועדה הצעת חוק מינימלית ובסיסית, וממנה, בתהליך עבודה ראוי ועמוק, פיתחנו הצעת חוק, לדעתי מהפכנית, חשובה ועתידנית אפילו.

יואל חסון: היא פותחת לציבור הרחב אפשרויות רבות בתחום המקומי.

יואל חסון: אני חושב שזה דבר ראוי ונכון.

יואל חסון: מבחינתי, הצעת החוק הזאת שלי שעברה היום, היא חלק מתהליך של הצעות חוק שהגשתי ואגיש בעתיד, שקשורות לנושא של ממשל זמין, הפיכת הממשל המקומי והארצי לזמין יותר, פתוח יותר ויעיל יותר עבור הציבור.

יואל חסון: אני מודה גם לצוות הוועדה, ושוב תודה לך, אדוני יושב-ראש הוועדה.

יואל חסון: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: [נספחות.

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: הנושא הבא הוא דוח מפי יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה על השתתפות בוועידת האו"ם של המדינות החברות באמנת האקלים ופרוטוקול קיוטו.

יצחק זיו: אני מזמין את יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה, חבר הכנסת אופיר פינס-פז, להציג את הדוח.

יצחק זיו: בבקשה.

והגנת הסביבה): אדוני היושב-ראש, תודה.

והגנת הסביבה): גם אני רוצה להצטרף לתודות למנהלת הוועדה, לצוות המשפטי, ליועץ המשפטי של הוועדה, בכל מה שקשור להצעת החוק של חבר הכנסת חסון.

והגנת הסביבה): אני רוצה לעבור לדין-וחשבון מוועידת האו"ם של המדינות החברות באמנת האקלים ופרוטוקול קיוטו.

והגנת הסביבה): אני רוצה להעיר בפתיח של הדוח שלי שממש הופתעתי ששום חבר כנסת מכולנו לא מצא לנכון להעלות את הנושא כהצעה דחופה לסדר-היום, כי בכל זאת משהו קורה בעולם, ואני לא בטוח שאנחנו, כחברי הכנסת, כנבחרי העם, מבינים את ההשלכות שלו על כל האנושות, על כל היקום.

והגנת הסביבה): קודם כול, אני מאוד שמח שיושבת-ראש הכנסת מצאה לנכון לשלוח אותי, כיושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה, במסגרת המשלחת הישראלית.

והגנת הסביבה): בראש המשלחת הישראלית אמור היה לעמוד השר להגנת הסביבה, אבל בסופו של יום מי שעמד בראש המשלחת היה המשנה למנכ"ל של המשרד, ד"ר יוסי ענבר.

והגנת הסביבה): הוועידה התקיימה בבאלי – ואני מבין שיכול להיות שיהיה מי מכם שיקנא בי על כך שנסעתי, אקח את זה כחלק מהדברים – – –

יואל חסון: קנאת סופרים.

והגנת הסביבה): בוועידה הזאת השתתפו משהו כמו 12,000 איש מ-190 מדינות.

והגנת הסביבה): הוועידה נמשכה שבועיים ימים.

והגנת הסביבה): לצערי, השתתפתי רק בחמישה ימים, לנוכח אילוצי הכנסת והעבודה הפרלמנטרית, אבל רוב המשלחת השתתפה במשך שבועיים.

גלעד ארדן: היינו מוכנים להחליף אותך, אם זה כזה סבל.

והגנת הסביבה): הבנתי, אני בטוח.

והגנת הסביבה): בוועידה השתתפו שישה ראשי מדינות, כ-70 שרים מטעם מדינות.

והגנת הסביבה): חלק מהמדינות שלחו יותר משר אחד, גם שר סביבה וגם שר אוצר או גם שר סביבה וגם שר אנרגיה או תשתיות.

והגנת הסביבה): השתתפו כ-100 פרלמנטרים מפרלמנטים רבים בעולם, מאות מדענים ופעילי סביבה ממאות ארגונים סביבתיים שפעילים בעולם.

והגנת הסביבה): הכנס התכנס לציון עשר שנים לפרוטוקול קיוטו, שנחתם ב-1997.

והגנת הסביבה): בעצם אין היום מחלוקת בעולם שהתחממות כדור-הארץ – שנעשית, אגב, בקצב מואץ והצפי המדעי מדבר על כך שבשנת 2100 כדור-הארץ יתחמם ב-2.54 מעלות – התהליך הזה הוא תהליך הרסני, שיגרור את העולם כולו למשברים אדירים בכל תחומי החיים.

והגנת הסביבה): היה שם צפי של ערים שהולכות להיות מכוסות כליל, למשל אלכסנדריה.

והגנת הסביבה): בתהליך הזה, אם לא יהיו בו שינויים, אלכסנדריה תיעלם כליל בשנת 2080.

והגנת הסביבה): יש דוגמאות רבות.

והגנת הסביבה): זאת העיר הכי קרובה אלינו שנמצאת בדוח הזה.

והגנת הסביבה): בכל העולם, בכל היבשות, עלולים להיות משברים הומניטריים, אנושיים, אקולוגיים, שיכניסו את העולם כולו למלחמת גוג ומגוג – גם על מקורות מים, גם על יכולת קיום; דברים מרחיקי לכת.

והגנת הסביבה): אין היום ויכוח אמיתי בקרב מדענים על כך שהסיבה המרכזית להתחממות כדור-הארץ בדור הנוכחי, בדור שלנו, היא העובדה שהאנושות, במאה הזאת, צומחת בקצב מסחרר, והצמיחה העולמית, על כל ההשלכות שלה, יוצרת מצב שנפתחה מלחמת עולם בין האנושות לבין כדור-הארץ.

והגנת הסביבה): זאת המציאות שבה אנחנו חיים.

והגנת הסביבה): כל הניסיון של המדע ושל המדינות המעורבות בפרוטוקול קיוטו היום הוא ליצור תהליך שקשור בהפחתת גז החממה.

והגנת הסביבה): מה זה בכלל גז החממה, למי שלא יודע?

והגנת הסביבה): אפקט החממה זה מה שקורה בעצם בחממה.

והגנת הסביבה): כשאתה מגדל דברים בחממה – צמחייה, ירקות, כל מיני דברים – אתה יוצר חממה, באופן מלאכותי אתה מעלה את הטמפרטורה.

נסים זאב: החממה בכנסת הכי מסוכנת.

והגנת הסביבה): היא סוג של סיכון, אני מסכים אתך.

והגנת הסביבה): מכל מקום, כולנו היינו בחממה פעם בחיים שלנו, אני בטוח.

והגנת הסביבה): החקלאים שבינינו יותר מפעם.

והגנת הסביבה): כשאתה נכנס לחממה אתה מרגיש את העניין של החום ואת כל המשמעויות.

והגנת הסביבה): כמובן, חממה בחקלאות היא דבר מבורך, אבל אנחנו חיים היום בסוג של חממה שמעלה את הטמפרטורה.

והגנת הסביבה): מה שקורה, הגזים – שזה לא רק CO2 אבל שם הקוד הוא CO2, יש שם גזים נוספים שמעורבים בתהליך.

איתן כבל: גם היית בבאלי ואתה גם רוצה שגם אנחנו נהיה.

והגנת הסביבה): אני רוצה לשתף אתכם.

והגנת הסביבה): חבר'ה, זה שיעור בסביבה, זה לא נורא.

והגנת הסביבה): הייתי שמח לקחת את כולכם אתי לשיעור הזה.

והגנת הסביבה): מכיוון שזה לא היה אפשרי, אני מנסה להעביר לכם את השיעור הזה באופן מסודר.

סטס מיסז'ניקוב: במה אתה מאשים אותנו?

והגנת הסביבה): סטס, הבנתי את הרמז.

ראובן ריבלין: אני חושב שזה ראוי שאתה מעביר דוח.

ראובן ריבלין: זה נושא חשוב.

והגנת הסביבה): כן, אבל החברים קצרי רוח.

והגנת הסביבה): הבנתי שאתם קצת קצרי רוח והשעה מאוחרת; אני מפנה אתכם לדוח שכתבתי, ואני מציע שתקראו אותו.

והגנת הסביבה): משפט אחרון, כדי להכניס אתכם לתוך המציאות הישראלית כפי שאני רואה אותה: היום ישראל מפגרת באופן מהותי אפילו אחרי מדינות עולם השלישי בהתמודדות שלה עם תופעת גז החממה.

והגנת הסביבה): בתקציב 2008, שאנחנו הולכים להצביע עליו, אדוני יושב-ראש ועדת הכספים, בשבוע הבא, אין אפילו סעיף תקציבי העוסק בגז החממה.

והגנת הסביבה): אני אומר לך, אם תעשה בדיקה בעולם, אולי על כף יד אחת תמצא מדינות שאין להן סעיף תקציבי שעוסק בהפחתת גז החממה.

סטס מיסז'ניקוב: שווה להפיל את הממשלה על זה.

והגנת הסביבה): להפיל את הממשלה – זה כל דבר שווה.

והגנת הסביבה): אבל שווה לתקן את זה.

והגנת הסביבה): שווה לנסות לתקן את זה.

והגנת הסביבה): יש לנו זמן עד השבוע הבא.

והגנת הסביבה): לידיעתך, אדוני יושב-ראש ועדת הכספים, בתקציב גרמניה ל-2008, בסעיף הפחתת גז החממה יש 3 מיליארדי יורו.

והגנת הסביבה): לא הרבה, סכום קטן.

והגנת הסביבה): זה רק פרמטר אחד.

והגנת הסביבה): אנחנו בפיגור עצום לאורך כל הדרך בעניין הזה.

והגנת הסביבה): אני אומר לכם, מדינה שרוצה להשתייך ל-OECD ולמדינות המתועשות והמפותחות לא יכולה להתנהג כמדינת עולם שלישי וגרוע מכך.

והגנת הסביבה): אני מאוד מקווה שראש הממשלה וממשלת ישראל ייקחו את הדברים האלה למקום אחר לגמרי בסדר העדיפויות מזה שהם נמצאים בו היום ויתחילו לעשות מעשים קונקרטיים להפחתת גז החממה.

והגנת הסביבה): אני עצמי מתכוון להניח בכנסת בשבוע הבא הצעת חוק שתקבע למדינת ישראל יעד של הפחתת גז החממה ב-25% עד שנת 2020.

והגנת הסביבה): אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מודה לכם על תשומת הלב, על ההתעניינות, ואני מקווה שבכוחות משותפים נעשה את מה שצריכים לעשות – גם בכנסת, גם בממשלה, גם בשלטון המקומי וגם באקדמיה.

והגנת הסביבה): תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אני יכול לומר לך שבהצעת החוק שאני אגיש יש נגיעה בנושא אפקט החממה.

יצחק זיו: אני מציע לשלוח את הדוח לכל חברי הכנסת כדי שיקראו את זה.

יצחק זיו: תודה לחבר הכנסת אופיר פינס-פז.

יצחק זיו: [מס' מ/339; "דברי הכנסת", חוב' ו', עמ' 11992; נספחות.

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: הצעת חוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח אזרחי (תיקון), התשס"ח–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יצחק זיו: אני מזמין את יושב-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, חבר הכנסת בנימין אלון, להציג את הצעת החוק.

בנימין אלון: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח אזרחי (תיקון), התשס"ח–2007, שיזמה הממשלה.

בנימין אלון: סעיף 17 לחוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח אזרחי, התשס"ג–2002, קובע כי האקדמיה הלאומית למדעים תעניק למועצה את השירותים הנדרשים לצורך פעילותה.

בנימין אלון: עובדי האקדמיה שייתנו שירותים למועצה יפעלו על-פי הוראות יושב-ראש המועצה ובפיקוחו.

בנימין אלון: כמו כן נקבע באותו סעיף כי האקדמיה תגיש, בכל שנה, במסגרת הצעת התקציב שלה, הצעה לתקציב המועצה בהסכמת יושב-ראש המועצה.

בנימין אלון: תקציב המועצה יאושר במסגרת תקציב האקדמיה.

בנימין אלון: עקב קשיים שהתגלו ביישומו של הסעיף האמור ובשל כך – בפעילות המועצה, מוצע להחליף את הוראותיו ולקבוע כי תקציב המועצה ייקבע בחוק התקציב השנתי בתחום פעולה נפרד שייוחד לפעילותה, במסגרת סעיף התקציב שממונה עליו השר האחראי לחוק המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי כיום, שר המדע והטכנולוגיה.

בנימין אלון: ההוצאות מתקציב המועצה ייעשו על-פי הצעתו ובהסכמתו של יושב-ראש המועצה.

בנימין אלון: כמו כן קובעת ההצעה במפורש כי במילוי תפקידיה תפעל המועצה באופן עצמאי במסגרת תקציבה ובכפוף להוראות החוק.

בנימין אלון: ההוראות המוצעות באות לאפשר את פעילותה של המועצה באופן שוטף, ועם זאת עצמאי.

בנימין אלון: בכך יובטח קיומו של גוף שהוא בעל תפקיד מרכזי בסיוע לממשלה בהתוויית מדיניות המחקר והפיתוח האזרחי של מדינת ישראל.

בנימין אלון: לפיכך, אני מבקש מחברי הבית לאשר את הצעת החוק, המוגשת ללא הסתייגויות, בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

בנימין אלון: רק אוסיף שהמועצה הוקמה למטרות שהן מטרות-על מבחינת המשק הישראלי.

בנימין אלון: היום יש מחקר ופיתוח בכל משרד ממשלתי, והמאגר הגדול של מדינת ישראל – שלא התברכה בנפט או במאגרי טבע כאלה – זה המוח האנושי.

בנימין אלון: קטר הצמיחה הוא אותו מחקר ופיתוח, שלשמו באמת החוק הזה מייעד את המועצה הלאומית למחקר ופיתוח.

בנימין אלון: אני מנצל את הבמה הזאת גם לברך את פרופסור זסלבסקי, שסיים את כהונתו, ואת פרופסור עודד אברמסקי, שנכנס לכהונתו.

בנימין אלון: עם העברת הצעת החוק הזאת, אם חברי הכנסת יאשרו אותה, יכול יהיה היושב-ראש החדש להפעיל את המועצה בצורה כזו שתוכל למלא את ייעודה ולתת לנו חזון, יעד והמלצות תקציביות לממשלה.

בנימין אלון: הלוואי שנצליח בשנת התקציב הבאה להגדיל את תקציב המו"פ לפחות עוד ב-400 מיליון שקל, כי היבול שיבוא מזה למדינת ישראל רב לאין-ערוך, כי זהו קטר הצמיחה שמוביל את המשק הישראלי.

בנימין אלון: אני מאוד מקווה שחברי הכנסת יאשרו הצעת חוק ממשלתית זו.

בנימין אלון: אדוני היושב-ראש, תודה רבה.

יצחק זיו: להצעת החוק אין הסתייגויות.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 20 בעד סעיף 1 – 11 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

יצחק זיו: בעד – 11, נגד – אין, נמנעים – אין.

יצחק זיו: ההצעה עברה בקריאה שנייה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: הצבעה מס' 21 בעד החוק – 8 נגד – אין נמנעים – אין חוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח אזרחי (תיקון), התשס"ח–2007, נתקבל.

יצחק זיו: בעד – 8, נגד – אין, נמנעים – אין.

יצחק זיו: אני קובע שהצעת חוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח אזרחי (תיקון), התשס"ח–2007, התקבלה בקריאה שלישית.

בנימין אלון: אדוני היושב-ראש – – –

יורם מרציאנו: אפשר להוסיף אותנו?

יורם מרציאנו: אדוני היושב-ראש, תוסיף אותי ואת חברת הכנסת אורית נוקד.

יורם מרציאנו: משום מה – – –

אלחנן גלזר: לא שמענו שיש הצבעה בכלל.

יורם מרציאנו: לא.

יורם מרציאנו: – – –

יצחק זיו: להוסיף לפרוטוקול את חברי הכנסת גלזר, מרציאנו ונוקד.

בנימין אלון: אני מבקש להודות.

יצחק זיו: חבר הכנסת בני אלון, בבקשה.

בנימין אלון: אדוני היושב-ראש, אני מתנצל.

בנימין אלון: רציתי להודות למנהלת הוועדה, הגברת ענת לוי, וליועצת המשפטית שלנו, מרב ישראלי, ולכל הצוות של הוועדה.

בנימין אלון: תודה לחברי הכנסת.

בנימין אלון: [מס' מ/260; "דברי הכנסת", מושב שני, חוב' ד', עמ' 3739; חוב' י"א, עמ' 5197; נספחות.

בנימין אלון: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת חוק ערי ואזורי פיתוח (תיקון מס' 8), התשס"ח–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יצחק זיו: אני מזמין את יושב-ראש ועדת הכספים, חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב, להציג את הצעת החוק.

יצחק זיו: בבקשה.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק ערי ואזורי פיתוח (תיקון מס' 8), התשס"ח–2007.

סטס מיסז'ניקוב: חוק ערי ואזורי פיתוח נחקק בשנת 1988 בעקבות הצעת חוק פרטית.

סטס מיסז'ניקוב: הוא קובע הטבות שונות שעל המדינה להקנות לאזורי פיתוח.

סטס מיסז'ניקוב: חוק ערי ואזורי פיתוח מעולם לא הופעל, משום שבכל שנה נדחתה תחילתו בחוקי ההסדרים השונים.

סטס מיסז'ניקוב: בהצעת חוק ההסדרים בשנה שעברה הציעה הממשלה לבטל את חוק ערי ואזורי פיתוח.

סטס מיסז'ניקוב: לאור התנגדות ועדת הכספים לכך, ולנוכח ביקורת בג"ץ לגבי סמכות הממשלה לקבוע הטבות לאזורים שונים, הביאה הממשלה במהלך הדיונים בהצעת חוק ההסדרים נוסח חדש להסדר בעניין זה.

סטס מיסז'ניקוב: הוועדה סירבה להסדיר נושא כה מורכב וללמוד אותו בזמן קצר במסגרת הצעת חוק ההסדרים.

סטס מיסז'ניקוב: לפיכך פוצל הסעיף כך שתחילתו נדחתה בשנה אחת בלבד, על מנת לאפשר לממשלה להביא הסדר קבע בעניין הטבות לאזורי פיתוח.

סטס מיסז'ניקוב: לאחרונה הביאה הממשלה את הצעתה להסדר קבע כאמור – זו הצעת חוק אזורי עדיפות לאומית, שעברה בקריאה ראשונה והועברה לוועדת הכספים.

סטס מיסז'ניקוב: הצעת הממשלה מסדירה את סמכותה של הממשלה להקנות הטבות בתחומים שונים.

סטס מיסז'ניקוב: הוועדה קיימה כמה דיונים בעניין הצעה זו, אך טרם סיימה את הכנתה.

סטס מיסז'ניקוב: על מנת לאפשר לוועדה ללמוד לעומק את הצעת החוק החדשה בעניין אזורי עדיפות לאומית, החליטה הוועדה להביא לקריאה השנייה ולקריאה השלישית את אותו חלק שפוצל מהצעת חוק ההסדרים לשנת 2007 ולדחות בשנה נוספת את תחילת חוק ערי ואזורי פיתוח.

סטס מיסז'ניקוב: עוד אבקש לציין, שלמרבה הפלא כללה הממשלה בהצעת חוק ההסדרים שהובאה בשנה זו סעיף בדבר ביטול חוק ערי ואזורי פיתוח, אף שמדובר בעניין שמונח ונדון בוועדת הכספים.

סטס מיסז'ניקוב: ועדת הכנסת, באישור המליאה, פיצלה את הסעיף הזה, ולאור הצעת חוק זו, המובאת בפניכם, הדוחה בשנה נוספת את התחילה, אין עוד צורך בסעיף שנכלל בהצעת חוק ההסדרים לשנה זו.

סטס מיסז'ניקוב: אבקשכם לאשר את הצעת החוק המוגשת בפניכם בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב-ראש, תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: הצעת החוק מוגשת ללא הסתייגויות לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 22 בעד סעיף 1 – 9 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

יצחק זיו: בעד – 9, נגד – אפס, נמנעים – אפס.

יצחק זיו: ההצעה עברה בקריאה שנייה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: הצבעה מס' 23 בעד החוק – 8 נגד – אין נמנעים – אין חוק ערי ואזורי פיתוח (תיקון מס' 8), התשס"ח–2007, נתקבל.

יצחק זיו: בעד – 8, נגד – אפס, נמנעים – אפס.

יצחק זיו: אני קובע שהצעת חוק ערי ואזורי פיתוח (תיקון מס' 8), התשס"ח–2007, התקבלה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: [מס' כ/168; "דברי הכנסת", מושב שני, חוב' ל"ו, עמ' 10790; נספחות.

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת חוק הגליל (תיקון מס' 10), התשס"ח–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יצחק זיו: אני מזמין את חבר הכנסת יצחק וקנין להציג את הצעת החוק בשם יושב-ראש ועדת הכספים.

יצחק וקנין: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה השנייה ולקריאה השלישית את הצעת חוק הגליל (תיקון מס' 10), התשס"ח–2007.

יצחק וקנין: הצעת חוק זו מקורה בהצעת חוק פרטית שלי.

יצחק וקנין: חוק הגליל קובע, בין היתר, כי לבעלי מכסה במרום-הגליל תינתן סובסידיה בשיעור של 13% לייצור פטימים ובשיעור של 17% לייצור ביצי מאכל.

יצחק וקנין: מתן הסובסידיה הוארך מעת לעת עד לסוף שנת 2007.

יצחק וקנין: בהצעת החוק המונחת לפניכם מוצע להאריך את מתן הסובסידיה האמורה בשנה נוספת – עד לסוף שנת 2008.

יצחק וקנין: בהצעת החוק שעברה בקריאה הראשונה הצעתי שההארכה תהיה ללא מגבלת זמן.

יצחק וקנין: במסגרת הדיונים בהצעה לקראת הקריאה הראשונה, הודיעה הממשלה כי היא מסכימה להארכת הסובסידיה עד שנת 2017, ואני הסכמתי לקבל את עמדתה בעניין זה, ולקראת הכנתה לקריאה השנייה ולקריאה השלישית יתוקן הנוסח כאמור.

יצחק וקנין: במקביל להצעת חוק זו, ובמסגרת חוק ההסדרים לשנת הכספים 2008, מביאה הממשלה רפורמה במשק הלול באזור הגליל, שנכללה בה גם הארכת הסובסידיה עד לשנת 2017.

יצחק וקנין: ועדת הכנסת, באישור המליאה, פיצלה את הסעיף מהצעת חוק ההסדרים, ונקבע שהדיונים בענייננו בוועדה יתחילו רק לאחר הדיונים בהצעת חוק ההסדרים.

יצחק וקנין: אבקש לציין שבמהלך הכנת ההצעה לקריאה השנייה ולקריאה השלישית הביע האוצר התנגדות לקידום ההצעה הפרטית כל עוד לא תשולב בה הרפורמה הממשלתית שבהצעת חוק ההסדרים.

יצחק וקנין: מכיוון שמטרת הפיצול היתה לימוד הרפורמה על-ידי הכנסת והוועדה ולא העברתה בחטף, סירבתי לכך.

יצחק וקנין: על מנת שתהיה תמיכת ממשלה בהצעה זו, ובמיוחד על מנת שלא לפגוע בבעלי המכסה בגליל בשל כך שהסובסידיה לא הוארכה במועדה, הצעתי פשרה, שלפיכה נאריך את הסובסידיה בשנה אחת בלבד, כאשר במהלך השנה הזאת תכין הוועדה את הרפורמה שהציעה הממשלה במסגרת הצעת חוק ההסדרים.

יצחק וקנין: ההצעה שלפניכם – אין לה הסתייגויות.

יצחק וקנין: לכן, אבקש לאשר אותה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

יצחק וקנין: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: להצעת החוק אין הסתייגויות.

יצחק זיו: לכן אנחנו נעבור להצבעה בקריאה שנייה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 24 בעד סעיפים 1–2 – 10 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1–2 נתקבלו.

יצחק זיו: בעד – 10, נגד – אפס, נמנעים – אפס.

יצחק זיו: ההצעה עברה בקריאה שנייה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: הצבעה מס' 25 בעד החוק – 9 נגד – אין נמנעים – אין חוק הגליל (תיקון מס' 10), התשס"ח–2007, נתקבל.

יצחק זיו: בעד – 9, נגד – אפס, נמנעים – אפס.

יצחק זיו: אני קובע שהצעת חוק הגליל (תיקון מס' 10), התשס"ח–2007, התקבלה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: אני מזמין את חבר הכנסת וקנין לברך.

יצחק וקנין: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, ראשית, אני רוצה להודות ליושב-ראש הוועדה, סטס מיסז'ניקוב, לידידי רובי ריבלין, חבר הוועדה, שיש לו היסטוריה בחוק הזה גם בשנים עברו, אבל במיוחד עכשיו הוא היה בין אלה שזירזו, כדי שהחוק הזה יעבוד.

יצחק וקנין: אני רוצה להודות לצוות הוועדה, לצוות המשפטי, ובמיוחד לשגית אפיק, שהציעה לנו את הפשרה, ולצוות הוועדה בכלל, לחברי הכנסת של הוועדה ולחברי הכנסת שתמכו.

יצחק וקנין: אני חושב שחשיבותו של חוק זה ליישובי קו העימות הפרוסים לאורך כל הגבול הצפוני שלנו היא שהוא מהווה בסיס ונדבך מרכזי בפרנסה של אותם יישובים – ענף הפטם וההטלה.

יצחק וקנין: אני רוצה להודות לחברים.

יצחק וקנין: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: [מס' כ/150; "דברי הכנסת", מושב שני, חוב' כ"ט, עמ' 9018; נספחות.

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 81), התשס"ח–2007, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

יצחק זיו: אני מזמין את יושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת גלעד ארדן, להציג את הצעת החוק.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, אני מתכבד להביא בפני הכנסת את הצעת החוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 81), התשס"ח–2007, לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

גלעד ארדן: הצעת חוק זו, שיזמו חבר הכנסת דוד אזולאי ויצחק לוי – וזו ההזדמנות לברך אותם על יוזמתם הברוכה – באה לקבוע כי מורה נהיגה לא ישתמש במכשיר טלפון קבוע או נייד בשעת הוראת נהיגה אלא באמצעות דיבורית.

גלעד ארדן: דיבורית מוגדרת בהצעת החוק כהתקן המאפשר שימוש בטלפון בלא אחיזה בו, ובלבד שאם ההתקן מצוי בטלפון, הטלפון יונח ברכב באופן יציב המונע את נפילתו.

גלעד ארדן: נוסף על כך, כללנו בסעיף הגדרה ל"טלפון", כך שהיא תכלול את כל סוגי המכשירים המיועדים לתקשורת וקיימים בהם לחצנים לחיוג.

גלעד ארדן: ברור לכול כי במהלך שיעור הנהיגה על מורה הנהיגה להיות מרוכז בהוראת הנהיגה ובמתרחש בדרך, ולפיכך חשוב לצמצם את הסחת דעתו.

גלעד ארדן: בהקשר זה ראוי להזכיר כי תקנה 28 לתקנות התעבורה, התשכ"א–1961, שתוקנה לאחרונה, קובעת בין היתר כי נוהג ברכב לא יאחז בטלפון קבוע או בטלפון נייד, וכי השימוש בהם ייעשה באמצעות דיבורית בלבד.

גלעד ארדן: אשר להגדרת דיבורית, נקבע כי ההגדרה כוללת גם את הרמקול הפנימי של המכשיר עצמו, כלומר, את ה"ספיקר", והשימוש בו מותר כל עוד הטלפון יונח במקום יציב המונע את נפילתו.

גלעד ארדן: התקנה האמורה אינה חלה על מורה הנהיגה, משום שהוא אינו הנוהג ברכב אלא התלמיד.

גלעד ארדן: עם זאת, כפי שציינתי, מורה הנהיגה חייב להיות מרוכז ולהגיב בזמן אמת בשעת הצורך, ובמקביל – להכין את התלמיד לקראת מבחן הנהיגה המעשי.

גלעד ארדן: לפיכך, היה מקום לתקן את הפקודה בעניין זה, כפי שציינתי, כפי שעשו חברי הכנסת אזולאי ויצחק לוי.

גלעד ארדן: במהלך הדיונים בוועדה התלבטנו אם אין מקום לאסור על מורה הנהיגה לדבר בזמן הוראת הנהיגה גם באמצעות דיבורית, שכן יש חשש שגם דיבור זה יפריע לריכוז של התלמיד.

גלעד ארדן: בסופו של הדיון הגענו למסקנה שבשל אופי עבודתם של מורי הנהיגה, איסור מוחלט של דיבור בטלפון יהיה בגדר הוראה שמורי הנהיגה לא יוכלו לעמוד בה, מה גם שלהערכתנו עצם העובדה שהדיבור של המורה בטלפון יהיה פומבי, כך שהתלמיד יוכל לשמוע את שיחותיו, יביא ממילא לצמצום משמעותי במספר השיחות.

גלעד ארדן: לכן, הוחלט לאפשר דיבור באמצעות דיבורית בלבד.

גלעד ארדן: להצעת החוק לא הוגשו הסתייגויות, ואבקשכם לקבל אותה בקריאה השנייה ובקריאה השלישית.

גלעד ארדן: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: להצעת החוק אין הסתייגויות.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה, ולאחר מכן – בקריאה שלישית.

יצחק זיו: הצבעה מס' 26 בעד סעיף 1 – 10 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

יצחק זיו: בעד – 10, נגד – אפס, נמנעים – אפס.

יצחק זיו: הצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: הצבעה מס' 27 בעד החוק – 9 נגד – אין נמנעים – אין חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 81), התשס"ח–2007, נתקבל.

יצחק זיו: בעד – 9, נגד – אפס, נמנעים – אפס.

יצחק זיו: אני קובע שהצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 81), התשס"ח–2007, נתקבלה בקריאה שלישית.

יצחק זיו: חבר הכנסת יצחק לוי, בבקשה.

יצחק לוי: הצעת החוק הזאת היא בעיני הצעה חשובה.

יצחק לוי: היא עוררה התנגדות אצל המורים לנהיגה, אבל בסופו של דבר, תוך כדי הדיונים בוועדה, הגענו לדרך הנכונה לחוקק את החוק.

יצחק לוי: אני רוצה, בשם חבר הכנסת אזולאי ובשמי, להודות ליושב-ראש הוועדה ולהודות גם למי שניהל את הדיונים בוועדה – חבר הכנסת כחלון, לצוות הוועדה, ליועצים המשפטיים וליועצת המשפטית.

דוד אזולאי: לחבר הכנסת ישראל חסון.

יצחק לוי: נכון מאוד, לחבר הכנסת ישראל חסון שהיה אתנו.

יצחק לוי: על כל פנים, לכל אלה שסייעו בהעברת החוק, גם לחבר הכנסת נסים זאב.

יצחק לוי: אני מקווה שהחוק הזה יתרום קצת לעומק ההוראה של הנהיגה אצל התלמידים, וגם להרגשה שהמורה מנצל את כל הזמן לצורך התלמיד ולא לדברים אחרים.

יצחק לוי: תודה רבה.

נסים זאב: יהא מורא רבך כמורא שמים.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/187).

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 85) (נסיעת נכים בנתיב שיועד לתחבורה ציבורית), התשס"ח–2007, של חברי הכנסת יורם מרציאנו ויעקב כהן – קריאה ראשונה.

יצחק זיו: בבקשה.

יורם מרציאנו: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, הצעת החוק הזאת חשובה מאין כמותה לציבור הנכים בישראל.

יורם מרציאנו: בשנים האחרונות מדובר בהענקת שוויון הזדמנויות וזכויות לנכים בארץ.

יורם מרציאנו: ואולם, עד להצעת החוק שלנו, בשיתוף עם מנהיגי הנכים, איש לא נתן את דעתו לחופש התנועה של הנכים בכבישי הערים בישראל.

יורם מרציאנו: בשנים האחרונות אנחנו עדים לתופעה הולכת ומתרחבת של סגירת מרכזי הערים בארץ בפני תנועת כלי הרכב הפרטיים, והגישה היחידה למרכזי הערים הללו היא באמצעות תחבורה ציבורית.

יורם מרציאנו: אנחנו יודעים מה קורה ברוב ערי העולם, וכאן אנו שוכחים ציבור שלם, שעבורו זו מכה אנושה.

יורם מרציאנו: מבחינת רוח התקופה, הדבר נוגד את חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, שהכנסת חוקקה לא מכבר.

יורם מרציאנו: אני חושב שאין הצדקה לכך שנכים ייאלצו להשתמש בשירותי התחבורה הציבורית כדי להגיע למרכזי הערים, וזאת מכיוון שהם יכולים להשתמש רק ברכבם הפרטי.

יורם מרציאנו: בשנים האחרונות הולכים ונסגרים מרכזי הערים בפני כלי רכב פרטיים.

יורם מרציאנו: הרחובות הראשיים נשמרים לתנועת רכב ציבורי בהסדרים שקובעות הרשויות המקומיות.

יורם מרציאנו: תופעה זו מביאה להרחקת ציבור הנכים המשתמשים בכיסאות גלגלים ממרכזי הערים, ובעצם מונעת מהם את הזכות להיות חלק מחיי הקהילה, השירותים והמסחר במרכזי הערים – לדוגמה, רחוב דיזנגוף בתל-אביב, שבצדו המזרחי מותרת הנסיעה רק לתחבורה ציבורית, ורחוב יפו בירושלים.

יורם מרציאנו: נוצר מצב שבו נכים נאלצים לוותר על שירותים ומסחר שאליהם הם מורגלים שנים רבות, רק משום שרחובות המרכז נסגרו לתנועת רכב פרטי והותרו לאוטובוסים ולמוניות.

יורם מרציאנו: למותר לציין כי נכים בכיסאות גלגלים מסוגלים להתנייד באמצעות כלי רכב מיוחדים בלבד.

יורם מרציאנו: זהו מצב בלתי נסבל עבור ציבור הנכים הקשים, וזכותם של אנשים עם מוגבלות בניידות לגשת לכל מקום שבו מתנהלים חיי מסחר ושירותים על מנת שיוכלו להיות חלק אינטגרלי מהקהילה.

יורם מרציאנו: תיקון זה בא להתיר תנועת כלי רכב של נכים על כיסאות גלגלים בכל נתיב שבו מותרת התנועה לרכב ציבורי.

יורם מרציאנו: לקראת הקריאה השנייה והקריאה השלישית יתקיים בוועדת הכלכלה, בראשות היושב-ראש גלעד ארדן, דיון כולל על הרחבת החוק או חלקים מהחוק על כלל נושאי תג נכה.

יורם מרציאנו: הצעת החוק שלי, כפי שהיא מובאת היום, מתייחסת רק לנכים בעלי תג כחול, שהם כ-5,000 נכי גפיים.

יורם מרציאנו: במדינת ישראל כיום יש 80,000 אנשים שמחזיקים בתג נכה.

יורם מרציאנו: אני מדבר על ה-5,000 שהם נכי גפיים.

יורם מרציאנו: חברי חברי הכנסת, הצעת החוק הזאת תעזור לציבור הנכים בישראל להשתלב בחיי היום-יום, השתלבות שלנו נראית כמשימה פשוטה.

יורם מרציאנו: אני קורא לכם לתמוך בהצעת החוק ולאפשר להם לקיים אורח חיים ללא מכשולים מיותרים.

יורם מרציאנו: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה לחבר הכנסת יורם מרציאנו.

יצחק זיו: אנחנו עוברים לרשימת הדוברים.

יצחק זיו: ראשון הדוברים, חבר הכנסת יעקב כהן, בבקשה – אינו נוכח.

משה גפני: אולי אפשר לוותר על הדוברים?

יצחק זיו: חבר הכנסת אורי אריאל – אינו נוכח; חבר הכנסת יעקב מרגי – אינו נוכח; חבר הכנסת מאיר פרוש – אינו נוכח; חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת יצחק לוי.

יצחק לוי: מוותר.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: חבר הכנסת נסים זאב.

נסים זאב: מוותר.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה ראשונה על הצעת החוק.

יצחק זיו: הצבעה מס' 28 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 11 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 85( (נסיעת נכים בנתיב שיועד לתחבורה ציבורית), התשס"ח–2007, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

יצחק זיו: בעד – 11, נגד – אין, נמנעים – אין.

יצחק זיו: אני קובע בזאת שהצעת החוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 85) (נסיעת נכים בנתיב שיועד לתחבורה ציבורית), התשס"ח–2007, התקבלה בקריאה הראשונה, והיא תעבור לוועדת הכלכלה לשם הכנתה לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

יצחק זיו: [רשומות (הצעות חוק, כ/183).

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת חוק צער בעלי-חיים (הגנה על בעלי-חיים) (תיקון מס' 6) (עיקור וסירוס של כלבים וחתולים), התשס"ח–2007, של חבר הכנסת גלעד ארדן וחברת הכנסת רונית תירוש – קריאה ראשונה.

יצחק זיו: אני מזמין את חבר הכנסת גלעד ארדן להציג את הצעת החוק.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש – –

איתן כבל: חוק חשוב.

גלעד ארדן: הוא לא חשוב בעיניך, חבר הכנסת כבל?

איתן כבל: אני בעד – מאוד.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: – – חברי חברי הכנסת, הצעת החוק נועדה להביא לצמצום תופעת ההמתה של כלבים וחתולים.

גלעד ארדן: לפי נתונים רשמיים, מומתים בישראל מדי שנה בשנה כ-50,000 כלבים; לפי נתונים בלתי רשמיים, מספרם של בעלי-החיים המומתים בישראל גדול פי כמה.

גלעד ארדן: הטיפול בתופעת הכלבים העזובים וחתולי הרחוב כרוך בעלויות ניכרות, הן לרשויות המקומיות והן לקופת המדינה, וכך גם לארגונים למען בעלי-חיים, שפעמים רבות נושאים בנטל במקום המדינה.

גלעד ארדן: כמו כן, תופעה זו גורמת לצער בעלי-חיים וטומנת בחובה גם סכנות תברואתיות.

גלעד ארדן: בשל מספרם הרב של כלבים וחתולים כאמור, הגורמים הנוגעים בדבר מתקשים לטפל בתופעה ולהעניק לבעלי-החיים מחסה, ועקב כך רבים מבעלי-החיים מומתים או נידונים לחיי סבל והזנחה.

גלעד ארדן: הצעת החוק מציעה לקבוע כי אוצר המדינה ישתתף במימון ניתוחים לעיקור ולסירוס של כלבים וחתולים כדי להביא לצמצום התופעות של כלבים וחתולים משוטטים ושל המתת רבים מהם.

גלעד ארדן: המימון כאמור לא יפחת מ-30% מהעלות המרבית לניתוח, שאותה יקבע שר החקלאות ופיתוח הכפר.

גלעד ארדן: עוד מוצע כי בתקציב המדינה יוקצה סכום של 4.5 מיליוני שקלים חדשים לשנה, ובמסגרתו ימומנו ניתוחים כאמור ופעילות נוספת כדי לעודד עיקור וסירוס של כלבים וחתולים, פעולות כמו הסברה לציבור והגברת המודעות לתופעה.

גלעד ארדן: בנוסף, מוצע להסמיך את שר החקלאות ופיתוח הכפר לקבוע מרפאות וטרינריות מאושרות לעניין ביצוע ניתוחים, על-פי אמות מידה שייקבעו, ולפרסם את רשימת המרפאות שאושרה.

גלעד ארדן: אני מבקש מחברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק בקריאה הראשונה ולהעביר אותה לוועדת החינוך לשם הכנתה לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

גלעד ארדן: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אנחנו עוברים לרשימת הדוברים.

יצחק זיו: חברת הכנסת רונית תירוש – אינה נוכחת; חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת אורי אריאל.

אורי אריאל: אני מוותר.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: חבר הכנסת יעקב מרגי – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת צבי הנדל – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת משה גפני – אינו נוכח.

משה גפני: מי?

יצחק זיו: נוכח.

יצחק זיו: סליחה.

משה גפני: מוותר.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: חבר הכנסת – אינו נוכח; חבר הכנסת יעקב כהן – אינו נוכח; חבר הכנסת יואל חסון – אינו נוכח; חבר הכנסת – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת יצחק לוי.

יצחק לוי: מוותר.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: חבר הכנסת נסים זאב.

נסים זאב: מוותר.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: חבר הכנסת דוד אזולאי.

דוד אזולאי: מוותר.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: לפיכך אנחנו עוברים להצבעה בקריאה ראשונה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 29 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 6 נגד – 6 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (תיקון מס' 6) (עיקור וסירוס של כלבים וחתולים), התשס"ח–2007, לא נתקבלה.

גלעד ארדן: אדוני הצביע?

יצחק זיו: שכחתי להצביע.

יצחק זיו: אני בעד ופשוט לא הצבעתי.

יצחק זיו: שכחתי להצביע.

נסים זאב: אדוני, צריך לסרס את החוק הזה.

יצחק זיו: זאת התוצאה, והחוק לא עובר, אני מצטער.

יורם מרציאנו: מה קרה לכם, אורית נוקד היתה במליאה.

נסים זאב: לא משנה, היא לא הצביעה, אדוני.

נסים זאב: מבחינתנו זאת התוצאה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אתה הצבעת.

יצחק זיו: הצבעתי, סליחה.

יצחק זיו: בעד – 6, נגד – 6, החוק אינו עובר.

יצחק זיו: [רשומות (הצעות חוק, כ/188).

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת חוק חובת המכרזים (תיקון מס' 20) (חובת שיתוף עסקים קטנים ובינוניים), התשס"ח–2007, של חבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב – קריאה ראשונה.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא בפניכם הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון מס' 20) (חובת שיתוף עסקים קטנים ובינוניים), התשס"ח–2007, לקריאה הראשונה.

סטס מיסז'ניקוב: במדינת ישראל הרבה פעמים אומרים כמה עסקים קטנים ובינוניים תורמים לצמיחה ומהווים מנוף כלכלי במדינה, ולפעמים אנחנו רק מדברים ולא עושים.

סטס מיסז'ניקוב: מדינות רבות, לרבות יפן, משקיעות מיליארדים של דולרים ויורו בפיתוח עסקים קטנים ובינוניים.

סטס מיסז'ניקוב: במדינת ישראל אנחנו נלחמים על כך שהרשות לעסקים קטנים תישמר אוטונומית ולא תהפוך למחלקה בתוך התמ"ת ובכך תאבד את היותה כתובת לאותם מרכזי טיפוח יזמות ולאותם בעלי עסקים קטנים ובינוניים, שכאמור מהווים מנוף כלכלי של הכלכלה שלנו.

סטס מיסז'ניקוב: יש הרבה מאוד חסמים שבפניהם עומדים עסקים קטנים ובינוניים במדינה שלנו, שגורמים להם לא להתפתח.

סטס מיסז'ניקוב: אחד החסמים הוא זה שבאתי להוריד בהצעת החוק הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: הרבה מאוד גופים ציבוריים שבאים לערוך מכרזים מנפחים במכוון תנאי סף שפשוט מונעים מהעסקים הקטנים והבינוניים להשתתף באותם מכרזים.

סטס מיסז'ניקוב: דהיינו, אותו תנאי סף של חוסן כלכלי, שהוא חובה לפעמים, הופך להיות תנאי סף בלתי עביר – וגם לא הכרחי -בהרבה מאוד מכרזים ציבוריים, ואני מדבר על מכרזים ממשלתיים, מכרזים ברשויות מקומיות, מכרזים בחברות ממשלתיות וכך הלאה.

סטס מיסז'ניקוב: הצעת החוק שלי ושל קבוצת חברי הכנסת החתומה אתי, באה לבטל את הניפוח המכוון של תנאי הסף – חוסן כלכלי מעבר לכל פרופורציות – ובאה לאפשר לעסקים הקטנים והבינוניים להשתתף במכרזים ציבוריים.

סטס מיסז'ניקוב: אני רק רוצה להזכיר, אדוני היושב-ראש, שבארצות-הברית למשל, 25% מכל המכרזים הציבוריים, על-פי חוק הולכים לעסקים הקטנים והבינוניים.

סטס מיסז'ניקוב: ויש פונקציה בתוך הממשל שממונה על האכיפה של ההוראה הזאת, דהיינו ש-25% הולכים לעסקים הקטנים והבינוניים.

סטס מיסז'ניקוב: אצלנו אין כזה דבר, ואני גם לא שמתי בחוק את ההתניה הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: אבל עדיין יש לעקוב ולראות שהגופים הציבוריים לא יערימו קשיים ולא ינפחו את תנאי הסף מעבר לכל פרופורציה.

סטס מיסז'ניקוב: חובת ההוכחה שתנאי הסף מאפשרים או לא מאפשרים לעסקים הקטנים והבינוניים להשתתף במכרזים ציבוריים תחול על מי שהזמין את המכרז ועל מי שבנה את המכרז, ולא על אותו עסק קטן או בינוני שנפסל מלהשתתף, ועכשיו צריך להתרוצץ בבתי-משפט ולהוכיח למה הוא כן זכאי להשתתף.

סטס מיסז'ניקוב: אבקש מחברי הכנסת הבודדים שנותרו פה לתמוך בהצעת החוק החשובה הזאת להורדת אחד החסמים הקשים ביותר בפני העסקים הקטנים והבינוניים מעל סדר-היום.

סטס מיסז'ניקוב: אבקש את תמיכתכם.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה, נעבור לרשימת הדוברים.

יצחק זיו: חבר הכנסת אלכס מילר – אינו נוכח; חבר הכנסת רוברט אילטוב – אינו נוכח; חבר הכנסת אביגדור יצחקי – אינו נוכח; חברת הכנסת שלי יחימוביץ – אינה נוכחת; חבר הכנסת רן כהן – אינו נוכח; חבר הכנסת נסים זאב – – –

נסים זאב: מוותר.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: חבר הכנסת יעקב ליצמן – אינו נוכח; חבר הכנסת חנא סוייד – אינו נוכח; חבר הכנסת בני אלון – אינו נוכח; חבר הכנסת אברהם מיכאלי – אינו נוכח; חבר הכנסת יעקב מרגי – אינו נוכח; חבר הכנסת ראובן ריבלין – אינו נוכח; חבר הכנסת משה כחלון – אינו נוכח; חבר הכנסת יצחק גלנטי – אינו נוכח; חבר הכנסת אלחנן גלזר – אינו נוכח; חברת הכנסת שרה מרום-שלו – אינה נוכחת; חברת הכנסת אסתרינה טרטמן – אינה נוכחת; חברת הכנסת מרינה סולודקין – אינה נוכחת; חבר הכנסת זאב אלקין – אינו נוכח; חברת הכנסת רונית תירוש – אינה נוכחת; חבר הכנסת עתניאל שנלר – אינו נוכח; חבר הכנסת אורי אריאל – – –

אורי אריאל: מוותר.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: חבר הכנסת מאיר פרוש – אינו נוכח; חבר הכנסת דב חנין – אינו נוכח; חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח; חבר הכנסת יצחק לוי, בבקשה.

יצחק לוי: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, זה כבר החוק השלישי שכולם מוותרים.

יצחק לוי: אני חושב שאכן אנחנו מסכימים עם החוקים, יש לנו רצון להתקדם, השעה מתקדמת, אבל בכל אופן יש אי-מכובדות מסוימת, יש רשימות כל כך ארוכות ואף אחד לא מדבר.

נסים זאב: – – –

יצחק לוי: ולכן, חבר הכנסת נסים זאב, מכיוון שאני יודע שאתה מרבה להשתתף בדיונים ואתה תורם רבות, חשבתי שעכשיו אנחנו צריכים לומר מלה אחת בכל אופן על הצעת החוק של חבר הכנסת מיסז'ניקוב.

יצחק לוי: אני רוצה לתמוך בהצעה של חבר הכנסת מיסז'ניקוב.

יצחק לוי: אני חושב שההצעה נכונה.

יצחק לוי: אני חושב שנכון לבוא ולתת אפשרויות גם לעסקים הבינוניים ולעסקים הקטנים.

יצחק לוי: הם חלק חשוב מהכלכלה של המדינה, וצריך לראות איך אנחנו משדרגים אותם במכרזים, בעסקים אחרים.

יצחק לוי: לא כולם בעלי ממון רב, לא כולם יכולים לפתוח קניונים.

יצחק לוי: יש אנשים שהם יותר צנועים בעסקים שלהם וגם להם צריך לדאוג.

יצחק לוי: לכן אני מברך על ההצעה ואני מקווה שבמהרה תביא אותה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק לוי: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת מגלי והבה – אינו נוכח.

יצחק זיו: לפיכך אנחנו עוברים להצבעה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 30 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 9 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון מס' 20) (חובת שיתוף עסקים קטנים ובינוניים), התשס"ח–2007, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

יצחק זיו: בעד – 9, נגד – אין, נמנעים – אין.

יצחק זיו: אני קובע בזאת שהצעת חוק חובת המכרזים (תיקון מס' 20) (חובת שיתוף עסקים קטנים ובינוניים), התשס"ח–2007, התקבלה בקריאה ראשונה, והיא תעבור לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק זיו: [רשומות (הצעות חוק, מ/185).

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 41) (פרסום ממצאים חיוביים), התשס"ח–2007, של חבר הכנסת איתן כבל – קריאה ראשונה.

יצחק זיו: בבקשה.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, הצעת החוק שלפניכם עברה בקריאה טרומית ביום 7 בנובמבר.

איתן כבל: התיקון היחיד שהוחלט עליו בישיבת הוועדה לביקורת המדינה מיום 19 בנובמבר הוא שלא לחייב את מבקר המדינה לפרט את הממצאים החיוביים של גוף מבוקר אלא להעניק למבקר המדינה את שיקול הדעת לציין את פעולותיו של גוף מבוקר שמילא אחר הוראות החוק, עמד בעקרונות החיסכון והיעילות הראויים או שמר כראוי על טוהר המידות ועל ניהול תקין.

איתן כבל: פרסום הממצאים החיוביים יציב בפני הכנסת ובפני הציבור תמונה מקיפה יותר של עבודת המבוקרים וכן של עבודתו של המבקר, ובכך יסייע בביצוע בקרה וביקורת על אותם הגופים.

איתן כבל: מעבר לכך יש בפרסום כדי לעודד להישגיות ולמצוינות בעבודה ובשירות לציבור ולעודד את השמירה על המינהל התקין.

איתן כבל: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: נעבור לרשימת הדוברים.

יצחק זיו: חבר הכנסת יצחק לוי, בבקשה.

יצחק לוי: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני חייב לומר שלא ירדתי לסוף דעתו של חבר הכנסת כבל.

יצחק לוי: אני מבין שיש פה כוונה שביקורת המדינה תתייחס גם לממצאים חיוביים.

איתן כבל: התכוונתי שכשמבקר המדינה עושה את הבדיקות באופן אחראי והגיע למקום והתברר לו שהמערכת עובדת בצורה תקינה, מותר גם להגיד זאת.

איתן כבל: אני מודע לכך שלא נותנים צל"ש למישהו על כך שהוא ישר – – –

יצחק לוי: הבנתי, אבל אני חוזר: בא מבקר המדינה ומבקר, אז על-פי רוב ועד עכשיו אנחנו נמצאים במצב שהמבקר רק חושף את הליקויים.

יצחק לוי: בא חבר הכנסת כבל ואומר: כאשר הוא מגיע לאותו מקום – שיציין גם את הדברים החיוביים; או אם יש רק דברים חיוביים שיציין רק שיש דברים חיוביים; או אם יש חלק וחלק, שיציין חלק וחלק.

איתן כבל: לפי שיקול דעתו של המבקר.

יצחק לוי: הבנתי.

יצחק לוי: אני חושש מאוד שאז הביקורת תהפוך להיות צל"שים.

יצחק לוי: כלומר זו קצת בעיה.

יצחק לוי: יבואו ויגידו, אם הוא מחלק ציונים חיוביים, זאת אומרת שלגבי מקומות אחרים שהוא לא ביקר הדברים הם לא כך, או שאנשים יתחילו להשוות את המשפטים שהוא אמר לגבי החיוב.

יצחק לוי: אינני יודע למה זה יגרום.

איתן כבל: – – – כדי להשוות עם המקרים הרעים.

יצחק לוי: אני אגיד לך מדוע אתמוך בהצעה – אני מבין שזה הולך לדיון בוועדה לביקורת המדינה – כי אני אוהב את רוח ההצעה.

יצחק לוי: אני לא בטוח שאני יודע איך ליישם אותה בצורה מפורטת.

יצחק לוי: אינני יודע אם באותה מידה של פירוט הליקויים צריך לפרט את הדברים החיוביים.

יצחק לוי: איך המבקר צריך להתייחס לעניין הזה?

יצחק לוי: אני סומך על כך שבוועדה תיעשה עבודה והדברים יתבררו.

יצחק לוי: כיוון שאני אוהב את רוח העניין, כי באופן כללי אני רואה שהיום אנחנו רק מלקים את עצמנו ולא אומרים שום דבר חיובי – אבל זה לא רק בביקורת המדינה, זה בתקשורת ובמקומות אחרים וכן הלאה – צריך לתת צ'אנס לכיוון, לראות איך הדברים האלה תורגמו בצורה מעשית.

יצחק לוי: אני חושב שצריך לתת את הדעת ולראות בדיוק.

יצחק לוי: על כל פנים, אני אתמוך בהצעה.

יצחק לוי: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הצעת חוק נפלאה.

נסים זאב: סוף-סוף נותנים תפקיד נוסף למבקר, להיות מבקר חיובי.

נסים זאב: עכשיו הוא יוכל להביא לא רק תקשורת, אלא גם מוזיקה, כדי שיוכל לנצח עליה ולומר: רבותי, מהרגע הזה יש דברים חיוביים.

נסים זאב: ייתכן שהספר יצטרך להתעבות, אולי יהיו שני ספרים – הספר השלילי והספר החיובי.

יצחק לוי: הספר הכחול והספר האדום.

אורי אריאל: אתה יכול לתת דוגמה איך הוא יכול לומר דבר טוב על ראש הממשלה שלנו.

נסים זאב: אין סיכוי.

נסים זאב: עד היום המבקר חיפש רק את השלילי.

נסים זאב: אני מאמין שבדוח הבא הוא יביא גם את הדברים החיוביים על ראש הממשלה.

נסים זאב: הוא יביא גם את כל הממצאים החיוביים.

נסים זאב: חבר הכנסת כבל, תביא בחשבון שהמבקר יבקש הרבה תקנים נוספים, כי הוא יצטרך להביא מבקרים שרואים גם דברים חיוביים, באור חיובי.

איתן כבל: מלאכים טובים ומלאכים לא טובים.

נסים זאב: בדיוק.

נסים זאב: תדע לך, כשיש מלאכי חבלה, יש גם מלאכי שרת.

נסים זאב: מלאכי השרת עולים לא פחות ממלאכי החבלה.

יצחק לוי: זו אותה משכורת.

נסים זאב: אותה משכורת.

נסים זאב: לכן, אם מחר יבקש המבקר תקנים נוספים בעקבות הצעת החוק שלך, אנחנו נצטרך לאשר את זה.

נסים זאב: אני מבקש לעגן את ההצעה בתקציב, ותביא את זה בחשבון לקראת 2008.

אורי אריאל: זה יעזור להוריד את האבטלה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אנחנו נעבור להצבעה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 31 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 7 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 41) (פרסום ממצאים חיוביים), התשס"ח–2007, לוועדה לענייני ביקורת המדינה נתקבלה.

יצחק זיו: שבעה בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יצחק זיו: אני קובע בזאת שהצעת חוק מבקר המדינה (תיקון מס' 41) (פרסום ממצאים חיוביים), התשס"ח–2007, התקבלה בקריאה ראשונה, והיא תעבור לוועדה לענייני ביקורת המדינה לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק זיו: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/188).

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת חוק העונשין (תיקון מס' 97) (גנבת ציוד חקלאי ותוצרת חקלאית), התשס"ח–2007, של חברת הכנסת אורית נוקד וקבוצת חברי הכנסת.

יצחק זיו: בבקשה.

אורית נוקד: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, ראשית, אני רוצה לציין שהשותף שלי להצעה זו הוא חבר הכנסת שי חרמש, שנמצא כרגע בערב גיבוש אצל ראש הממשלה, ולכן הוא לא יהיה כאן כדי להציג גם הוא את ההצעה.

אורית נוקד: זה שנים הגנבות החקלאיות ממררות את חיי החקלאים וגורמות להם הפסדים קשים, כי כשגונבים ציוד חקלאי ותוצרת חקלאית, הרי בעצם פוגעים בפרנסה של החקלאים.

אורית נוקד: הפשעים הללו, שנעשים בפריפריה, אינם מגיעים לתודעת רוב האזרחים, שנמצאים בערים, אבל הם מאוד רלוונטיים לתושבים במועצות האזוריות, שכוללות כ-85% משטחה של מדינת ישראל, כ-1,000 יישובים וכ-10% מאוכלוסיית ישראל.

אורית נוקד: מביני עניין יודעים כי מדובר במכת מדינה.

אורית נוקד: מטרת הצעת החוק שלפני

אורית נוקד: כם ליצור הרתעה משמעותית יותר בתחום הגנבות החקלאיות והפשיעה החקלאית.

אורית נוקד: מהותה – החמרת הענישה על גנבת תוצרת חקלאית וציוד חקלאי משנתיים מאסר לארבע שנות מאסר, ובכך להשוותה לענישה על גנבת בקר ומקנה.

אורית נוקד: מעצם אופיין, הגנבות החקלאיות הן קלות יחסית לביצוע ומסובכות יחסית למניעה, מכיוון שמדובר בעבירות רכוש בשטחים פתוחים.

אורית נוקד: בשנים האחרונות נוצר מצב של חוסר אמון בין חלק מהחקלאים למשטרה.

אורית נוקד: התחושה של חקלאים רבים היא שהם מופקרים, והתלונות שהם מגישים למשטרה נועדו רק לצורכי הגשת תביעה לחברת הביטוח, וחוזר חלילה.

אורית נוקד: למרות זאת, אני חייבת לציין שבהוראת השר דיכטר הכינה המשטרה לאחרונה תוכנית רב-מערכתית למאבק בפשיעה החקלאית.

אורית נוקד: דיווחים מהשטח מעידים כי המצב השתפר במידה ניכרת, ועל כך אני מברכת.

אורית נוקד: חשוב לזכור שנוסף על האכיפה, שעליה ממונה הממשלה, יש ההרתעה, שעליה צריכה להורות הכנסת על-ידי חקיקה.

אורית נוקד: הצעת החוק הזאת באה לחזק ולדרבן את גורמי אכיפת החוק לפעול נגד הפשיעה הכלכלית ולהרתיע את העבריינים מפגיעה בחקלאות ובחקלאים.

אורית נוקד: אני חושבת שמדובר כאן בצעד אחד, אולי קטן, אבל אני מאמינה שאם מערכת האכיפה תשתפר, נוכל לגרום להפחתה ניכרת של התופעה הזאת, שבעיני היא מכת מדינה.

אורית נוקד: לכן אני קוראת לכם ומבקשת מכם שתתמכו בהצעת החוק בקריאה ראשונה.

אורית נוקד: יהיו דיונים בוועדת החוקה לקראת הקריאה השנייה והקריאה השלישית, וייתכן שאף נרחיב את ההצעה גם לגנבות שקשורות בכלים נוספים שמשמשים לפרנסתו של האדם.

אורית נוקד: תודה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: נעבור לרשימת הדוברים.

יצחק זיו: חברי הכנסת זאב אלקין, יורם מרציאנו, יואל חסון, רונית תירוש, מיכאל נודלמן, ליה שמטוב, חיים אמסלם, אברהם מיכאלי ועתניאל שנלר – אינם נוכחים.

יצחק זיו: חבר הכנסת אורי אריאל, בבקשה.

אורי אריאל: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, 60 שניות על חקלאים.

אורי אריאל: ראשית, תודה לחברת הכנסת נוקד, לחבר הכנסת שי חרמש ולשאר החותמים והמריצים את החוק הזה.

אורי אריאל: הוא יותר מראוי.

אורי אריאל: החקלאים בישראל הם הזרוע העיקרית של המדינה לשמירת אדמות הלאום.

אורי אריאל: הם מעבדים עשרות אלפי דונמים שאין בהם שום רווח כלכלי, אלא כדי לשמור עליהם ולטייב אותם לדורות הבאים.

אורי אריאל: על כך הם ראויים לכל הערכה ולכל עזרה.

אורי אריאל: המצב הגיע עד כדי כך שיש אזורים שחברות הביטוח מסרבות לבטח.

אורי אריאל: תארו לכם חקלאי שמחזיק בשטח הפתוח ציוד רב ואין לו ביטוח, או לחלופין – הפרמיה כל כך גבוהה שהיא פוגעת ומביאה את הגידול עד כדי מצב שהוא לא רנטבילי, לא רווחי.

אורי אריאל: לכן, ראוי שנתמוך בזה ונזרז את הכנת הצעת החוק לקראת קריאה שנייה ושלישית, כדי לסייע לאותו מגזר, שיש לו מספיק בעיות בלי זה.

אורי אריאל: שוב, תודה למציעים ובהצלחה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חברי הכנסת יעקב מרגי, מאיר פרוש ואברהם רביץ – אינם נוכחים.

יצחק זיו: חבר הכנסת יצחק לוי, בבקשה.

יצחק לוי: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, זו הצעה בהחלט ראויה ונכונה, ואנחנו צריכים להודות למציעים, חברת הכנסת נוקד וחבר הכנסת שי חרמש.

יצחק לוי: זה נכון שקשה מאוד לשמור על כלים חקלאיים, הם נמצאים בשדה, נמצאים בחוץ, והדבר אינו דומה לשמירה על רכוש בתוך שטח בנוי, ולכן הם הרבה יותר פגיעים.

יצחק לוי: חוץ מזה, הגנבות הן רבות, רבות מאוד, וצריך להגן על זה.

יצחק לוי: אני ודאי אתמוך בחוק, אני חושב שהוא ראוי, אבל אני חוכך בדעתי וספק בעיני אם תבוא אכיפה לעניין ואם השופטים יראו לנכון להחמיר.

יצחק לוי: כלומר, אנחנו מסמנים כאן לשופטים סימון מסוים.

יצחק לוי: אנחנו צריכים לראות שהצעת החוק תביא תועלת.

יצחק לוי: את אמרת שדיברת עם המשרד לביטחון פנים, עם השר דיכטר, על העניינים האלה, ואני מקווה שתימצא דרך לאכיפה יותר ממשית.

יצחק לוי: אולי כאשר נדון בוועדה בהצעת החוק נוכל לשמוע מצד הייעוץ המשפטי של המדינה או מצד התובעים המשטרתיים על גישה הרבה יותר רצינית לגבי שמירה על החקלאים, על רכושם, על צאנם, על בקרם ועל כליהם, כדי שהם יוכלו לעבוד ולא יהיו תמיד בסכנה של גנבות והפסדים.

יצחק לוי: אנחנו נתמוך.

יצחק לוי: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, התורה אומרת: כי יגנוב איש שור או שה וטבחו ומכרו, חמישה בקר ישלם תחת השור וארבע צאן תחת השה.

נסים זאב: התורה בעצם חסה גם על הגנבים.

נסים זאב: כשהם צריכים להרים את השה ולברוח, ישלמו קצת פחות, ישלמו רק פי-ארבעה ממה שגנבו.

נסים זאב: אם רוצים להביא הצעת חקיקה, שבמקום ארבע שנות מאסר ישלם רק פי-ארבעה כאשר הוא גנב.

נסים זאב: אני מבטיח לך שאם ילכו אתו עד הסוף עם ההוצאה לפועל והוא ישלם ארבעה צאן תחת השה וחמישה בקר תחת השור, זה יהיה יותר יעיל ויותר אפקטיבי כדי שאותו גנב יחשוב פעמיים.

נסים זאב: הרי מה קורה?

נסים זאב: כולם יודעים לאן הכבשים האלה הולכות.

נסים זאב: השבוע סיפר לי אחד שגנבו לו מערבל בטון.

נסים זאב: כל רכושו, כל כספו הוא שם באותו מערבל בטון.

נסים זאב: אני אומר לכם, שהוא הגיע לפת לחם.

נסים זאב: הוא אבא למשפחה ברוכת ילדים.

נסים זאב: בסיור שקיימנו השבוע, מה שמענו מיוחנן דנינו, קצין המשטרה?

נסים זאב: הוא אמר שיש 40,000 פריצות בשנה.

נסים זאב: כמה נתפסים?

נסים זאב: מישהו יודע?

נסים זאב: 7%.

נסים זאב: כמה עומדים לדין? 1%.

נסים זאב: שאלתי אותו, כמה זכאים מה-1% הזה?

נסים זאב: בסופו של דבר אולי גם כולם יוצאים זכאים.

נסים זאב: המשטרה עובדת, פותחת 40,000 תיקים, ובפועל עומדים לדין אולי 400, וחלקם גם יוצאים זכאים מחוסר הוכחות או מחוסר ראיות.

נסים זאב: זו קטסטרופה.

נסים זאב: אני מקווה שהמשטרה תפעל יותר.

נסים זאב: החוק הזה בוודאי יכול לעזור.

נסים זאב: זה יותר דקלרטיבי.

נסים זאב: אני לא מאמין שזה משפיע על בית-המשפט או על השופטים גם אם היית נותנת 40 שנות מאסר.

נסים זאב: בסופו של דבר המסכן, הגנב, האומלל, שעומד בפני השופט ומזיל איזו דמעה, אולי יש בזה מעין חרטה, חזרה בתשובה, עד הגנבה הבאה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת יוחנן פלסנר – איננו נוכח.

יצחק זיו: אנחנו נעבור להצבעה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 32 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 7 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 97) (גנבת ציוד חקלאי ותוצרת חקלאית), התשס"ח–2007, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

יצחק זיו: בעד – 7, נגד – אין, נמנעים אין.

יצחק זיו: אני קובע בזאת שהצעת חוק העונשין (תיקון מס' 97) (גנבת ציוד חקלאי ותוצרת חקלאית), התשס"ח–2007, התקבלה בקריאה ראשונה, והיא תעבור לוועדת החוקה, חוק ומשפט לשם הכנתה לקריאה שנייה וקריאה שלישית.

יצחק זיו: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/187).

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנחנו עוברים להצעת חוק ועדת שמיטה ממלכתית, התשס"ח–2007, של חבר הכנסת יצחק לוי – קריאה ראשונה.

יצחק לוי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, ההצעה המונחת לפניכם באה לעשות סדר בענייני השמיטה בישראל.

יצחק לוי: השנה היינו עדים לשיבושים בניהול השמיטה מסיבות שונות שאני לא חושב שכדאי לחזור עליהן עכשיו.

יצחק לוי: פחות או יותר הייתי אומר שחזר הסדר, ההכשרים ניתנו והשוק נרגע.

יצחק לוי: בתחילת השנה היתה כאן סערה גדולה.

יצחק לוי: אני חושב שההתייחסות של המדינה לנושא השמיטה לא צריכה להיות רק כמה חודשים לפני השמיטה.

יצחק לוי: זה דבר רציני, זה דבר שצריך לעסוק בו במשך שבע שנים, ולכן הצעת החוק קובעת שמי שאחראים לנושא השמיטה בישראל הם שני גורמים מקבילים: הגורם הממלכתי הוא משרד החקלאות והגורם ההלכתי הוא הרבנות הראשית.

יצחק לוי: הוועדה, המורכבת מהמדינה ומהרבנות, תעסוק במשך שבע שנים בעניין, תלמד לקחים מהשמיטה הקודמת, תתכונן במשך שש שנים לשמיטה הבאה, תייעץ לרבנות ולשר החקלאות על-פי הפסיקות של הרבנות הראשית.

יצחק לוי: בדיונים בוועדה היתה הסכמה כללית שהחוק הזה הוא חוק נדרש ויכול להועיל לנהל את ענייני השמיטה.

יצחק לוי: אני רוצה להודות לחבר הכנסת כחלון ולוועדת הכלכלה, שסייעו בהבאת החוק לקריאה ראשונה.

יצחק לוי: אבקש מהכנסת לאשר את הצעת החוק ולהעבירה לוועדת הכלכלה להכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק לוי: תודה רבה.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: אנחנו נעבור לרשימת הדוברים.

יצחק זיו: חבר הכנסת זבולון אורלב – אינו נוכח; חבר הכנסת דוד אזולאי – אינו נוכח; חבר הכנסת בני אלון – אינו נוכח; חבר הכנסת חיים אמסלם – אינו נוכח; חבר הכנסת גלעד ארדן – אינו נוכח; חבר הכנסת אורי אריאל – מוותר; חבר הכנסת מנחם בן-ששון – אינו נוכח; חבר הכנסת אליהו גבאי – אינו נוכח; חברת הכנסת עמירה דותן – אינה נוכחת; חבר הכנסת צבי הנדל – אינו נוכח; חבר הכנסת מיכאל מלכיאור – אינו נוכח; חבר הכנסת דוד רותם – אינו נוכח; חבר הכנסת אמנון כהן – אינו נוכח; חבר הכנסת יצחק וקנין – אינו נוכח.

יצחק זיו: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, התורה אומרת: שש שנים תזרע שדך, שש שנים תזמור כרמך, ואספת את תבואתה.

נסים זאב: ובשנה השביעית שבת שבתון יהיה לארץ, שבת לה'.

נסים זאב: שדך לא תזרע וכרמך לא תזמור.

נסים זאב: את ספיח קצירך – התורה ממשיכה בעניין הזה.

נסים זאב: צריך להבין, התורה, כאשר נתנה שמיטה בשנה השביעית – ואכלו אביוני עמך, ויתרם תאכל חית השדה.

נסים זאב: התורה נתנה אפשרות להעניק לעניים, לאביונים, ליתומים, לקחת חינם אין כסף.

נסים זאב: איתן, אם יש לך שדה, בשנה השביעית אתה צריך לפתוח את השערים ולומר: תפאדלו, אהלן וסהלן, מי שבא ברוך הבא.

איתן כבל: אצלי כל השנים הוא פתוח.

נסים זאב: כל השנים פתוח.

נסים זאב: אתה אין לך שנה שביעית מיוחדת.

נסים זאב: צריך לעשות דגש מיוחד בשנה השביעית.

נסים זאב: מה שקרה לאחרונה, אדוני היושב-ראש, אי-אפשר לעמוד בשוק של הפירות והירקות בשנה השביעית, והתחרות היא קשה ביותר.

נסים זאב: זאת אומרת, כאשר מדובר נניח בקילו עגבניות, שהמחיר הממוצע שלו בשוק הוא 4 שקלים – הוא הגיע ל-10 ול-12 שקלים.

נסים זאב: אנשים לא יכולים לעמוד בזה.

נסים זאב: נכון שיש הכשר כזה ואחר, ויש ויכוחים על ההכשרים, אבל מה שהציע חבר הכנסת הרב לוי בעצם – הוא אומר: יש גוף מוסמך.

נסים זאב: מי שרוצה להחמיר – זו זכותו.

נסים זאב: אף אחד לא מונע מאותם מחמירים לבוא ולומר: אני רוצה להחמיר, לא סומך על הרבנות הראשית.

נסים זאב: אני רוצה הכשר מסוים כזה או אחר.

אורי אריאל: לא, סליחה.

אורי אריאל: הוא סומך, אבל מחמיר.

נסים זאב: הוא יכול להגיד, זו זכותו.

נסים זאב: אם הוא סומך אז הוא לא היה מחמיר יותר.

נסים זאב: הוא סומך, אז אולי הוא לא מספיק סומך.

נסים זאב: אולי הוא רוצה להחמיר עם עצמו יותר.

נסים זאב: זו זכותו של כל אחד ואחד.

נסים זאב: אבל כאשר האזרח הפשוט מגיע לשוק והוא לא באמת יודע מה כשר, מה לא כשר, אחד צועק לו שזה יבול נוכרי והשני צועק לו: זה כשר למהדרין.

נסים זאב: יש בלבול.

נסים זאב: לכן בעצם הרבנות היא הגוף המוסמך לבוא ולקבוע, ומי שרוצה להחמיר – איך אומרים?

נסים זאב: – הרב עובדיה יוסף תמיד אומר: תבוא עליו ברכה, יישר כוח.

יצחק זיו: תודה רבה.

יצחק זיו: חבר הכנסת כחלון – אינו נוכח; חבר הכנסת ישראל כץ – אינו נוכח; חברת הכנסת לימור לבנת – אינה נוכחת; חבר הכנסת אברהם מיכאלי – אינו נוכח; חבר הכנסת יעקב מרגי – אינו נוכח; חבר הכנסת ניסן סלומינסקי – אינו נוכח; חבר הכנסת עתניאל שנלר – אינו נוכח; חברת הכנסת ליה שמטוב – אינה נוכחת.

יצחק זיו: חבר הכנסת מאיר פרוש – אינו נוכח; חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח.

יצחק זיו: לפיכך, נעבור להצבעה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 33 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 7 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק ועדת שמיטה ממלכתית, התשס"ח–2007, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

יצחק זיו: בעד – 7, נמנעים – אין, נמנעים – אין.

יצחק זיו: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה ראשונה, והיא תעבור לדיון לוועדת הכלכלה לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק זיו: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/185).

יצחק זיו: ]

יצחק זיו: אנו עוברים להצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 84) (דגימת רוק), התשס"ח–2007, של חבר הכנסת נסים זאב.

יצחק זיו: בבקשה.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מספר 84) (דגימת רוק), התשס"ח–2007.

נסים זאב: סעיף 64ב לפקודת התעבורה, שעניינו בדיקת שכרות, מסמיך שוטר לדרוש מנוהג רכב או הממונה על הרכב, כהגדרתו בסעיף, לתת לו דוגמה של אוויר הנשוף מפיו לשם בדיקה אם מצוי בגופו אלכוהול ובאיזה ריכוז.

נסים זאב: עד היום זה דבר שעבר בחוק, וזה בשימוש המשטרה, ואפילו הייתי אומר – בשנה הבאה אפילו מכפילים את הבדיקה הזאת – אף בהעדר חשד שנעברה עבירה לפי הפקודה.

נסים זאב: הסעיף אף מסמיך שוטר לדרוש מנהג הרכב או הממונה על הרכב שהיה מעורב בתאונת דרכים או שיש לשוטר חשד סביר שהוא שיכור לתת לו דגימת שתן או דגימת דם לשם בדיקה אם מצוי בגופו אלכוהול ובאיזה ריכוז, או אם מצוי בגופו סם מסוכן כהגדרתו בסעיף – זה במקרה של תאונות דרכים – או תוצרי חילוף חומרים של סם מסוכן.

נסים זאב: ואולם, שוטר אינו מוסמך כיום לדרוש מנוהג רכב לתת דגימה של רוק מפיו כדי לגלות אם מצוי בגופו סם מסוכן, אף-על-פי שנטילת דגימת רוק היא פעולה פחות פולשנית ופגיעתה בכבודו של האדם שממנו היא ניטלת קלה יותר, וכן הולמת את תנאי השטח.

נסים זאב: אגב, תנאי השטח – לא תמיד יש אפשרות לקחת בדיקת דם או שתן, שזו בדיקה יותר רצינית.

נסים זאב: בדיקת רוק היא הרבה יותר קלה ופשוטה בכל תנאי שטח.

נסים זאב: על אף יתרונותיה כאמור, דגימת רוק אינה יכולה לספק מידע מדויק בדבר שימוש בסם מסוכן כמו בדיקת הדם והשתן, אלא יש בה משום אינדיקציה לעצם השימוש בסם מסוכן.

נסים זאב: זאת אומרת, זו בדיקה ראשונית, ואם אכן הוכח על-פי אותה בדיקה שיש חשד סביר כאמור בסעיף 64ב(ב) לפקודה, אז אפשר להמשיך ולאלץ את הנהג לעשות את הבדיקה הנוספת.

נסים זאב: בהצעת החוק המתפרסמת בזה מוצע לקבוע כי לא ניתן יהיה להרשיע אדם על סמך תוצאות של דגימת רוק, אלא רק להיעזר בתוצאות אלה לשם ביסוסו של חשד סביר כאמור בסעיף 64ב לפקודה, דהיינו – חשד שעל בסיסו מוסמך שוטר לדרוש מאדם מתן דגימת שתן או דגימת דם, לפי סעיף קטן (א2) המוצע.

נסים זאב: כמו כן, מוצע להחיל על נטילת דגימת רוק את ההוראות לעניין בקשת הסכמה מהנבדק, שמירה על כבודו, על פרטיותו ועל בריאותו בנטילת הדגימה, וכן עיכובו לצורך נטילתה, כקבוע בסעיפים הקטנים (ב2), (ב3) ו-(ב5) של סעיף 64ב לפקודה, בהתאמה.

נסים זאב: מוצע כי סעיף 64ג לפקודה, המחייב את מי שנוטל דגימת נשיפה, דגימת שתן או דגימת דם לרשום דין וחשבון על מהלך הנטילה ולחתום עליו כמפורט באותו סעיף, יחול גם על מי שנוטל מאדם דגימת רוק.

נסים זאב: זאת אומרת, מבחינת השוטר עצמו – הוא לא יכול להכריח אדם לעשות את הבדיקה.

נסים זאב: הוא יכול לבקש, יכול לדרוש, והוא צריך גם לחתום שזה בהסכמתו.

נסים זאב: אנחנו לא משטר קומוניסטי שבו יכולים לחייב דברים; במקומות אחרים מחייבים.

נסים זאב: אבל בהחלט זה יכול להקל באופן מאוד משמעותי את עבודתה של המשטרה.

יצחק זיו: תודה.

יצחק זיו: אנו עוברים לרשימת הדוברים.

יצחק זיו: חבר הכנסת אורי אריאל – אינו נוכח; חבר הכנסת יעקב מרגי – אינו נוכח; חבר הכנסת מאיר פרוש – אינו נוכח; חבר הכנסת אברהם רביץ – אינו נוכח.

יצחק זיו: לפיכך, עוברים להצבעה.

יצחק זיו: הצבעה מס' 34 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 5 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 84) (דגימת רוק), התשס"ח–2007, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

יצחק זיו: בעד – 5, נגד – אין, נמנעים – אין.

יצחק זיו: אני קובע בזאת שהצעת החוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 84) (דגימת רוק), התשס"ח–2007, התקבלה בקריאה ראשונה, והיא תעבור לדיון בוועדת הכלכלה לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יצחק זיו: חברי הכנסת, תם סדר-היום.

יצחק זיו: הישיבה הבאה תתקיים מחר, יום רביעי, י' בטבת התשס"ח, 19 בדצמבר 2007, בשעה 11:00.

יצחק זיו: ישיבה זו נעולה.