ישיבת מליאה, כנסת 16, פרוטוקול מספר הישיבה המאתיים-ושלושים-ושש של הכנסת השש-עשרה, 2005-03-21 00:00

יובל שטייניץ: חילופי גברי בוועדות הכנסת 60

): הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 27), התשס"ה-2005 61

גילה גמליאל: הצעת חוק הספרים (חובת מסירה וציון הפרטים) (תיקון), התשס"ה-2005 62

): דוח המאחזים של עורכת-הדין טליה ששון והקמת ועדת השרים לטיפול בו 66

חיים אורון: מאיר פרוש (אגודת ישראל - יהדות התורה והשבת): 73

מאיר שטרית: הצעה לסדר-היום 90

מאיר שטרית: הצעה לסדר-היום 91

נסים זאב: הצעה לסדר-היום 96

נסים זאב: הצעות לסדר-היום 98

ניסן סלומינסקי: שמואל הלפרט (אגודת ישראל - יהדות התורה והשבת): 101

מאיר שטרית: הצעת חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם (תיקון), התשס"ה-2005 102

זאב בוים: הצעות לסדר-היום 103

זאב בוים: מסמכים שהונחו על שולחן הכנסת 106

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הצעה לסדר-היום 106

יורי שטרן: שאילתות ותשובות 111

יורי שטרן: 1669.

יורי שטרן: תרגום פסקי-דין של בית-הדין השרעי לשפה העברית 112

יורי שטרן: 1902.

יורי שטרן: בית-הכנסת בקריית-בעלזא בירושלים 114

יורי שטרן: 2243.

יורי שטרן: מתן אשרות קבע ללא-יהודים 115

יורי שטרן: 2605.

יורי שטרן: רישום דת בטופס כניסה לישראל 116

יורי שטרן: 2693.

יורי שטרן: מפגעים תברואיים בסניפי מינהל האוכלוסין בירושלים 118

יורי שטרן: 2699.

יורי שטרן: אישור תוכנית המיתאר לחופי מפרץ אילת 119

יורי שטרן: 2728.

יורי שטרן: הריסת בתים בנגב 120

יורי שטרן: 2772.

יורי שטרן: בעיית האשראי ברשויות המקומיות 121

אופיר פינס-פז: 2617.

אופיר פינס-פז: תלמידים יוצאי אתיופיה במסגרת החינוך המיוחד 122

אופיר פינס-פז: 2673.

אופיר פינס-פז: הכרה בתואר ראשון מאוניברסיטאות בחוץ-לארץ 124

מיכאל מלכיאור: 2687.

מיכאל מלכיאור: עיקולים על חשבונות וציוד של בתי-ספר בלוד 126

מיכאל מלכיאור: 2804.

מיכאל מלכיאור: תקצוב מינהל בתי-הספר הקהילתיים 127

מיכאל מלכיאור: 2286.

מיכאל מלכיאור: פליטת קרינה מקו מתח גבוה ביישוב אליכין 128

מיכאל מלכיאור: 2461.

מיכאל מלכיאור: זיהום האוויר, המים והקרקע באשדוד 130

מיכאל מלכיאור: 2491.

מיכאל מלכיאור: הקמת אנדרטה לזכר קורבנות הפיגוע במגדלי התאומים 131

מיכאל מלכיאור: 2655.

מיכאל מלכיאור: היתר החזקת רעלים לנמלים 133

מיכאל מלכיאור: 2702.

מיכאל מלכיאור: תקן סטטיסטי לתחמוצת גופרית 135

מיכאל מלכיאור: 2737.

מיכאל מלכיאור: יישום חוק הפיקדון למכלי משקה 137

מיכאל מלכיאור: 2763.

מיכאל מלכיאור: מפעל למיחזור פסולת בניין בחירייה 138

ראובן ריבלין: גברתי ואדוני חברי הכנסת – כבר אפשר לדבר בלשון יחידים – היום יום שני, י' באדר ב' התשס"ה, 21 בחודש מרס 2005 למניינם.

ראובן ריבלין: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת.

ראובן ריבלין: הודעה למזכיר הכנסת.

ראובן ריבלין: בבקשה, אדוני.

אריה האן: ברשות יושב-ראש הכנסת, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לדיון מוקדם:

אריה האן: הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון - עסקה ברכישת רכב), התשס"ה-2005, מאת חברי הכנסת רן כהן ואהוד רצאבי; הצעת חוק איסור מכירת סיגריות במוסד ממשלתי, התשס"ה-2005, מאת חבר הכנסת איוב קרא; הצעת חוק תקופת כהונת ראש המטה הכללי, התשס"ה-2005, מאת חברת הכנסת ענבל גבריאלי; הצעת חוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים (תיקון - אכיפה), התשס"ה-2005, מאת חברי הכנסת מל פולישוק-בלוך, רוני בריזון, אילן ליבוביץ ורשף חן; הצעת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקון - ביטול שלילת גמלה להבטחת הכנסה בגין רכב), התשס"ה-2005, מאת חברת הכנסת יולי תמיר; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון - שירותים דחופים לרפואת ילדים בקופת-חולים), התשס"ה-2005, מאת חבר הכנסת אריה אלדד; הצעת חוק פיצוי נפגעי עישון, התשס"ה-2005, מאת חבר הכנסת אהוד רצאבי וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לתיקון דיני משפחה (מזונות) (תיקון - ביטול סעיף 3), התשס"ה-2005, מאת חבר הכנסת אהוד רצאבי וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - עבודות מלצרות, טבחות, תחזוקה וניקיון, לרבות שטיפת כלים באולמות וגני-אירועים, כעבודה מועדפת), התשס"ה-2005, מאת חבר הכנסת גלעד ארדן; הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון - תגמולים), התשס"ה-2005, מאת חברי הכנסת יורי שטרן ואליעזר כהן; הצעת חוק בנימין זאב הרצל (ציון זכרו ופועלו) (תיקון - ציון יום הרצל ביום פטירתו), התשס"ה-2005, מאת חבר הכנסת יצחק לוי; הצעת חוק לתיקון פקודת האגודות השיתופיות (קביעת בן ממשיך), התשס"ה-2005, מאת חבר הכנסת אבשלום וילן; הצעת חוק תגמול למאבטח הנפגע בהצלת חיי הזולת, התשס"ה-2005, מאת חבר הכנסת יורי שטרן; הצעת חוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים (תיקוני חקיקה), התשס"ה-2005, מאת חבר הכנסת אילן שלגי וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - הודעה לחייל משוחרר), התשס"ה-2005, מאת חברת הכנסת נעמי בלומנטל וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק השוואת זכויות פנסיה לאלמן ולאלמנה, התשס"ה-2005, מאת חברת הכנסת יולי תמיר; הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (פיטורי עובדים סטטוטוריים),

אריה האן: התשס"ה-2005, מאת חברי הכנסת עמרם מצנע, אהוד יתום, רומן ברונפמן ואברהם פורז; הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון - הנחה על שולחן הכנסת בעת פגרה), התשס"ה-2005, מאת חבר הכנסת אילן ליבוביץ וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון - מחילה משתמעת על חוב וחובת דיווח על מחילה), התשס"ה-2005, מאת חבר הכנסת מיכאל גורלובסקי; הצעת חוק איסור התערבות גנטית (שיבוט אדם ושינוי גנטי בתאי רבייה) (תיקון - ביטול הגבלת תוקף), התשס"ה-2005, מאת חברי הכנסת מל פולישוק-בלוך, רשף חן ואבשלום וילן; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - פטור לסטודנטים), התשס"ה-2005, מאת חברת הכנסת גילה גמליאל; הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (הגבלת שעות עבודה שבועיות של צוות רפואי), התשס"ה-2005, מאת חבר הכנסת חיים כץ; הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה (תיקון - הגבלת שעות עבודה אשר מסכנת חיים), התשס"ה-2005, מאת חברת הכנסת זהבה גלאון; הצעת חוק ועדות חקירה (תיקון - הגבלות לעניין עיון הציבור), התשס"ה-2005, מאת חבר הכנסת אילן ליבוביץ וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון - העברת אוכלוסייה אזרחית - פקודה בלתי חוקית), התשס"ה-2005, מאת חבר הכנסת אריה אלדד; הצעת חוק הבטחת הכנסה (תיקון - ביטול הוראות לעניין יציאה קצרה לחוץ-לארץ), התשס"ה-2005, מאת חבר הכנסת יגאל יאסינוב וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק פטור ממס ערך מוסף לתרופות מצילות חיים שאינן כלולות בסל הבריאות, התשס"ה-2005, מאת חברת הכנסת מל פולישוק-בלוך וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לעידוד ההתיישבות בגליל (תיקוני חקיקה), התשס"ה-2005, מאת חבר הכנסת דוד אזולאי; הצעת חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון - זכות קטין לקשר עם קרוביו), התשס"ה-2005, מאת חבר הכנסת רשף חן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק העונשין (תיקון - איסור החזקה של מכשירי משחק), התשס"ה-2005, מאת חבר הכנסת ניסן סלומינסקי; הצעת חוק העמותות (תיקון - הנחה בתשלום דמי דואר), התשס"ה-2005, מאת חבר הכנסת ניסן סלומינסקי; הצעת חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול) (תיקון - נוכחות הורה או קרוב במעצר קטין),

אריה האן: התשס"ה-2005, מאת חברת הכנסת גילה פינקלשטיין וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הפטנטים (תיקון - הארכת תוקפו של פטנט בסיסי), התשס"ה-2005, מאת חבר הכנסת אליעזר כהן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (חובת בחינת לילה), התשס"ה-2005, מאת חבר הכנסת יחיאל חזן.

אריה האן: לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 51), התשס"ה-2005, שהחזירה ועדת החוץ והביטחון; הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 52), התשס"ה-2005, שהחזירה ועדת החוץ והביטחון; הצעת חוק שהייה שלא כדין (איסור סיוע) (הוראות שעה) (תיקון מס' 8), התשס"ה-2005, שהחזירה ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

אריה האן: דין-וחשבון על הוצאות השכר של גופים ציבוריים לשנת 2003, דוח מס' 11, חלק א' וחלק ב', מטעם משרד האוצר.

אריה האן: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה למזכיר הכנסת.

ראובן ריבלין: א.

ראובן ריבלין: הקיצוץ בשירות הלאומי;

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אורלב, אתה יכול לעלות ולנמק את הצעת האי-אמון בלי שהממשלה נוכחת, ואני לא אחשיב את הזמן עד שהממשלה תגיע.

ראובן ריבלין: בבקשה, אדוני יעלה ויבוא וינמק את הצעת האי-אמון שלו; יוכל להרחיב את הדיבור עד אשר הממשלה תגיע, ואז יעמדו לרשותו עשר דקות.

זבולון אורלב: האם יש סיכוי שהשר שטרית יבוא?

ראובן ריבלין: סיעת הליכוד נמצאת כרגע בישיבה מאוד דרמטית, ולכן כנראה הם עסוקים שם, כי הם צריכים להצביע.

זבולון אורלב: האם אפשר לעשות את ההצבעה על האי-אמון עכשיו?

ראובן ריבלין: אם אדוני מסתפק ברוב, בלי שהתוצאה היא תוצאה אפקטיבית, בבקשה.

זבולון אורלב: אם אדוני ייתן לי תשובה חיובית, נגייס 61.

ראובן ריבלין: אם היית יכול לגייס 61, היית עושה זאת בעצמך והיית גם מוכן לחכות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: למה לך, חבר הכנסת אורלב?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תאמר שני משפטים, אין דוברים ונצביע.

ראובן ריבלין: זה נכון.

ראובן ריבלין: בבקשה, אדוני.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מצטער על שחרף הישיבות הדרמטיות בליכוד, הממשלה איננה מסוגלת למלא את חובתה הבסיסית כלפי הכנסת ולשלוח שר.

זבולון אורלב: היה רצוי שיהיה שר האוצר, כי עיקר דברי מכוונים לשר האוצר.

זבולון אורלב: הייתי שמח אם גם שרת החינוך תהיה כאן, אף שאני לא רואה בה כתובת להאשמה בסוגיה.

זבולון אורלב: הנה הוא הגיע, סימן שדברי נפלו על אוזניים קשובות.

זבולון אורלב: עוף השמים הוליך את הקול.

מאיר שטרית: אוזניים לכותל.

ראובן ריבלין: כבוד השר שטרית הגיע, ולכן אני מתחיל לספור לך את הזמן.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, כידוע, על-פי החוק שמורה זכות לכל בת להצהיר כי מטעמי מצפון היא בוחרת לשרת שירות לאומי במקום בצה"ל.

זבולון אורלב: ואומנם, רוב הבנות בוגרות החינוך הממלכתי-דתי ממלאות את חובתן למדינה בשירות לאומי, של שנה או שנתיים, וממלאות משימות של חינוך, רווחה, בריאות, ביטחון, קליטת עלייה ועוד תפקידים בתחומים חיוניים רבים שהמדינה קבעה.

זבולון אורלב: כיום משרתות כ-7,000 בנות, אחוז גבוה מאוד מקרב המסיימות את חוק לימודיהן בחינוך הממלכתי-דתי - בתיכונים הדתיים, באולפנות "בני עקיבא", באולפניות.

זבולון אורלב: אחוז הבנות המתנדבות לשירות הלאומי גבוה מאחוז המתגייסות לצה"ל מקרב בוגרות בתי-הספר הממלכתיים, אף-על-פי שמדובר בשירות התנדבותי.

זבולון אורלב: אני חושב שמן המפורסמות הוא שהחברה הישראלית כולה משבחת את המפעל הזה.

זבולון אורלב: גם במקומות שבהם הבנות מועסקות יש שיר הלל למתנדבות.

זבולון אורלב: הבנות מועסקות באמצעות ארבע עמותות: העמותה הוותיקה ביותר היא "האגודה להתנדבות בעם", בראשותו של הרב צפניה דרורי, רבה של קריית-שמונה; עמותת "בת עמי"; עמותת "עמינדב" ועמותת "שלומית".

זבולון אורלב: כשר הרווחה לשעבר, שממונה על השירות הלאומי, אני בהחלט יכול לומר דבר שבח לעמותות אלה, ומכאן גם לשלוח ברכה לכל המתנדבות.

זבולון אורלב: אנחנו מתכבדים להגיש הצעת אי-אמון בממשלה, מכיוון שהתברר לנו שבשנת הלימודים הקרובה, שנת התשס"ו הבאה עלינו לטובה, ב-1 בספטמבר הקרוב, לא יוכלו לפעול בשירות לאומי כ-1,900 מתנדבות במערכת החינוך.

זבולון אורלב: במשך שנים היו כ-3,150 תקנים לבנות מתנדבות בשירות הלאומי במערכת החינוך, ובגלל תקצוב חסר, בגלל בעיות תקציביות, אין למשרד החינוך המשאבים הדרושים – אם אינני טועה מדובר בסדר-גודל של כ-24 מיליון שקלים – על מנת לאפשר לבנות הנמצאות היום בכיתה י"ב להתנדב לשירות הלאומי בשנה הבאה.

זבולון אורלב: אין אפשרות לקלוט כ-1,900 בנות.

זבולון אורלב: כלומר, 1,900 בנות שירצו להתנדב לשירות הלאומי במערכת החינוך, יאמרו להן: מצטערים, אין תקציב ולכן אינכן יכולות להתנדב.

זבולון אורלב: זאת פגיעה בזכות יסודית, בזכות בסיסית של אזרח לשרת את מדינתו.

זבולון אורלב: האם מישהו היה מעלה על דעתו שחייל בשירות ביטחון היה מתייצב בבקו"ם והיו אומרים לו: נגמר התקציב לצה"ל, לכן לא יגייסו אותך?

זבולון אורלב: האם היה עולה על הדעת שבוגרת י"ב תתייצב בבקו"ם ויאמרו לה: אין תקציב שתהיי חיילת?

אילן שלגי: זה קרה.

אילן שלגי: לא אישרו בנות.

זבולון אורלב: אדוני, אני חולק עליך.

זבולון אורלב: בנות שרצו להתנדב ולשרת – קלטו אותן.

זבולון אורלב: אוי לאותה מדינה שתחסום את הדרך בפני צעיריה לשרת את מדינתם, אם בשירות בצה"ל ואם בשירות הלאומי.

זבולון אורלב: לכן, אני חושב שזאת פגיעה אנושה בזכות בסיסית.

זבולון אורלב: אני מצטער לומר, שכנראה, הואיל ומדובר בציבור הדתי, אולי באופן ספציפי בציבור הדתי-לאומי, בציבור הציוני-דתי, בבוגרות החינוך הממלכתי-דתי, משום-מה הממשלה מרשה לעצמה לפגוע.

זבולון אורלב: אני לא רוצה לחשוב כך, אבל אין לי סיבה אחרת.

זבולון אורלב: כשהוקמה הקואליציה בראשית הקדנציה הזאת, עמדנו על כך שהתקצוב חסר.

זבולון אורלב: אומנם, הממשלה שוכנעה להסדיר את התקציב, על מנת לאפשר לבנות לשרת שירות לאומי.

זבולון אורלב: מה קרה?

זבולון אורלב: אם עזבנו את הקואליציה, אז הבנות האלה הן בנות-ערובה?

זבולון אורלב: מה, מחזיקים את בנות השירות הלאומי כבנות-ערובה?

זבולון אורלב: המפד"ל לא תהיה שותפה בממשלה שעוקרת יישובים, אמרנו את זה לאורך כל הדרך - למה לנהל חשבון על גב הבנות?

זבולון אורלב: פה מדובר בעניין לאומי שאסור שיהיה קשור לשאלות מפלגתיות ואסור שיהיה קשור לשאלות קואליציוניות.

זבולון אורלב: פה זאת זכות בסיסית של בת לשרת בצה"ל.

זבולון אורלב: צריך להבין, זו לא רק פגיעה אנושה בזכות יסוד.

זבולון אורלב: מה עושות הבנות האלה?

זבולון אורלב: את מי הן משרתות?

זבולון אורלב: השר שטרית, הבנות האלה משרתות ועוזרות לתלמידים בחינוך המיוחד; הן עושות עבודה אישית נפלאה, חשובה, חיונית, ומסייעות בסיוע צמוד לילדים בחינוך המיוחד, לתלמידים מוגבלים.

זבולון אורלב: הן עוזרות לתלמידים עולים, אם הם באים מאתיופיה, אם הם באים מרוסיה ואם הם באים ממקומות אחרים.

זבולון אורלב: הן מלוות אותם באופן צמוד.

זבולון אורלב: הן עובדות עם תלמידים לקויי למידה.

זבולון אורלב: הן עובדות עם כל אותם תלמידים חלשים שבאים מסביבה שיש בה חסך כלכלי, חברתי.

זבולון אורלב: הילדים האלה זקוקים להעשרה, לטיפוח אישי, לעבודה אישית בשיעורי-הבית.

זבולון אורלב: הן עוסקות בעזרה לתלמידים הזקוקים ביותר לעזרה ולסיוע במערכת החינוך.

זבולון אורלב: כלומר, העדר של 1,900 בנות מתנדבות הוא פגיעה ברבבות-רבבות התלמידים הזקוקים ביותר במערכת החינוך.

זבולון אורלב: למי יש זכות לפגוע באותן רבבות תלמידים?

זבולון אורלב: הממשלה שאתה חבר בה, השר שטרית, הקימה לפני כשנה ועדה בראשותו של האלוף עברי לבדיקת השירות הלאומי והשירות האזרחי.

זבולון אורלב: נדמה לי שהוועדה הגישה את המלצותיה.

זבולון אורלב: זו ועדה שהוקמה בחתימת ראש הממשלה, שר הביטחון ושר הרווחה; חברים בה אנשים ממערכת הביטחון, מערכת הבריאות, מערכת החינוך, מערכת הרווחה, קליטת העלייה ועוד אישי ציבור.

זבולון אורלב: הוועדה הזאת, שבחנה גם את נושא השירות הלאומי, שרה לו שיר הלל.

זבולון אורלב: הוועדה הזאת המליצה המלצות חשובות כדי לחזק, כדי לפתח, כדי לבסס את השירות הלאומי.

זבולון אורלב: אם לכולנו יש חזון שאזרחי מדינת ישראל שמשום-מה לא יכולים לשרת בצה"ל - גם חרדים, להבדיל גם אנשים מוגבלים, ולהבדיל גם ערבים, ולהבדיל גם בנות דתיות - הרי שהמודל של השירות הלאומי של הבנות, שעושות זאת מרצונן, הוא המודל הלאומי הראוי והרצוי.

זבולון אורלב: איך רוצים להפעיל את השירות האזרחי, חבר הכנסת שלגי, לבחורי ישיבה שבוחרים במסלול הזה - - -

אילן שלגי: בחורי ישיבה ילכו לצה"ל והבנות החרדיות יעשו שירות לאומי כמו הבנות שלכם.

זבולון אורלב: גם אני תומך בזה, אבל איך אתה רוצה שהבנות החרדיות ילכו לשירות לאומי, אם אתה תרים יד כדי לפגוע גם בבנות הציוניות הדתיות שרוצות לשרת ולא נותנים להן?

אילן שלגי: אתה צודק, אני אצביע אתך.

זבולון אורלב: אני מאוד מודה לך.

זבולון אורלב: אני בטוח שגם השר שטרית יאמר שאני צודק.

זבולון אורלב: אין לפגוע באותה זכות בסיסית.

זבולון אורלב: ועדה ציבורית שהורכבה על-ידי ראש הממשלה ושר הביטחון מוצאת שהשירות הלאומי ראוי לכל שבח, שהוא המודל הנכון, שהוא המודל שיכול להיות דוגמה ומופת כיצד להפעיל שירות לאומי.

זבולון אורלב: והנה, באה יד אחרת של הממשלה ובחטף פוגעת.

זבולון אורלב: אני יודע, אדוני השר שטרית, שאתה השר המתאם, והרי אינך נושא באחריות ישירה לא למשרד האוצר ולא למשרד החינוך, בוודאי גם אקבל תשובה פורמלית מהממשלה - בלי לפגוע בך, ואתה יודע שאני מאוד מכבד ומעריך אותך.

זבולון אורלב: אני חושב שהנושא של השירות הלאומי צריך לקבל תשובה, ואני מצפה שתהיה תשובה חיובית.

זבולון אורלב: הרי לא יכול להיות שהשירות הלאומי יהיה כדור משחק בין משרד החינוך למשרד האוצר.

זבולון אורלב: אמרו לנו, יש רכילות כזאת, אני לא יודע אם היא נכונה, שיש ויכוח - משרד האוצר אומר שהוא מוכן לתת שני-שלישים אם משרד החינוך ייתן שליש, כל מיני מיקח וממכר, ו-1,900 בנות נמצאות באי-ודאות אם תוכלנה להשתלב במערכת החינוך.

זבולון אורלב: על-פי החוק בת יכולה להצהיר ולשבת בביתה וללכת לאוניברסיטה, אבל היא החליטה להתנדב.

זבולון אורלב: הן לא מתנדבות במקומות הקלים, אלא הולכות למקומות הקשים ביותר.

זבולון אורלב: הן בנות שמחפשות את האתגרים.

זבולון אורלב: אני מאוד מבקש, אדוני השר, אל תיתנו לציבור הדתי-לאומי הרגשה לא טובה.

זבולון אורלב: הציבור הזה נמצא היום במתח רב סביב שאלת ההינתקות, והוא מרגיש שיש "עליהום".

זבולון אורלב: בשל החלטות מסוימות של ועדת-דברת, כמו קיצור שבוע הלימודים וסגירת בתי-ספר קטנים, הוא מרגיש שיש "עליהום".

זבולון אורלב: סביב נושא קריסת שירותי הדת הוא מרגיש "עליהום".

זבולון אורלב: אל תיתנו להעמיד עוד נושא אחד בסדר-היום הלאומי בינינו לביניכם, ויפה שעה אחת קודם.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחבר הכנסת זבולון אורלב, לשעבר השר.

ראובן ריבלין: אנחנו מקדמים בברכה את ראש העיר שדרות.

ראובן ריבלין: אני מקווה שהוא לא פוקד את בנייננו ומקומנו בגלל מצוקות שנובעות מכך שלא קוימו הבטחות רבות שניתנו על-ידי כנסת זו ועל-ידי ממשלת ישראל מעל במה זו.

זבולון אורלב: הוא יכול להעיד על הבנות של השירות הלאומי.

ראובן ריבלין: בנות השירות הלאומי, שמן יצא מקצה הארץ ועד קצה.

ראובן ריבלין: הן ידועות, ומן המפורסמות שאינן צריכות ראיה.

ראובן ריבלין: השר שטרית ישיב על שתי ההצעות יחד.

ראובן ריבלין: לכן, אני מזמין את חבר הכנסת יעקב מרגי לבוא ולנמק את הצעת סיעתו להביע אי-אמון בממשלה בשל הפרת הבטחתה להעביר כספי סיוע לעיר שדרות בעקבות הידרדרות המצב הביטחוני.

ראובן ריבלין: אני מודיע לך, חבר הכנסת מרגי, שנתכבדנו גם כאשר אתה מדבר, שראש העיר שדרות נמצא כאן ביציע האורחים.

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, מכובדי ראש עיריית שדרות, קולות מערכות ההתרעה של "שחר אדום" בשדרות מכניסות לחרדה את תושבי שדרות עד היום, גם כשזה פועל על מנת להתריע.

יעקב מרגי: מצעד חברי הכנסת לעיר שדרות אכן מתמשך.

יעקב מרגי: מצעד שרי הממשלה לעיר שדרות נמשך.

יעקב מרגי: כל זה בעקבות נפילת עשרות טילי "קסאם" על העיר.

יעקב מרגי: ילדים בחרדות, הורים בחרדות, בעלי עסקים סובלים, וזה עדיין לא מזיז לממשלה.

יעקב מרגי: אני לא נוהג להיות אלים מילולית, אבל לצערי הממשלה הרעה הזאת באה עלינו.

יעקב מרגי: ואני שואל: האם המרחק של שלומי ומעלות מקו הגבול קצר מהמרחק של שדרות מבית-חאנון?

יעקב מרגי: מדוע אני שואל - כי שלומי ומעלות הן יישובי קו עימות, וטוב שזה מזכה אותן בהטבות שונות שמחזקות את היישובים ואת התושבים.

יעקב מרגי: לגבי שדרות, הממשלה החליטה החלטות שונות כדי לחזק את העיר ואת התושבים.

יעקב מרגי: הממשלה פטרה את העירייה מלפטר עובדים בעטיה של תוכנית ההבראה.

יעקב מרגי: זה צודק, אבל צעד זה מנע התייעלות בכמה מיליוני שקלים בשנה בעירייה.

יעקב מרגי: העירייה נתנה הנחה בארנונה בשווי של 50% לכלל התושבים, על-פי החלטת ממשלה.

יעקב מרגי: החלטה זו גרמה לעירייה חוסר תקציבי של עוד כמה מיליוני שקלים.

יעקב מרגי: טוב שיש הנחה בארנונה לתושבים, ליישובים מוכי הפגזות ושדרות בכלל, אלא שמשהו קורה בממשלה.

יעקב מרגי: הממשלה מקבלת החלטות שמחייבות את כולם.

יעקב מרגי: ידידי השר אורלב, הממשלה מקבלת החלטות שמחייבות את כולם, חוץ מאשר אותה, חוץ מאשר את הממשלה.

יעקב מרגי: ומאז החליטה הממשלה, היא עדיין לא העבירה ואפילו לא אגורה שחוקה לעיר שדרות.

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת - - -

אילן שלגי: זו פשוט שערורייה.

יעקב מרגי: בשנת 2004 השר פורז, שר הפנים דאז - - -

זבולון אורלב: הנתונים האלה בדוקים?

יעקב מרגי: אני אומר והשר יגיב.

יעקב מרגי: אם אני אצטרך לעלות לכאן להתנצל, אני אתנצל.

יעקב מרגי: בדוק.

יעקב מרגי: אנחנו לא במדינת חלם, אנחנו במדינת ישראל.

ראובן ריבלין: רבותי, לא לדבר עם היציע.

ראובן ריבלין: היחיד שיכול לדבר עם היציע זה היושב-ראש.

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, בשנת 2004 ביטל שר הפנים דאז, השר פורז, את תוכנית ההבראה, הבטיח לכסות את הגירעון המצטבר ללא פיטורי עובדים ואף הצהיר שיש צורך להוסיף שירותים על מנת לחזק את האוכלוסייה.

יעקב מרגי: דבר טוב?

יעקב מרגי: לאחר מכן הצטרף אליו, למרבה הפלא, אפילו שר האוצר בנימין נתניהו, הצהיר אותה הצהרה, וכולנו זוכרים אפילו את ישיבת הממשלה שהתקיימה בעיר שדרות.

יעקב מרגי: ומה קרה באותה ישיבה ממשלה?

יעקב מרגי: ראש הממשלה אריאל שרון דפק על השולחן, הכה בשולחן וקרא לשרים שלו למצוא פתרון לבעיות של העיר שדרות.

יעקב מרגי: באותו מעמד, שר הפנים דהיום, פינס, הצהיר שימצא פתרון בתיאום עם הרשות המקומית.

יעקב מרגי: ומה הפתרון?

יעקב מרגי: משרד הפנים הוציא מכתב לשר האוצר, על מנת לקיים את החלטות הממשלה בנוגע לעיר שדרות, יש להעביר מייד את 15 מיליון השקלים על מנת לטפל בבעיות ובמצוקות של העיר שדרות.

יעקב מרגי: רבותי, 15 מיליון שקלים זה רק אותו גירעון שהיה ב-2004, ששר הפנים הצהיר שיש לכסות אותו.

יעקב מרגי: שלא לדבר על נזקים נוספים שנגרמו לעירייה בעקבות החלטות הממשלה, בעקבות הצהרתו של שר הפנים, כתוצאה מאי-פיטורי עובדים, מאי-גביית ארנונה במלואה.

יעקב מרגי: והנה, תגובתו של משרד האוצר לאותו מכתב של שר הפנים היא, שזה לא מעניינו של האוצר.

יעקב מרגי: רבותי, בעיות תקציב במדינת ישראל אינם מבעיותיו של משרד האוצר, והוא גלגל את הכדור חזרה לפתחו של משרד הפנים.

יעקב מרגי: רבותי, מאז התגלגל הכדור לפתחה של עיריית שדרות, ואני עוד מעט אפרט באיזה מצב היא נמצאת ולקראת מה היא הולכת.

יעקב מרגי: ואני שואל שאלה: האם משרד האוצר - ואני שאלתי את השאלה הזאת עשרות פעמים מעל הדוכן הזה בשנתיים האחרונות - משרת אך ורק סקטור מסוים, או שהוא שר האוצר של מדינת ישראל?

יעקב מרגי: לא פחות, הנזקים שנגרמו לעיר שדרות בעקבות החלטות הממשלה - אני לוקח את הדברים על עצמי, אדוני ראש העיר, תסכים לא תסכים; אני חושב שההחלטות גרמו נזקים לא פחות קשים מאשר ירי ה"קסאם", להבדיל; לא נדבר על הרוגים, אבל קשיים, בעיות כלכליות שגרמו ההחלטות האלה לעירייה ולתושבים, יותר קשים מאשר אותו נזק שנגרם מהירי, פרט להרוגים, לצערנו הרב, והפצועים.

יעקב מרגי: להלן המצב לאשורו, אדוני היושב-ראש.

יעקב מרגי: תאמינו לי, אני לא מנסה להציג את זה - ואולי אני אפילו חוטא לעיר שדרות; אני מציג את זה עוד בעדינות.

יעקב מרגי: אין תשלום שכר ברשות המקומית בחודשים האחרונים.

יעקב מרגי: יש תביעות על הלנות שכר שמוגשות לעירייה כפטריות אחרי הגשם.

רן כהן: אני מוכרח לציין שהעיר שדרות שילמה משכורות בכל השנים באופן סדיר, למרות ה"קסאמים" וכל האסונות שעברו עליה.

יעקב מרגי: נכון.

יעקב מרגי: ואני יכול להעיד שראש העיר הצהיר ואמר, רבותי, אנחנו לא מחפשים פה צדקות.

יעקב מרגי: שהממשלה תבוא ותיתן כלים להתמודד.

יעקב מרגי: אנחנו צריכים לעמוד עם גו זקוף.

יעקב מרגי: לא רוצים פה בתי-תמחוי, לא רוצים כלום; הוא לא ביקש צדקה.

יעקב מרגי: אמרנו, תביעות הלנות שכר מוגשות מדי יום; עיקולים מהבנקים על אי-החזר הלוואות; תביעות מצד ספקים ונותני שירותים, ואני מאמין שהנזקים עוד רבים.

יעקב מרגי: אני נגעתי בנקודות העיקריות, אלה הדברים הראשונים, בשכבה הראשונה, שהעירייה מתמודדת אתם.

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, משמעות הדבר היא, שהעיר - לקראת פשיטת רגל; ולא באשמתה.

יעקב מרגי: היא הסכימה לכבד את החלטות הממשלה כלשונן, ואף נתנה כאמור את ההנחה בארנונה בגובה של 50% לתושבים - הנחה לתעשייה, הנחה למסחר - ולא קיבלה שיפוי בגינם זה חודשים מספר.

יעקב מרגי: אני קורא מכאן לראש הממשלה לא להצהיר הצהרות, אלא כמו שהוא ידע היום, מעט מדי ומאוחר מדי, לקבל החלטות ולהנחית אותן על הדרג הביצועי בנושא סל הבריאות, סל התרופות.

יעקב מרגי: היום מעל הדוכן כאן, ניתן הנחיה מיידית לשר האוצר, לשר הפנים, לכל הנוגעים בדבר, להעביר מייד, למצוא מימון ביניים.

יעקב מרגי: לצערי הרב, עד שיסתיימו הוויכוחים האידיאולוגיים בין שר האוצר לשר הפנים - אני קורא לזה ויכוח אידיאולוגי.

יעקב מרגי: שר האוצר מעניין אותו דבר אחד - שיפוי מעסיקים.

יעקב מרגי: בשבוע שעבר או לפני שבועיים נדרשה הכנסת לאשר 3 מיליארדי שקלים לטובת המעסיקים, מאין?

יעקב מרגי: מהמוסד לביטוח הלאומי.

יעקב מרגי: 3 מיליארדים, רבותי - אוזניכם שומעות?

יעקב מרגי: לסעיף שהוכיחו כל הכלכלנים, כל מי שמבין - לא אנשי ש"ס שמעניינת אותם רק רווחה, "לא מעניינת אותם המדינה", במרכאות כפולות כמובן.

יעקב מרגי: אותם כלכלנים, שביבי נתניהו אוהב להתהדר באמירות היפות שלהם, אמרו שמשיפוי מעסיקים לא צמחה למשק שום תועלת.

יעקב מרגי: אבל לא מפריע לו לשלם להם עוד ועוד.

יעקב מרגי: נכון, השר שטרית יעלה ויגיד שזה בהתאם להסכם שהיה אתם.

זבולון אורלב: לא.

זבולון אורלב: ההסכם חייב הסדר של 150 מיליון שקל בלבד.

זבולון אורלב: מי שאומר את זה לא אומר אמת.

יעקב מרגי: נבדוק את זה.

יעקב מרגי: ואני אומר, עד שיסתיימו הוויכוחים האידיאולוגיים בין שר האוצר לשר הפנים, אני קורא לראש הממשלה למצוא את מימון הביניים כדי להציל את העיר היפה והמטופחת הזאת, אף שלאורך כל הדרך לא ידעה הממשלה הזאת להיטיב עם אותם יישובים.

יעקב מרגי: ואני שואל את ראש הממשלה ואת שרי הממשלה: מה המסר שהממשלה מעבירה לילדי ישראל, למחנכי ישראל, לתושבי ישראל, לספקים ולנותני השירות בישראל?

יעקב מרגי: שאפשר להבטיח ולא לקיים, אפשר לקבל החלטות ולא ליישם אותן.

יעקב מרגי: אני קורא מכאן היום: זה הזמן להצביע אי-אמון.

יעקב מרגי: אני אומר שהשנתיים האחרונות היו כל הזמן - אני לא חושב שהיתה קדנציה, זו אומנם הקדנציה הראשונה שלי כחבר הכנסת, אבל לא היתה קדנציה שכל שבוע בה הגישו אי-אמון; כל שבוע אי-אמון בצורה מסיבית כזאת.

יעקב מרגי: אני חושב שאם היה לה כבוד עצמי, לממשלה, היא היתה צריכה ללכת בעצמה.

יעקב מרגי: בכל נושא שהיא נגעה היא רק קלקלה, רק הזיקה.

יעקב מרגי: העם היה באחדות, בשלמות.

יעקב מרגי: איך אמר הנביא?

יעקב מרגי: כולו פצע וחבורה אין בו מתום.

יעקב מרגי: רבותי.

יעקב מרגי: תבואו תשמעו בוועדות.

יעקב מרגי: זה קל, אדוני שר התחבורה מר מאיר שטרית, לעמוד פה ולהביא תשובות שנאנסת, מה תעשה.

יעקב מרגי: חלקן, אתה מאמין בהן ואני חולק עליך, חלקן אתה לא מאמין בהן ואתה נאלץ לקרוא אותן, מה לעשות?

יעקב מרגי: אבל זה לעמוד פה ולשקר לנו בעיניים.

יעקב מרגי: לשקר לנו בעיניים.

יעקב מרגי: הנה דוגמה של העיר שדרות.

יעקב מרגי: מה אנחנו יכולים למסור להם?

יעקב מרגי: עם מה אותו ראש עיר יכול להסתכל לעובדים בעיניים; להסתכל בעיניים של אותם עובדים, בעיני התושבים - מה המסר שאנחנו משדרים?

יעקב מרגי: לצערנו הרב, הפכנו להיות מדינה הכי טובה, פועלת הכי טוב לפי כל תקן, רק במצבי חירום וקריסה.

יעקב מרגי: אז כנראה צריך לקרוס כדי שהממשלה הזאת תתעורר, כמו שקרה לו עם סל התרופות.

יעקב מרגי: לכן, אין אמון, והלוואי שכתוצאה מהצעת האי-אמון הזאת יהיה השר איש בשורה לאנשי שדרות.

יעקב מרגי: תודה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: ישיב כבוד השר מאיר שטרית על שתי הצעות האי-אמון: הצעת האי-אמון מטעם סיעת מפד"ל בנושא הקיצוץ בשירות הלאומי; והפרת הבטחה בדבר העברת כספי סיוע לעיר שדרות, על-פי הצעתה של סיעת ש"ס.

ראובן ריבלין: כבוד השר - בבקשה, אדוני.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, ראשית, להערה של חבר הכנסת מרגי, שאמר שאם היה כבוד לממשלה היא היתה מתפטרת.

מאיר שטרית: אני אומר, אם היה כבוד למציעי האי-אמון כל שבוע, הם היו מתפטרים ומפסיקים את הצעות האי-אמון והטרטור הזה.

מאיר שטרית: אף אחד לא בא לשמוע.

מאיר שטרית: הנה, תראה, ההצעה השנייה כבר נשמעה, יושבים פה חמישה-שישה חברי כנסת.

יעקב מרגי: איפה ראש הממשלה, איפה השרים?

מאיר שטרית: ראש הממשלה נמצא בישיבת סיעת הליכוד.

זבולון אורלב: האופוזיציה לא צריכה לשמוע את הצעות האי-אמון.

מאיר שטרית: מי צריך לשמוע?

זבולון אורלב: הקואליציה.

מאיר שטרית: זאת אומרת, היום האופוזיציה לא מאמינה באי-אמון.

זבולון אורלב: זה סדר הדמוקרטיה.

מאיר שטרית: זה ריטואל שבועי.

ראובן ריבלין: כבוד השר לשעבר אורלב, הדבר הזה - לא הקפדת עליו כשהיית בקואליציה.

זבולון אורלב: דברים שרואים משם לא רואים מכאן.

מאיר שטרית: כן, בדיוק.

מאיר שטרית: זה ריטואל שבועי, חוזר על עצמו, חסר ערך, בזבוז זמנה של הכנסת כל שבוע כמה שעות, במקום להתעסק באמת בנושאים שעומדים על סדר-היום.

מאיר שטרית: אני באמת חושב שחבל על הזמן הזה.

מאיר שטרית: שווה וכדאי להגיש אי-אמון אם יש סיכוי להפיל את הממשלה; אם יש 60 חברים, אני יודע מה, 55, שאולי יפילו את הממשלה - אז כדאי ושווה להגיש אי-אמון.

מאיר שטרית: וגם לא על כל עניין.

מאיר שטרית: אני חושב שנגמרו הנושאים.

מאיר שטרית: מזל - - -

יעקב מרגי: אדוני השר יעוץ לי עצה, איך אני מעיר את הממשלה מתרדמתה ומאדישותה.

מאיר שטרית: יש לי דרך נורא פשוטה.

מאיר שטרית: אם היית עומד על הבמה - - -

ראובן ריבלין: כבוד השר לשעבר אלון, על מי נאמר, אין בו מתום, פצע וחבורה ומכה טרייה?

בנימין אלון: - - -

מאיר שטרית: אם היית עומד עכשיו על הבמה ואומר בשם ש"ס שש"ס תומכת - - -

ראובן ריבלין: אבל איך אומרת ראשית הפסוק?

בנימין אלון: כמעט כסדום היינו, לעמורה דמינו.

ראובן ריבלין: פצע וחבורה ומכה טרייה, לא זורו ולא חובשו ולא רוככו.

מאיר שטרית: מה שציטט חבר הכנסת מרגי זה ממגילת איכה.

ראובן ריבלין: לא, זה ישעיהו.

בנימין אלון: שבת חזון.

מאיר שטרית: זה איכה.

מאיר שטרית: איכה היתה בדד.

ראובן ריבלין: לא, איכה ישבה בדד.

בנימין אלון: קוראים את זה בשבת לפני תשעה באב.

ראובן ריבלין: אבל על מי נאמר "אין בו מתום"?

בנימין אלון: על עם ישראל.

נסים דהן: זה מה שהשר רוצה - - - כי אין להם תשובות לממשלה הזאת.

ראובן ריבלין: "מכף רגל ועד ראש אין בו מתם, פצע וחבורה ומכה טריה לא זרו ולא חבשו ולא רככה בשמן.

ראובן ריבלין: ארצכם שממה, עריכם שרופות - - -"; שתהיינה רק בשורות טובות, ישועות ונחמות.

זבולון אורלב: שבת אחרי זה אומרים: "נחמו נחמו עמי".

מאיר שטרית: חבר הכנסת מרגי, אילו רצית לעורר את הממשלה והיית עומד על הבמה פה - רצית עצה, אתן לך עצה - היית אומר, ש"ס מודיעה בזאת שהיא תומכת בתקציב המדינה ללא תנאי - - -

יעקב מרגי: אני אתמוך ללא תנאי - - -

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כבוד השר, אני חושב שעכשיו תם הפרק של האסמכתות.

מאיר שטרית: איזה אסמכתות?

מאיר שטרית: אני עונה על הצעות אי-אמון.

מאיר שטרית: על כל פנים, אז היית באמת מעורר את הממשלה מתרדמתה.

מאיר שטרית: תיכף אקשור לך את מה שאמרת לתקציב המדינה, תיכף אני אגיע לזה, אבל - על ראשונה ראשונה ואחרונה אחרונה.

מאיר שטרית: ראשית להצעתו של חבר הכנסת זבולון אורלב בשם סיעת מפד"ל.

מאיר שטרית: אני ממלא את מקומה של שרת החינוך היום, אני משיב בשמה על הצעת האי-אמון, לכן כל מה שאני אומר פה הוא בשמה של שרת החינוך.

מאיר שטרית: אני השליח בעניין.

מאיר שטרית: אני רוצה שהדבר יהיה ברור.

צבי הנדל: היית מעדיף שאתה תהיה שר החינוך.

צבי הנדל: נמחל לך על העניין הזה.

מאיר שטרית: עד כאן לא אמרתי, אבל יש תמימות דעים באשר לחשיבות השירות הלאומי, מפעל התנדבותי ותיק, המרים תרומה עקבית למערכת החינוך ולקהילה.

מאיר שטרית: השירות הלאומי פותח בפני אוכלוסיות רחבות את היכולת לתרום למדינה ולחברה.

מאיר שטרית: בשל כל אלה, ועל אף 13 הקיצוצים הקשים והכואבים שהושתו על משרד החינוך במהלך השנתיים האחרונות, תקציב השירות הלאומי לא נפגע.

מאיר שטרית: ב-2005 הוקצו 56 מיליון שקל, בדומה לסכום שהוקצה לנושא זה בשנת התקציב 2004.

מאיר שטרית: חבר הכנסת אורלב יודע שהתוספת שניתנה בעבר למימון הפרויקט המיוחד, שאפשרה השתלמות של 1,200 מתנדבות נוספות, ובסך הכול 3,160 מתנדבות, היתה מתוקף הסכמים קואליציוניים, כתוספת ייעודית על-ידי האוצר.

מאיר שטרית: משרד החינוך ישמח להפעיל את השירות הלאומי בהיקפו בעבר, אך הדבר מותנה בתוספת של 23 מיליון שקל.

מאיר שטרית: משרד החינוך רואה עצמו מחויב לתלמידים שקיבלו סיוע ממתנדבות השירות הלאומי, והוא ימשיך לעשות ככל יכולתו לטפחם ולקדמם, גם במסגרת התנאים החדשים שנוצרו בעקבות הקיצוצים.

מאיר שטרית: הווי אומר, חבר הכנסת אורלב, יש לי הצעה נורא פשוטה בשבילך.

מאיר שטרית: בוא תיתן תמיכה שלכם בתקציב - - -

זבולון אורלב: זה מה שאמרתי, מחזיקים את השירות הלאומי כבן-ערובה.

מאיר שטרית: בוא תיתן תמיכה בתקציב.

מאיר שטרית: אני מבטיח לך - - -

זבולון אורלב: - - -

מאיר שטרית: אני עונה בשם הממשלה.

מאיר שטרית: חבר הכנסת אורלב, אם היית מודיע לי עכשיו שאתה תומך בתקציב, אני מבטיח לך שלא רק 23 מיליון שקל - גם כפול.

מאיר שטרית: אני מאוד מעריך את המפעל הזה, כפי שאתה יודע - - -

יעקב מרגי: מאיפה יהיה הכסף?

מאיר שטרית: לזה יש כסף, תאמין לי, כי האלטרנטיבה היא הרבה יותר גרועה.

יוסף יצחק פריצקי: אדוני השר, עם כל החיבה והאהבה שיש לי לאדוני, אם יש כסף, תן אותו, אם אין כסף - - -

מאיר שטרית: חבר הכנסת פריצקי, הרי דבר אחד מוסכם על כולם: אין פריצה של מסגרת התקציב, ולא תהיה.

מאיר שטרית: כשאני אומר יש כסף, פירושו שצריך לקחת ממקום אחד ולהעביר למקום אחר.

מאיר שטרית: ואני מסכים, זה עניין של סדר עדיפויות.

מאיר שטרית: אין ספק בזה.

זבולון אורלב: אם נהיה בקואליציה, אז בנות ישרתו, ואם לא נהיה בקואליציה, בנות לא ישרתו - זה מה שאתה אומר מעל במת הכנסת?

מאיר שטרית: חבר הכנסת אורלב, א.

מאיר שטרית: בנות משרתות בשירות הלאומי.

מאיר שטרית: אותה מכסה שהיתה ב-2004 תהיה ב-2005.

זבולון אורלב: שירתו 3,160 גם לפני ההסכם הקואליציוני, גם לפני שהיית שר בממשלה.

מאיר שטרית: חבר הכנסת אורלב, אני שמעתי אותך בשקט.

מאיר שטרית: גם כשאתה היית בממשלה, התוספת של 1,200 ניתנה בגלל תוספת כסף לפי ההסכם עם סיעת המפד"ל.

מאיר שטרית: הנה, אני אומר את זה גלוי על השולחן.

מאיר שטרית: הווי אומר - - -

זבולון אורלב: זה מה שאני אומר לאדוני.

מאיר שטרית: חבר הכנסת אורלב, הווי אומר שאתה מסכים שהדבר הזה באמת עלול להיפגע בגלל יציאתכם מהקואליציה.

מאיר שטרית: אין ספק בזה.

זבולון אורלב: לא.

מאיר שטרית: כי היה נושא חשוב לכם, שמתם אותו על סדר-היום, מתוך מה שהממשלה או שר האוצר הסכים להקצות להסכמים קואליציוניים, אתם מימנתם בזה את הסעיף הזה ועוד סעיפים אחרים.

מאיר שטרית: ברגע שאתם לא בקואליציה, הסעיפים האלה ירדו מהפרק, מבחינתו בצדק.

מאיר שטרית: היום הוא צריך לשכנע סיעה אחרת לתמוך, אז התקציב שמיועד להסכמים הקואליציוניים יינתן למטרות אחרות, לא למטרות של סיעת המפד"ל.

זבולון אורלב: בנות שירות לאומי - - -

מאיר שטרית: לכן - - -

בנימין אלון: למה אתה עושה את זה מהמקפצה?

מאיר שטרית: חבר הכנסת בני אלון, אני אומר את המציאות כמו שהיא, לא מייפה אותה, לא מקשט אותה.

מאיר שטרית: אני אומר את זה כפי שהוא.

מאיר שטרית: אני חושב שלכנסת צריך לומר עובדות, לא השערות ולא ניחושים.

זבולון אורלב: אדוני, אני אומר באחריות, העובדות אינן מדויקות, כי גם לפני שנכנסנו לממשלה ב-2003, גם ב-2002 פעלו 3,160 בנות.

מאיר שטרית: מאה אחוז, זה לא סותר את מה שאני אמרתי.

מאיר שטרית: אמרתי שבשנות היותכם בממשלה ב-2004, כשאתם הייתם שותפים לממשלה, התוספת של 1,200 ניתנה כתוספת בהסכם קואליציוני.

מאיר שטרית: גם על זה אתה לא מערער.

מאיר שטרית: אתה עשית את ההסכם.

מאיר שטרית: לכן, אלה העובדות, לצערי.

מאיר שטרית: אני מצטער על זה, כמוך.

מאיר שטרית: אני חושב שלשירות הלאומי יש חשיבות גדולה מאוד.

מאיר שטרית: אתה עצמך הזכרת את ועדת-עברי; אתה חתום על מינויה של הוועדה הזאת כשר הרווחה.

מאיר שטרית: כזכור לך, אני תמכתי בה בכל לבי, כי אני באמת חושב שכל אזרח בישראל צריך לעשות או שירות צבאי או שירות לאומי, ויבחר את הדרך.

מאיר שטרית: ואני חושב שיש מקום גם לכך שכל אדם, חרדי או ערבי, יעשה שירות לאומי שנתיים, כמו אזרח רגיל.

זבולון אורלב: יש בנות שאתה לא נותן להן לשרת - - -

מאיר שטרית: אדוני, אבל תשמע, זה שירות לאומי.

מאיר שטרית: כשמשרתים בצבא, הרי אנשים גם משרתים בצבא שלוש שנים.

מאיר שטרית: מקבלים תשלום על זה, אומנם קטן, זעיר ומזערי.

מאיר שטרית: למה העלות של השירות הלאומי היא קצת יותר גבוהה?

מאיר שטרית: אני אסביר לך למה - - -

זבולון אורלב: היא לא יותר גבוהה.

זבולון אורלב: בת שירות לאומי יותר זולה מחייל בצה"ל.

מאיר שטרית: אני אסביר לך למה היא יותר גבוהה באופן אישי, מכיוון שבמקרה של חייל, צה"ל דואג לו ללינה ולאוכל ולמגורים.

מאיר שטרית: בת השירות הלאומי צריכה בעצם להסתדר לבד: או שהיא נוסעת הביתה כל יום, או שהיא גרה במקום היישוב בדירה שצריך לשכור אותה, ומישהו משלם את שכר הדירה שלה - - -

זבולון אורלב: אדוני לא מכיר את העובדות.

מאיר שטרית: אדוני מכיר את העובדות.

מאיר שטרית: שירתו אצלי בנות שירות לאומי.

מאיר שטרית: חייל בצה"ל עולה יותר, לא בשכרו.

מאיר שטרית: שכרו של חייל בצה"ל נמוך.

מאיר שטרית: שכרו של החייל בצה"ל בשירות רגיל הוא בסדר-גודל - - -

זבולון אורלב: השר שטרית, כשמשווים בת, מורה חיילת, לבת שירות לאומי, העלות של מורה חיילת למדינת ישראל הרבה יותר גבוהה.

מאיר שטרית: ודאי, אבל זה מה שאני אומר.

מאיר שטרית: לכן, בעניין הזה, הלוואי, ואני מקווה שהדוח של עברי אכן ייושם, כי אז הוא ייתן אפשרות להחליף.

מאיר שטרית: אגיד לך מה ההבדל, חבר הכנסת אורלב.

מאיר שטרית: כאשר אתה יודע שיש אוכלוסייה גדולה בארץ שחייבת לעשות שירות לאומי, אתה יכול לתכנן להחליף הרבה מאוד שירותים שהיום הממשלה מממנת מימון מלא, במתנדבי שירות לאומי, ולהוריד מאוד מאוד את ההוצאות של הממשלה בתחומים האלה, ולממן את השירות הלאומי.

מאיר שטרית: לפחות עשו צעד אחד קדימה, ואני מקווה שזה יושלם, כי אני תומך בכך שכל אדם בארץ, אם לא ישרת בצבא, יעשה שירות לאומי, אפילו בקהילה שלו – זאת עדיין תרומה.

מאיר שטרית: עכשיו להצעה של סיעת ש"ס.

מאיר שטרית: ידידי חבר הכנסת מרגי, ב-8 באפריל 2003 התקבלה החלטת הממשלה מס' 228 בדבר סיוע מיוחד לעיר שדרות.

מאיר שטרית: במסגרת ההחלטה הוכנה תוכנית סיוע, שמסתכמת בהעברת כ-65 מיליון ש"ח ומתפרסת על השנים 2003–2006.

מאיר שטרית: אני מדגיש: עד היום הממשלה עמדה בכל התחייבויותיה להעביר את הסיוע הכספי לעיר שדרות בהתאם להחלטות הממשלה שהתקבלו בעניין זה.

מאיר שטרית: הסכום הכולל שהועבר לעיר שדרות במהלך שנת 2004 הוא כ-30 מיליון ש"ח.

מאיר שטרית: חשוב לציין, כי על הממשלה להשלים את תוכנית הסיוע, וכי הדבר ייעשה לאחר שיאושר תקציב המדינה.

מאיר שטרית: הרי מה הבעיה?

מאיר שטרית: הממשלה היתה בשדרות בישיבה מיוחדת – אני חושב שהעיר שדרות ראויה לכל סיוע עקב המצוקה הקשה ביותר שהיתה נתונה בה, והתושבים עמדו בגבורה בעניין הזה – הממשלה ירדה לשדרות, קיימנו שם ישיבה באחד המתנ"סים, הממשלה קיבלה החלטות בכיוון של מתן סיוע נוסף ומיוחד לעיר שדרות ולכמה יישובים נוספים בסביבה.

מאיר שטרית: לצערי, כל עוד אין תקציב המדינה מאושר, אי-אפשר לממן את זה, כמו דברים אחרים.

יעקב מרגי: המדינה מפסיקה לפעול בינואר, פברואר ומרס?

מאיר שטרית: כן, הסיוע המיוחד לא יכול להינתן, כי תקציב המדינה לא אושר.

מאיר שטרית: מה אתה יכול לעשות?

מאיר שטרית: כשתקציב המדינה אינו מאושר, האוצר פועל לפי 1 חלקי 12 מתקציב השנה שעברה, ועל-פיו הוא רשאי לשלם בהתחלה רק את חובות המדינה - - -

נסים דהן: אפשר לתת על החשבון, לתת מקדמות, אם רוצים – הכול אפשרי.

מאיר שטרית: אי-אפשר.

נסים דהן: אי-אפשר לתת מקדמות?

מאיר שטרית: לא, אי-אפשר.

נסים דהן: אפשר לתת 1 חלקי 12.

נסים דהן: זה לא נכון, אתה טועה.

נסים דהן: הייתי סגן שר האוצר.

מאיר שטרית: גם הייתי שר האוצר, ואני אומר לך שאתה טועה.

מאיר שטרית: על-פי החוק – חבל על הוויכוח, התקציב ברור מאוד, משלמים 1 חלקי 12, המדינה משלמת קודם כול את חובות המדינה, את הוצאות השכר של המדינה, ורק אם נותר כסף נותנים לפעולות.

בנימין אלון: אם יש רזרבה של שנת 2004.

מאיר שטרית: אין רזרבה.

מאיר שטרית: הרזרבה של שנת 2004 התחילה מאפס.

מאיר שטרית: מחלקים לפי הפעולות של המשרדים, וגם המשרדים לא מקבלים היום כיסוי מלא.

מאיר שטרית: הרשויות המקומיות נתונות בצרה, ואי-אפשר להעביר להן כסף וסיוע שאישרה הממשלה בשנת 2005, מכיוון שהתקציב אינו מאושר.

מאיר שטרית: אי-אפשר להחזיק את המקל בשני הקצוות.

מאיר שטרית: יש לנו עוד שבוע, ואני מקווה שהתקציב יאושר.

יעקב מרגי: הטענה היא לא לשר הפנים.

יעקב מרגי: שר הפנים פנה אל שר האוצר.

מאיר שטרית: מה זה יעזור?

מאיר שטרית: שר האוצר לא יכול לשלם לו.

יעקב מרגי: לשר האוצר יש הכלים החוקיים.

מאיר שטרית: אני אומר לך, לשר האוצר אין שום כלי חוקי לשלם פרוטה אחת מעבר לתקציב 2004.

מאיר שטרית: אבל לא אלמן ישראל, אני מקווה שעד סוף חודש מרס או שהתקציב יעבור או שהממשלה תיפול – אחת מהשתיים.

מאיר שטרית: אם אתם כל כך רוצים בחירות, בבקשה, יש לכם הזדמנות.

מאיר שטרית: עד סוף חודש מרס, אם לא יעבור התקציב, נלך לבחירות.

מאיר שטרית: אין בעיה.

מאיר שטרית: אבל אם יעבור התקציב, כמו שאני משער שבסוף יקרה, כל מה שהממשלה הבטיחה לשדרות וליישובים יועבר אליהם, כי לא לוקחים את הכסף בחזרה בגלל שלושה חודשים.

מאיר שטרית: היתה התחייבות של הממשלה, וההחלטות תיושמנה במלואן.

מאיר שטרית: מה שמעיד הוא לא העתיד, אלא העבר.

מאיר שטרית: בשנת 2004 העבירה הממשלה בערך 30 מיליון ש"ח לשדרות, ומילאה את כל התחייבויותיה התקציביות.

מאיר שטרית: אני מבטיח לך שגם הפעם הממשלה תמלא את כל ההתחייבויות הכספיות שלה, על-פי החלטותיה.

מאיר שטרית: לכן, ידידי מרגי, אין מקום להצעת אי-אמון בעניין הזה.

מאיר שטרית: במקרה הטוב ביותר אתה יכול להעלות הצעה לסדר-היום.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, אני מציע להסיר את הצעות האי-אמון מסדר-היום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה למאיר שטרית, שר התחבורה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, לפני שנעבור לרשימת הדוברים, הודעה למזכיר הכנסת.

אריה האן: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיע, כי הונחו על שולחן הכנסת – החלטת שכר חברי הכנסת (הענקות ותשלומים) (הוראת שעה), התשס"ה-2005, שהעבירה ועדת הכנסת.

אריה האן: לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה: הצעת חוק המועצות האזוריות (תיקוני חקיקה), התשס"ה-2005.

אריה האן: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה למזכיר הכנסת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: א.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הקיצוץ בשירות הלאומי;

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ראשון הדוברים - חבר הכנסת ויקטור בריילובסקי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אחריו ידברו חברי הכנסת אפרים סנה, נסים זאב ובנימין אלון.

ויקטור בריילובסקי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, בכל יום שני יש הצבעת אי-אמון.

ויקטור בריילובסקי: תמיד יש סיבה לכך, וגם היום.

ויקטור בריילובסקי: אני חושב שהפרת ההבטחה להעביר כספים לשדרות היא סיבה טובה לאי-אמון.

ויקטור בריילובסקי: חברי הממשלה, חברי הכנסת וחברי ועדות הכנסת ביקרו בשדרות לא פעם ולא פעמיים, ובכל פעם הבטחנו עזרה – וגם עזרה כספית.

ויקטור בריילובסקי: אחרי כל זה, הפרת ההבטחות האלה היא בושה וחרפה לממשלה, ופשוט חובה על חברי הכנסת להצביע בעד האי-אמון.

ויקטור בריילובסקי: יש עוד נושא שאני רוצה להזכיר לחברי הכנסת הנכבדים, והוא התקציב.

ויקטור בריילובסקי: יש מספר רב של סיבות להתנגד לתקציב הזה.

ויקטור בריילובסקי: בתקציב הזה, כמו בכמה תקציבים בשנים האחרונות, יש קיצוצים כואבים.

ויקטור בריילובסקי: המטרה היא לצאת מהמשבר, ואף שכבר יש סימנים ליציאה מהמשבר – המטרה טובה – בכל מקרה צריך לקצץ בחוכמה.

ויקטור בריילובסקי: אי-אפשר לקצץ בתחומים שעוזרים לנו לצאת מהמשבר.

ויקטור בריילובסקי: אי-אפשר לקצץ בתחומים שצריכים להבטיח עתיד טוב לכלכלה ולמשק שלנו.

ויקטור בריילובסקי: כידוע, מדובר בהשכלה גבוהה, במדע, בטכנולוגיה ובהיי-טק.

ויקטור בריילובסקי: כל אחד שמע על שביתות הסטודנטים, ומספר לא קטן של חברי הכנסת אפילו הזדהה עם הסטודנטים, עם הדרישות של הסטודנטים, וחתם על ההצהרה, ובצדק.

ויקטור בריילובסקי: את תקציב האוניברסיטאות קיצצו בשנים האחרונות ב-20% בערך.

ויקטור בריילובסקי: מה התוצאה של הקיצוצים האלה?

ויקטור בריילובסקי: באוניברסיטת תל-אביב כבר נסגרו כמה בתי-ספר.

ויקטור בריילובסקי: בפקולטות שעוד לא נסגרו מספר הסטודנטים בכיתות הולך וגדל, מספר הקורסים שמציעים לסטודנטים קטן, וכל זה מוריד את איכות ההשכלה הגבוהה שלנו.

ויקטור בריילובסקי: מספרן וגודלן של המלגות לסטודנטים ולדוקטורנטים גם הם מקוצצים.

ויקטור בריילובסקי: לאנשים מוכשרים שסיימו פוסט-דוקטורט באוניברסיטאות הטובות בעולם אין מקום לחזור אליו בארץ ולהיכנס לאקדמיה.

ויקטור בריילובסקי: זה משבר אמיתי.

ויקטור בריילובסקי: אני רוצה לברך את הסטודנטים ואת ארגוני הסטודנטים שמעלים את הבעיה הזאת על סדר-יומה של המדינה.

ויקטור בריילובסקי: השקעות המדינה במדע ובטכנולוגיה קוצצו גם הן בצורה דרסטית.

ויקטור בריילובסקי: קרן המדען הראשי של משרד התמ"ת הוקטנה במחצית, מ-1.8 מיליארד ש"ח עד 900 מיליון ש"ח, ואותו דבר נעשה בקרנות אחרות.

ויקטור בריילובסקי: על איזו יציאה מהמשבר אפשר לדבר?

ויקטור בריילובסקי: הנושא שדיברתי עליו הוא לא נושא האי-אמון של היום, אבל הוא מצביע על מגמה מסוימת במדיניות הכלכלית של הממשלה.

ויקטור בריילובסקי: אין כסף לשדרות, אין כסף לסטודנטים, אין כסף לאוניברסיטאות, אין כסף למדע ולטכנולוגיה, ואני בטוח שאין זכות קיום לממשלה כזאת.

ויקטור בריילובסקי: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת בריילובסקי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת אפרים סנה – בבקשה, אדוני.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: גם לרשותך חמש דקות.

אפרים סנה: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, לו אני במקום המציעים, הייתי מוצא סיבות מוצקות יותר לאי-אמון.

אפרים סנה: למשל, הפגיעה בהשכלה הגבוהה, הפרטת החינוך הגבוה, הפרטת הבריאות, יצירת מצב שבו יש רפואה לעניים ורפואה לעשירים – יש הרבה סיבות טובות יותר, מוצקות יותר, לאי-אמון, אם כי אני לא מפחית חלילה בחשיבותה של העיר שדרות או בחשיבות השירות הלאומי.

אפרים סנה: אני שואל את עצמי על מה ראויה הממשלה הזאת לאמון.

אפרים סנה: שאלה טובה.

אפרים סנה: היא ראויה לאמון רק על דבר אחד – על כך שבטווח של חודשים מעטים היא עומדת לעשות צעד היסטורי, שמשמעותו תחילת הסוף של הטעות ההיסטורית שעשו רוב ממשלות ישראל בכך שהעבירו את מרכז הכובד של העשייה הלאומית אל שטחים שהיה ברור לכל מי שעיניו בראשו שבטווח הארוך לא יהיו בריבונותה של מדינת ישראל.

אפרים סנה: זו היתה טעות היסטורית ששפכו כסף על הגבעות של יהודה ושומרון ובפאתי ח'אן-יונס ולא נתנו כסף לגליל, לנגב, לשדרות, לירוחם ולקריית-שמונה, והתוצאה – כולנו רואים מהי.

אפרים סנה: הגליל והנגב נתונים בסכנת ניתוק אמיתי ממדינת ישראל, האיכות וההשקעות המסיביות אינן מצויות שם, הפערים החברתיים הקשים ביותר הם שם, וזה השטח החיוני של מדינת ישראל, שעליו היא צריכה לשמור.

אפרים סנה: לכן, אם וכאשר – ואני אומר: "אם וכאשר", כי עדיין איננו יודעים – בחודש יולי ובהמשך בחודש אוגוסט תפורקנה ההתנחלויות ברצועת-עזה ובצפון השומרון, זה יהיה ראשיתו של המודל שיהיה צריך באופן הסכמי - - -

צבי הנדל: לא תזכה לזה בחיים, ואתה תאריך ימים בעזרת השם.

אפרים סנה: תודה.

אפרים סנה: לכן הייתי זהיר ואמרתי, אם וכאשר יתבצע המהלך הזה ויצליח, הוא יהיה מודל להמשך, כי בסופו של דבר יהיה שלום בארץ-ישראל רק על בסיס חלוקה לשתי מדינות: מדינת ישראל - -

צבי הנדל: ומדינת ירדן.

אפרים סנה: - - מדינה יהודית על 80% מהשטח, ומדינה פלסטינית על 20% מהשטח.

אפרים סנה: לא יהיה פתרון אחר, וכל מה שהוא צעד, ואפילו צעד ראשון, בכיוון הפתרון הזה, ראוי לברכה.

אפרים סנה: חברי ואני מתגברים על כל ההסתייגויות העמוקות שיש לנו מדרכה הכלכלית והחברתית של הממשלה, בעצם של שר האוצר ושל כל מי שתומך בו, אך ורק כדי לקיים את המטרה הזאת.

אפרים סנה: נכנסנו לממשלה הזאת אך ורק כדי לדאוג לכך שהמהלך ההיסטורי הזה יתחיל.

אפרים סנה: כל מה ששעבד את המשאבים הלאומיים שלנו למפעל ההתנחלות יתחיל להגיע אל קצו.

אפרים סנה: הממשלה הזאת לא תכהן לנצח.

אפרים סנה: אני מניח שלאחר שיושלם מעשה ההינתקות תהיינה במוקדם או במאוחר בחירות חדשות, ועם ישראל יצטרך להחליט מה הוא רוצה: האם הוא רוצה בחידוש המלחמה, האם הוא רוצה בהמשך המלחמה, או שהוא מוכן שתהיה מפה אחרת של ההתיישבות, שיהיו עדיפויות אחרות ויבוא שלום על ארץ-ישראל.

אפרים סנה: זאת תהיה ההחלטה, ואז אני מקווה שתוכל להיות ממשלה שתשב סביב השולחן הזה ותהיה ראויה לא לאמון על-תנאי, שאני מביע בממשלה הזאת, אלא לאמון מלא – לאומי חברתי כולל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת סנה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת בנימין אלון – אינו נוכח באולם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת אבשלום וילן, בבקשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אחריו ידברו חברי הכנסת ניסן סלומינסקי, אחמד טיבי, עמיר פרץ ונסים זאב.

בנימין אלון: אדוני היושב-ראש, אני פה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: קראתי לך ולא היית באולם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: עכשיו תואיל בבקשה לשבת ולהאזין.

אבשלום וילן: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, כמדי שבוע חוזר הריטואל, וגם הפעם נימנע.

אבשלום וילן: אנחנו נמנעים לא משום שאנחנו מאמינים בממשלה הזאת, אלא משום שאנחנו חושבים שההתנתקות היא צעד ראשון בכיוון הנכון.

אבשלום וילן: סיום הכיבוש ברצועת-עזה, הניסיון להגיע להסדר מדיני רציני עם הפלסטינים – שווה לתת לממשלה הזאת להמשיך למשול.

אבשלום וילן: זאת ממשלה רעה, זאת ממשלה בעייתית, התקציב שלה מאוד מאוד קשה, בלשון המעטה.

אבשלום וילן: ראינו את התרגיל ה"מבריק", ה"ספין" התקשורתי בעניין סל הבריאות.

אבשלום וילן: הממשלה הזאת, בתקציב שבשבוע הבא נדון בו, נתנה 3 מיליארדי ש"ח שיפוי מעסיקים לביטוח הלאומי, ועכשיו כבר יש רמיזות ושמועות שאולי יחזירו אותם.

יעקב מרגי: לקחה מהביטוח הלאומי.

אבשלום וילן: כן, אני אומר: שיפוי מעסיקים מהביטוח הלאומי.

אבשלום וילן: פתאום יהיה כסף לסל התרופות, ואני מקווה שהיום יעבור - 13% מס הכנסה ליישובי עוטף רצועת-עזה והעיר שדרות, ופתאום יהיה כסף לדברים רבים.

אבשלום וילן: אבל הכול נעשה בצורה צינית, כאשר שר האוצר והשר הקודם במשרד האוצר, שנמצא פה, שר התחבורה, מובילים מדיניות שעיקרה פגיעה מודעת ומכוונת בכל השירותים החברתיים, כדי לשנות את המבנה.

מאיר שטרית: היתה צמיחה של 4% השנה.

מאיר שטרית: 70,000 מקומות עבודה נוספים בכל שנה.

אבשלום וילן: אדוני השר, היום הבנתי מאין נבעה הצמיחה.

אבשלום וילן: לפי פרסום רשמי שלכם – וצר לי לומר לך, זה לא מהמדיניות שלכם – היא נבעה בעיקרה מהצמיחה, מההתאוששות בהיי-טק העולמי.

אבשלום וילן: היצוא הישראלי גדל בשנה האחרונה ב-18%.

אבשלום וילן: אין שום קשר בין מה שאתם עשיתם ובין הגידול ביצוא.

אבשלום וילן: הצלחתם לפורר את המערכת החברתית בישראל, להגדיל את הפערים כך שאחרי ארצות-הברית אין מדינה בעולם עם פערים גדולים כל כך, וזה, אדוני השר, כאשר אנחנו עדיין במאבק קיומי, כאשר אנחנו במאבק של הישרדות.

אבשלום וילן: אבל נעזוב לרגע את התקציב, נדבר עליו בהרחבה בשבוע הבא.

אבשלום וילן: אדוני היושב-ראש, שמענו גם הבוקר את ראשי מועצת יש"ע ממשיכים להלך עלינו אימים בגירושים.

אבשלום וילן: יותר מזה, ראינו בעיתונות סוף-השבוע שכבר יש להם קומנדו שחושב איך לפגוע באתרי החשמל, במקורות המים, אולי באנטנות סלולריות.

אבשלום וילן: אני לא ראיתי את אנשי מועצת יש"ע אומרים - - -

בנימין אלון: זה מה שהתקשורת אומרת.

אבשלום וילן: כל העיתונים היו מלאים בזה בסוף השבוע.

בנימין אלון: יש הצעת אי-אמון, אתה באופוזיציה, זה מה שיש לך בראש?

בנימין אלון: אין חברה?

בנימין אלון: אין עוני?

אבשלום וילן: אתה כנראה לא מאזין.

אבשלום וילן: במשך שתי דקות מתוך שלוש הסברתי מדוע אנחנו נמנעים ותקפתי את המדיניות הכלכלית-החברתית.

אבשלום וילן: עכשיו עברתי לטפל בהתנהגות של מועצת יש"ע, שהיא חסרת אחריות לאומית, מעודדת מעשי טירוף בקצה המחנה במשחק הכפול שהיא משחקת, וכל הטרמינולוגיה שאתם משתמשים בה – גירושים והשימוש בסמלי השואה – מראה באופן הברור ביותר שמישהו שם למעלה למעלה איבד את שיקול הדעת.

אריה אלדד: אתה קראת "הכינו את התותחים"; לפני שהיתה איזו קריאה - - - אתה אמרת "הכינו את התותחים".

אבשלום וילן: אני בפירוש אמרתי:

אבשלום וילן: כדי שלא יהיה שימוש באלימות, צריך להכין את התותחים כדי שהתותחים לא יירו.

אבשלום וילן: במפורש כן.

אבשלום וילן: בלי שיושם גבול, יהיה אסון, ולכן צריך להודיע עכשיו על הגבול, ואז איש לא יעז להתחכם.

אבשלום וילן: זה בדיוק ההבדל.

אבשלום וילן: בלי שנתחיל לדבר על הרעלת מקורות מים ועל הפלת עמודי חשמל ושאר טירופים למיניהם.

אריה אלדד: "שלום עכשיו" אמרה: אנחנו מוכנים לקרב.

צבי הנדל: 4,000 מפגינים בתל-אביב, זה ניצחון.

אבשלום וילן: 15,000 זה גם לא הרבה, לא צריך להוריד ל-4,000.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת אבשלום וילן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת ניסן סלומינסקי - איננו נוכח.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת אחמד טיבי – בבקשה, אדוני.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אחריו – חבר הכנסת עמיר פרץ.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, שני נושאים בוערים על סדר-יומה של החברה הישראלית, והם קשורים קשר ישיר לתקציב - האוניברסיטאות וסל התרופות.

אחמד טיבי: זה לא אומר שאין נושאים בוערים אחרים, אבל אין ספק שמדובר על שני נושאים שסכום יחסית קטן, בהשוואה להוצאות תקציביות אחרות – חלק מהן התחייבויות קואליציוניות לסיעה זו או אחרת – יכול בהחלט לפתור את הבעיה, גם לאוניברסיטאות וגם לסל התרופות.

אחמד טיבי: היום החליטה הממשלה להוסיף עוד 150 מיליון שקלים לסל התרופות, ואין ספק שמדובר בצעד בכיוון הנכון, אבל הוא בהחלט לא מספק.

אחמד טיבי: אני לא יודע מה תחליט הוועדה המיוחדת בנושא סל התרופות, אם היא תחליט ותכריע ספציפית על סל התרופות או שתזרוק פעם נוספת את הכדור למגרשה של הממשלה.

אחמד טיבי: אבל ההחלטה הזאת לא תפתור בשום פנים ואופן את כלל הבעיה של חולים הזקוקים לתרופות שלא נמצאות בסל הבריאות ועולות כסף רב.

אחמד טיבי: אתמול השתתפנו בהפגנה של הסטודנטים בתל-אביב.

אחמד טיבי: יש קיצוצים באוניברסיטת תל-אביב, אולי במוסדות אחרים להשכלה גבוהה.

אחמד טיבי: נאמר לי, שצריך 10 מיליוני שקלים כדי לא לסגור את הפקולטה לרפואת שיניים.

נסים דהן: 30 מיליון שקלים.

אחמד טיבי: דיקן הפקולטה אמר לי, שמה שצריך זה 10 מיליוני שקלים כדי שהפקולטה לרפואת שיניים לא תיסגר.

אחמד טיבי: אומנם, אני טיפוס ירושלמי גם בהשכלה, אבל גם בתל-אביב יש פקולטה לא רעה, והיא אפילו טובה מאוד, גם בית-ספר לרפואה וגם בית-ספר לרפואת שיניים.

משה גפני: אבל כבר לא מקבלים שם.

אחמד טיבי: למה?

אחמד טיבי: בגלל הקיצוץ בתקציב.

אחמד טיבי: זה דבר חמור.

אחמד טיבי: אסור לתת יד לסגירת הפקולטה הזאת, וגם אסור לתת יד לסגירת בית-הספר להנדסאים, למשל.

אחמד טיבי: אמרתי שיחסית לתקציב ולסעיפים אחרים, מדובר בפרוטות.

אחמד טיבי: ולכן, הממשלה הזאת ממשיכה להוביל מדיניות לא חכמה, אנטי-חברתית, פוגעת בציבורים חלשים, פוגעת בעיקר בציבור הסטודנטים, שרבים מהם, לצערי הרב, בחרו בממשלה הזאת.

אחמד טיבי: לכן, אדוני היושב-ראש, ולצד סיבות רבות אחרות שאין לי זמן עכשיו למנות אותן, הממשלה הזאת בהחלט לא ראויה לאמון.

אחמד טיבי: תודה רבה.

צבי הנדל: אבל אתה שומר עליה, אתה תתמוך בתקציב.

אחמד טיבי: אתה מבלבל ביני לבין מישהו אחר.

צבי הנדל: אתה תימנע.

נסים דהן: חבר הכנסת נסים זאב, ואחריו – חבר הכנסת בנימין אלון.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, דוד המלך אומר: "נשכחתי כמת מלב, הייתי ככלי אבד".

נסים זאב: כנראה לאחר זמן הממשלה הזאת שכחה את כל הסיוטים שעברו תושבי שדרות.

נסים זאב: כולנו היינו שם, הבטחות אין-סוף.

נסים זאב: הייתי רוצה לדעת, כמה היה עולה למדינה להכניס את צה"ל לעזה כדי להוריד או לבטל, כפי שראש הממשלה הבטיח, את ירי ה"קטיושות".

נסים זאב: הרי מדובר במאות מיליונים, שהממשלה היתה צריכה לעשות מעשה כדי לצמצם את ירי ה"קטיושות".

נסים זאב: אני לא מבין, בתקופה של שנים ושל חודשים נהרגו ילדים בשדרות, העיר הזאת עברה טראומה, ועכשיו, אחרי כל ההבטחות - העירייה האמינה, בט"ו בשבט כולנו חגגנו שם ונטענו עצים.

נסים זאב: כתוב: "ויצא פרח ויצץ ציץ ויגמל שקדים".

נסים זאב: אחרי שנוטעים עצים, מצפים לראות קצת פירות.

נסים זאב: שום דבר.

נסים זאב: העץ, כפי ששתלו אותו, כך הוא נשאר.

נסים זאב: הוא נשאר באדמה שתול, אין פירות, אין קיום להבטחות האלה.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, העיר הזאת סבלה הרבה.

נסים זאב: ילדים נזקקו לטיפול נפשי, משפחות שלמות המתינו במשך חודש ימים כדי לקבל טיפול נפשי.

נסים זאב: ועכשיו, כאשר סוף-סוף הממשלה הזאת יצאה לדרך, יצאה לתוכנית של התנתקות חד-צדדית - יש כאן חיסכון אדיר במשאבים.

נסים זאב: הרי הממשלה מצהירה: אנחנו רוצים לטפח אותן עיירות, אותן שכבות מצוקה, אז אנחנו הולכים במהלך חד-צדדי כזה, כדי להביא אותם משאבים לאותן ערים.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, ראש העירייה הלך למדיניות שונה, על-פי הבטחת הממשלה, ונתן הנחה לאותם תושבים, כי התושבים רצו לעזוב את העיר.

נסים זאב: יום-יום, שעה-שעה, היו בסכנת חיים, אז הבטיחו להם הבטחות, הבטיחו קצת הטבות למפעלים, הבטיחו להם הנחות.

נסים זאב: איפה הכיסוי של אותן הבטחות?

נסים זאב: הרי בסופו של דבר מי שסופג את זה, יוצא שהוא גם מוכה וגם משלם, כי אותן הבטחות שראש העיר נתן כדי לרצות את התושבים באות על חשבון הקופה של הרשות המקומית.

נסים זאב: הרשות המקומית מצפה שהממשלה תכסה את הגירעונות, מה גם שמדובר בעיר ענייה, שיש בה כל כך הרבה עולים חדשים, שכבות מצוקה, וגם כך הממשלה היתה צריכה לסייע.

נסים זאב: לכן, אנחנו לא מבקשים שום דבר מיוחד, אלא שהממשלה תבצע את מה שהיא הבטיחה לראש העיר, כי אני לא רואה את השלום שקרב ובא.

נסים זאב: אנחנו נמצאים בהפוגה מסוימת, אבל אם מישהו חי באשליה שארגוני הטרור, אבו-מאזן כבר חיסל אותם - ארגוני הטרור קיימים, ה"קסאמים" מחכים לנו.

נסים זאב: למעשה, אתמול, בשיגור של אותו טיל הם באו להזכיר לנו שני דברים: אנחנו, ארגוני המחבלים, עדיין בשטח, אנחנו מחכים להזדמנות.

נסים זאב: אבל זה גם בא להזכיר לממשלה הזאת, שהבטיחה לעיר שדרות שהיא תעזור ותסייע, שתעמוד בהבטחתה.

נסים זאב: לכן, אדוני היושב-ראש, הממשלה הזאת אינה ראויה לאמון.

נסים דהן: תודה רבה.

נסים דהן: חבר הכנסת בני אלון, בבקשה.

נסים דהן: אחריו - חבר הכנסת ניסן סלומינסקי.

נסים דהן: אם הוא לא יהיה - חבר הכנסת עמיר פרץ.

בנימין אלון: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אמון הוא הבסיס ליכולת התפקוד האמיתית של שליח ציבור.

בנימין אלון: שליח ציבור שאין בו אמון, לא יכול לעשות את שליחותו.

בנימין אלון: אני חושב שאצל ראש הממשלה הזה הדברים הגיעו לשיאים של עליבות, ואנחנו מבינים למה יוצא אחר כך שם רע לפוליטיקה.

בנימין אלון: קודם כול, התיאוריה שלו, שהוא לא מתבייש בה אלא חוזר עליה: דברים שרואים מכאן לא רואים משם.

בנימין אלון: למה הכוונה?

בנימין אלון: נכון שהבטחתי, נכון שאמרתי, נכון שזה כתוב במצע שלי, אבל עכשיו אני לא אקיים, כי עכשיו אני רואה את זה אחרת.

בנימין אלון: אין דבר כזה.

בנימין אלון: לזה קוראים שקרן, לא שום שם אחר.

בנימין אלון: זה שקר.

בנימין אלון: אתה רוצה?

בנימין אלון: תחזור לציבור, תגיד דברים אחרים, תכתוב מצע אחר, ואז תקבל אמון ותבוא בחזרה.

בנימין אלון: הציניות הזאת.

בנימין אלון: ואחר כך מתפלאים, למה הציבור בארץ מוציא שם לפוליטיקאים - כי ראש הפוליטיקאים הופך את השקר לדרך חיים מחייבת.

בנימין אלון: הוא אמר, דין נצרים כדין תל-אביב, שנה לפני שהוא עושה הפוך בדיוק.

בנימין אלון: אדם יכול לחזור בו, אדם יכול לשנות את דעתו, אבל יש דרך ציבורית לאופן שבו עושים את זה.

בנימין אלון: רצת מול מצנע.

בנימין אלון: מצנע אמר: אני רוצה לצאת מנצרים.

בנימין אלון: אתה אמרת: אוי ואבוי, נצרים היא כמו תל-אביב, זה משקיף על הנמל הימי של רצועת-עזה.

בנימין אלון: משם יעמדו ספינות כמו "קארין - A, B, C, D", לפי התור.

בנימין אלון: נאבד שליטה.

בנימין אלון: חזרת בך?

בנימין אלון: כל הכבוד.

בנימין אלון: להביא לכם רשימה של ציטוטים שהוא אמר לי ולאחרים?

בנימין אלון: רוצו ותפסו את הגבעות.

בנימין אלון: היום דוח טליה ששון מגלה שהכול לא בסדר.

בנימין אלון: תעמוד ותגיד - זה אני.

בנימין אלון: תהיה גבר.

בנימין אלון: תהיה איש ישר.

בנימין אלון: שקרן.

בנימין אלון: הוא הבטיח לשדרות?

בנימין אלון: אז הוא הבטיח לשדרות.

בנימין אלון: כי שדרות זה לא המתנחלים, שאפשר לזרוק אותם ולפנות אותם כמו אשפה, לומר שהם מסוכנים לאנושות ולהסית את כל המדינה נגדם; שדרות זה ה-grassroots שלו.

בנימין אלון: שם נמצאים המצביעים של הליכוד.

בנימין אלון: אז מבטיחים להם.

ניסן סלומינסקי: הוא לא העביר עד היום אף אגורה.

נסים דהן: חבר הכנסת סלומינסקי, אתה דובר אחריו.

נסים דהן: אתה יכול על חשבונך.

בנימין אלון: אני יודע שתחזק אותי, חבר הכנסת סלומינסקי, מייד כשתאמר כאן את הדברים.

בנימין אלון: בטוח אני.

בנימין אלון: ואז עולה השר שטרית ואומר: אבל זה חוק, אי-אפשר לתת.

בנימין אלון: הבטחנו - תראו, זה הפך לשיטה.

בנימין אלון: אני אקרא לכם את החוק.

בנימין אלון: חוק-יסוד: משק המדינה אומר כך: "לא נתקבל חוק התקציב לפני תחילתה של שנת הכספים, רשאית הממשלה להוציא כל חודש סכום השווה לחלק השנים-עשר מהתקציב השנתי הקודם".

בנימין אלון: ובסעיף קטן (ב): קודם כול חייבים לקיים התחייבויות מדינה מכוח חוק חוזים ואמנות - זהו החלק של חובות חוץ.

בנימין אלון: אבל אנחנו יודעים שזהו חלק מסוים מאוד מהתקציב.

בנימין אלון: במה שנשאר תשתמש הממשלה רק להפעלת שירותים חיוניים ופעולות שנכללו בחוק התקציב הקודם.

בנימין אלון: כלומר, לא פיתוח – אי-אפשר לעשות דברים חדשים ולהקים בניינים חדשים - אבל שירותים חיוניים כן.

בנימין אלון: אילו הבטחות הבטיחו לשדרות?

בנימין אלון: על רקע מה הן ניתנו?

בנימין אלון: על רקע הצורך החיוני של העיר.

בנימין אלון: אנחנו רוצים לראות את שדרות מפונה מתושביה, כמו בימים הקשים של קריית-שמונה?

בנימין אלון: לא.

בנימין אלון: כולנו בעד שדרות, כולנו עם שדרות, כולנו רוצים שדרות חזקה.

בנימין אלון: אז על מה מדברים כאן?

בנימין אלון: על קיום החלטת ממשלה - ההבטחה שניתנה.

בנימין אלון: אז לא.

בנימין אלון: איך הוא אומר לנו כאן מעל הדוכן?

בנימין אלון: תצביעו בעד התקציב בתוך שבועיים, אז יהיה להם כסף.

בנימין אלון: לא תצביעו - לא נקיים את ההבטחה.

בנימין אלון: הסעיף השני שעולה כאן היום בהצעת האי-אמון - 1,390 משרות של בנות שירות לאומי.

בנימין אלון: מה הן עושות?

בנימין אלון: הן עובדות בבתי-חולים, בבתי-אבות שהמדינה חוסכת שם כסף, בנות בהתנדבות.

בנימין אלון: חשוב למדינה.

בנימין אלון: אז כבוד השר שטרית אמר כאן לזבולון אורלב בשם הממשלה כך, מעל לדוכן - טוב, תחזרו לממשלה, תחתמו אתנו על הסכם - נשלם.

בנימין אלון: רבותי, יש תרבות.

בנימין אלון: לפחות תשחק אותה מכובד.

בנימין אלון: לפחות תראה לאזרחים שיש לך כבוד למלה ולתקציב.

בנימין אלון: ככה?

בנימין אלון: עומדים כאן ואומרים – הכול מסחרה?

בנימין אלון: כמו שכל אלו שמבקרים אותנו אומרים כל הזמן ואנחנו חברי הכנסת כועסים ונעלבים?

בנימין אלון: אם ראש הפוליטיקאים, חבר הכנסת מספר אחת, ראש הממשלה, הופך זאת לשיטה, מה נאמר אנחנו?

בנימין אלון: בושנו וגם נכלמנו.

בנימין אלון: אני מקווה מאוד שהאי-אמון הזה - שלא יבואו ויגידו, כל שבוע אתם מעלים.

בנימין אלון: זהו אי-אמון מתמשך בראש הממשלה, שחושב שכדי להיות פוליטיקאי טוב הוא צריך להיות לא נאמן ושקרן.

בנימין אלון: תודה.

נסים דהן: תודה רבה.

נסים דהן: חבר הכנסת ניסן סלומינסקי, בבקשה.

נסים דהן: אחריו - חבר הכנסת עמיר פרץ.

נסים דהן: אחריו - חבר הכנסת זחאלקה, ואחריו - חבר הכנסת הלפרט.

נסים דהן: שלוש דקות לרשותך.

ניסן סלומינסקי: אדוני היושב-ראש, אין ממשלה בישראל.

ניסן סלומינסקי: אז מה אני אומר?

ניסן סלומינסקי: כיסאות ריקים וחברי חברי הכנסת - - -

נסים דהן: איפה נציג הממשלה?

ניסן סלומינסקי: אין ממשלה בישראל.

ניסן סלומינסקי: כבר אמרנו.

ניסן סלומינסקי: אבל אני בסדר - אנחנו חיים עם זה.

צבי הנדל: יש כיסאות וזה מה שחשוב.

ניסן סלומינסקי: אמרתי - כיסאות ריקים.

ניסן סלומינסקי: אבל כך זה.

נסים דהן: אבקש מהמזכירות לגייס את הממשלה.

ניסן סלומינסקי: אף שאני מתפתה לדבר על הנושאים המדיניים, לא אעשה זאת; את זה נעשה במסגרת הדיון בדוח המאחזים שיהיה לאחר מכן.

ניסן סלומינסקי: אתייחס לשתי הצעות האי-אמון, האחת שלנו עם האיחוד הלאומי והשנייה של ש"ס.

ניסן סלומינסקי: הצעתה של ש"ס נוגעת לעיר שדרות.

ניסן סלומינסקי: בושה שאין כדוגמתה.

ניסן סלומינסקי: כל המדינה כולה – מי לא נסע לשם כדי להצטלם?

ניסן סלומינסקי: רבו ביניהם.

ניסן סלומינסקי: אילו הבטחות חגיגיות, ומה לא?

ניסן סלומינסקי: לתומי הייתי בטוח שהם קיבלו מעל ומעבר, ולבי לא היה שלם עם העובדה שבכל אופן לידם יש יישובים שסופגים 5,000 פצמ"רים וכו' ולא מקבלים כלום.

ניסן סלומינסקי: אבל אמרתי - הם לכל הפחות מקבלים.

ניסן סלומינסקי: בסדר.

ניסן סלומינסקי: אם לילד יש חרדה, תהיה עכשיו תוספת של פסיכולוגים שיטפלו בו, יהיה אמבולנס אם יהיה צורך, יהיו כבאים.

ניסן סלומינסקי: אמרתי - המדינה הולכת לפחות באיזו חגיגיות, מה לא.

ניסן סלומינסקי: אני פוגש את ראש העיר – ולצערי, ראש העיר כמעט הפך חבר כנסת.

צבי הנדל: הוא יהיה חבר כנסת.

צבי הנדל: אל תדאג.

ניסן סלומינסקי: כל יום אני רואה אותו יושב כאן - אנחנו יודעים איך זה.

ניסן סלומינסקי: אתה יושב שם על הכיסאות, ברחמים, מחכה שמישהו יסתכל.

ניסן סלומינסקי: פעם הוא נישא על כפיים, ופתאום ככה מהצד הוא ואנשיו.

ניסן סלומינסקי: אני נדהמתי.

ניסן סלומינסקי: אומרים לי: אף אגורה מכל ההבטחות לא הגיעה.

ניסן סלומינסקי: לא להאמין.

ניסן סלומינסקי: לא התרומות שהסוכנות דיברה עליהן, לא התקציבים; אין אף פסיכולוגית נוספת, לא אחות נוספת; אפילו אמבולנס - הם נסעו לגרמניה, וראש העיר, שסירב לדרוך על אדמת גרמניה, אמר: אבל בשביל זה אני נוסע.

ניסן סלומינסקי: הם השיגו שם בעזרת תרומות חמישה אמבולנסים, והאמבולנסים הגיעו עכשיו.

ניסן סלומינסקי: פתאום הם שואלים: איפה?

ניסן סלומינסקי: אומרים: לא, אתם תקבלו את השישי.

ניסן סלומינסקי: חמישה לא הולכים אליהם.

ניסן סלומינסקי: זה משהו שאתה לא תופס ולא מאמין.

ניסן סלומינסקי: אפשר להאמין לממשלה הזאת?

צבי הנדל: כן, כן.

ניסן סלומינסקי: מאחר שזמני תם אני רוצה לדבר על החלק השני, על הנושא של בנות השירות.

ניסן סלומינסקי: אנחנו בעד שירות למדינה, שירות בצבא, ובנינו משרתים ביחידות ככל שנדרש בכל המקומות, בכל הצמתים הכי קשים.

ניסן סלומינסקי: בנותינו, על-פי תפיסת הרבנים, רובן לא הולכות לצבא - מטעמים שלא כאן המקום לדבר עליהם - אבל כולן רוצות לשרת את המדינה, ונמצאה הדרך שהן ילכו לשירות לאומי, ייתנו את חלקן, והן משרתות במקומות הכי קשים.

ניסן סלומינסקי: הן משרתות בבתי-החולים.

ניסן סלומינסקי: לחתל קשישים - אתם יודעים, לפעמים זה פי-אלף יותר קשה מכל דבר אחר, והן עושות את זה, כי הן יודעות שהן צריכות לשרת את המדינה.

ניסן סלומינסקי: זה הזמן שלהן, והן הולכות לשנה ונשארות - חלקן הגדול – שנתיים, כדי שחס ושלום הן לא ישרתו פחות ממי שהולכת לצבא, כי נמנע מהן ללכת, והן הולכות ועושות את זה במסירות.

נסים דהן: נא לסיים.

ניסן סלומינסקי: ויש תקציב, ובשנה שעברה היה תקציב, וכשהיה חסר אנחנו אמרנו: מכספינו שלנו נוסיף עוד 1,200 תקנים, שיהיו 3,200 תקנים - שלא תהיה בת שרוצה לשרת ולא יכולה.

ניסן סלומינסקי: והנה השנה, אנחנו רואים בתקציב 2,000 תקנים.

ניסן סלומינסקי: הורידו 1,200 תקנים, ואנחנו שואלים: האי מאי?

ניסן סלומינסקי: אומרים: רבותי, אתם לא רוצים לחתום על הסכם קואליציוני, אתם לא רוצים להצביע בעד התקציב, אז אנחנו מענישים אתכם - אותנו - בזה שמורידים 1,200 תקנים.

ניסן סלומינסקי: זאת אומרת, ש-1,200 בנות - נדמיין לנו שהן חיילות שהיו באות לבקו"ם להתגייס והיו אומרים להן: אין תקציב.

ניסן סלומינסקי: למה?

ניסן סלומינסקי: כי המפד"ל לא חתמה על הסכם קואליציוני, אז אין תקציב, ואתן, החיילות, לכו הביתה.

ניסן סלומינסקי: מישהו היה מדמיין לעצמו דבר כזה?

ניסן סלומינסקי: וזה בדיוק השירות הלאומי.

ניסן סלומינסקי: רבותי, איך אפשר לבנות האלה, שרוצות לתרום למדינה, להגיד: לא? והם אומרים לי בציניות: אדוני, אם אתה מוכן להצביע בעד - תקבל פי-עשרה.

נסים דהן: נא לסיים.

נסים דהן: תודה רבה.

ניסן סלומינסקי: לכן, בגלל שתי הסיבות האלה אנחנו נצביע אי-אמון בממשלה הזאת.

אילנה כהן: אל תדאג.

אילנה כהן: שירות לאומי תמיד יהיה.

נסים דהן: חבר הכנסת עמיר פרץ, ואחריו - חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

נסים דהן: אחריו - חבר הכנסת שמואל הלפרט.

נסים דהן: אחריו - נציג רע"ם; עוד לא ידוע השם.

נסים דהן: חבר הכנסת עמיר פרץ, שלוש דקות.

עמיר פרץ: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, ראשית אני מברך את האורחים שלנו משדרות - את ראש העיר, את כל ההנהלה ואת כל מי שהגיע הנה - לצערי, לצפות באקורד הסיום העלוב שהכנסת הזאת מציגה בפניהם.

עמיר פרץ: כאשר עמדנו כאן, חברי הכנסת, לפני חודשים מספר, ורעמי ה"קסאמים" הגיעו גם לתוך המליאה, ועמדו כאן כל פרנסי העיר - באומץ, בדרך מיוחדת - לחזק את תושבי שדרות, כדי שהם לא יהיו מי שממוטטים את יכולתה של הממשלה לקבל החלטות מדיניות, אני ידעתי שבסופו של דבר נגיע לפרק האחרון של ההצגה הזאת, שבסוף יסתבר שהממשלה מדברת וכל שר איננו מתכוון לממש, ולו חלק מההבטחות שהבטיחו כאן.

עמיר פרץ: אתם יודעים, ביום החג, כשישבנו באחד הערבים שבהם הגיעו חלק מתיירני השרים - לא רק שר התיירות תייר בשדרות, כל שר תייר בה - וישבתי ליד ראש העיר, וכמובן, איך אומרים, שדרות יודעת לארח, שדרות מקבלת בסבר פנים יפות, שאלתי את ראש העיר: תגיד לי, את האירוח מישהו שילם לך?

עמיר פרץ: את ההבטחות אני לא בטוח שמישהו יקיים לך.

עמיר פרץ: אני מודיע לך שהארוחות שאתה מזמין - אתה גם תשלם עבורן מקופת המועצה.

עמיר פרץ: הוא אמר לי: לא יכול להיות, אבל בכל מקרה אנחנו נותנים את הכבוד הראוי לכנסת, נותנים את הכבוד הראוי לשרים.

עמיר פרץ: כנסת ישראל, הגיע הזמן אולי שאתם תיתנו את הכבוד הראוי למי שמכבד אתכם.

עמיר פרץ: איזו חגיגה היתה בט"ו בשבט.

עמיר פרץ: יש מים לטפטף סביב העצים שנשתלו שם?

עמיר פרץ: עוד מעט גם לא יהיה תקציב למים לעצים שנשתלו, כך בוודאי כל אותן הצהרות גדולות על הבשורה הגדולה, על הלבלוב שהולך להתרחש סביב העיירה הזאת.

עמיר פרץ: קשה מאוד להאמין.

עמיר פרץ: אני לא רוצה לחשוד באיש, וכמובן, בכל פעם שאני מזכיר את שר האוצר, מייד כולם נדרכים, אבל גם אם שר האוצר רוצה לתרגל את ראש הממשלה - בסדר.

עמיר פרץ: הרי שר האוצר יודע שמדובר גם בריב שכנים, אז הוא גם מסכסך בין השכנים.

עמיר פרץ: בתוך הממשלה הוא מסכסך בין השרים, פה הוא מרוויח פעמיים - הוא מסכסך גם בתוך הממשלה וגם עושה ריב שכנים, כי הרי הוא יודע שראש הממשלה גם מכיר חלק מהתושבים.

עמיר פרץ: זה לא רק עניין מיניסטריאלי, זה כמעט עניין אישי.

עמיר פרץ: אז שר האוצר היה צריך לפחות לכבד את כל ההבטחות שקשורות בשדרות, ואני בהחלט חושב שכאשר אנחנו עומדים כאן - -

נסים דהן: נא לסיים.

עמיר פרץ: - - ומעת לעת אנחנו מוצאים את עצמנו לא מסוגלים לעמוד בהצהרות הגדולות שמצהירים כאן - שהרי יאמרו לסטודנטים שכולנו אתם, ויאמרו לחולים שכולנו אתם, ויאמרו לנכים שכולנו אתם - או.

עמיר פרץ: קיי.

עמיר פרץ: , מדובר בתקציבים גדולים, בהחלטות שנוגעות לכלל הציבור, אבל אין חבר כנסת שלא היה בשדרות והביט לתושבים התמימים האלה בעיניים.

עמיר פרץ: מה יגידו?

עמיר פרץ: מחירי הדירות שלהם ירדו, הרכוש שלהם שבמשך שנים עמלו עליו גם הוא מאבד את ערכו - -

נסים דהן: חבר הכנסת עמיר פרץ, נא לסיים.

נסים דהן: נתתי לך מספיק זמן, נא לסיים.

עמיר פרץ: - - אז מדוע לא יקיימו את ההבטחות הבסיסיות ביותר?

עמיר פרץ: לכן אני בא ואומר: אם יש הזדמנות לכנסת להביע אי-אמון בממשלה על כך שהיא כבר לא איבדה רק את אמונה בתוך הכנסת, היא איבדה גם את אמונה מול ציבור תמים; ואני אומר לראש העיר בשדרות - זהו זה.

עמיר פרץ: המשחק של להיות נחמדים עם הממשלה צריך להסתיים.

עמיר פרץ: אני מקווה שאיש לא מתפלל ואומר: שמע, אבו-מאזן זה צרה לשדרות, הוא הפסיק את ה"קסאמים".

עמיר פרץ: מה יהיה?

עמיר פרץ: אני מקווה שאף אחד כאן לא מגיע לאיזה תרחיש דמיוני ומעוות של מוח מעוות.

עמיר פרץ: אנחנו רוצים שהממשלה תעמוד בהתחייבות גם כשיש שקט.

עמיר פרץ: אין שום סיבה שתבואו לדמם אתנו.

עמיר פרץ: ממשלת ישראל צריכה לבוא גם כאשר תושבי שדרות מרגישים שהם נולדו לחיים, ולא לבוא אלינו רק כשאנחנו נולדנו למוות.

עמיר פרץ: תודה.

נסים דהן: חבר הכנסת עמיר פרץ, כתושב שדרות נתנו לך גם יותר זמן.

נסים דהן: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

נסים דהן: צאתכם לשלום.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב-ראש, ב-10 באפריל, ראש חודש ניסן העברי, מתוכננת הפגנה של הימין הקיצוני בניסיון לפרוץ ולחלל את המסגדים - - -

צבי הנדל: ימין קיצוני פנאטי.

צבי הנדל: אל תשכח.

ג'מאל זחאלקה: פנאטי, כן.

ג'מאל זחאלקה: פנאטי זה מחמאה.

ג'מאל זחאלקה: מטורף זאת המלה הנכונה.

אליעזר כהן: אתם - - -

נסים דהן: חבר הכנסת כהן.

אליעזר כהן: הנחמדים - - -

נסים דהן: חבר הכנסת כהן.

ג'מאל זחאלקה: מתוכננת פעולת טירוף של ניסיון - - -

אליעזר כהן: הטרוריסט מדבר.

נסים דהן: חבר הכנסת כהן.

ג'מאל זחאלקה: מתוכננת פעולת טירוף של ניסיון לפרוץ ולחלל את מסגד אל-אקצא.

ג'מאל זחאלקה: מדברים על הפגנת רבבות, ומתוכננות פעולות באותו נוסח בחודשים הקרובים.

ג'מאל זחאלקה: מצד שני, כבוד היושב-ראש, מתרבות הידיעות ממקורות מודיעין ישראליים - -

צבי הנדל: שמדווחים לך.

ג'מאל זחאלקה: - - על כך שיש גורמים בימין הקיצוני המטורף שינסו לפגוע במסגד אל-אקצא בהפגזה מטיל, ממטוס, ממטען, מפעולת טרור.

ג'מאל זחאלקה: זה מצב - - -

צבי הנדל: מ"קסאם".

נסים דהן: חבר הכנסת הנדל, לא להפריע, בטח לא בעמידה.

צבי הנדל: אני אשב.

ג'מאל זחאלקה: זהו חומר נפץ אזורי, ולא רק בארץ.

ג'מאל זחאלקה: הימין הקיצוני מקווה שפעולה כזאת תטרוף את הקלפים ותכשיל את פעולת ההתנתקות - - -

צבי הנדל: היא תיכשל גם בלי זה.

נסים דהן: חבר הכנסת הנדל, תודה, נא לא להפריע.

ג'מאל זחאלקה: הימין הקיצוני או גורמים בתוכו יכולים לפעול כחיה פצועה ולעשות מעשים של שיגעון, של טירוף.

צבי הנדל: אדוני היושב-ראש - - - ראש הממשלה.

נסים דהן: חבר הכנסת הנדל, אתה רק מפריע כל הזמן.

נסים דהן: מה זה?

נסים דהן: אני אתן לדובר עוד זמן כיוון שאתם מפריעים לו.

נסים דהן: זה יהיה העונש שלכם.

צבי הנדל: שיוכל להגן על אריק.

ג'מאל זחאלקה: יש להגן על המסגדים, יש לפעול מייד כדי למנוע את הסכנה, יש לנקוט פעולות שימנעו את האסון.

ג'מאל זחאלקה: ולכן יש להציב כוח שיטור בין-לאומי במסגד אל-אקצא; אי-אפשר לסמוך על המשטרה ועל משמר הגבול.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו יודעים שב-1990, כשהיו הפגנות, המשטרה וכוחות מג"ב רצחו 21 מתפללים במסגד.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו יודעים שיום לאחר ביקורו של שרון הרגו שבעה מתפללים במסגד.

ג'מאל זחאלקה: אי-אפשר לסמוך על משטרת ישראל שתגן על אל-אקצא; יש להציב כוח שיטור בין-לאומי.

ג'מאל זחאלקה: בימים אלה מתכנסת הפסגה הערבית.

בנימין אלון: - - -

ג'מאל זחאלקה: הפסגה הזאת צריכה לקבל החלטות ולפעול מייד ברמה הבין-לאומית ובאו"ם כדי שיוצב כוח שיטור בין-לאומי באל-אקצא.

נסים דהן: נא לסיים.

ג'מאל זחאלקה: הדבר מסוכן, טעון חומר נפץ, ויש לנקוט פעולות למניעת האסון המתקרב.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

נסים דהן: תודה גם לך.

נסים דהן: חבר הכנסת שמואל הלפרט.

נסים דהן: חבר הכנסת הלפרט, ביקשת לדבר, ועכשיו אתה לא באולם.

נסים דהן: חבר הכנסת מרע"ם, מי מדבר?

קריאה: הנה הלפרט.

שמואל הלפרט: רגע, אדוני היושב-ראש.

נסים דהן: חבר הכנסת הלפרט, אני דן אותך לכף זכות: אתה חבר כנסת חדש, אתה לא יודע שצריך להיות באולם כשקוראים את השם.

שמואל הלפרט: חדש-ישן.

נסים דהן: כן, בכבוד.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, כולנו חדשים ביחס אליו.

נסים דהן: נכון.

שמואל הלפרט: אני מהוותיקים ביותר בכנסת.

נסים דהן: נכון, כבודו, אבל כבודו לא נמצא פה כשקוראים את שמו.

שמואל הלפרט: אני מצטער מאוד, מתנצל.

שמואל הלפרט: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הצעת סיעת ש"ס להביע אי-אמון בגין אי-העברת כספי סיוע לעיר שדרות מוצדקת.

שמואל הלפרט: אבל השאלה היא, האם רק בנושא זה לא עמדה הממשלה בהתחייבויותיה?

שמואל הלפרט: הממשלה הנוכחית פגעה פגיעה קשה במגזר החברתי, בזקנים, בחולים, בנכים, בילדים ועוד – למרות כל ההבטחות.

שמואל הלפרט: הממשלה התחייבה להגדיל בצורה ניכרת את סל הבריאות.

שמואל הלפרט: אולם בינתיים אלפי חולים לא מקבלים את התרופות שהם נזקקים להן, והדבר גוזר עליהם גזר-דין מוות, ובמקרה הטוב לא מאפשר להם לחיות בצורה סבירה.

שמואל הלפרט: ראש הממשלה התחייב חד-משמעית שלא תהיה פגיעה בקצבאות הילדים: לא יהיה כל שינוי – הוא אמר – ואם כן, רק בכיוון החיובי.

שמואל הלפרט: למרות כל ההבטחות פגעה הממשלה פגיעה אנושה בקצבאות הילדים וגרמה למציאות של 300,000 ילדים רעבים.

שמואל הלפרט: שר האוצר והשר למיעוט ילודה אמר, אחרי שהמוסד לביטוח לאומי הציע אלטרנטיבה בקיצוץ בצורה שלא היתה צריכה לעלות לאוצר אגורה שחוקה, שזו לא בעיה של כסף, אלא זו אידיאולוגיה ומדובר בקונספציה.

שמואל הלפרט: אדוני היושב-ראש, אבוי לקונספציה של הרעבת ילדים.

שמואל הלפרט: בתחילת כהונתו הציע שר האוצר הצעה גאונית: מי שאין לו כסף, שלא יוליד ילדים.

שמואל הלפרט: כאן אני רוצה לשאול את כבוד השר: מה הוא מציע לכל הילדים שנולדו לפני ההמצאה הגאונית שלו?

שמואל הלפרט: ואכן, השר השמיע באוזני מנהל המכללה האקדמית לפני ימים מספר, ואני מצטט: "ההערכה שלי היא שמדיניות קיצוץ קצבאות הילדים תביא בעקבותיה גם הפחתת הילודה בקרב מעוטי היכולת".

שמואל הלפרט: אולם, מחלקת המחקר של המוסד לביטוח לאומי מסתייגת מטענות אלה, שכביכול חלה ירידה ב-2004 ויש להסבירה בקיצוצים שנעשו בקצבאות הילדים.

שמואל הלפרט: על-פי נתוני הביטוח הלאומי, מספר הילדים שבגינם שולמו קצבאות ילדים גדול ב-2004 ב-1.9% לעומת 2003.

שמואל הלפרט: רק שטות, הבל ורעות רוח יכולים להוביל לחשוב שמשפחות בישראל תיקבענה בהתאם לגודל הקצבאות.

שמואל הלפרט: צריך לזכור, שגם אלה שזרקו את ילדי ישראל ליאור לא הצליחו להפחית את מספרם.

שמואל הלפרט: אני פונה, בשעות הספורות שנותרו עד אישור התקציב, לראש הממשלה, שהתחייב חגיגית שלא יפגע בקצבאות הילדים, שיקיים את הבטחתו.

שמואל הלפרט: אמינותו של ראש ממשלה חשובה יותר מתועלת הקיצוץ.

שמואל הלפרט: ואני פונה לשר האוצר: חזור בך ממדיניות הרעבת הילדים.

שמואל הלפרט: הדבר יגרום נזק בלתי הפיך למאות אלפי ילדים, המבוגרים של מחר.

שמואל הלפרט: על הממשלה להחזיר את קצבאות הילדים במלואן, וזה יהיה אחד ההישגים החשובים של הממשלה הזאת.

שמואל הלפרט: תודה.

נסים דהן: מי מרע"ם?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אין מי שידבר עכשיו.

נסים דהן: אין מי שידבר?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא עכשיו - - -

נסים דהן: חבר הכנסת משה גפני.

בנימין אלון: - - -

נסים דהן: זה שתי סיעות שונות.

נסים דהן: חבר הכנסת בני אלון, אתה עוד לא שמעת שהתפצלו?

בנימין אלון: רשמית לא ידעתי.

נסים דהן: רשמית, רַשְׂמית.

נסים דהן: חבר הכנסת משה גפני הוא מדגל התורה וחבר הכנסת הלפרט הוא מיהדות התורה.

משה גפני: לא, הפוך.

משה גפני: הוא מאגודת ישראל, אבל הוא מדגל התורה.

נסים דהן: אז איך הוא דיבר?

משה גפני: הוא מאגודת ישראל.

משה גפני: חבר הכנסת בני אלון, אתה יכול להיות רגוע, הלוואי שהיו פיצולים כאלה כמו אצלנו.

משה גפני: אנחנו מסתדרים.

משה גפני: זה כדי שנדבר פעמיים באי-אמון; מה, אתה לא מבין?

אליעזר כהן: - - -

משה גפני: בסדר, נדבר אחר כך.

אליעזר כהן: - - - אתה לא לבד.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, החלטת הממשלה היום על סל התרופות היא החלטה טובה – לא מספיקה, אבל טובה.

משה גפני: מה שמקומם הוא, למה צריך להגיע למצב הזה שבו מדובר על דברים שהחיים תלויים בהם, החיים – פשוטו כמשמעו.

משה גפני: הנושא הזה של סל התרופות ותרופות מצילות, אם אכן היינו מקבלים את עמדתם של אנשי האוצר שהכינו את התקציב הזה, והיה שקט עם כל הנושא, בעצם היינו הולכים למדיניות שלא פסה ממשרד האוצר - שהעשירים יחיו והעניים ימותו.

משה גפני: זאת תופעה בלתי מתקבלת על הדעת בעליל.

משה גפני: אני מבקש לומר לכנסת, היות שאנחנו עומדים בערך שבוע וחצי לפני אישור התקציב – כן או לא; אני פונה לחברי הכנסת להצביע בעד התקציב.

משה גפני: ולא שאני הפכתי להיות חסיד כזה גדול של הממשלה הזאת.

משה גפני: הרי צריך לעשות חשבון מה קורה כאשר אין תקציב, ובמדינה, אני חושב, זה מצב חסר תקדים שאין תקציב כבר שלושה חודשים.

משה גפני: מהמציאות הזאת מי שסובל זה לא העשירים; מי שסובל זה העניים.

משה גפני: זה שאין תקציב, הרשויות החלשות נפגעות, החינוך נפגע, הרווחה, הבריאות – אלה נפגעים.

משה גפני: ולכן, המציאות הזאת, שבה רוצים להפיל את הממשלה – יש הצעת חוק לפיזור הכנסת.

משה גפני: אבל אי-אפשר ללכת לבחירות או אי-אפשר להשאיר מדינה - זה חוסר אחריות להשאיר מדינה בלי תקציב.

ראובן ריבלין: גם חוסר אחריות לדבר כשהזמן תם.

משה גפני: אני רק עכשיו התחלתי.

ראובן ריבלין: אה, בבקשה, אדוני, אז לרשותך שלוש דקות תמימות.

ראובן ריבלין: הוא התחיל רק כרגע?

משה גפני: דקה.

ראובן ריבלין: אז אני אתן לך שלוש דקות, בבקשה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, כאן אני רוצה להגיע לסיעה שלא כל כך מכירים אותה, אולי לא שמים אליה לב כל כך – סיעת שינוי.

משה גפני: בסיעת שינוי נפגשו עם ראש הממשלה, ואומרים לו: אנחנו מוכנים להצביע בעד התקציב, תוריד את 290 מיליון השקל של יהדות התורה.

משה גפני: זאת אומרת, אין בעיות - לא של בריאות, לא של סל תרופות, לא של רווחה, לא של רשויות מקומיות, שום דבר - -

רוני בריזון: - - -

משה גפני: - - יש 290 מיליון שקל של יהדות התורה - - -

רוני בריזון: - - -

משה גפני: סיעה צרת עין.

משה גפני: חבר הכנסת בריזון, אתה בכלל הוצאת את עצמך מאנשי התרבות במדינה ובעולם בכתיבה המטורפת שלך בנושא הזה, כשיש ציבור ענק, יהודי, בארץ ובעולם, שאצלו מקווה הוא אחד הערכים החשובים ביותר.

משה גפני: אתה תמשיך את הכתיבה המטורפת שלך.

משה גפני: אתה אדם ליברלי?

משה גפני: אתה אדם שמתחשב במישהו?

משה גפני: את כל השטויות שלך אתה מוציא על הפשקוויל של שינוי.

משה גפני: בושה אפילו להתייחס לזה.

משה גפני: אני מציע שתהיה בשקט.

רוני בריזון: 290 מיליון ש"ח היו יכולים להיות בשימוש טוב יותר.

משה גפני: אני מבקש, אדוני היושב-ראש – כדי שנדע באיזו סיעה מדובר, אני רוצה לספר לכם אנקדוטה שהיתה במליאת הכנסת.

משה גפני: הכנסת אישרה הצעת חוק של חבר הכנסת שלגי וחבריו מסיעת שינוי, שלפיה יכול לתרום איברים מי שגילו 17 או יותר.

משה גפני: היום החוק מאפשר רק מגיל 18.

משה גפני: כותב חבר הכנסת שלגי בדברי ההסבר, שעל נער ונערה בני 17 מוטלת אחריות רבה: הם צריכים לקבל רשיון נהיגה, יש עליהם אחריות בשלל נושאים, והם גם יכולים להינשא – בגיל 17.

משה גפני: הכנסת אישרה את החוק.

משה גפני: היום, סיעת שינוי, עם חבר הכנסת שלגי, מביאה הצעת חוק שלפיה יוכלו להינשא נער או נערה לא מגיל 17, כמו בחוק הקיים, אלא רק מגיל 18.

משה גפני: עומדת חבורת הצבועים – וסיעת שינוי מבקשת תמיכה מהכנסת, והכנסת מאשרת שאפשר לתרום איברים מגיל 17, ולהוריד את הגיל, ואחת הסיבות לכך היא שיכולים להינשא מגיל 17 – ועכשיו מביאים הצעת חוק שלא תתיר להינשא מגיל 17, אלא רק מגיל 18.

משה גפני: כאן אני שואל – חבורת ליצנים שכמותם, שעל המקוואות הם יודעים לכתוב, אבל לא מבינים מהחיים שלהם – אני שואל: מה קרה לנער ולנערה בגיל 17, שמותר להם לתרום איברים, כשהכנסת אישרה את הצעת החוק לגביהם?

משה גפני: הנער והנערה האלה רוצים להינשא – והם מטיפים כל הזמן על זכויות יסוד; נישואים הם אחד הדברים הבסיסיים של בן-אדם – לא לתת לנער ולנערה האלה להינשא?

משה גפני: אני מסתכן ואומר שהנער והנערה שסיעת שינוי מדברת עליהם, אלה שמותר להם לתרום איברים – מי שתורם איברים שייך לדעתם לציבור הנאור או לציבור האשכנזי; מי שעומד להינשא בגיל 17 זה הציבור הפרימיטיבי, או הציבור הספרדי.

משה גפני: לכן ההבדל הזה.

משה גפני: צריך להקיא את האנשים האלה מהכנסת; צריך להקיא את הטירוף הזה, של דיבור נגד הנושאים הכי מקודשים, הכי יקרים, נגד הערכים הכי בסיסיים של העם היהודי – המקוואות; את הדיבור על זה כמו שמדבר אדם גזען, אנטישמי, שלא מעניינים אותו הערכים הכי קדושים של העם היהודי, שעליהם מסרנו את נפשנו.

משה גפני: מפלגה ללא ערכים, ללא צדק מוסרי או ציבורי, הצביעות במיטבה.

משה גפני: אני מקווה שגם הבוחר יגיד זאת בזמן הבחירות.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת גפני, אדוני מחמם את עצמו שלוש דקות ואני לא יכול להפסיק אותו.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, מי מהשרים נמצא פה?

ראובן ריבלין: יושב-ראש הקואליציה, לליכוד זכות אחרונה לדבר.

גדעון סער: אני מוותר.

ראובן ריבלין: האם אחד מהשרים רוצה לעלות ולהשיב בשם הממשלה?

ראובן ריבלין: ובכן, רבותי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, לפנינו שתי הצעות אי-אמון.

ראובן ריבלין: ההצעה הראשונה היא הצעת מפד"ל והאיחוד הלאומי להביע אי-אמון בממשלה בשל הקיצוץ בשירות הלאומי.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, נא להצביע.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 1 בעד הצעת סיעות מפד"ל - האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו להביע אי-אמון בממשלה – 16 נגד – 22 נמנעים – 13 הצעת סיעות מפד"ל - האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו להביע אי-אמון בממשלה לא נתקבלה.

ראובן ריבלין: ובכן, 16 בעד, 22 נגד ו-13 נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת האי-אמון לא נתקבלה.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, נכבדי השרים, הצעת סיעת ש"ס להביע אי-אמון בממשלה בשל הפרת הבטחתה להעביר כספי סיוע לעיר שדרות בעקבות הידרדרות המצב הביטחוני.

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 2 בעד הצעת סיעת ש"ס להביע אי-אמון בממשלה – 26 נגד – 30 נמנעים – 7 הצעת סיעת ש"ס להביע אי-אמון בממשלה לא נתקבלה.

ראובן ריבלין: 26 בעד, 30 נגד, שבעה נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שגם הצעת האי-האמון הזאת לא התקבלה.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להמשך ההצבעות.

ראובן ריבלין: אנחנו עוברים לכל הנושאים שלא יכולנו לסיים ביום רביעי בשל השתתפות הממשלה באירוע ממלכתי.

ראובן ריבלין: סיעת רע"ם נמנעה בהצבעה ולא השתתפה בדיון.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת דהאמשה, בבקשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כבוד היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני רוצה להזהיר מפני הידרדרות מעשי המתנחלים והתקיפות הרצחניות על תושבים פלסטינים בשבוע האחרון – להזהיר מפני הבאות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בשבוע שעבר הותקפו פועלים פלסטינים רק משום שעבדו בתוך התנחלות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: פועלים סתם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: באו מתנחלים, תקפו אותם, הכו אותם ופצעו אותם פצעים שונים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: באותו שבוע, בשבוע שעבר, הורד נוואף חלמי, נהג משאית פלסטיני, מרכבו בידי המתנחלים והוכה קשות, על לא עוול בכפו – רק משום שהוא פלסטיני.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אולי יש עוד סיבה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המתנחלים רוצים להראות מי האדון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הם מתגרים בממשלה ובשלטון החוק ועושים מה שהם רוצים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אתם חושבים שקרה משהו?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש מקרה שלישי: חרף החלטת בג"ץ הכו המתנחלים בפטישים, בתוך העיר חברון, פלסטיני שחזר לגור בביתו שהוא נושל ממנו בידי המתנחלים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בג"ץ החליט שיחזור.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כל פשעו היה שחזר עם משפחתו לגור בביתו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המתנחלים גירשו את המשפחה ואת בעל-הבית, הכו אותם קשות בפטישים ובציוד אחר וגרמו להריסת חלקים מהבית, ובכלל זה התקרה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה עשה שלטון החוק בישראל?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה עשה הצבא?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה עשתה המשטרה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: איפה ממשלת ישראל?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שום דבר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בחלק מהמקרים נעצרו המתנחלים לכמה שעות; כולם הלכו הביתה עוד באותו יום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שום דבר לא יהיה מהעניין הזה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לפני זה היו גם רציחות, לא רק מכות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כאשר אלה הם פני הדברים, כאשר זה מה שהממשלה משדרת, כאשר כך שלטון החוק מתרפס לפני המתנחלים ומראה אוזלת יד, מי ימנע בעדם לעשות הרבה יותר מזה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: עכשיו אנחנו צריכים לחכות לפוגרום הבא.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כבר היו פוגרומים בשטחים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: עכשיו מתכוונים לעשות פוגרום גדול יותר, ואז אולי תתעורר הממשלה, אז אולי יתעורר שלטון החוק, אז אולי יקום מישהו ויגיד: רגע, נמנה ועדת חקירה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מתריע, רבותי, שהמתנחלים הולכים לעשות פוגרום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה יכול להיות בכל מקום בשטחים וזה יכול להיות במסג'ד אל-אקצא בירושלים, כפי שאתם כולכם יודעים, וההתרעות הולכות ומתרבות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מזהיר שחייבים למנוע את הפוגרום הבא.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: על כך הממשלה ראויה לאי-אמון, ולא על ההצעות שהיו בפנינו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה, אדוני.

ראובן ריבלין: תודה לחבר הכנסת דהאמשה.

ראובן ריבלין: ["דברי הכנסת", חוב' כ"ג, עמ' 21008.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, אנחנו עוברים לסדר-היום שלא הספקנו ביום רביעי בגלל אילוצי הממשלה.

ראובן ריבלין: הצעת חוק מימון מפלגות (תיקון - ביטול מימון נוסף לסיעה המורכבת מיותר ממפלגה אחת) - גברתי שרת המשפטים, מה עמדתך?

ציפי לבני: נגד.

ראובן ריבלין: את פשוט מתנגדת.

ראובן ריבלין: הממשלה מתנגדת.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת שלגי, בבקשה.

ראובן ריבלין: רק רגע, השרה תבהיר.

ציפי לבני: אני אבהיר.

ציפי לבני: מאחר שמדובר בעניין של הכנסת, בחרנו בוועדת שרים לחקיקה שלא לקבוע עמדה ולהעביר את זה להכרעת סיעות הקואליציה שהחליטו להתנגד.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: רבותי, לממשלה אין עמדה, אבל היא מביעה את עמדת סיעות הקואליציה שמתנגדות.

ראובן ריבלין: לכן זכות התשובה לחבר הכנסת שלגי.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת שלגי, לרשותך שלוש דקות.

אילן שלגי: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אני מתפלא לשמוע שהממשלה אין לה עמדה אבל הקואליציה מתנגדת.

אילן שלגי: אנחנו מדברים על מצב חוקי שהוא קנוניה בין השמאל ובין הימין.

אילן שלגי: יש כאן ברית סודית.

אילן שלגי: אני רוצה שתדעו, חברי הכנסת, וגם הצופים בבית: יש ברית סודית בין מרצ ובין האיחוד הלאומי.

אילן שלגי: אתם מחזיקים מפלגות פיקטיביות כדי לקבל מימון מפלגות.

אילן שלגי: מרצ מחזיקה בחיים בהנשמה מלאכותית - מה קרה למפ"ם, ג'ומס?

חיים אורון: מה עם פורז?

אבשלום וילן: פורז הציע.

אבשלום וילן: סתם אתה קופץ.

חיים אורון: אברהם פורז הציע את זה.

אילן שלגי: אנחנו באים לשנות מצב חוקי.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אורון - - -

אילן שלגי: תירגע.

חיים אורון: - - -

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אורון, בזמנו חבר הכנסת פורז היה במקום שרואים אותו בצורה אחרת.

ראובן ריבלין: מה שרואים - - -

אילן שלגי: סליחה, רבותי, על מה ההתרגשות?

חיים אורון: אתם צבועים.

אילן שלגי: למה אתה אומר את זה?

חיים אורון: אתה צבוע.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אורון, בזה מסתיימת פסקת ההפרעות.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אורון, מספיק.

חיים אורון: הצבועים הכי גרועים.

אילן שלגי: אני מבין שהכנתם פה הצגה מתוזמרת, אבל תשע שנים, משנת 1996, אתם מודיעים שמפ"ם ור"צ התאחדו.

אילן שלגי: איך קוראים לכם היום?

אילן שלגי: אני לא יודע אם זה מרצ או ר"צ, אבל למה מפ"ם ור"צ מקבלות מימון מפלגות?

חיים אורון: - - -

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אורון.

אילן שלגי: למה אתם כל חודש מקבלים 114,000 שקל?

חיים אורון: - - -

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אורון, סעיף 88(ז).

ראובן ריבלין: תסתכל, אדוני.

אילן שלגי: כל חודש מרצ מקבלת על חשבון משלם המסים 114,600 שקל מיותרים.

אילן שלגי: אתם מקבלים כסף על מפלגות שלא קיימות.

אילן שלגי: באיחוד הלאומי יש ארבע מפלגות על שבעה חברי כנסת.

אילן שלגי: הליכוד יש לו השותפות עם ישראל בעלייה שהתמזגה בתוכו, מפלגת העבודה עם מימד, ויש לנו פה עוד דוגמאות.

משה גפני: אתה לא מבין בכלל - - -

ראובן ריבלין: חבר הכנסת גפני, שב.

אילן שלגי: אתם בכלל, אני מתפלא, הרי יש לכם חמישה אדמו"רים, לכל חבר כנסת.

אילן שלגי: אתם עדיין צדיקים יחסית.

משה גפני: אתה לא יודע מהחיים שלך.

משה גפני: מה עם גיל הנישואין?

משה גפני: כבר ויתרת על החוק הזה?

אילן שלגי: זה שנים שינוי מדברת על הצורך בהפחתת מימון המפלגות.

אילן שלגי: הדמוקרטיה עולה כסף וראוי שיהיה מימון מפלגות, אבל לא בסכומים המוגזמים של למעלה מ-57,000 שקל לכל חבר כנסת, כאשר כל מפלגה מקבלת יחידה אחת נוספת עבור המפלגה.

אילן שלגי: אבל כאשר מחזיקים כאן בהנשמה מלאכותית מפלגות שאין להן מוסדות, שהם לא מתכנסים, זאת פשוט בושה וחרפה.

אילן שלגי: הברית הסודית הזאת בין השמאל, מרצ - יחד, סליחה - ובין הימין, האיחוד הלאומי, זאת קומבינה שהעם לא מכיר.

אילן שלגי: אבל בקריצה, העסקנים של השמאל והימין גונבים את הקופה הציבורית.

אילן שלגי: אין כסף לתרופות, אין כסף לאמהות חד-הוריות, ואתם, אנשי מרצ, לוקחים כסף, כל חודש 114,600 שקל למפ"ם ור"צ, שאתם מחיים אותן בהנשמה מלאכותית.

אילן שלגי: בסך הכול, אדוני היושב-ראש, מדובר על קרוב ל-7 מיליוני שקלים בשנה, שמפלגות גוזלות ממשלם המסים.

אילן שלגי: אני קורא לכל חבר כנסת אמיץ להצביע בעד החוק.

אילן שלגי: אם החוק לא יעבור היום, נביא אותו שוב בעוד חצי שנה.

אילן שלגי: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: ובא לציון גואל.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, נא לשבת.

ראובן ריבלין: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק מימון מפלגות (תיקון – ביטול מימון נוסף לסיעה המורכבת מיותר ממפלגה אחת).

ראובן ריבלין: חברי הכנסת, נא להצביע.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 3 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לדיון מוקדם בוועדה – 11 בעד ההצעה להסיר מסדר-היום את הצעת החוק – 63 נמנעים – 3 ההצעה להסיר מסדר-היום את הצעת חוק מימון מפלגות (תיקון – ביטול מימון נוסף לסיעה המורכבת מיותר ממפלגה אחת), התשס"ה-2005, נתקבלה.

ראובן ריבלין: בעד - 11, נגד - 63, שלושה נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת החוק לא עברה.

ראובן ריבלין: ["דברי הכנסת", חוב' כ"ג, עמ' 21009.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: סגן שרת החינוך ישיב על הצעת חוק זכויות התלמיד (תיקון - איסור התניית לימודים בשימוש בסמים מסוכנים, סמי מרץ או תרופות הרגעה).

ראובן ריבלין: בבקשה, אדוני.

מיכאל מלכיאור: כבוד היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, יש פה הצעת חוק בנושא של התניית לימודים בשימוש בסמים מסוכנים, סמי מרץ או תרופות הרגעה.

מיכאל מלכיאור: היה דיון גם בוועדת הסמים פה בכנסת בנושא הזה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו במשרד החינוך, גם הדרג המקצועי, לוקחים מאוד ברצינות את הנושא הזה.

מיכאל מלכיאור: זה נושא כבד, רציני, שראוי לדון בו.

מיכאל מלכיאור: אנחנו, כמובן, עומדים על כך שמנהל או מורה לא יכולים בשום אופן - ואם זה קרה זה פסול וצריך טיפול משמעתי - להתנות המשך לימודים בבית-ספר בשימוש בתרופות פסיכיאטריות.

מיכאל מלכיאור: עם זאת, מובן שחובה על מורה ומנהל לציין בפני הורי התלמיד, אם חשוב, שראוי ללכת לבדיקה ולקבל עזרה, ולפעמים "ריטלין" או תרופות אחרות באמת עוזרות מאוד לילדים שמקבלים אותן.

מיכאל מלכיאור: מובן שמנהל לא יכול לתת את התרופה.

מיכאל מלכיאור: רק רופא יכול לתת את התרופה, עדיף נוירולוג.

מיכאל מלכיאור: לכן הממשלה מתנגדת מכול וכול להצעה שאומרת, שכל פעם שמנהל עושה משהו לא בסדר הוא צריך להיות חצי שנה בבית-סוהר.

מיכאל מלכיאור: לא יכולים לעשות חוקים על כל דבר שמנהל עושה, גם אם הוא עושה דברים שהם לא בסדר.

מיכאל מלכיאור: עם זאת, הנושא מאוד כבד, ראוי לדיון.

מיכאל מלכיאור: הנושא של ה"ריטלין" ותרופות אחרות בחברה שלנו - זה דבר שהולך ומתגבר.

מיכאל מלכיאור: לכן קבעתי במשרד דיון רחב מאוד, גם בעקבות הצעת החוק והדיונים שהיו בוועדות הכנסת בנושא, ואני חושב שראוי גם שוועדת החינוך תקיים דיון בנושא.

מיכאל מלכיאור: אני מציע שמבחינת ההצבעה, כבוד היושב-ראש, נקפיא את הנושא, לא נצביע עליו עכשיו.

מיכאל מלכיאור: באתי בדברים גם עם מציעי הצעת החוק בעניין הזה, ולפי מה שהבנתי גם הם מסכימים לכך.

מיכאל מלכיאור: לכן הצעת הממשלה היא לדחות את ההצבעה, ולא להצביע על העניין עכשיו.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: האם חבר הכנסת חמי דורון מסכים?

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, יש הצעה של הממשלה, לאחר תשובתה, שההצבעה תידחה.

ראובן ריבלין: האם יש מישהו שמתנגד?

ראובן ריבלין: אין מתנגד ולכן נמשיך בסדר-היום.

ראובן ריבלין: הודעה לסגן המזכיר, בבקשה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: ברשות יושב-ראש הכנסת, הנני מתכבד להודיע, כי הונחה על שולחן הכנסת, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 28), התשס"ה-2005, שהחזירה ועדת הכספים.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: תודה.

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: [מס' מ/163; "דברי הכנסת", חוב' כ"ג, עמ' 20953; נספחות.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: אנחנו ממשיכים בסדר-היום: הצעת חוק שהייה שלא כדין (איסור סיוע) (הוראות שעה) (תיקון מס' 8).

ראובן ריבלין: ממלאת-מקום יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה, חברת הכנסת לאה נס, תציג את החוק בפני המליאה.

לאה נס: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבדת להביא בפני הכנסת, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, הצעת חוק שהייה שלא כדין (איסור סיוע) (הוראות שעה) (תיקון מס' 8), התשס"ה-2005.

לאה נס: חוק שהייה שלא כדין (הוראות שעה), התשנ"ו-1996, חוקק כהוראת שעה, להלן - הוראת השעה.

לאה נס: תוקף הוראת השעה הוארך מעת לעת והוא פג ביום 14 במרס 2005.

לאה נס: הוראת השעה הקובעת תיקוני חקיקה בחוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים), התשנ"א-1991, להלן - חוק עובדים זרים, ובחוק הכניסה לישראל, התשי"ב-1952, באה לתת מענה על הסכנה לביטחונם של תושבי ישראל מצד תושבי אזור יהודה, שומרון וחבל-עזה, הנכנסים למדינה או השוהים בה שלא כדין.

לאה נס: זאת בין השאר באמצעות קביעת עבירות ועונשים על מעסיקים, מסיעים או מלינים של תושבי האזור כאמור.

לאה נס: מאחר שהתנאים הביטחוניים שהביאו לחקיקת ההסדר הקבוע בהוראת השעה עומדים בעינם, מוצע לשוב ולהאריך את תוקפה.

לאה נס: בהצעת החוק הממשלתית, שעברה בקריאה ראשונה, ביקשה הממשלה להאריך את תוקפה של הוראת השעה בשלוש שנים נוספות.

לאה נס: לאחר דיון שהתקיים בוועדת הפנים ואיכות הסביבה, אישרה הוועדה להאריך בשנה אחת בלבד, משני טעמים עיקריים.

לאה נס: ראשית, מדובר בהוראת שעה ולא בהסדר חקיקה קבוע.

לאה נס: כולנו תקווה כי במהלך שנה זו יתפתחו שינויים שיצעידו אותנו לשלום ובכך יהפכו את הוראת השעה למיותרת.

לאה נס: שנית, אחד מתיקוני החקיקה בהוראת השעה המתקן את חוק הכניסה לישראל, התשי"ב-1952, מטיל חזקה על המלינים, המסיעים והמעסיקים שעליהם הראיה שבדקו שבידי תושב יהודה, שומרון וחבל-עזה מסמכים שלפיהם הוא נכנס לישראל כדין ויושב בה כדין.

לאה נס: בית-המשפט עמד על מהות החזקה והבעייתיות שבה, אך לא קבע שאינה חוקית.

לאה נס: על כן הוחלט להאריך את תוקפה של הוראת השעה רק בשנה אחת, ובמהלכה תבדוק הממשלה את נושא החזקה ותגבש פתרון הולם.

לאה נס: להצעת חוק זו הוגשו הסתייגויות.

לאה נס: אבקש מחברי הכנסת לדחות את ההסתייגויות האלה ולאשר את הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

לאה נס: תודה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: רבותי, יש כמה הסתייגויות.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת ברכה וחברי הכנסת מח'ול וטיבי, חברי סיעת חד"ש-תע"ל, אני רואה שיש הסתייגות אחת לסעיף 1.

ראובן ריבלין: למרות כל החלופין, בהתאם לתקדים שהיה בישיבת התקציב לפני שנתיים, כאשר קבענו שפיצול שאינו משמעותי, וכן בהתאם לקביעת ועדת הכנסת ב-1996, שיש לראות את זה כהסתייגות אחת, לכן לא נצביע על זה כל כך הרבה פעמים.

ראובן ריבלין: לאדוני יש הסתייגות אחת.

ראובן ריבלין: אני אתן חמש דקות לכל חבר כנסת על כל הסתייגות.

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, הצעת החוק היא אנטי-דמוקרטית ובלתי מתקבלת.

מוחמד ברכה: מדינת ישראל כמדינה כובשת בשטחים הכבושים אינה יכולה להתנער מאחריותה כלפי התושבים הפלסטינים שחיים שם.

מוחמד ברכה: היא לא יכולה לכלוא אותם ולמנוע מהם פרנסה ולהציב מכשולים על גבי מכשולים כדי למנוע מהם את המינימום של חיים בכבוד.

מוחמד ברכה: חוק השהייה הבלתי-חוקית בא לעולם בטענה שהוא מונע פיגועים.

מוחמד ברכה: פיגועים היו גם לפני ויהיו גם אחרי.

מוחמד ברכה: מי שרוצה למנוע פיגועים צריך לסיים את הכיבוש ולא לחפש כבישים עוקפים שבאים כדי לצייר תמונה מופרכת לחלוטין, כאילו אפשר לקיים כיבוש ואפשר לקיים יציבות בו-זמנית.

מוחמד ברכה: לכן, אנחנו התנגדנו לכך בוועדה.

מוחמד ברכה: בהתחלה, מטרת המשרד לביטחון פנים היתה שתוקף התקנה יוארך לשלוש שנים, אבל אחרי דיון נוקב בוועדה הוחלט להאריכו רק בשנה.

מוחמד ברכה: זה לא בגלל הרצון לבחון את העניין על-פי המשתנים המדיניים - כי זה קיים כבר עכשיו וכבר עכשיו יש אווירה אחרת - ולא מפני שחס וחלילה מישהו נגוע בהתחשבות בפלסטינים, בחייהם או בפרנסתם, אלא מסיבה שהיא כשלעצמה מוצדקת, והיא מסכת העונשים המוטלים על-פי התקנה הזאת על מסיעי מפגעים.

מוחמד ברכה: אז הגאוניות של מציעי החוק בממשלה אמרה שהמסיע, אם הוא יעמוד למשפט, צריך להוכיח שלא היה לו חשד במי שהוא הסיע.

מוחמד ברכה: כלומר, הוא צריך להוכיח שלא היה לו חשד.

מוחמד ברכה: איך מוכיחים שאין לי חשד?

מוחמד ברכה: איך אפשר להוכיח שאין לך חשד?

מוחמד ברכה: אתה יכול להוכיח חשד, אבל אתה יכול להוכיח שלא היה לך חשד?

מוחמד ברכה: אני לא מבין את זה.

מוחמד ברכה: דבר שני, הוטלו עונשים כבדים על אותם מסיעים, ולכן, למשל, היתה להצעת החוק הזאת התנגדות של ארגון נהגי המוניות, כי הם חושבים שהיא גורפת, פוגעת ומטילה על הנהג מטלות, אחריות ותפקידים שהוא לא יכול למלא לא על-פי מקצועו ולא על-פי סמכותו, כמו למשל לדרוש מכל נוסע שיזדהה, כי הוא עשוי לאבד פרנסה.

מוחמד ברכה: לכן נהגי המוניות למשל אמרו שהם לא מוכנים לקבל על עצמם את העול של התקנה הזאת.

מוחמד ברכה: מעבר לזה, הם גם אמרו דבר שלדעתי הוא נכון: מדוע נהג אוטובוס שמסיע יותר נוסעים והאפשרות שמפגע יסתנן לאוטובוס היא יותר גבוהה מאשר במונית, פטור מהעונשים שמוטלים על נהג מונית?

מוחמד ברכה: אני חושב שהדבר הזה אינו מתקבל על הדעת.

מוחמד ברכה: לכן, גם המשרד לביטחון פנים היה מוכן לצמצם את התקופה לשנה, אשר במהלכה יבחנו את הדברים.

מוחמד ברכה: אני אומר לכם כבר עכשיו, בביטחון מלא, שהדברים לא ייבחנו עד תום השנה, עד שיצטרכו - כמובן מבחינתם - לבוא ולהאריך את זה שוב ושוב.

מוחמד ברכה: הצעת החוק הזאת היא הצעה שמנסה ליצור מצב של מצוקה גדולה עוד יותר בקרב בני העם הפלסטיני בשטחים הכבושים.

מוחמד ברכה: היות שאין שם מקומות עבודה - דרך אגב, עכשיו מדברים על אבטלה בשיעור של 60% באזורים מסוימים ברצועת-עזה וכ-50% בגדה המערבית - מי שחושב שמדינת ישראל יכולה לחיות בשקט עם מציאות כזאת, טועה.

מוחמד ברכה: זה פשוט אבק השרפה שיבעיר תבערה שעלולה להתרחש אם המצוקה תגבר וחוסר התוחלת ימשיך להיות חלק מחיי הפלסטינים.

מוחמד ברכה: לכן, אדוני היושב-ראש, אנחנו רואים שהצעת החוק הזאת מבית-מדרשה של הממשלה היא הצעת חוק לא נכונה, לא ראויה, פוגעת, אנטי-דמוקרטית ואנטי-אנושית, ולכן אנחנו מתנגדים לה.

מוחמד ברכה: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת עסאם מח'ול, בבקשה.

ראובן ריבלין: אחריו - חבר הכנסת אחמד טיבי.

ראובן ריבלין: גם לרשות אדוני חמש דקות.

ראובן ריבלין: בבקשה.

עסאם מח'ול: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חוק השהייה שלא כדין, או שהייה בלתי חוקית, מעלה את השאלה מיהו שוהה בלתי חוקי ואיפה.

עסאם מח'ול: אולי עכשיו יש גם בציבור נכונות לחשוב יותר ולגלות את האמת לאמיתה, שהשוהים הבלתי-חוקיים האמיתיים, שצריך לעצור בעדם, הם אותם אנשים שנמצאים בשטחים הכבושים, אותם כוחות שמדכאים עם ומפריעים לחייו היומיומיים בכוח הכיבוש שהם מנהלים נגדו.

עסאם מח'ול: אני חושב שהרוב המכריע של הציבור בישראל, עם כל הוויכוח שיכולים לצייר כוויכוח נוקב וקשה בימים אלה, הגיע למסקנה שהכיבוש הוא מעמסה על החברה הישראלית, הוא דבר בלתי נסבל, הוא אינו משאיר כל חלקה טובה בחברה הישראלית ובמדינת ישראל.

עסאם מח'ול: אנחנו רואים את זה בצורות שונות, בהשתקפויות שונות – למשל בחינוך הגבוה, שדלתותיו נסגרות, כפי שראינו באוניברסיטת תל-אביב; אנחנו יכולים לראות את השתקפות הכיבוש בפגיעה הקשה בחולים, שאינם יכולים לקבל תרופות ואינם מקבלים טיפול רפואי; אנחנו יכולים לראות את זה היום בהפגנה הקשה, המקוממת, בשל היותה כה קשה, מול משרד ראש הממשלה, של חולי סרטן שמחפשים ממשלה שתיתן להם אופציה לחיים.

עסאם מח'ול: אנחנו חושבים שהכיבוש הזה הוא השהייה הבלתי-חוקית המרכזית, שצריך לעצור בעדה ולהפסיק אותה.

עסאם מח'ול: אני חושב שהחוק הזה בא להעמיד את הדברים על הראש ולא על הרגליים, דווקא בימים שבהם ממשלת ישראל מדברת על מפנה ועל שינוי כיוון כביכול, ומדברת על נסיגות, ומדברת על התנתקות, ובפועל היא מעבירה מסר, בחוק הזה, שמה שפיה אומר אינו מה שיעשו ידיה ואינו מה שידיה עושות.

עסאם מח'ול: לכן, החוק הזה אמור לעורר שאלות קשות ולהדאיג את אלה שעומדים מאחורי המדיניות של ממשלת ישראל כיום; שאלות על התפיסה הכוללת שכשלה, על הקונספציה שקרסה, קונספציה שלפיה ככל שאתה צר על העם הפלסטיני, ככל שאתה מציק לו, ככל שאתה דוחק אותו אל הפינה, יש יותר ביטחון למדינת ישראל.

עסאם מח'ול: לא זה הדבר, ולא כך הוכיחו השנים שעברו, שנות הדם האחרונות שעברנו יחד, שני העמים באזור הזה.

עסאם מח'ול: אני חושב שהצעת החוק הזאת באה להפוך את ישראל למדינת משטרה אמיתית; מדינת משטרה שכל אדם בה מרגיש שוטר ומרגיש אדון כלפי כל אדם שנראה לו פלסטיני.

עסאם מח'ול: הוא יכול להיות דווקא אזרח ישראל למהדרין, הוא יכול להיות מתקן מזגנים שבא לבית-ספר ונורה למוות.

עסאם מח'ול: הוא יכול להפוך כל אדם – נהג מונית, שומר, מאבטח במקום זה או אחר – לריבון, למי שקובע גורלות של חיים ומוות כלפי שחרחר כזה או כהה עור אחר, והגזענות גואה.

עסאם מח'ול: החוק הזה מעודד ומעורר גזענות ומשמש תשתית לגזענות, ואולי יש משמעות לכך שהוא מגיע לכנסת ביום הבין-לאומי למאבק נגד גזענות.

עסאם מח'ול: אדוני היושב-ראש, הצעת החוק הזאת באה להגיד שהמשטרה כשלה ואינה מתפקדת, והיא זורקת את כישלונותיה על הציבור הרחב; היא באה להגיד שהמשטרה מתכוונת לזרוק את כישלונותיה על נהגי המוניות במקרה הזה, ולהטיל עליהם את האחריות לטיפול במה שהמשטרה היתה צריכה למנוע, לעצור בעדו.

עסאם מח'ול: לכן, הצעת החוק הזאת, איך שלא נוגעים בה, עולה ממנה ריח רע, עולה ממנה ריח של התרת דם כמעט, וגישה של חוסר התחשבות באנשים שבאים לחפש את מקור פרנסתם, את פת לחמם.

עסאם מח'ול: במקרה שאנשים כאלה נשארים כאן שלא בצורה חוקית – על המשטרה למלא את התפקיד הזה, ולא צריך לזרוק אותו על האזרחים, לא לעשות מיליטריזציה נוספת של הציבור בישראל.

עסאם מח'ול: הציבור רווי מיליטריזציה גם כך, והגיע הזמן לאזרח את החברה הזאת.

עסאם מח'ול: הגיע הזמן שהממשלה תמלא את תפקידה, ונהגי המוניות ינהגו נכון יותר, טוב יותר ויותר בזהירות, ולא יתעסקו בסיפור הזה של שהייה בלתי חוקית וטיפול באנשים שהם שוהים בלתי חוקיים.

נסים דהן: תודה רבה.

נסים דהן: חבר הכנסת אחמד טיבי – חמש דקות, בבקשה.

נסים דהן: אחריו - חבר הכנסת ואסל טאהא, ואחריו - חבר הכנסת חיים אורון.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, אין ספק שכאשר כובש נשבה בקסם כוחו הוא מפעיל את הכוח הזה באופן דרקוני, ברוטלי, מתעמר, ומתחיל להתייחס אל העם הפלסטיני כולו כאל אויב – זה שיש לו נשק, זה שאין לו נשק, זה שהולך ברגל, זה שהולך לשדה, זה שיש לו מטע זיתים, זה שאין לו מטע זיתים, זה שגר במחנה פליטים, זה שגר בעיר, בכפר, בעיירה, במחנה, וזה שעושה רבות כדי להביא הכנסה יומית הביתה ולכן הוא נאלץ להגיע לישראל כדי לעבוד.

אחמד טיבי: ההחמרה הזאת, שנקראת "שהייה בלתי חוקית", מטרתה לנצל עד תום, באופן כוחני, את כוחו האבסולוטי של השלטון, של הכיבוש ושל הכובש, כדי להכביד את היד – זה הביטוי של צה"ל - על האוכלוסייה האזרחית.

אחמד טיבי: גם כשעוצרים, גם כשמחסלים, גם כשמגדילים את מספר המחסומים, גם כשלא נותנים אישורי עבודה, חונקים את האוכלוסייה האזרחית בתקווה שזו תלחץ על מי שמשתמשים בנשק או על ההנהגה הפלסטינית, כלומר שימוש באמצעים הפסולים לפי אמנת ז'נבה הרביעית כדי להשיג תוצאות מדיניות.

אחמד טיבי: אין דבר שהוא יותר פסול מבחינה מוסרית מכך שהכובש, שהוא בלתי מוסרי בעליל, יכתיב את צורת החיים של העם הנתון תחת כיבוש.

אחמד טיבי: גם לדכא אותו בתוך ביתו ולמנוע ממנו אפשרות של עבודה וגם לעצור אותו ולעתים את מעבידו ולהטיל קנסות כבדים ביותר על שהייה בלתי חוקית?

אחמד טיבי: הרי מדינת ישראל עשתה הכול כדי לגרש את כל העובדים הפלסטינים והפועלים הפלסטינים מתוך שטחה, למען תאילנדים ורומנים, שהם פחות אפקטיביים, אגב, אפילו מבחינה פרודוקטיבית, מבחינת העבודה.

אחמד טיבי: הם פחות מוכשרים.

אחמד טיבי: העוינות האנטי-פלסטינית מכשירה את הכול, ועל כן החוק הזה הוא חוק דרקוני, בלתי הומני בעליל, שאנחנו נתנגד לו.

אחמד טיבי: תודה.

נסים דהן: תודה רבה.

נסים דהן: חבר הכנסת ואסל טאהא, חמש דקות.

ואסל טאהא: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, התנגדנו בוועדת הפנים להארכת תוקף הוראת השעה המוצעת בהצעת החוק, הקרויה שהייה בלתי חוקית, מפני שהצעת החוק הזאת היא הצעת חוק אנטי-דמוקרטית, אנטי-אנושית, פוגענית, לא מוסרית, מופנית נגד עם, נגד אוכלוסייה שלמה, נגד עם שלם.

ואסל טאהא: כוונת הצעת החוק להכניס את כל הפלסטינים לתוך הכלוב הזה, שסביבו בנו גדר כבית-כלא רחב, מגודר בגדרות, בחומות איומות שמונעות מהם לצאת מתחומי השיפוט של עריהם וכפריהם.

ואסל טאהא: הצעת החוק הזאת באה לחזק את הגישה והקונספציה המשטרתית של המדינה.

ואסל טאהא: היא נותנת את הסמכות לנהגים, שאגב, התנגדו להצעת החוק הזאת, לחפש.

ואסל טאהא: תסתכלו, באיזו מדינה נאורה דמוקרטית בעולם יש דבר כזה, שנהג יש לו הסמכות לחפש במסמכים של כל נוסע, ואם הוא לא מחפש, אז הוא אחראי למה שיקרה.

ואסל טאהא: עליו להוכיח שהוא לא אחראי.

ואסל טאהא: הצעת החוק הזאת מהדקת את המצור על הפלסטינים, מייצרת הרעבה נוספת, מגדילה את שיעור האבטלה שהיום עומד על יותר מ-60%, ואלה שיש להם עבודה, משתכרים 23 ו-30 שקל ליום.

ואסל טאהא: האחריות היא של המדינה הכובשת.

ואסל טאהא: כל עוד ישראל כובשת את השטחים הפלסטיניים, היא אחראית לפרנסתם, היא אחראית לדאוג לחייהם.

ואסל טאהא: אנחנו שואלים אם באמת ישראל דואגת שתהיה עבודה שם.

ואסל טאהא: האם היא דואגת לפרנסתם של התושבים, לחינוכם?

ואסל טאהא: למה היא דואגת?

ואסל טאהא: היא דואגת לדבר אחד - להרעבה, להידוק המצור עליהם.

ואסל טאהא: רציתי להוסיף, שלמרות כל ההתנהגות הישראלית הזאת כלפי העם הפלסטיני, היא לא הצליחה לאלץ בית פלסטיני אחד להרים דגל לבן.

ואסל טאהא: מה זה אומר?

ואסל טאהא: זה אומר: חזרו לשכלכם, אי-אפשר להכריע עם.

ואסל טאהא: עליכם לסייע ולתת אפשרות למתן את המדיניות הקשה הזאת.

ואסל טאהא: במקום זאת הממשלה באה להציע חוקים דורסניים נגד העם הזה.

ואסל טאהא: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אפילו העונשים של הנהגים שונים.

ואסל טאהא: כשמדובר בנהג ערבי, העונש שלו הוא 42 שנה מאסר.

ואסל טאהא: כשמדובר בנהג יהודי - שישה חודשים על-תנאי.

ואסל טאהא: גם בעונשים יש גזענות.

ואסל טאהא: את הגזענות הזאת צריך להפסיק.

ואסל טאהא: לכן, אדוני היושב-ראש, אנחנו התנגדנו ומתנגדים להארכת תוקף החוק הזה, ויש לקצר את שהיית הכיבוש.

נסים דהן: תודה רבה.

נסים דהן: חבר הכנסת חיים אורון, בבקשה.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, הניסיון לבלום את הופעת השוהים הבלתי-חוקיים היא לגיטימית.

חיים אורון: המידתיות שמופיעה בהצעת החוק הזאת אינה לגיטימית בעיני, וזהו בעצם המבחן המהותי.

חיים אורון: המבחן המהותי הוא לא לנהל את הוויכוח אם אנחנו מוכנים ליצור מצב שבו ייכנס לתחומי מדינת ישראל שוהה בלתי חוקי, שאולי במקרה מסוים, והיו דברים מעולם, הוא עשוי להיות גם מי שמתכוון להיות מחבל.

חיים אורון: זאת לא השאלה.

חיים אורון: השאלה היא, כאשר אנחנו מפעילים אמצעים שונים, מה הם הגבולות שאנחנו מטילים על עצמנו, שאם אנחנו עוברים אותם, אנחנו עלולים להתגלגל למה שנקרא בז'רגון מדרון חלקלק, ואז כבר אין מידה.

חיים אורון: מה שנתפס במקרה הקיצוני בהתחלה כמהלך ראוי, כי אפשר לתאר את התמונה המסוימת שבו הוא היה ראוי, ההתנהלות שלו כפי שמופיעה כאן, היא במידה לא ראויה.

חיים אורון: יש ספק גדול לגבי האפקטיביות של המהלך הזה.

חיים אורון: יש ספק גדול באיזו מידה הוא בכלל ימנע את המהלך הזה, משום שכולנו יודעים - לצערנו הרב, רוב רובם הגדול של אלה שהתכוונו לפגע, לא עברו לא דרך המחסומים ולא דרך המעברים, ולאו דווקא בדרכים הללו שהן יחסית יותר מבוקרות.

חיים אורון: לא שלא היו גם מקרים אחרים.

חיים אורון: היו גם מקרים אחרים.

חיים אורון: אבל הפיכתו של כל נהג, כל נסיעה - וכבר נאמר פה, ההבדל שבין נהג במונית או ברכב צנוע או בין נהג אוטובוס, הפיכתו למשתף פעולה לא בפוטנציה, בפועל, כשהחובה להוכיח היא עליו, היא מעבר למידתיות.

חיים אורון: אני יודע שגם אנשים שעסקו בעניין הזה לאורך השנים האחרונות, כמו שר הפנים לשעבר אברהם פורז - הוא נקט את העמדה הזאת בוועדת הפנים כאשר התקיים בה דיון, שהתיקון כפי שמוצע פה איננו ראוי ואיננו במקומו.

חיים אורון: הפתרון שהוצע על-ידי הרוב בוועדה, לצמצם את הוראות השעה משלוש שנים לשנה אחת בלבד, לא פותר את העניין.

חיים אורון: המסלול שבו היתה הוועדה צריכה ללכת, ויחד אתה הממשלה, הוא להציע הצעה כזאת שאפשר לתמוך בה, שלא תטיל את חובת ההוכחה על הנהג.

חיים אורון: היות שההצעה הזאת לא עומדת במבחן הזה, אנחנו נצביע נגד הצעת החוק כפי שהיא מוגשת פה.

נסים דהן: תודה רבה.

נסים דהן: חבר הכנסת רן כהן, בבקשה.

רן כהן: אני ויתרתי.

נסים דהן: ויתרת.

נסים דהן: חבר הכנסת אבשלום וילן - לא נמצא.

נסים דהן: חברת הכנסת זהבה גלאון - אינה נוכחת.

נסים דהן: חבר הכנסת רומן ברונפמן - אינו נוכח.

נסים דהן: חבר הכנסת עזמי בשארה.

עזמי בשארה: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, לא מדובר פה בחוק איסור שהייה בלתי חוקית נורמלי.

עזמי בשארה: לא צריך ללכת סביב הנושא הזה.

עזמי בשארה: הרי זה לא חוק של איסור שהייה בלתי חוקית.

עזמי בשארה: זה לא הדבר, זה לא העניין.

עזמי בשארה: בכל מדינות העולם יש חוקים שאוסרים שהייה בלתי חוקית.

עזמי בשארה: אבל פה לא מדובר קודם כול ביחסים נורמליים בין מדינת ישראל לבין השטחים שבאחריותה, שהיא לא יכולה להעלים עין או לסובב את הגב למצוקתם הכלכלית, לרבות אפשרויות העבודה ומחסור באפשרויות העבודה שעצם הכיבוש יצר.

עזמי בשארה: המדיניות של הגשרים הפתוחים שהיא יצרה עם ירדן, בעצם הקלה והורידה מהמעמסה עליה, אחרת היא לא היתה יכולה להחזיק את השטחים בלי אפשרויות עבודה.

עזמי בשארה: אבל הגיע הזמן שאפילו זה ייעשה בלתי אפשרי לאט לאט, עם כל הקשיים שהכיבוש הישראלי מערים על אנשים, אפילו בנסיעה.

עזמי בשארה: זה הדבר הראשון.

עזמי בשארה: הדבר השני הוא המיליטריזציה של המדינה, של האזרחים עצמם.

עזמי בשארה: זה אולי שייך לקדחת של הזמנים שבהם היו פיגועים בכל שבוע וכו', והיה אפשר להעביר בכנסת חוקים מסוג זה, שבהם ביקשו מהאזרחים במדינת ישראל להתנהג כמו שוטרים – מנהגי המוניות, ממעסיקים וכו'.

עזמי בשארה: זה מתאים לזמנים שבהם יכולת להרשות לעצמך להכניס את כל אזרחי המדינה לקדחת הביטחונית – זמני הפיגועים וכו'.

עזמי בשארה: אני לא רואה, אפילו לפי ההיגיון הזה – שאינו מקובל עלי – את הצורך עכשיו, בימים אלה, להכריח את נהגי המוניות להתנהג כשוטרים.

עזמי בשארה: נגיד שנהג מונית גילה שהנוסע אתו הוא שוהה בלתי חוקי, מה הוא יעשה?

עזמי בשארה: הוא לא יכול לעשות כלום.

עזמי בשארה: מה הכלים שבידיו?

עזמי בשארה: באיזו צורה הוא יכול להתנהג?

עזמי בשארה: האם מישהו עשה מחקר מה שיעורם של המבצעים פיגועים בין הפועלים החוקיים והבלתי-חוקיים?

עזמי בשארה: האם יש קשר בין אי-חוקיות השהייה ובין הסבירות שהשוהה יבצע פיגוע?

עזמי בשארה: פועלים חוקיים לא ביצעו פיגועים?

עזמי בשארה: מה הקשר?

עזמי בשארה: אני לא מבין.

עזמי בשארה: ולמה נהגי המוניות או מעסיקים צריכים למנוע זאת?

עזמי בשארה: ומה כל הקטע של החזקה כך שאדם הוא בעצם אשם עד שהוא מוכיח את חפותו?

עזמי בשארה: זו החזקה.

עזמי בשארה: מה החזקה?

עזמי בשארה: חזקה עליו להוכיח שהוא לא חשב שהאיש חשוד, ומדובר בקבלן שאין לו כלים להוכיח שום חשד.

עזמי בשארה: זה בעצם חוק של מיליטריזציה.

עזמי בשארה: מה מעסיק, יהודי או ערבי – מה זאת אומרת: "חזקה עליו להוכיח שהאדם שהוא העסיק לא חשוד או שהוא לא חשד שהוא שוהה בלתי חוקי"?

עזמי בשארה: מה הדבר הזה?

עזמי בשארה: אין דבר כזה בעולם.

עזמי בשארה: נכון, בזמנים מסוימים הכנסתם את הפרלמנט לקדחת, כך שכל אזרח היה צריך להתנהג כאילו הוא בעל-הבית הביטחוני במדינת ישראל.

עזמי בשארה: אבל אפשר להחזיק את זה ככה ובכל שנה להאריך?

עזמי בשארה: הוראת שעה כזאת לדעתי היא בלתי אפשרית, לא הגיונית, לא דמוקרטית וכו'.

עזמי בשארה: וגם מבחינת החוק, מבחינת ההיגיון שבחוק, הוא בעצם פוגע בכל מושג האזרחות והמנגנון השלטוני – מי מיישם את החוק במדינת ישראל?

עזמי בשארה: מי לא מיישם את החוק?

עזמי בשארה: המדינה, בעצם, בורחת מאחריותה והופכת את אזרחיה למין זרוע של המנגנון הביטחוני במדינת ישראל.

עזמי בשארה: לדעתי חוק כזה אינו ראוי.

עזמי בשארה: בעצם כל התקנות לשעת-חירום אינן ראויות, כל ההוראות האלה אינן ראויות, אבל את החוק הזה, בצורה הזאת, לדעתי אי-אפשר שפרלמנט דמוקרטי יקבל.

עזמי בשארה: תודה רבה.

נסים דהן: חבר הכנסת פורז.

נסים דהן: יש לך הזדמנות לנמק במשך חמש דקות את ההסתייגויות, ולאחר מכן אנחנו עוברים להצבעה.

נסים דהן: סגן השר, אתה רוצה להשיב?

נסים דהן: בבקשה.

אברהם פורז: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, הצעת החוק שמובאת לפנינו באה להקשות את הסיוע לאנשים הנמצאים במדינת ישראל שלא כחוק.

אברהם פורז: עד כאן זה בסדר.

אברהם פורז: אלא מה הצעת החוק אומרת?

אברהם פורז: הצעת החוק, כפי שהתגבשה בוועדה, אומרת, שאם אתה נהג מונית ואתה מסיע אדם שנמצא בישראל שלא כחוק, עליך נטל ההוכחה שלא ידעת מיהו.

אברהם פורז: עכשיו, איך אתה יכול לעמוד בנטל הזה?

אברהם פורז: הדרך היחידה היא להתחיל לבקש מכל אדם שנכנס למכונית להראות לך תעודת זהות.

אברהם פורז: אדם שאינו מצליח להציג לפניך תעודת זהות, אתה צריך אוטומטית לראות בו מי שיש סכנה שהוא עושה משהו בלתי חוקי, ואז אתה צריך לדווח עליו, או שאתה צריך להוריד אותו מהמכונית.

אברהם פורז: בכל מקרה, עצם הסעתו הופכת אותך לעבריין.

אברהם פורז: מה הבעיה, רבותי חברי הכנסת?

אברהם פורז: אם אני נהג מונית, במי אחשוד?

אברהם פורז: ממי אבקש תעודת זהות?

אברהם פורז: אני אבקש מכל אדם שיש לו ארשת פנים מזרחית.

אברהם פורז: מי שיש לו עיניים כחולות ושיער בלונדיני בדרך כלל אינו יכול להיחשב שוהה בלתי חוקי, כי לא מדובר פה, אגב, בשוהים בלתי חוקיים מקרב העובדים הזרים.

אברהם פורז: מדובר פה בשוהים בלתי חוקיים פלסטינים בלבד, כי אחרת היה אפשר לומר שגם גברת בלונדינית עם עיניים כחולות, יכול להיות שהיא מאוקראינה ונמצאת פה שלא כחוק.

אברהם פורז: מדובר פה באיסור הסעה וסיוע למי שבא מהשטחים.

אברהם פורז: האם סביר בעיניכם שכאשר אדם בעל חזות מזרחית עולה למונית יבקשו ממנו שיציג את תעודת הזהות שלו, ואדם אחר שעולה ונראה, סליחה על הביטוי, אשכנזי, לא יבקשו ממנו?

אברהם פורז: האם אתם מצפים לאפליה כזאת מצד נהגי מוניות?

אברהם פורז: אז אמרו לי שכשאתה בא, למשל, לארצות-הברית, עושים לך בדיקה יסודית מאוד.

אברהם פורז: מישהו כבר התבדח ואמר שארצות-הברית היא המסגד הכי גדול בעולם, כי כולם חולצים את הנעליים – אבל שם כולם עוברים את הבדיקה.

אברהם פורז: שם אין מצב שבו מישהו אומר:

אברהם פורז: אתה עובר בדיקה ואתה לא עובר בדיקה.

אברהם פורז: לכן, לדעתי, יש פה דבר חמור, דבר משפיל, בכך שאנחנו רוצים שנהגי מוניות יבקשו מאנשים להזדהות ויבקשו זאת רק מבעלי חזות מזרחית.

אברהם פורז: שונה המצב אם אתה אוסף מישהו מעבר ל"קו הירוק" ומסיע אותו לתוך ישראל.

אברהם פורז: אני מבין שאם אתה נוסע, נניח, לרמאללה, עם מונית, ומסיע מישהו מרמאללה לתוך ישראל, חובת הבדיקה עליך גדולה יותר.

אברהם פורז: זה בסדר.

אברהם פורז: ולכן, רבותי חברי הכנסת, אם אתה מסיע מישהו מרמאללה אולי תבדוק טוב אם יש לו רשיון, אם מותר לו להיכנס לישראל.

אברהם פורז: אבל אדם שהוא כבר בתחומי במדינת ישראל – לא הגיוני להשפיל אנשים ממוצא מזרחי.

אברהם פורז: לכן הצעתי – הרי מדובר פה בסך הכול בחזקה.

אברהם פורז: על מי נטל הראיה להוכיח – שכאשר אתה מסיע אדם מהשטחים לישראל, חזקה עליך שידעת והיית צריך לבדוק, ואם לא בדקת עברת עבירה.

אברהם פורז: אבל אם אספת למונית שלך, בתוך ישראל, אדם שכבר נמצא בישראל, על המדינה – מה שבדרך כלל נכון במשפט פלילי – להוכיח שידעת שהוא שוהה בלתי חוקי.

אברהם פורז: למי יש סימנים שונים שיכולים להצביע על כך?

אליעזר כהן: הוכיחו יותר מכמה מקרים.

נסים דהן: לא להפריע.

אברהם פורז: לכן, רבותי חברי הכנסת, אני אומר:

אברהם פורז: לא הייתי רוצה לחיות במדינה שבה נהגי מוניות יבקשו מאנשים בעלי חזות מזרחית להזדהות, והם יכולים להיות גם ערבים, אבל הרבה מאוד ישראלים נראים דומים - - -

אבשלום וילן: גם ערבים הם ישראלים.

אברהם פורז: גם ערבים וגם יהודים.

אברהם פורז: יבקשו מהם להזדהות, ומי שאשכנזי יצא פטור מההשפלה הזאת?

אברהם פורז: לכן הצעתי היא שההסתייגות תהיה כך: כאשר מסיעים מישהו שבא מעבר ל"קו הירוק" אל תוך ישראל, ומדובר באדם שנכנס בלא היתר, על המסיע נטל הראיה; אדם שנאסף למונית בתוך המדינה, על המדינה נטל הראיה.

אברהם פורז: תודה רבה.

נסים דהן: תודה רבה.

נסים דהן: אחרון המסתייגים – חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב-ראש, מביאים כאן הצעת חוק שכולם יודעים שאף אחד לא יישם אותה.

ג'מאל זחאלקה: נהגי מוניות לא יתחילו לבדוק תעודות זהות.

ג'מאל זחאלקה: אתם יודעים שהם לא יבדקו תעודות זהות.

ג'מאל זחאלקה: הם יצפצפו על החוק הזה, ובצדק.

ג'מאל זחאלקה: רק מה, אם חס וחלילה יקרה משהו, יהיה אפשר להאשים גם נהג מונית בכך שעבר על החוק.

ג'מאל זחאלקה: לא יבואו לנהג מונית ויבדקו אם הוא בדק או לא בדק, אבל אם חס וחלילה יקרה משהו, יבואו בטענות אל נהג המונית.

ג'מאל זחאלקה: זה חוק בלתי אפשרי.

ג'מאל זחאלקה: אבל המסגרת של החוק הזה היא מה שקרוי שב"חים.

ג'מאל זחאלקה: אני בארץ שלנו מכיר שב"ח אחד: הכיבוש הישראלי בשטחים הכבושים.

ג'מאל זחאלקה: 200,000 המתנחלים הם השוהים הבלתי-חוקיים על-פי הדין הבין-לאומי, וחלק גדול מהם אפילו על-פי הדין הישראלי.

ג'מאל זחאלקה: הם והממשלה ששלחה אותם הם העבריינים.

ג'מאל זחאלקה: הם השוהים הבלתי-חוקיים.

ג'מאל זחאלקה: בזה צריך לטפל.

ג'מאל זחאלקה: מה עושה ממשלת ישראל?

ג'מאל זחאלקה: סוגרת את הגבולות של השטחים הכבושים ומונעת מהפלסטינים להיכנס לארץ; הופכת לא רק את כל השטחים לבית-כלא, אלא כל עיר פלסטינית לכלא אחד גדול - -

רוחמה אברהם-בלילא: אתה רוצה כניסה חופשית, שיפגעו.

ג'מאל זחאלקה: - - גורמת לכך שיהיה מצב כלכלי בלתי אפשרי, שאין לאנשים מהיכן לפרנס את משפחותיהם, וסוגרת בפניהם את האפשרות לפיתוח כלכלי, ואפילו ללכת לעבוד במדינות קרובות.

ג'מאל זחאלקה: אתם רוצים לסגור את הגבול עם מצרים וירדן?

ג'מאל זחאלקה: תסתלקו מהשטחים.

ג'מאל זחאלקה: אתם לא יכולים גם לסגור את הגבולות ולמנוע מהאנשים לבוא לעבוד בכל מקום אחר, וגם להישאר שם.

ג'מאל זחאלקה: זה כמו תנועה של שסתום - כיוון אחד: רק ישראלים יכולים להיכנס לשטחים הכבושים, אבל פלסטינים לא יכולים, כי גזע האדונים יכול לעשות מה שהוא רוצה; יש לו זכויות יתר מתוקף ההשתייכות הגזעית שלו, ולא מתוקף שום דבר אחר.

ג'מאל זחאלקה: זה מה שאתם מחליטים היום.

בנימין אלון: - - -

אליעזר כהן: זו מדינתו של העם היהודי.

אליעזר כהן: תכניס לך לראש.

ג'מאל זחאלקה: 21 במרס הוא היום הבין-לאומי נגד גזענות - מתאים ביותר לפרלמנט הישראלי לחוקק חוק כזה, שקורא לנהגי מוניות להבדיל בין אנשים על-פי צבע עורם והשתייכותם הגזעית.

ג'מאל זחאלקה: זוהי תעודת עניות.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה לתלות בכנסת תעודת עניות לפרלמנט הישראלי.

נסים דהן: תודה.

נסים דהן: חבר הכנסת אדרי?

נסים דהן: מוותר.

נסים דהן: לשם החוק אין הסתייגויות.

נסים דהן: אם כן, אנחנו עוברים להצבעה על שם החוק כנוסח הוועדה.

נסים דהן: ההצבעה החלה.

נסים דהן: הצבעה מס' 4 בעד שם החוק - 51 נגד - 11 נמנעים - אין שם החוק נתקבל.

נסים דהן: בעד - 51, נגד - 11, נמנעים - אין.

נסים דהן: שם החוק, כהצעת הוועדה, נתקבל בקריאה שנייה.

נסים דהן: לסעיף 1 נרשמה הסתייגותם של חברי הכנסת מוחמד ברכה, עסאם מח'ול, אחמד טיבי וואסל טאהא.

נסים דהן: האם אתם רוצים שנצביע?

מוחמד ברכה: כן.

נסים דהן: אם כן, אנחנו עוברים להצבעה.

נסים דהן: מי בעד ההסתייגויות לסעיף 1?

נסים דהן: הצבעה מס' 5 בעד ההסתייגות - 11 נגד - 44 נמנעים - 9 ההסתייגות של קבוצת חבר הכנסת מוחמד ברכה לסעיף 1 לא נתקבלה.

נסים דהן: בעד - 11, נגד - 44.

נסים דהן: ההסתייגות של חברי הכנסת מוחמד ברכה, עסאם מח'ול, אחמד טיבי וואסל טאהא לסעיף 1 לא נתקבלה.

נסים דהן: חברי הכנסת, האם אתם רוצים להצביע על ה"לחלופין"?

מוחמד ברכה: לא.

ג'מאל זחאלקה: רוצים להצביע.

נסים דהן: אם כן, אנחנו מצביעים על ההסתייגות של עסאם מח'ול וואסל טאהא.

נסים דהן: מי בעד, מי נגד ההסתייגות לחלופין?

נסים דהן: הצבעה מס' 6 בעד ההסתייגות לחלופין - 9 נגד - 42 נמנעים - 12 ההסתייגות לחלופין של חברי הכנסת עסאם מח'ול וואסל טאהא לסעיף 1 לא נתקבלה.

נסים דהן: בעד - 9, נגד - 42, נמנעים - 12.

נסים דהן: ההסתייגות לחלופין לא נתקבלה.

נסים דהן: יש הסתייגויות לחלופין נוספות.

נסים דהן: מוותרים?

נסים דהן: מסירים את כל הההסתייגויות לחלופין.

נסים דהן: אם כן, יש לנו ההסתייגות של חברי הכנסת יוסי שריד, חיים אורון, רן כהן, אבשלום וילן, זהבה גלאון, רומן ברונפמן - - -

אבשלום וילן: להצביע.

נסים דהן: מי בעד?

נסים דהן: הצבעה מס' 7 בעד ההסתייגות - 11 נגד - 41 נמנעים - 11 ההסתייגות של קבוצת סיעת יחד ושל חברי הכנסת ג'מאל זחאלקה ועזמי בשארה לסעיף 1 לא נתקבלה.

נסים דהן: בעד - 11, נגד - 41, נמנעים - 11.

נסים דהן: ההסתייגות של חברי הכנסת יוסי שריד, חיים אורון, רן כהן, אבשלום וילן, זהבה גלאון, רומן ברונפמן, ג'מאל זחאלקה ועזמי בשארה לא נתקבלה.

נסים דהן: לסעיף 1 יש לנו ההסתייגות של חבר הכנסת פורז ושל קבוצת חבר הכנסת ברכה.

נסים דהן: להצביע?

אברהם פורז: כן.

נסים דהן: ההצבעה החלה.

נסים דהן: הצבעה מס' 8 בעד ההסתייגות - 22 נגד - 40 נמנעים - 2 ההסתייגות של חבר הכנסת אברהם פורז ושל קבוצת חבר הכנסת מוחמד ברכה לסעיף 1 לא נתקבלה.

נסים דהן: 22 בעד, 40 נגד, שני נמנעים.

נסים דהן: ההסתייגות לא נתקבלה.

נסים דהן: אין הסתייגויות לסעיף 2.

נסים דהן: אנחנו מצביעים על סעיפים 1 ו-2 כנוסח הוועדה.

נסים דהן: מי בעד?

נסים דהן: הצבעה מס' 9 בעד סעיפים 1-2, כהצעת הוועדה - 53 נגד - 12 נמנעים - אין סעיפים 1-2, כהצעת הוועדה, נתקבלו.

נסים דהן: בעד - 53, נגד - 12, אין נמנעים.

נסים דהן: סעיפים 1 ו-2 כהצעת הוועדה נתקבלו בקריאה שנייה.

נסים דהן: לסעיף 3 נרשמה הסתייגותם של קבוצת יחד ושל חברי הכנסת ג'מאל זחאלקה ועזמי בשארה.

נסים דהן: להצביע?

נסים דהן: נצביע.

נסים דהן: הצבעה מס' 10 בעד ההסתייגות - 11 נגד - 42 נמנעים - 12 ההסתייגות של קבוצת סיעת יחד ושל חברי הכנסת ג'מאל זחאלקה ועזמי בשארה לסעיף 3 לא נתקבלה.

נסים דהן: בעד - 11, נגד - 42, נמנעים 12.

נסים דהן: ההסתייגות לסעיף 3 לא נתקבלה.

נסים דהן: אנחנו מצביעים על סעיף 3 כהצעת הוועדה בקריאה שנייה.

נסים דהן: מי בעד, מי נגד?

נסים דהן: הצבעה מס' 11 בעד סעיף 3, כהצעת הוועדה - 55 נגד - 11 נמנעים - אין סעיף 3, כהצעת הוועדה, נתקבל.

נסים דהן: בעד - 55, נגד - 11, אין נמנעים.

נסים דהן: סעיפים 1-3 נתקבלו בקריאה שנייה.

נסים דהן: לא התקבלו הסתייגויות.

נסים דהן: אנחנו עוברים לקריאה שלישית.

נסים דהן: מי בעד, מי נגד?

נסים דהן: הצבעה מס' 12 בעד החוק - 54 נגד - 10 נמנעים - אין חוק שהייה שלא כדין (איסור סיוע) (הוראות שעה) (תיקון מס' 8), התשס"ה-2005, נתקבל.

נסים דהן: בעד - 54, נגד - 10, אין נמנעים.

נסים דהן: הצעת החוק נתקבלה בקריאה שלישית, תפורסם ברשומות ותצא לדרך.

נסים דהן: מישהו רוצה להודות?

מוחמד ברכה: אין במה להתגאות כאן.

ג'מאל זחאלקה: בושה וחרפה.

צבי הנדל: חוק מצוין.

ג'מאל זחאלקה: חוק בושה וחרפה.

עזמי בשארה: השוהה הבלתי-חוקי מדבר.

נסים דהן: חבר הכנסת עזמי בשארה, אני קורא אותך לסדר.

יעקב אדרי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני חושב שנכון עשתה הכנסת בכך שקיבלה את החוק הזה למרות ההסתייגויות.

יעקב אדרי: כששמעתי את ההסתייגויות - אפשר לחשוב שהגענו למנוחה ולנחלה, אין יותר בעיות, אין פיגועים.

יעקב אדרי: שכחתם שרק לפני שבועיים היה פיגוע בתל-אביב.

יעקב אדרי: לא צריך לשכוח את זה.

יעקב אדרי: אני חושב שלמרות הכול הגבלנו את החוק לשנה, על מנת לבחון אותו ולבדוק אותו.

יעקב אדרי: בלא ספק, בעת הזאת אין ברירה אלא להמשיך על מנת להבטיח את השלום והביטחון לתושבי מדינת ישראל.

יעקב אדרי: אני רוצה להודות כמובן לעושים במלאכה – ליושב-ראש הוועדה גאלב מג'אדלה, שזירז את חקיקת החוק, ולצוות הנהדר שלו, למירי וליפה, לוועדת הכנסת שזירזה את חקיקת החוק ולכל אלו שסייעו.

יעקב אדרי: אני שב ומודה לכולם.

יעקב אדרי: תודה רבה.

יעקב אדרי: [מס' מ/144; "דברי הכנסת", חוב' י"א, עמ' 17759; נספחות.

יעקב אדרי: ]

נסים דהן: אנחנו ממשיכים בסדר-היום: הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 50), התשס"ה-2005, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

נסים דהן: יציג את הצעת החוק, בשם יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון, חבר הכנסת אהוד רצאבי.

יובל שטייניץ: אני אציג.

נסים דהן: בבקשה.

נסים דהן: אדוני היושב-ראש, הבמה כולה שלך.

נסים דהן: למרות ההכרזה על חבר הכנסת רצאבי כעל ממלא-מקום, יציג את החוק יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון בכבודו ובעצמו, חבר הכנסת יובל שטייניץ.

יובל שטייניץ: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, חבר הכנסת רצאבי הוא חבר כנסת מצוין, אבל הוא עדיין לא חבר בוועדת החוץ והביטחון.

יובל שטייניץ: מדובר סך הכול בתיקון שהוא במידה רבה תיקון טכני לחוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 50).

יובל שטייניץ: התיקון הזה קובע שפרקליט צבאי יכול להסמיך את סגנו למלא את תפקידו.

נסים דהן: חבר הכנסת חמי דורון, אתה מפריע לדובר.

נסים דהן: חבר הכנסת גפני.

יובל שטייניץ: חבר הכנסת גפני, הרי אתה חבר כבוד בוועדת חוץ וביטחון, אז תקשיב; לא חבר, אבל חבר כבוד.

יובל שטייניץ: לפי חוק השיפוט הצבאי עד היום, לפרקליטים צבאיים יש סמכויות.

יובל שטייניץ: יש שבעה פרקליטים צבאיים באזורים השונים, והם יכולים למשל להחזיר תלונה לדיון משמעתי, לבטל פקודת מעצר של קצין שיפוט, להורות על בדיקה על-ידי קצין בודק וכו'.

יובל שטייניץ: הבעיה היא, שהפרקליטים הללו עמוסי עבודה, ולעתים הם גם נעדרים עקב השתלמויות.

יובל שטייניץ: לעתים קורה שפרקליט מסיים את עבודתו ועובר זמן עד שממנים פרקליט חדש.

יובל שטייניץ: הצעת החוק קובעת - - -

נסים דהן: אני מזכיר לחברי הכנסת, אין להצעת החוק הסתייגויות, תיערך הצבעה מייד בתום דבריו של חבר הכנסת שטייניץ.

יובל שטייניץ: הצעת החוק קובעת, כי פרקליט צבאי רשאי לאצול לסגן פרקליט צבאי מהסמכויות הנתונות לו לפי כל חיקוק, כולן או מקצתן.

יובל שטייניץ: סגן הפרקליט הצבאי הוא גם משפטן, הוא בדרך כלל אדם שראוי להיות פרקליט צבאי.

יובל שטייניץ: לכן ועדת החוץ והביטחון אישרה את התיקון הזה, שהתבקש על-ידי שר הביטחון ועל-ידי משרד הביטחון וצה"ל, פה-אחד.

יובל שטייניץ: אנחנו לא רואים כאן שום בעיה, זה תיקון טכני, שמאפשר שכלול ויעילות בעבודת הפרקליטות בצה"ל.

יובל שטייניץ: אני קורא לחברי הכנסת לאשר את התיקון הזה בקריאה שנייה ושלישית.

יובל שטייניץ: תודה רבה.

נסים דהן: תודה ליושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת שטייניץ.

נסים דהן: אנחנו עוברים להצבעה, אין הסתייגויות לחוק.

נסים דהן: שם החוק, סעיף 1 - הצבעה בקריאה שנייה.

נסים דהן: הצבעה מס' 13 בעד סעיף 1 – 32 נגד - 5 נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

נסים דהן: בעד - 32, נגד - 5, אין נמנעים.

נסים דהן: הצעת החוק נתקבלה בקריאה שנייה.

נסים דהן: אנחנו עוברים לקריאה שלישית מייד.

נסים דהן: הצבעה מס' 14 בעד החוק – 35 נגד – 5 נמנעים – אין חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 50), התשס"ה-2005, נתקבל.

נסים דהן: בעד - 35, נגד - 5, אין נמנעים.

נסים דהן: הצעת החוק התקבלה בקריאה שלישית; אחרי הרשומות תצא לדרך.

נסים דהן: חבר הכנסת שטייניץ, אתה מוזמן להודות.

יובל שטייניץ: אין צורך, אני מודה מהמקום.

נסים דהן: תודה רבה.

נסים דהן: יושב-ראש ועדת הכנסת, חבר הכנסת רוני בר-און, הודעה לכנסת.

): אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, הריני להודיע בזה על חילופי גברי.

): בוועדת החוקה, חוק ומשפט, מטעם סיעת העבודה-מימד: במקום חבר הכנסת אחמד טיבי תכהן חברת הכנסת קולט אביטל.

נסים דהן: תודה רבה ליושב-ראש ועדת הכנסת, חבר הכנסת רוני בר-און.

נסים דהן: [מס' כ/73; "דברי הכנסת", חוב' כ"ב, עמ' 20759; נספחות.

נסים דהן: ]

נסים דהן: אנחנו ממשיכים בסדר-היום: הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 27), קריאה שנייה ושלישית.

נסים דהן: תציג את החוק יושבת-ראש הוועדה לקידום מעמד האשה, חברת הכנסת אתי לבני.

נסים דהן: בבקשה.

אתי לבני: אדוני היושב-ראש, חברותי וחברי חברי הכנסת, אני מתכבדת להביא לפניכם, בשמה של הוועדה לקידום מעמד האשה, את הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 27), התשס"ה-2005.

אתי לבני: הצעת החוק הזאת מקורה ביוזמה של חברת הכנסת גילה גמליאל.

אתי לבני: היא מהווה צעד נוסף בהגנה על זכויות נשים ובעידוד ייצוגן במעגל העבודה, והיא אף זכתה לתמיכת הממשלה.

אתי לבני: סעיף 14 לחוק עבודת נשים קובע, כי קנס של כ-13,000 שקלים או מאסר של חודש אחד יוטל על מעביד אשר העביד בניגוד להוראות החוק והפר אותן.

אתי לבני: בין היתר, מדובר במעביד שלא נתן לעובדת חופשת לידה, פיטר עובדת בהיריון או במהלך חופשת הלידה שלה, פיטר עובדת השוהה במקלט לנשים מוכות או העוברת טיפולי פוריות.

אתי לבני: מטרתה של הצעת החוק המונחת לפניכם היא להעלות את שיעור הקנס הקבוע בצדן של אותן עבירות.

אתי לבני: כאמור, כיום מדובר על קנס שגובהו כ-13,000 שקלים, והצעת החוק מבקשת להחמיר ולקבוע קנס בגובה של כ-67,000 שקלים.

אתי לבני: אנחנו מאמינים, שרק פגיעה בכיסם של מעסיקים מפירי חוק תרתיע אותם מפני הפרות בכלל, ומפני הפרות חוזרות ונשנות של הוראות החוק בפרט.

אתי לבני: העלאת גובה הקנס בשילוב אכיפה ממשית יביאו לתוצאה המבוקשת.

אתי לבני: אני מבקשת את תמיכתכם בהצעת החוק הזאת.

אתי לבני: תודה רבה.

נסים דהן: תודה רבה, חברת הכנסת לבני.

נסים דהן: אני רוצה להזכיר לחברי הכנסת שלחוק אין הסתייגויות.

נסים דהן: אנחנו עוברים מייד להצבעה בקריאה שנייה על שם החוק וסעיף 1 בחוק.

נסים דהן: ההצבעה החלה.

נסים דהן: הצבעה מס' 15 בעד סעיף 1 – 35 נגד - 1 נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

נסים דהן: בעד - 35, נגד - 1, נמנעים - אין.

נסים דהן: שם החוק וסעיף 1 בחוק התקבלו בקריאה שנייה.

נסים דהן: עוברים מייד לקריאה שלישית.

נסים דהן: אין הסתייגויות.

נסים דהן: הצבעה מס' 16 בעד החוק – 32 נגד – 1 נמנעים - 1 חוק עבודת נשים (תיקון מס' 27), התשס"ה-2005, נתקבל.

נסים דהן: תודה רבה לכל המשתתפים.

נסים דהן: בעד - 32, נגד - 1, נמנע אחד.

נסים דהן: הצעת החוק התקבלה בקריאה שלישית.

נסים דהן: פרסום ברשומות - והיא תצא לדרך.

נסים דהן: חברת הכנסת גילה גמליאל, היוזמת, בבקשה לברך.

גילה גמליאל: אדוני היושב-ראש, חברי וחברות הכנסת, אני שמחה שהחוק עבר וידאג לנשים בהיריון ולחברה הישראלית, מתוך הבנה כי היריון אינו מחלה, אלא צריך לברך על כך ולעודד את הנשים, ובטח את האנשים שעברו על החוק, אותם מעסיקים, יש לקנוס, לפגוע בכיסם, על מנת שהתופעה המחרידה של פיטורי נשים בהיריון תעבור מהעולם.

גילה גמליאל: אני רוצה להודות לחברת הכנסת אתי לבני, יושבת-ראש הוועדה לקידום מעמד האשה, לעורכת-הדין הלית מגידו, לדלית ולכל הצוות הנפלא של הוועדה לקידום מעמד האשה על העברת החוק במהירות הבזק.

גילה גמליאל: תודה רבה לכל אנשי הבית על התמיכה.

נסים דהן: תודה רבה.

נסים דהן: [מס' כ/72; "דברי הכנסת", חוב' כ"ב, עמ' 20684; נספחות.

נסים דהן: ]

נסים דהן: אנחנו ממשיכים בסדר-היום: הצעת חוק הספרים (חובת מסירה וציון הפרטים) (תיקון), קריאה שנייה וקריאה שלישית.

נסים דהן: יציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת הכנסת, חבר הכנסת רוני בר-און.

נסים דהן: חבר הכנסת יהלום, לך יש הסתייגות; נא להיות נוכח אם תרצה להציג אותה.

): אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אנחנו מציעים בשם ועדת הכנסת את הצעת חוק הספרים (חובת מסירה וציון הפרטים) (תיקון) - קריאה שנייה ושלישית.

): חוק הספרים (חובת מסירה וציון הפרטים), התשס"א-2000, מחייב את מסירתם של ספרים לבית-הספרים הלאומי והאוניברסיטאי, לספריית הכנסת ולגנזך המדינה.

): סעיף 2(ג) לחוק קובע את חובת המסירה לכנסת של כל ספר הנחוץ לעבודתה של הכנסת, וכל עיתון.

): עד היום המסירה הזאת היתה בלא תשלום מצד הכנסת, כך שהעלות נפלה על כתפי המוציאים לאור בלבד.

): בעקבות פניות של המוציאים לאור של ספרים ועיתונים, שעליהם חלה חובת המסירה לכנסת, וכדי שלא לפגוע בקניינם של המוציאים לאור יתר על המידה - יש גם ממד מסוים של אי-צדק מובנה, שהכנסת היא זו שמחליטה שמוציא לאור צריך לתת לה ספרים בחינם - הצענו לקבוע כי הכנסת תשלם 25% מהמחיר הקטלוגי של כל ספר או עיתון שנמסר לה, וזאת בלי לגרוע מעצם חובת המסירה.

): אנחנו גם מציעים שהכנסת תישא בעלות המשלוח לכנסת, והכנסת תוכל להחזיר למוציא לאור ספר שנשלח אליה, ואז היא לא תחויב בתשלום.

): העלות התקציבית של הצעת החוק, לפי הערכת חשב הכנסת, היא כדי 235,000 ש"ח לשנה בערך, לרבות דמי המשלוח.

): כדי לעשות את ההתאמות התקציביות הנדרשות קבעה ועדת הכנסת כי החוק ייכנס לתוקף באמצע שנה זו, קרי ב-1 ביולי 2005.

): בישיבות ועדת הכנסת השתתפו נציגי המו"לים, שתמכו בתיקון, והם חשבו אפילו שיש להחמיר ולקבוע שהכנסת חייבת לרכוש את הספרים במחיר מלא, בלא כל חובת מסירה.

): ועדת הכנסת סברה כי אין לבטל את הסעיף המחייב מסירת ספרים, כדי להבטיח שתהיה בכנסת ספרייה שלמה ועדכנית לשימוש חברי הכנסת, מוסדות הכנסת וגם גורמים חיצוניים, אבל אין להטיל את מלוא החבות הכספית על המו"לים.

): ועדת הכנסת סבורה כי הפתרון שבנוסח הצעת החוק שלפניכם יוצר איזון טוב יותר בין צורכי הכנסת לבין זכויות המו"לים.

): אני מבקש, אם תהיינה הסתייגויות, לדחות אותן ולאשר את הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

נסים דהן: תודה רבה.

נסים דהן: אדוני יושב-ראש ועדת הכנסת, חבר הכנסת בר-און.

נסים דהן: המסתייג שיש לנו הוא חבר הכנסת יהלום, שאינו נוכח.

נסים דהן: אם כן, אין הסתייגויות.

נסים דהן: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה על שם החוק, סעיף 1 וסעיף 2 בחוק.

נסים דהן: מי בעד?

נסים דהן: מי נגד?

נסים דהן: הצבעה מס' 17 בעד סעיפים 1-2 – 27 נגד – 2 נמנעים – אין סעיפים 1-2 נתקבלו.

מיכאל רצון: אדוני היושב-ראש, בטעות הצבעתי במקום הזה.

נסים דהן: זה לא נקלט, אין לך מה לדאוג.

נסים דהן: בעד – 27, נגד – 2.

נסים דהן: הצעת החוק התקבלה בקריאה שנייה, ואנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

נסים דהן: עד שנעבור אני מודיע בשם חבר הכנסת מיכי רצון שהוא הצביע במקום - - -

נעמי בלומנטל: הוא יושב במקום של דניאל בנלולו.

נסים דהן: הוא הצביע במקום דניאל בנלולו, אבל ההצבעה שלו תיקלט במקום שלו.

נסים דהן: אנחנו ממשיכים.

נסים דהן: הצבעה בקריאה שלישית על אותו חוק.

נסים דהן: חבר הכנסת רצון, עכשיו אתה לא צריך לעשות שוב אותה טעות.

מיכאל רצון: עכשיו אני מצביע אצלי.

צבי הנדל: אני בעד להסיר את החסינות - - - הצבעה מס' 18 בעד החוק – 26 נגד – אין נמנעים – אין חוק הספרים (חובת מסירה וציון הפרטים) (תיקון), התשס"ה-2005, נתקבל.

נסים דהן: התודות והברכות בשם ועדת הכנסת – חבר הכנסת רוני בר-און.

): אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מבקש להודות לכל מי שעסק במלאכה, בעיקר לאנשי ספריית הכנסת, לאנשי חשבות הכנסת, למנהלת ועדת הכנסת אתי בן-יוסף, למזכירות, ליועצת המשפטית ארבל אסטרחן ולכל החברים בוועדת הכנסת שסייעו ותמכו, וכמובן לחברי המליאה שאישרו כעת בהצבעתם את החוק בקריאה השלישית.

): תודה רבה.

נסים דהן: תודה רבה.

נסים דהן: אנחנו ממשיכים בסדר-היום: הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 144), התשס"ה-2005, קריאה ראשונה.

נסים דהן: יציג את החוק שר האוצר.

נסים דהן: שר האוצר אינו נוכח.

נסים דהן: אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

נסים דהן: הצעה לסדר-היום, גם לשר האוצר – גם תשובה והצבעה - - -

מוחמד ברכה: אז לא, לא תהיה תשובה - - -

נסים דהן: הוא לא נמצא.

נסים דהן: אני קורא את הממשלה כולה לסדר.

צבי הנדל: שלוש פעמים.

צבי הנדל: תוציא אותם.

נסים דהן: לא ייתכן שיתקיימו כאן דיונים והממשלה לא תהיה נוכחת.

נסים דהן: אני נועל את הישיבה עד שנציג הממשלה יהיה כאן.

מוחמד ברכה: לא, אין לנו זמן - - -

אורית נוקד: סליחה, אני נמצאת כאן.

נסים דהן: עכשיו הגעת.

נסים דהן: תודה.

אורית נוקד: לא, אני פה.

נסים דהן: אני פותח את הישיבה מחדש.

נסים דהן: סגנית ממלא-מקום ראש הממשלה נמצאת כאן.

אבשלום וילן: המשנה, לא ממלא-מקום.

נסים דהן: המשנה.

נסים דהן: שרביט הדיונים לחבר הכנסת חמי דורון.

קריאות: - - -

חמי דורון: רבותי, נמשיך בסדר-היום.

חמי דורון: מאחר ששר האוצר אינו נמצא כאן, תשובה והצבעה יהיו בשלב מאוחר יותר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אדוני, אני מציע – אנחנו יכולים להצביע בלי תשובה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא צריך לחכות.

חמי דורון: זה נכון, אני מסכים אתך, אבל מאחר שהממשלה ביקשה ששר האוצר יענה, ניתן לממשלה את ההזדמנות לעשות זאת; אולי שר האוצר יאיר את עינינו.

רן כהן: אין שום סיכוי.

רן כהן: הוא עושה רק חושך.

חמי דורון: זה לא קורה הרבה, אבל אולי זה יקרה הפעם, לכן ניתן לו את האפשרות.

חמי דורון: [על-פי סעיף 86(א) לתקנון הכנסת.

חמי דורון: ]

חמי דורון: אנחנו עוברים לנושא הבא: דוח המאחזים של עורכת-הדין טליה ששון והקמת ועדת השרים לטיפול בו - דיון על-פי סעיף 86(א) לתקנון הכנסת.

חמי דורון: יפתח את הדיון השר מאיר שטרית.

מוחמד ברכה: יפתח את הדיון מי שמציע את הדיון.

מוחמד ברכה: אני הצעתי את הדיון, לא השר.

חמי דורון: חבר הכנסת ברכה, אתה צודק, אבל היות שזה לפי סעיף 86 - - -

צבי הנדל: אתה בחיים גם לא תהיה שר.

מוחמד ברכה: אני לא רוצה להיות.

חמי דורון: חבר הכנסת מוחמד ברכה, בבקשה.

חמי דורון: אחריו - חבר הכנסת ואסל טאהא.

חמי דורון: אחריו - חבר הכנסת מגלי והבה, אלא אם כן – נראה בהמשך.

צבי הנדל: הואיל וראש הממשלה הוא שהקים את המאחזים, אני אשיב בסוף.

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, לפני כמה ימים קמה סערה על הדוח שחיברה הגברת טליה ששון בשליחות ראש הממשלה, על כל מה שקרוי "מאחזים בלתי חוקיים".

מוחמד ברכה: אני חושב שזה סוג של רמייה ושל הסחת הדעת מהמפעל כולו – מהמפעל הקולוניאליסטי כולו שנקרא התנחלויות.

מוחמד ברכה: אומנם, ראש הממשלה רוצה להעסיק את העולם בפינוי ההתנחלויות בעזה, אבל אנחנו עדים לעומת זאת למאמץ מוגבר של עיבוי ושל חיזוק ושל העמקת ההתנחלויות בגדה המערבית.

מוחמד ברכה: לפני שלושה שבועות – כשהממשלה אישרה את פינוי ההתנחלויות בעזה – שמענו שבו-בזמן, באותה נשימה, היא גם החליטה לבנות את הגדר ולחבר ולצרף את מעלה-אדומים למדינת ישראל, ובעצם למנוע כל אפשרות של רצף טריטוריאלי בגדה המערבית.

מוחמד ברכה: עצם החיבור בין מעלה-אדומים לבין ירושלים פירושו בעצם חיתוך של הגדה המערבית לשני חלקים.

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, שמתי לב שנתת לי שלוש דקות.

מוחמד ברכה: אני פותח את הדיון, זה לא שלוש דקות.

חמי דורון: שלוש דקות.

מוחמד ברכה: תתייעץ שוב בבקשה.

חמי דורון: התייעצתי.

מוחמד ברכה: לא.

מוחמד ברכה: אני פותח את הדיון.

מוחמד ברכה: לא פותחים את הדיון בשלוש דקות.

חמי דורון: אני אתן לך עוד דקה.

מוחמד ברכה: תודה.

מוחמד ברכה: הדוח הזה, שמדבר על מאחזים בלתי חוקיים, פשוט מכוון ליצור תמונה מוטעית, תמונה מטעה, כאילו יש התנחלויות שהן כשרות ויש התנחלויות שהן בלתי חוקיות או לא כשרות.

מוחמד ברכה: אני חושב שהגיע הזמן שהעולם יאמר את דברו, וגם האזרחים במדינת ישראל יבינו, שפשוט יש כאן אחיזת עיניים.

מוחמד ברכה: אין התנחלויות חוקיות, כי הכיבוש כולו אינו חוקי.

מוחמד ברכה: ההשתלטות על אדמות של העם הפלסטיני בגדה המערבית, ברצועת-עזה ובירושלים המזרחית – ההשתלטות הזאת היא בלתי חוקית, וכל מה שישראל עושה שם הוא בלתי חוקי על-פי ההיגיון הנכון ועל-פי החוק הבין-לאומי.

מוחמד ברכה: אבל, הממשלה רוצה להצטייר בעולם כאילו היא מטפלת במה שקרוי מאחזים בלתי חוקיים – זה מין משחק ישראלי-אמריקני, שכאילו מאז הוכרז על מפת הדרכים ראש הממשלה רוצה ליישר את הדרך עם הממשל האמריקני, וכל מאחז בלתי חוקי שעלה על הקרקע כביכול אמור להיות מפונה, אבל באותו זמן אותו ראש הממשלה ממשיך בהתנחלויות וממשיך בעיבוי ההתנחלויות הקיימות ובבניית הגדר.

מוחמד ברכה: דווקא בימים האלה שאנחנו דנים בהם על התקציב ומדברים על התקציב ועל אישור התקציב, דווקא היום כשהתקיימה הפגנה של חולי הסרטן מול משרד ראש הממשלה בעת הדיון, אנשים זועקים על חייהם, והצבעתם של חברי הכנסת, הרמת ידם בעד הקיצוצים במערכת הבריאות ובסל הבריאות, אף שבסוף החזירו 150 מיליון מ-500 המיליון שדרושים כדי לעדכן באמת את סל הבריאות – על אף כל זה אני אומר שהרמת היד בעד הקיצוץ, במיוחד של תרופות לחולי הסרטן, היא כהרמת יד לגזר-דין מוות לאנשים האלה.

מוחמד ברכה: וכשאנחנו היום מדברים על עלות המפעל ההתנחלותי הקולוניאליסטי הזה, שמגיעה עד כדי יותר מ-60 מיליארד דולר, ואנחנו לעומת זאת משחרים ומחפשים פרוטות כדי להציל אנשים – המדיניות של הממשלה מתגלה ברוב כיעורה וברוב אכזריותה והתנכלותה לאזרחים על מזבח התפיסה האידיאולוגית הימנית הקיצונית של הממשלה שבאה כדי להנציח את הכיבוש בגדה המערבית ובירושלים המזרחית, ובעצם היא מקריבה את האזרחים יום-יום, גם בשירותים המוניציפליים, גם בשירותי הרפואה, גם בחינוך.

מוחמד ברכה: איפה שתשלח את היד שלך בתוך התקציב תמצא עוולות, תמצא אכזריות ותמצא סדר עדיפויות מעוות.

מוחמד ברכה: עשיתי חישוב לפני הישיבה, אדוני היושב-ראש, הסתבר לי - - -

חמי דורון: נא לסיים.

מוחמד ברכה: אני מסיים.

מוחמד ברכה: הסתבר לי, שבעלות של מאחז אחד אפשר בעצם לפתור את מחצית הבעיה של חולי הסרטן, אם לא יותר.

מוחמד ברכה: ואם אנחנו שמים באמת את העדיפות האמיתית מול העדיפויות של הממשלה, ושמים מה הולך להתנחלויות, מה הולך להתחמשות הצבאית מול מה שלא הולך לבריאות ולחינוך ולשירות המוניציפלי, הדברים נעשים ברורים יותר.

מוחמד ברכה: לכן, אדוני היושב-ראש, אני לא מקבל את אחיזת העיניים הזאת שכאילו יש מאחזים בלתי חוקיים; כל המפעל הזה הוא בלתי חוקי, וסופו שהוא יתפרק - -

חמי דורון: חבר הכנסת ברכה.

מוחמד ברכה: - - ויתפרק ברצועת-עזה.

חמי דורון: חבר הכנסת ברכה, תודה רבה לך.

חמי דורון: חבר הכנסת ואסל טאהא.

חמי דורון: אחריו - חבר הכנסת מגלי והבה, אחריו - חברי הכנסת אתי לבני, יאיר פרץ, אברהם רביץ.

ואסל טאהא: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, המפעל ההתנחלותי כולו לא חוקי, לא רק המאחזים שנבנו אחרי שישראל הודיעה על הסכמתה למפת הדרכים.

ואסל טאהא: לא רק המאחזים האלה לא חוקיים, אלא המפעל כולו לא חוקי, והשוהים שם הם שוהים בלתי חוקיים.

ואסל טאהא: אדוני היושב-ראש, השוהים שם לוקחים את החוק לידיהם ומתנהגים כאילו הם אדוני האזור, אדוני הקרקע שם, אדוני האדמה.

ואסל טאהא: הם חוסמים דרכים.

ואסל טאהא: רק לפני שבוע חסמו דרכים ליד שכם, הורידו נהגים מהמכוניות שלהם, הרביצו להם, הכו אותם בפטישים, באלות, גרמו להם חבלות בגופם; אותו דבר השוהים הבלתי-חוקיים – המתנחלים – עשו אותו דבר גם בחברון.

ואסל טאהא: מה שמדהים בדוח של טליה ששון, שרשויות השלטון עצמן סייעו לבניית המאחזים האלה; הם בזבזו את הכסף שם, העבירו להם כספים, תקציבים, העבירו להם את כל הכלים: קרוונים, סללו כבישים; את הכסף גייסו ממוסדות הממשלה, את הכסף גייסו מרשויות השלטון, ממשרד השיכון בראשותו של אפי איתם.

ואסל טאהא: כן, אדוני היושב-ראש, יש מקום לחקירתו של אפי איתם, שר השיכון לשעבר.

ואסל טאהא: באותה עת אני אישית הזהרתי כאן שמשרדו פותח מכרזים בניגוד לחוק הבין-לאומי, בניגוד להחלטות הממשלה עצמה.

ואסל טאהא: הוא פותח מכרזים ומעביר כספים על חשבון הילדים, על חשבון החולים, על חשבון הרעבים, על חשבון הנזקקים.

ואסל טאהא: מבזבזים את הכסף שם בלי חשבון.

ואסל טאהא: מיעוט קטן של מתנחלים, שוהה בלתי חוקי שם, מנצל את תקציב המדינה, גוזל את הלחם והחלב מהילדים.

ואסל טאהא: מה שמדאיג, כפי שאמרתי, זה תמיכת רשויות השלטון.

ואסל טאהא: לא אוכפים חוק, מתנהגים אתם בכפפות משי, מתייחסים אליהם כאל אזרחים מפונקים.

ואסל טאהא: הממשלה לא אוכפת את החוק, לא מפרקת התנחלויות ולא מאחזים בגדה המערבית; היא מחזקת, מעבה את המאחזים ואת ההתנחלויות.

ואסל טאהא: תאר לעצמך, אדוני היושב-ראש, בונים 24 מאחזים אחרי הכרזתו של ראש הממשלה שהוא מונע הוספת מאחזים.

ואסל טאהא: הוא מבטיח לעולם כולו, מדבר בכפל לשון, בצביעות, מבטיח לפרק את המאחזים, ומצד שני הוא מעבה ומחזק, שריו מעבירים כספים ותקציבים.

ואסל טאהא: אדוני היושב-ראש, חלק מהתחייבותה של ישראל הוא לפרק מאחזים; זה חלק מהתחייבות ישראל מול העולם, מול הפלסטינים.

ואסל טאהא: רק לפני כמה ימים הדיאלוג הפנים-פלסטיני צָעד צַעד אמיץ בכיוון שמירה על ה"תהדיה" ועל ה"הודנה".

ואסל טאהא: לעומת זאת, ממשלת ישראל מחזקת את ההתנחלויות, מעבה אותן, מחזקת את המאחזים ולא מפרקת, והיא לא מקיימת את התחייבותה.

ואסל טאהא: לכן, אדוני היושב-ראש, יש מקום, כפי שאמרתי, לחקור את רשויות השלטון - את השר לשעבר אפי איתם, שבמו-ידיו חתם על העברת כספים למאחזים האלה.

חמי דורון: תודה רבה לחבר הכנסת ואסל טאהא.

חמי דורון: חבר הכנסת מגלי והבה – לא נמצא.

חמי דורון: חברת הכנסת אתי לבני – לא נמצאת.

חמי דורון: חבר הכנסת יאיר פרץ – לא נמצא.

חמי דורון: חבר הכנסת אברהם רביץ – לא נמצא.

חמי דורון: חבר הכנסת טלב אלסאנע, אחריו - חבר הכנסת אריה אלדד, אחריו - חברת הכנסת זהבה גלאון, אחריה - חברת הכנסת גילה פינקלשטיין, אחריה - חבר הכנסת מאיר פרוש, ואחריו – אחרון המציעים, חבר הכנסת איתן כבל.

חמי דורון: לאחר מכן נמשיך בדיון כרגיל.

עסאם מח'ול: מה אתי?

חמי דורון: אתה רשום, חבר הכנסת מח'ול, אין שום בעיה.

טלב אלסאנע: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, סוף-סוף מתבררת האמת העירומה בצורה הכי מכוערת, כאשר הממשלה עצמה הזמינה את הדוח המרשיע שקובע באופן חד-משמעי, כי ממשלות ישראל לא רק מפירות את החוק הבין-לאומי, לא רק פועלות בניגוד לאמנות בין-לאומיות האוסרות שימוש במקרקעין כבושים למטרה שאיננה מיועדת לשרת את האוכלוסייה הפלסטינית, אלא אפילו פועלות בניגוד לחוק.

טלב אלסאנע: המשמעות היא, שראשי ממשלה, שרי ביטחון ושרי שיכון הם עבריינים.

טלב אלסאנע: המשמעות היא, שהם פושעים על-פי החוק הישראלי, והם הקימו התנחלויות ומאחזים תוך אחיזת עיניים, כאילו שהם לא רואים מה שמתרחש.

טלב אלסאנע: מגלגלים עיניים, ומצד שני מספקים תקציבים – לא לשכונות עוני, לא למשפחות נזקקות, אלא להקמת מאחזים בלתי חוקיים ולהפנות אצבע מאשימה לפלסטינים על אלימות.

טלב אלסאנע: מה יותר אלים מאשר לגנוב את הקרקעות של הפלסטינים, שוד של קרקעות?

טלב אלסאנע: מה יותר אלים מאשר להקים מאחזים בלתי חוקיים על אדמות של הפלסטינים?

טלב אלסאנע: מה יותר אלים וברוטלי מאשר לנסות לחנוק ולחסל את הרזרבה והעתודה הקרקעית של עם אחר?

טלב אלסאנע: וכל זה נעשה בניגוד לחוק.

טלב אלסאנע: מה שיותר מפתיע, שכאשר הממשלה מזמינה את הדוח הזה, היא מגדירה את המאחזים הבלתי- חוקיים שנעשו תוך כדי מעשה עבירה והיא אומרת: אלה מאחזים בלתי מורשים.

טלב אלסאנע: הסמנטיקה הזאת, בניסיון לייפות את המציאות המכוערת.

טלב אלסאנע: מה זאת אומרת "בלתי מורשים"?

טלב אלסאנע: יש מאחזים בלתי חוקיים ויש מאחזים בלתי מורשים ויש הרחבות ויש גידול טבעי וכל מיני מושגים, אבל השורה התחתונה היא שנעשה כאן פשע.

טלב אלסאנע: מה רוצים כאן, להקים שתי מדינות לעם היהודי, כאן מדינת ישראל ושם מדינת המתנחלים?

טלב אלסאנע: ואיפה תהיה המדינה הפלסטינית שעליה מדובר?

טלב אלסאנע: גם בהמלצות ובהחלטות הממשלה לא אומרים שהמעשה הזה הוא מעשה פשע והמאחזים הם בלתי חוקיים ויש לפנות אותם, אלא אומרים שאלה מאחזים בלתי מורשים וועדת השרים תדון איך להכשיר אותם.

טלב אלסאנע: זאת אומרת, הסוגיה היא של תכנון ושל פרוצדורה, למצוא דרך חוקית.

טלב אלסאנע: גורלם של המאחזים האלה כגורל ימית, וגורל ההתנחלויות בגדה כגורל ההתנחלויות ברצועה.

טלב אלסאנע: חבל על כל ההשקעות האלה, שרק מולידות אלימות ובזבוז משאבים, במקום שישקיעו אותם בעניים ובמובטלים ובסל התרופות במדינת ישראל.

טלב אלסאנע: הגיע הזמן לשים קץ לטירוף הזה, לשיגעון הזה.

טלב אלסאנע: זה ששנים לא היתה ליהודים מדינה משלהם, הם לא צריכים לנסות לכבוש אדמות של אחרים.

עסאם מח'ול: אפשר - - - על-ידי הצבעה נגד התקציב.

טלב אלסאנע: חבר הכנסת מח'ול, אתה שם לב שאנחנו אומרים את הדברים גם ברמה הלאומית, גם ברמה המדינית וגם ברמה האזרחית.

טלב אלסאנע: אני רוצה לומר לך, שאנחנו בסיעת רע"ם לא רק רואים את המחויבות שלנו לקדם את השלום ולהפסיק את הכיבוש, אלא גם לדאוג לאזרחים הערבים של מדינת ישראל, ששלחו אותנו לכאן.

טלב אלסאנע: אתה יודע טוב מאוד שהמדיניות הפושעת הזאת לא תשתנה אם לא ישתנה הכיבוש עצמו.

טלב אלסאנע: על-פי התוכנית, ומתוך אילוץ של המציאות, יפורקו ההתנחלויות ברצועת-עזה, וזה צעד ראשון.

טלב אלסאנע: כי גורל ההתנחלויות בגדה כגורל ההתנחלויות בעזה, אין הבדל.

טלב אלסאנע: גורל הכיבוש בגדה כגורל הכיבוש בעזה, לא יעזור לך שום דבר.

טלב אלסאנע: זה יכול לקחת שנה, שנתיים, עשר שנים, אבל הכיוון ידוע, התוצאה ידועה.

טלב אלסאנע: השאלה היא מה המחיר שישלמו שני העמים, ואנחנו רוצים לקצר את תוחלת החיים של הכיבוש ולקצר את תוחלת החיים של הסבל של שני העמים.

טלב אלסאנע: תודה רבה.

חמי דורון: תודה רבה לחבר הכנסת טלב אלסאנע.

חמי דורון: חבר הכנסת אריה אלדד, בבקשה.

אריה אלדד: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, אפתח ואומר שארץ-ישראל שייכת לעם היהודי, ורק על-ידי התיישבות בכל חלקיה הוא מממש את זכותו על הארץ.

אריה אלדד: אבל בעניין דוח-ששון אנחנו עדים לפארסה אמיתית.

אריה אלדד: עורכת-הדין טליה ששון נשכרה על-ידי ראש הממשלה כדי לחבר דוח על מעלליו.

אריה אלדד: ניתן להניח במידה רבה של ביטחון, כי כללי המשחק היו ברורים מראש לעורכת-הדין ששון, לפני שהיא ניגשה למלאכת החיבור המונומנטלי הזה.

אריה אלדד: הכלל הקובע היה: שמו של ראש הממשלה לא יוזכר.

אריה אלדד: משל למה הדבר דומה?

אריה אלדד: כאילו נשיא ארצות-הברית לשעבר, ביל קלינטון, ממנה את אמא תרזה לחקור הטרדות מיניות נגד מוניקה לוינסקי, ובלבד ששמו ותוארו של נשיא ארצות-הברית לא יהיו בדוח.

אריה אלדד: ומה היו מסקנות הדוח הפיקטיבי הזה?

אריה אלדד: ששומרי הראש של הנשיא ידעו ושתקו, ולפיכך יש לפטרם.

אריה אלדד: כל מי שקרא בדוח מבין שמדינת ישראל, כהרגלה לחמוק מהחלטות עקרוניות על-ידי סלילת כבישים עוקפים, סללה ערוצים עוקפים כדי להקים מאות יישובים ושכונות בשטחי יש"ע.

אריה אלדד: בסוף תהליך ההקמה תמיד ניתן אישור בדיעבד.

אריה אלדד: אבל בשלב מסוים, בגלל התחייבות לאמריקנים, הפסיק שר הביטחון לחתום על האישורים הנחוצים, אף שכל שאר שלבי התהליך התקיימו כבעבר, על-פי הנחיות ראש הממשלה לתפוס את כל הגבעות, ובעזרת תקציבים והרשאות של כל הדרגים האחרים.

אריה אלדד: והיום ראש הממשלה, הצבוע מכל מה שידעה המדינה הזאת, מוציא את היישובים שבנה אל מחוץ לחוק.

אריה אלדד: הוא, ששלח אנשים לגבעות בקריאה בריש גלי, הוא קורא להם היום "עבריינים".

אריה אלדד: אין לו בושה?

אריה אלדד: שום בושה?

אריה אלדד: צל צלה של קבלת אחריות?

אריה אלדד: עקבות של יושרה?

אריה אלדד: אפילו בעולם התחתון נוהגים ראשי הכנופיות להגן על החיילים שלהם, ומי שפוגע בחיילים שלהם – דמו בראשו.

אריה אלדד: ואילו ראש הממשלה הזה שלח את המתיישבים אל הגבעות, סגר מאחוריהם גדר והוציא אותם – להלכה ולמעשה – אל מחוץ לחוק.

אריה אלדד: חברי הכנסת, גם אלה שעקירת המתיישבים וגירושם הם פסגת חלומותיהם צריכים לפקוח עיניים ולראות מי נושא היום את דגלם.

אריה אלדד: מחר בבוקר, כשיתעוררו בדיקטטורה מושחתת עד היסוד, שלא יגלגלו עיניים.

אריה אלדד: התירוץ שבסך הכול התכוונו לעזור לראש הממשלה לחזור לגבולות 1967 לא יעמוד להם.

אריה אלדד: כל מי שמוחא כפיים לדוח-ששון ולאריאל שרון, שהזמין את הפארסה הזאת, יזכור את מי הוא ממליך – שליט מושחת ברמה האישית, מנהיג מושחת ציבורית, מלך שאינו מקבל עליו אחריות ממלכתית – וידע שפרצופו יהיה כפרצופו של שרון.

אריה אלדד: תודה רבה.

חמי דורון: תודה רבה לחבר הכנסת אלדד.

חמי דורון: חברת הכנסת גילה פינקלשטיין, בבקשה.

חמי דורון: אחריה – חבר הכנסת חיים אורון.

גילה פינקלשטיין: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הופעתו של דוח המאחזים בעיצומם של ימים טרופים אלה תמוהה בעיני.

גילה פינקלשטיין: זה בעצם מעלה חשד כבד של מניפולציה מרושעת.

גילה פינקלשטיין: הימים הללו, ימי עקירת חבל ארץ על יושביו, ימי מאבק אידיאולוגי חוצה עם, ימים של סתימת פיות והקמת יחידות לדיכוי המרדה והסתה לכאורה - דווקא בימים אלו, שבהם עומדת ישראל לפני אחד המהלכים המכריעים מאז קומה, דווקא בימים אלו, שהיציבות החברתית מעורערת וחלשה, דווקא עכשיו דאג מאן דהוא לפרסום דוח כל כך מורכב וכה טעון, שפורץ לחלל הציבורי ומגדיל את המהומה ואת הסערה.

גילה פינקלשטיין: אין לי ספק שלא מדובר על מועד אקראי.

גילה פינקלשטיין: הדוח פורסם במתכונת הזאת ובמועד הזה מפני שהוא משרת מניפולציה או מקדם מערכת אינטרסים מסוימת.

גילה פינקלשטיין: הדוח הוא כלי עקיף ואולי ישיר להשגתם.

גילה פינקלשטיין: רבותי חברי הכנסת, אני בטוחה שאתם מבינים את כוונתי.

גילה פינקלשטיין: לדוח המאחזים יש תפקיד מכריע ביותר ביישום תוכנית ההתנתקות, ויותר מכך, בתוכניותיו העתידיות של ראש הממשלה.

גילה פינקלשטיין: ברור לי שראש הממשלה אינו מסתפק ברצועת-עזה.

גילה פינקלשטיין: הוא אינו רואה בה סיום התהליך המדיני, ואם היה מתייחס לכך באופן שכזה, אזי היה מוציאן אל הפועל בדרך חלקה הרבה יותר.

גילה פינקלשטיין: לראש הממשלה יש כוונה אמיתית להמשיך את התהליך ביהודה ושומרון.

גילה פינקלשטיין: היעד הבא שלו הוא עקירת יישובים נוספים במזרח.

גילה פינקלשטיין: דוח המאחזים הוא בעיני ניסיון ברור לשוות למפעל ההתיישבות ביהודה, שומרון ועזה תדמית שלילית, תדמית של פשע, של דריסת החוק, של גזלת אדמות וחמס קרקעות.

גילה פינקלשטיין: תדמית קשה שכזאת מטרתה כרסום ממשי באהדת אזרחי ישראל למתיישבי יש"ע ופגיעה בתמיכה במפעל ההתיישבותי שבנו במהלך שנים.

גילה פינקלשטיין: כדי ליצור דוח קיצוני ומתלהם עד כמה שניתן, בחר ראש הממשלה בפרקליטה הגברת טליה ששון, שאף היא לכאורה בורג קטן במערכת המשומנת.

גילה פינקלשטיין: יש לה חלק לא קטן ומגמתי בהשחרת המאחזים.

גילה פינקלשטיין: לא התפלאתי כלל שמסדר הנאשמים שמקים הדוח עובר מבעד משרדי הממשלה השונים, דרך הפקידים הזוטרים והניהוליים, ונעצר עצירה חדה בכניסה ללשכת ראש הממשלה, זה הידוע בעיקר בהכרזתו: רוצו לתפוס את הגבעות.

גילה פינקלשטיין: אני מכירה היטב את התסמונת הזאת – תסמונת הש"ג, וכמו במקרים רבים אחרים בחיי המדינה, היא פעלה גם כאן, וכבר החלו ההשעיות והחקירות, אבל נדמה שהצביעות בדוח הזה צורמת שבעתיים.

גילה פינקלשטיין: כיצד ייתכן שמי שזכה לכינוי "אבי ההתיישבות", אביהם של אין-ספור יישובים ביהודה, שומרון וחבל-עזה - כיצד ייתכן שדווקא שמו נפקד מרשימת האשמים?

גילה פינקלשטיין: התשובה, כאמור, ברורה.

גילה פינקלשטיין: דוח המאחזים הוא אחיזת עיניים.

גילה פינקלשטיין: באמצעותו מאחז ראש הממשלה את עיני הציבור כולו, במטרה להכשיר את השטח למהלכיו הבאים.

גילה פינקלשטיין: עצם הזמנת הדוח ואופן הטיפול בו מעלים את רף עזות המצח ומדיניות הצביעות של מדינת ישראל.

גילה פינקלשטיין: תודה.

חמי דורון: תודה רבה לחברת הכנסת פינקלשטיין.

חמי דורון: חבר הכנסת חיים אורון, אחריו - חבר הכנסת מאיר פרוש, ואחריו – חבר הכנסת איתן כבל.

חמי דורון: בכך ייתם הסדר של המציעים ונתחיל בדיון עם המתדיינים.

חמי דורון: אני רק רוצה לציין שהרשימה סגורה.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, ראינו עכשיו הופעה של חברת הכנסת גילה פינקלשטיין מהמפד"ל.

חיים אורון: המושג "קוזק נגזל" הוא צנוע קצת לתיאור התמונה הזאת.

חיים אורון: יש לה בעיה עם כל העולם.

חיים אורון: יש לה בעיה עם טליה ששון, יש לה בעיה עם מה שכתוב.

חיים אורון: אין לה בעיה אחת - עם העובדות.

חיים אורון: העובדות לא חשובות.

חיים אורון: לא רק שאין לה בעיה עם העובדות, גם אין לה בעיה שעד לפני שלושה חודשים אתם הייתם בתוך המכונה הזאת, אתם עשיתם את זה, מאוד התפארתם בכך.

חיים אורון: אני מודה, כמי שעוקב אחרי המתרחש בשטחים זה שנים - לא יחיד, יושבים פה עוד כמה אנשים שעסקו בזה לא מעט - לא הופתעתי.

חיים אורון: באיזה מובן לא הופתעתי?

חיים אורון: אני לא יכול לומר שידעתי כל פרט בכל סעיף בכל מאחז - אבל זה ש-70% מהמאחזים, על-פי השקפתה, על-פי העובדות שלה, הם על קרקע פרטית.

חיים אורון: איזה עובדות?

חיים אורון: מה צריך לברר?

חיים אורון: מה לא ברור פה?

חיים אורון: יש טענה אחת שבה אני מאוד מסכים עם חברת הכנסת פינקלשטיין: אבי אבות הטומאה הזאת הוא ראש הממשלה הנוכחי.

חיים אורון: אבל אתם, כל זמן שהוא עסק בטומאה הזאת, תמכתם בו.

חיים אורון: מתי התעוררתם?

חיים אורון: כאשר פתאום הוא שינה את דעתו.

חיים אורון: אגב, אני לא בטוח שהוא שינה את דעתו.

חיים אורון: אני בכלל לא בטוח שהוא שינה את דעתו.

חיים אורון: קראתי הבוקר שמדינת ישראל הולכת למלא את השטח בין ירושלים ומעלה-אדומים, מה שנקרא 1E, וחוסמת את האופציה של קיומה של מדינה פלסטינית.

חיים אורון: מבחינתי זה אומר ששום דבר לא השתנה.

חיים אורון: אבל מה שקשור בדוח המאחזים - סליחה, זה התחיל עם 21 המאחזים שאותם חייבים לבוש, או עם 105 מאחזים שאותם מתארת טליה ששון?

חיים אורון: זה התחיל בקדום.

חיים אורון: זה התחיל במלון "פארק" בחברון.

חיים אורון: זה התחיל בסבסטיה.

חיים אורון: דברי הימים של העת הזאת, אדוני השר שטרית, ואתה יודע את זה, כך נכתבו.

חיים אורון: כאילו ממשיכים את "חומה ומגדל", כאילו ממשיכים את חניתה, כאילו ממשיכים את תל-עמל, רק בהבדל אחד – את מקומם של הבריטים תפסו ממשלות ישראל לדורותיהן, כשתמיד בתוך הממשלות, אגב, קצת כמו בתקופת הבריטים, היה מי ששיתף פעולה.

חיים אורון: והראשון בהם שר החקלאות, שר התשתיות, שר השיכון, ראש הממשלה - זה אותו אדם עצמו.

חיים אורון: הוא היה מאוד גאה במה שהוא עשה.

חיים אורון: האמינו לי, קריצת העין הפכה כמעט לרפקלס מותנה.

חיים אורון: בלי קריצת העין הזאת – "בסדר בסדר".

חיים אורון: אדוני השר שטרית, ישבת אתי בוועדת הכספים לפני חודשיים, כשפתאום קיבלנו את חוק פינוי-פיצוי.

חיים אורון: בא משרד המשפטים ואמר, בהרבה מקומות הופיעה המלה "כדין": מי שבנה כדין, מי שתכנן כדין.

חיים אורון: אמרתי לשר שטרית: אדוני השר, מה כדין?

חיים אורון: באו המתנחלים ואמרו: מה כדין?

חיים אורון: מה אתה מדבר?

חיים אורון: היה מותר 70% – הסתדרנו עם 100% בנייה.

חיים אורון: היה מותר שתי קומות – אפשר ארבע קומות, המת"ק אישר.

חיים אורון: נכון, אדוני השר?

מאיר שטרית: אני תבעתי שיהיו כדין.

חיים אורון: אתה תבעת שיהיו כדין, אבל אחרי שגמרת לתבוע - - - אה, עכשיו תבעת שיהיו כדין.

חיים אורון: שם התהפכו היוצרות: הוא תבע שיהיה כדין, ואני אמרתי: תגידו, מתי רימיתם אותי?

חיים אורון: עכשיו כשאתם רוצים כדין, או כשהבאתי פעם קלסר עם שאילתות, עניתם לי: מה אתם רוצה?

חיים אורון: הכול מתנהל בסדר, העברנו כספים כדין.

מאיר שטרית: עד דלא ידע.

חיים אורון: כולם היו כל הזמן בהנג-אובר, לא ידעו.

חיים אורון: אם הנושא לא היה כל כך כואב וכל כך קשה, ואם הייתי בטוח שהוא מסתיים עכשיו - והוא לא הסתיים, כי אני אומר לך, אדוני השר, המכונה קיימת.

חיים אורון: יכול להיות שמישהו עכשיו מייבש את הדלק ולא נותן מספיק דלק.

חיים אורון: יכול להיות שמישהו מחזיק את המפתח חזק מדי.

חיים אורון: אני לא סומך עליו.

חיים אורון: הוא בבוקר אחד יכול להניע את המנוע מחדש, ואותה מכונה של עצימת עיניים ויד לוחצת יד תתחיל לנוע מחדש – במזרח-ירושלים ובגבעה א' ובגבעה ב'.

חיים אורון: לכן חובה ליישם את דוח טליה ששון.

חיים אורון: חובה, אדוני השר, להקים ועדת חקירה ממלכתית, שגם תוכל לקבוע מי אחראי, ומי שאחראי ייתן את הדין.

חמי דורון: תודה רבה לחבר הכנסת אורון.

חמי דורון: חבר הכנסת מאיר פרוש, ואחריו – חבר הכנסת איתן כבל.

חמי דורון: אחריו - הראשון במתדיינים, חבר הכנסת רן כהן, ואחריו - חבר הכנסת אורי אריאל.

מאיר פרוש: אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, רבים בעם רואים בדוח עורכת-הדין ששון כתב פלסתר.

מאיר פרוש: מדובר כידוע בפרקליטה שלאורך שנים ניסתה לעכב, למנוע הקמת יישובים, ובעיקר הרחבתם, שלדעתה הקרקעות המדינה ביש"ע רובן אדמות גזולות; פרקליטה שניסתה במשך שנים לקלקל את תנופת הבנייה.

מאיר פרוש: אך, ברוך השם, משרדי הממשלה המשיכו בעוז את יישוב ארץ-ישראל, ופרקליטה זו התמלאה כולה כעס ומרירות על המתיישבים ועל מפעלם החלוצי המפואר.

מאיר פרוש: לכן בעיני זה כתב פלסתר, ואין לו תואר אחר.

מאיר פרוש: הנה ראש הממשלה, שיודע במי מדובר, דווקא הוא ממנה אותה להכין דוח על המאחזים.

מאיר פרוש: ונשאלת השאלה: האם הזמנת הדוח הזה היא חלק ממסע הדה-לגיטימציה של ראש הממשלה נגד מפעל ההתיישבות?

מאיר פרוש: האם הדוח הזה הוא חלק ממסע ההסתה המתנהל נגד מתיישבים, בונים ויוצרים?

מאיר פרוש: האם זה חלק ממסע השיסוי נגד יהודים נאמני ארץ-ישראל?

מאיר פרוש: אדוני היושב-ראש, אני רוצה דווקא ללמד סניגוריה על ראש הממשלה ועל הדוח הזה.

מאיר פרוש: השבוע, כידוע, נחוג את חג הפורים.

מאיר פרוש: במשך הדורות התפתחו פולקלור ומנהגים להרבות שמחת חיים בפורים, להרבות חדוות חיים, להרבות הומור.

מאיר פרוש: בפורים שותים ומתחפשים עד דלא ידע.

מאיר פרוש: מסכות ותחפושות, הצגות פורים, הנקראות גם "פורים שפיל", נועדו לבדר ולשמח את הלבבות.

מאיר פרוש: אם כן, ייתכן מאוד, אדוני השר, שדוח-ששון הוא בעצם "פורים שפיל".

מאיר פרוש: זה "פורים שפיל", כי הרי נוהל ושיטת ההקמה של היישובים, ואחר כך המאחזים, היו ידועים לכולם, ובראשם ראש הממשלה, לפחות בחלק מהתקופות, דרך שר הביטחון, דרך שרים, דרך מנכ"לי משרדים, דרך המינהל האזרחי, ומי לא.

מאיר פרוש: זהו "פורים שפיל", אדוני השר, כי כולם שיתפו פעולה והשתתפו בבניית ההתיישבות הזאת וביצירתה.

מאיר פרוש: הדוח הזה, אדוני היושב-ראש, הוא "פורים שפיל", ולא במקרה הוא נקרא דוח-ששון, כדי להרבות ששון ושמחה בחג הפורים.

מאיר פרוש: "פורים שפיל", כי אין דבר כזה "מאחזים בלתי חוקיים"; מקסימום מאחזים בלתי מאושרים, כלומר מאחזים שעדיין לא אושרו פורמלית מטעם הממשלה.

מאיר פרוש: אבל לדבר על ההתיישבות היהודית בארץ-ישראל במונחים של "בלתי חוקיים" זה פשוט, חבר הכנסת פריצקי, "פורים שפיל", בדיחה ותו לא, מהתלה כדי להצחיק אותנו, כדי להרבות ששון בישראל.

מאיר פרוש: ונהפוך הוא.

יוסף יצחק פריצקי: לא מאושרים - - -

חמי דורון: חבר הכנסת פריצקי, אתה רשום לדיון.

מאיר פרוש: כי אם זה לא "פורים שפיל", כלומר לא מהתלה לכבוד חג הפורים, ואם באמת מתייחסים לדוח הזה ברצינות, מחר יהיה חלילה דוח-ששון 2, שידבר גם נגד הזכות של ישראל בכלל להתקיים מעבר לקווי תוכנית החלוקה של 1947.

מאיר פרוש: לכן, אל תיקחו את הדוח הזה ברצינות, אלא כבדיחה, כמשהו הומוריסטי.

מאיר פרוש: תחייכו, תצחקו, דוח-ששון כדי להרבות ששון.

מאיר פרוש: וביום הזה דווקא נחזק את ידי המתיישבים ונברך אותם.

מאיר פרוש: נברך אותם בברכה שעם ישראל קרא לפני ימים מספר, בסיום ספר שמות: "חזק חזק ונתחזק".

חמי דורון: תודה רבה לחבר הכנסת פרוש.

רן כהן: לקחת דוח כזה ולעשות חוכא ואטלולא - - -

חמי דורון: חבר הכנסת איתן כבל, בבקשה.

מאיר פרוש: "פורים שפיל".

חמי דורון: חבר הכנסת כבל, חמש דקות לרשותך.

חמי דורון: אתה ראשון המציעים.

יוסף יצחק פריצקי: - - -

חמי דורון: חבר הכנסת פריצקי, אתה מפריע לחבר הכנסת כבל.

איתן כבל: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אדוני השר, הקשבתי לדבריו של חבר הכנסת פרוש, ואני באמת מצטער לומר לך, מה זה להגיד "פורים שפיל" על דוח שנאמר בו בצורה מפורשת שנעשו מעשים בלתי חוקיים?

איתן כבל: אתה יכול לא לקבל את העובדה שכדי להתיישב – גם בשטחים – נדרשים אישורים, אבל במעשיך מה בעצם אתה אומר?

איתן כבל: מה ההבדל בעצם בין אדם שבונה בנייה בלתי חוקית – ואתה היית שר הבינוי והשיכון?

רן כהן: זה קרה אצלו.

איתן כבל: נכון.

איתן כבל: אבל בעצם אין הבדל.

איתן כבל: אין שום הבדל.

איתן כבל: מאיזו סמכות אנחנו מחליטים?

איתן כבל: אנחנו פה בית-המחוקקים, וחברי הכנסת שהיו שרים וסגני שרים עומדים פה ונותנים לגיטימציה לעבירה על החוק, ולא משנה באיזו ממשלה מדובר.

איתן כבל: בעצם מה שקרה כאן הוא עבירה על החוק, בלא שום קשר לעמדה פוליטית או לתפיסה פוליטית.

איתן כבל: לגופו של עניין: אנחנו היום חלק מממשלת האחדות.

איתן כבל: יצא דוח טליה ששון, ואני מקווה מאוד שחברינו, השרים מטעם מפלגת העבודה, השלושה שהם חלק מוועדת השרים, יתמודדו בצורה אמיתית וכנה עם הדוח הזה.

איתן כבל: אני גם מקווה מאוד שההתייחסות של היועץ המשפטי, שנדמה לי שעורכת-הדין ששון היתה המשנה שלו, תהיה עניינית ואמיתית, והוא לא ייתן לממשלה, דרך ועדת השרים, לקבור את מה שנכתב שם.

איתן כבל: מי שעובר על החוק צריך להיענש, ולא חשוב מה שמו או לאיזו מפלגה הוא משתייך.

איתן כבל: מי שהיה שותף לפעולות שנעשו, ובמידה שיתברר שהיתה כאן עבירה על החוק, יצטרך לשלם.

בנימין אלון: אומרים שהסיעה שלך הגיעה להסכם שלפיו מוותרים בעניין המאחזים.

איתן כבל: בסדר.

איתן כבל: זה "פורים שפיל" לחבר הכנסת פרוש.

איתן כבל: "פורים שפיל".

מאיר פרוש: מה היה?

איתן כבל: לא היה.

איתן כבל: אני מניח שהוא יקרא ב"דברי הכנסת".

איתן כבל: אין בינינו שום הסכם, לא יהיה הסכם, לא יכול להיות הסכם, ואנחנו לא יכולים לתת את ידנו לשום הסכם שמשמעותו מתן הכשר לעבירות על החוק.

איתן כבל: בפירוש לא.

איתן כבל: מיישבים את ארץ-ישראל – ואנחנו מכירים, באמת זה פשוט לא ייאמן, האופן שבו הוקמו מאחזים, הוקמו התנחלויות, הוקמו יישובים – כשבמידה רבה היום אנחנו מנסים בדרך לא דרך להוציא את הערמונים מהאש, כשאתם במו-ידיכם פעלתם לגרום לכך שלא יהיה כל סיכוי להגיע למצב של שלום באזור הזה.

חמי דורון: מי זה "אתם"?

איתן כבל: אני מתכוון לימין.

איתן כבל: ראש הממשלה.

איתן כבל: לא אני.

חמי דורון: על-פי הדוח של הגברת ששון, גם ממשלות העבודה גרמו - - -

איתן כבל: אדוני היושב-ראש, אני לא יודע על-פי איזה דוח.

איתן כבל: הכול כתוב בדוח.

איתן כבל: מבחינתי לא משנה איזו מפלגה, מי עמד, מי היה שר הביטחון באותה תקופה, מי היה ראש הממשלה באותה תקופה.

יוסף יצחק פריצקי: אהוד ברק.

איתן כבל: הדברים צריכים להיות מטופלים בדיוק בהתאם לחוק, ולא משנה מה שמו של אותו אדם.

איתן כבל: אבל, חבר הכנסת פריצקי, עם כל הכבוד, בימים של "פורים שפיל" להפוך את הקערה על פיה ולחשוב שמפלגת העבודה, עם כל הכבוד, אחראית להקמתם של המאחזים הבלתי-חוקיים?

איתן כבל: בוא לא נתבלבל.

איתן כבל: הרוב המכריע של המאחזים הבלתי-חוקיים הוקמו מטעם ממשלת הליכוד, בידי אריאל שרון וגם בקריצת עין שלו.

איתן כבל: אלה הדברים.

איתן כבל: לסיום, אני מקווה מאוד, אדוני השר, שהממשלה הזאת באמת לא תכניס את הדוח לבוידעם, וחברינו בממשלה לא ייתנו יד לזה.

איתן כבל: תודה.

חמי דורון: תודה רבה לחבר הכנסת כבל.

חמי דורון: חבל שאתה שוכח, שרק לפני זמן לא ארוך שר הביטחון היה דווקא פואד בן-אליעזר, מהמפלגה שלך.

איתן כבל: את כל המאחזים הקימו בתקופתו?

חמי דורון: לא, לא, זה בסדר.

דני יתום: אז למה האופוזיציה אומרת שהוא לא עשה כלום בהיותו שר הביטחון?

חמי דורון: זו שאלה טובה מאוד.

חמי דורון: זו שאלה מעניינת, חבר הכנסת יתום.

חמי דורון: חבר הכנסת רן כהן, אתה ראשון המתדיינים.

חמי דורון: אתה מקבל שלוש דקות.

חמי דורון: אין לי ספק שאתה יכול לדבר שבועיים, אבל תסתפק בשלוש דקות.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברות וחברי הכנסת, למה ממשלה בישראל – ממשלות בישראל, גם הליכוד, בעיקר הליכוד, וגם העבודה – למה ממשלות היו צריכות בעצם לרמות את עצמן ולבנות מאחזים בלתי חוקיים, חבר הכנסת פרוש, אנטי-חוקיים, להגניב תקציבים, לעשות בחשכת הלילה, בהונאות, בתרמיות, את כל המעשים האלה?

רן כהן: הרי שלטון היה יכול להעביר את הדברים בדרך הראשית.

רן כהן: יש חוק, יש משרדי ממשלה, יש החלטות ממשלה - למה היה צריך לעשות את זה?

רן כהן: כי הממשלה לא רצתה לומר את האמת לעם.

רן כהן: זאת הבעיה.

רן כהן: כי רציתם לרמות את העם, גם אתה, כשהיית סגן שר הבינוי והשיכון והיית ממונה על המשרד הזה.

רן כהן: זה מה שרציתם, להגניב את הדברים האלה, להעביר תקציבים לא ביושר, לבנות בתים לא ביושר, לסלול כבישים לא ביושר, להעלות אנשים למקומות שבהם עולים לא ביושר, להפקיע קרקעות לא ביושר.

רן כהן: זה מה שרצו לעשות, ומכאן כל החטא.

רן כהן: אז מה אתה מלין על טליה ששון?

רן כהן: היא הכינה דוח, זו הצהרה פוליטית?

רן כהן: היא הכינה דוח על מה שהיה בפועל.

רן כהן: דרך אגב, עזוב את טליה ששון, לך לדוח מבקר המדינה 54ב, תראה את הדוח של המבקר.

רן כהן: על כל יישוב בלתי חוקי כזה כתוב מה עבר ומה לא עבר.

רן כהן: רובם הגדול לא עברו שום אישור, אלא בהונאה, בתרמית, בגזלה.

רן כהן: זה מה שנעשה, על מה אתם מדברים.

רן כהן: לא רק זה, וזה אולי הדבר המחריד ביותר, בעצם הפשע הזה היה משותף להרבה מאוד משרדי ממשלה.

יוסף יצחק פריצקי: גם משרד התעשייה והמסחר נכשל בזה.

רן כהן: גם משרד התעשייה והמסחר, אל תדאג, לא בתקופתי.

רן כהן: בשבוע הראשון לכהונתי הפסקתי את הזרמת התקציבים.

רן כהן: למה פרוש כועס?

רן כהן: בגלל זה.

רן כהן: אני הפסקתי את זה.

רן כהן: לדאבוני הרב, לפני זה היה וגם אחרי זה היה.

רן כהן: מי עוד היה שותף - משרד הביטחון, צה"ל, המינהל האזרחי, המשטרה, משרד התשתיות, משרד החינוך, התמ"ס, האוצר כמובן, משרדי השיכון והדתות.

רן כהן: כל אלה היו שותפים.

רן כהן: דרך אגב, בראשם עמד, וזה לא נמצא בדוח טליה ששון, משרד ראש הממשלה.

רן כהן: הוא עצמו היה אבי אבות החטא, בלעדיו לא היה מוקם כלום.

רן כהן: לכן, רבותי, פה מדובר בפשע נגד העם בישראל.

רן כהן: אני רוצה לומר בעניין הזה רק שני דברים.

רן כהן: האחד, מה שנבנה בחטא צריך להיות מפורק ביושר, בהגינות, באומץ, אבל קצת גם בבושה, לא בהרמת היד הזאת של המתנחלים הקיצוניים שמאיימים עם האקדח על הרקה של מדינת ישראל.

רן כהן: דבר שני, אדוני השר, הדוח הזה לא יכול להיקבר באיזו ועדה של הממשלה.

רן כהן: הדוח הזה מחייב פעולה ממשית, אסור שזה יתמסמס.

רן כהן: צריך ליישם את כל המלצות הדוח, לנקוט צעדים משפטיים נגד כל מי שידו במעל הזה, בלי כל חשש.

רן כהן: אני גם דורש להשעות מייד את כל העובדים המוזכרים בדוח שפעלו נגד הממשלה ונגד החוק.

רן כהן: דבר אחרון, אדוני היושב-ראש, אני רואה בחומרה את העובדה שגופים כמו משרד השיכון והמינהל האזרחי לא העבירו לטליה ששון את כל המידע שהיא ביקשה.

רן כהן: אני דורש שהם יעבירו את כל החומר הזה למבקר המדינה, כדי שיוציא את השלמת הדוח.

רן כהן: תודה רבה.

רן כהן: אני מודה לך על הסבלנות.

חמי דורון: תודה רבה לחבר הכנסת רן כהן.

חמי דורון: חבר הכנסת אורי אריאל - אינו נוכח.

חמי דורון: חבר הכנסת בני אלון, בבקשה.

חמי דורון: אחריו - חבר הכנסת דני יתום, ואחריו - חבר הכנסת עסאם מח'ול.

בנימין אלון: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מצר על תסמונת הש"ג שחבר הכנסת רן כהן לוקה בה.

בנימין אלון: הוא הולך לפקידים.

בנימין אלון: הם ידעו בדיוק מי הבוס - הבוס הוא ראש הממשלה.

בנימין אלון: הם ידעו שהם ממלאים את רצונו של ראש הממשלה.

בנימין אלון: אני לא חושב שהם רצו לרמות את העם, כי העם הוריד אתכם לשישה מנדטים.

בנימין אלון: הם רצו שאמריקה לא תתערב, כל מיני דברים כאלה.

רן כהן: אתם 40 מנדטים?

בנימין אלון: העם לא מצביע לכם.

בנימין אלון: הם לא הרגישו כך.

בנימין אלון: בהמשך לקריאתך, אני הייתי קורא ליועץ המשפטי לממשלה, ליס-מני מזוז.

בנימין אלון: נו, נראה אותך, אתה כזה חזק - ראיתי 20 שנה למי שמפגין, ועוד כל מיני דברים חזקים שהוא מגלה בהם נחישות.

בנימין אלון: תהיה גיבור על ראש הממשלה, תסיק מסקנות מהדוח הזה ותגיד לראש הממשלה שהוא לא יכול להמשיך.

בנימין אלון: נראה אותך.

בנימין אלון: אני מבין שהשתכנעת, אדוני מני מזוז, שהבן ידע – אתם מדברים על פורים, אז כמו שאנחנו שרים עד דלא ידע, שהבן שר: אבא, אבא לא ידע – והאבא לא ידע.

בנימין אלון: כלומר, הבן הצליח בכוחו המאגי לגייס 6 מיליוני שקלים רק בגלל עיניו היפות.

בנימין אלון: אבא לא צלצל להגיד תודה, אבל לא ידע מי תרם, אבא לא דיבר עם התורמים.

בנימין אלון: לך תספר סיפורים כאלה למישהו אחר - וסגרת את התיק.

רן כהן: ואתם לא שיתפתם פעולה עם אבא?

בנימין אלון: והיועץ המשפטי הגיבור הגדול הזה, בפרשת סיריל קרן הרי הוא יודע שסיריל קרן הוא פושט רגל שאין לו אגורה שחוקה מעצמו ושמי שעומד שם הוא באוסטריה - - -

אילן שלגי: החקירה טרם הסתיימה.

בנימין אלון: נכון, והחקירה לא נגמרה, ומי שעומד שם הוא מרטין שלאף.

בנימין אלון: איך איש לא קם פה במרצ, אני ממש מתפלא, או אפילו במפלגות אחרות.

בנימין אלון: לפני שבוע, בעמודים ראשונים, אומרים לנו שהצבא לא מגיע להבנה עם הרשות הפלסטינית לגבי יריחו, אז וייסגלס הגיע אתם להבנה, כשרשמית וייסגלס הוא עורך-הדין של הקזינו ביריחו, וברור שהוא רוצה שיריחו תיפתח, אבל איש לא פוצה פה ומצפצף.

בנימין אלון: אנחנו יורדים פה לרמה של מדינת עולם שלישי, ברמה הכי מנוונת.

בנימין אלון: יושב יס-מני, שתפקידו לדאוג לטוהר השלטון ולגלות נחישות, והוא מתפקד בצורה של "יס-מן" ממש מביישת.

בנימין אלון: אדרבה, קח את דוח טליה ששון, לך לא לש"ג אלא לבעל הבית, ותגיד לו: הולכת שולל את הציבור ובנית במיליארדים, לא רק מאחזים אלא התנחלויות.

בנימין אלון: רבת עם עמרם מצנע כשהוא דיבר על נצרים ואמרת לו שנצרים היא הנמל הימי ואוי ואבוי מה יקרה לנו.

בנימין אלון: תשאלו את עמרם מצנע מה הוא אמר לו, המועמד לראשות הממשלה.

בנימין אלון: זכותו של ראש הממשלה לשנות את דעתו, אבל הוא לא אדם פרטי.

בנימין אלון: אי-אפשר להוליך שולל ציבור שלם, רק שלשמאל זה נוח שיש מישהו שמאוד שנאו ועושה להם את המלאכה.

בנימין אלון: וכשזה נוח להם, אין מוסר, אין יושר, גם אין תקציב חברתי.

בנימין אלון: אין כלום, רק לראות יהודים עוקרים יהודים.

בנימין אלון: ולא תצליחו לראות את זה, בעזרת השם יתברך.

חמי דורון: תודה רבה לחבר הכנסת בני אלון.

חמי דורון: חבר הכנסת דני יתום, אחריו - חבר הכנסת עסאם מח'ול, ואחריו - חבר הכנסת אחמד טיבי.

רן כהן: אני רק רוצה לראות יהודים חוזרים הביתה, לבית הזה, למדינת ישראל.

דני יתום: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, כנסת נכבדה, דוח טליה ששון לא גורם לי לששון ולא לשמחה, אלא גורם לתחושה של מועקה, תחושה של עצב ודאגה רבה.

דני יתום: אני, כמו רבים אחרים, לא נזקקתי לדוח טליה ששון כדי לדעת שהמעשים הללו נעשו במשך שנים ארוכות בחשכת הלילה, מתחת לשטיח.

דני יתום: אבל לא ידעתי כמה האפלה היתה סמיכה, לא ידעתי עד כמה הפעילות היתה בלתי חוקית.

דני יתום: אני זוכר שבתקופה שבה הייתי אלוף פיקוד המרכז, במשך כמעט שנתיים וחצי, לא פעם ולא פעמיים, בחשכת הלילה, הייתי צריך להשקיע כוחות שירדפו אחרי מתנחלים על מנת לעצור אותם מלעלות על גבעות, שם אסור היה להקים יישוב.

דני יתום: אני זוכר שבתקופתו של יצחק רבין זיכרונו לברכה היה אסור להעביר קרוון בלי אישורו של ראש הממשלה.

דני יתום: הסיבה לכך היתה שהמתנחלים ניסו להקים התיישבות על כל גבעה, מתחת לכל עץ, כאשר ברוב המקרים הדבר הזה היה בלתי חוקי.

דני יתום: אין דבר כזה מאחז לא מאושר, חבר הכנסת פריצקי, יש דבר כזה שנקרא מאחז לא חוקי, מכיוון שמרגע שהרשויות לא אישרו את המאחז ובאחד השלבים לא ניתן האישור, הוא הופך מחוקי לבלתי חוקי.

דני יתום: הוא מעולם לא מגיע למעמד של חוקי, הוא היה בלתי חוקי.

יוסף יצחק פריצקי: אז איך הוא קיבל את כל השירותים?

דני יתום: הוא קיבל את כל השירותים באופן שלא היה צריך לקבל אותם.

יוסף יצחק פריצקי: מישהו חתם על זה - - -

דני יתום: אני רוצה להזכיר לך שהדרך היתה - היו שני ערוצים, ערוץ אחד היה הלבנת המאחזים, כמו שמנסים היום להלבין כספים בבנק הפועלים, הלבנת המאחזים בדיעבד; והדרך השנייה היתה לספק את השירותים החיוניים למאחזים בלתי חוקיים, אף שהם היו ידועים כבלתי חוקיים, כתוצאה מיוזמות ומפעילויות של שרים בממשלה ומנכ"לים של משרדי ממשלה, בלי שהדבר הזה קיבל גושפנקה.

עסאם מח'ול: בהעלמת עין.

דני יתום: בעצימת עין, בקריצת עין, בסיבוב הגב וכיוצא באלה הדברים.

דני יתום: ובכלל, הטענה שנשמעת היום מפי חלק מהשרים, וגם מפיו של ראש הממשלה, כאילו הוא לא ידע, היא טענה מצוצה מהאצבע.

דני יתום: לא יכול להיות שראש הממשלה - בואו נאמר את האמת, אני בעד ההתנתקות, אבל אני לא בעד הכשרת כל שרץ.

דני יתום: לא יכול להיות ששרים שטוענים שלא ידעו, כי יועציהם הבכירים עשו זאת בהסתר, לא ידעו, ולא יכול להיות שראש ממשלה, שטוען שלא ידע, כי מי מאנשיו עשה זאת בהסתר ולא דיווח לו, לרבות כאשר זה מנכ"ל משרדו - לא יכול להיות שלא ידע.

דני יתום: אני מקווה מאוד שהמשך הטיפול בדוח יעשה את הדברים הבאים: אחד, אדוני היושב-ראש, צריך לעקור לאלתר, לא להמתין בכלל, את כל אותם מאחזים הנקובים כמאחזים לא חוקיים.

דני יתום: מכיוון שאנחנו פה, בכך שאנחנו איננו דורשים זאת, מכשירים בעצמנו את המאחזים ועוזרים להלבין אותם.

דני יתום: והדבר השני, צריך להמשיך בחקירה ובבדיקה, וכל מי שפעל שלא בסמכות ושלא ברשות, צריך לתת הסברים ולעמוד לדין.

צבי הנדל: לרבות ראש הממשלה.

חמי דורון: תודה רבה לחבר הכנסת יתום.

חמי דורון: חבר הכנסת עסאם מח'ול, בבקשה.

חמי דורון: אחריו - חבר הכנסת אחמד טיבי.

חמי דורון: שלוש דקות לרשותך.

עסאם מח'ול: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אדוני השר שטרית, איך אומרים, "חאמיהא חראמיהא" - השומר בכבודו ובעצמו הוא הגנב, והוא הפורץ, וזה מה שקרה עם דוח המאחזים.

עסאם מח'ול: מדברים על מאחזים בלתי חוקיים, אדוני היושב-ראש.

עסאם מח'ול: מה זאת אומרת מאחזים בלתי חוקיים?

עסאם מח'ול: כאילו שיש מאחזים חוקיים.

עסאם מח'ול: אני אומר שאין חיה כזאת, אין מאחזים חוקיים, אין התנחלויות חוקיות, ולכן יש התנחלויות שהן בהחלטות ממשלה ויש מאחזים שהם בהחלטת ממשלה, ויש בגלוי ויש בהחלטות ממשלה בסתר.

עסאם מח'ול: אני חושב שמה שקורה כאן הוא דבר שהיה מבייש כל ממשלה שמכבדת את עצמה.

עסאם מח'ול: אני מניח שבעולם נאור, ממשלה שמביאים בפניה דוח כזה, שנוגע גם לראש הממשלה היושב בראשות הממשלה, היתה לוקחת את עצמה ומתפטרת ומקימה ועדת חקירה שתחקור את הפשע הזה, המתמשך, שמי ששילם את המחיר שלו בצורה כפולה ומכופלת זה קודם כול העם הפלסטיני, אבל גם העם בישראל, גם הציבור הרחב בישראל, ששילם בבריאותו, ששילם ברמת חייו עבור המאחזים האלה, עבור העבריינות הזאת, עבור קשר השתיקה שהיה בממשלות ישראל לדורותיהן.

עסאם מח'ול: אני חושב שהמסקנה היחידה שצריכה להיות מובאת כאן היום היא קודם כול ליישם את דוח-ששון במלואו, אבל גם להקים ועדת חקירה שתטיל אחריות אישית על כל מי שהוזכר ועל כל מי שידו בצלחת המורעלת הזאת של מאחזים ואחיזת עיניים, מאחזים שהם בסופו של דבר - שיתוף הפעולה הזה בין הממשלה לבין המתנחלים לדבר עבירה ולדבר פשע מדיני, הייתי אומר, הוא לא שונה מממשלה שהיתה שותפה, שריה היו שותפים לפעילותו של ארגון פשע מאורגן.

עסאם מח'ול: אני חושב שברמה החברתית - זה לא שונה ברמה המדינית ממה שהיה במקרה הזה.

עסאם מח'ול: ולכן, אם לא מתייחסים בחומרה הזאת לדוח-ששון, אם לא מתייחסים בחומרה הזאת למה שעשו ועוללו ממשלות ישראל במשך השנים, אנחנו מחטיאים את המטרה.

עסאם מח'ול: אדוני היושב-ראש, אנחנו עמדנו מעל הבמה הזאת פעם אחרי פעם בלי שהיה בידינו דוח-ששון, והצבענו על האשמים, וכולם אמרו שאנחנו מוציאים את דיבתה של ממשלת ישראל.

עסאם מח'ול: הגיע הזמן שמי שהסתיר ומי שפשע ישלם את המחיר, וזה הדבר המינימלי שיכולים להביא היום בהתייחסות לדוח-ששון.

חמי דורון: תודה רבה לחבר הכנסת עסאם מח'ול.

חמי דורון: חבר הכנסת אחמד טיבי - לא נמצא.

חמי דורון: חבר הכנסת אילן שלגי, אחריו - חבר הכנסת עזמי בשארה, אחריו - חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, ואחריו - חבר הכנסת איוב קרא.

אילן שלגי: אדוני היושב-ראש, חברת הכנסת וסגנית השר וחברי הכנסת, אני מבקש לומר לקודמי, חבר הכנסת מח'ול, אני מבטיח לך, לקווי 1967 לא נשוב; זה אני אומר לך לפני שאני הולך פה לכעוס על הליכוד וגם על מפלגת העבודה.

אילן שלגי: יהיו מקומות שאנחנו נישאר בהם, ועל זה תהיה הסכמה לאומית והסכמה גם עם האמריקנים.

אילן שלגי: אני חושב שראוי שנאמר קודם כול שהשם מאחזים בלתי מורשים זה בלוף שהמציאה הממשלה.

עסאם מח'ול: - - -

חמי דורון: חבר הכנסת עסאם מח'ול, עכשיו סיימת שלוש דקות דיבור.

חמי דורון: אני מבקש, אל תנהל דיאלוג עם הדובר.

אילן שלגי: תשמע, חבר הכנסת מח'ול, הייתי נגדך עשר שניות, עכשיו כל יתר הזמן אני אהיה נגדם.

חמי דורון: חבר הכנסת שלגי, הזמן שאתה מנהל דיאלוג לא ייספר לך, אז על חשבונך.

אילן שלגי: המאחזים הבלתי-מורשים, כביכול, זה ממש אשכרה עבודה בעיניים.

אילן שלגי: איך אמרה עורכת-הדין ששון?

אילן שלגי: כולם מאחזים לא חוקיים.

אילן שלגי: אבל אני רוצה להגיד לחבר הכנסת יתום שדיבר פה קודם, ולחברי מפלגת העבודה, איפה כל העניין הזה התחיל, ולא מדובר על המאחזים הבלתי-חוקיים של השנים שחלפו מאז אוסלו.

אילן שלגי: העניין הזה התחיל בשנת 1974, ואני רוצה להקריא לכם מספרו של יצחק רבין המנוח, "פנקס שירות", עמודים 549-550, איך הוא התנגד להקמת התנחלויות בשומרון, ושימו לב מה הוא אומר על מר שמעון פרס, המשנה, שימי לב, סגנית המשנה: "ללב הגדה המערבית, המאוכלס בצפיפות על-ידי ערבים, אל לנו לדחוק מתיישבים יהודים.

אילן שלגי: התיישבות דרמטית כזאת יש בה מסממני הראווה וההתגרות בערבים ובארצות-הברית, ואין בה צורך והצדקה מבחינה ביטחונית" - הדברים נכונים מאוד גם היום.

אילן שלגי: ואז הוא מדבר על שר הביטחון: "עיקר הבעיה היא בגורמים בתוך מפלגת העבודה, בראשם עמד שר הביטחון פרס, שסייעו בעקיפין לאנשי 'גוש אמונים' וחיפשו את קרבתם".

אילן שלגי: ופה הוא מדבר על סוסים טרויאניים במפלגת העבודה, ואז הוא מדבר על "גוש אמונים": "ב'גוש אמונים' ראיתי תופעה חמורה ביותר - סרטן בגופה של הדמוקרטיה הישראלית.

אילן שלגי: נגד תפיסתם הבסיסית, הנוגדת את בסיסה הדמוקרטי של ישראל, היה הכרח להיאבק מאבק אידיאי, החושף את המשמעות האמיתית של עמדות הגוש בדרכי פעולתו" - והדברים נכונים מאוד גם בימים אלה, אני אומר לכם - "אין מאבק כזה יכול להתנהל אך ורק באמצעות צה"ל, ואין הוא יכול לעלות יפה כאשר מפלגת העבודה חצויה בגישתה כלפי אנשי הגוש ושר הביטחון מגדיר אותם כאידיאליסטים אמיתיים ותומך בהם בגלוי ובנסתר".

אילן שלגי: אני מבקש שנפסיק לרמות את עצמנו ואת כל העולם, ושיפסיק שר החוץ לשקר לקונדוליסה רייס ולומר לה: הורדנו עשרות מאחזים בלתי חוקיים.

אילן שלגי: שקר, אדוני שר החוץ.

אילן שלגי: איזה עשרות מאחזים הורדת?

אילן שלגי: ואת זה אתה אומר לפני שבועיים לשרת החוץ האמריקנית.

אילן שלגי: מה, היא לא יודעת שאתה עובד עליה?

אילן שלגי: ואת זה אתה הולך לומר בשמנו?

אילן שלגי: אתה גורם נזק למדינת ישראל.

אילן שלגי: אנחנו נצטרך להוריד את כל המאחזים הבלתי-חוקיים, ואני מתפלא מאוד על מפלגת העבודה השותפה בממשלה, ושריה ששותפים בוועדה שמונתה, שברור לגמרי שהם הולכים להוריד, אם בכלל, לכל היותר 21 מאחזים ולהכשיר את כל היתר.

אילן שלגי: תודה רבה, אדוני.

עסאם מח'ול: פעם אחת יש לך טיעון טוב, אז - - -

חמי דורון: תודה רבה לחבר הכנסת שלגי.

חמי דורון: חבר הכנסת עזמי בשארה - איננו נמצא.

חמי דורון: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, רבים הרימו גבה כשראו שהנאשם העיקרי יוזם חקירה בנושא ההאשמה נגדו.

ג'מאל זחאלקה: אפשר להוריד את הגבות אם יודעים מהן המטרות שעומדות מאחורי חקירה זו.

ג'מאל זחאלקה: יש מטרות פוליטיות מאחורי החקירה, והראשונה בהן היא לעשות חלוקה של ההתנחלויות לאלה שהן כאילו חוקיות ואלה שהן כאילו לא חוקיות; להפנות את הזרקורים כלפי מאחזים לא מורשים או לא חוקיים במקום כלפי מפעל ההתנחלות כולו.

ג'מאל זחאלקה: חוקי או לא חוקי זה על-פי הגדרת המדינה הכובשת, מדינת ישראל.

ג'מאל זחאלקה: על-פי הדין הבין-לאומי כל ההתנחלויות הן לא חוקיות.

ג'מאל זחאלקה: חוקי או לא חוקי, זה נושא שבית-משפט בישראל יכול לדון בו, וזה מתחם את האשמה באנשים מסוימים, במוסדות מסוימים.

ג'מאל זחאלקה: על-פי הדין הבין-לאומי, שחל על השטחים הכבושים, מדינת ישראל עצמה מפירה את החוק הבין-לאומי.

ג'מאל זחאלקה: מדינת ישראל היא עבריינית בין-לאומית במעשה ההתנחלויות שעשתה.

ג'מאל זחאלקה: החקירה נעשתה בעקבות לחץ אמריקני מתון ומבויש.

ג'מאל זחאלקה: שרון רצה לצמצם את הנזקים ולדקור את בלון הלחץ במחט של סיבוכים משפטיים.

ג'מאל זחאלקה: הרי ברגע שארצות-הברית של אמריקה קיבלה את העיקרון של המאחזים הבלתי-חוקיים, דיברה רק עליהם והפנתה את הזרקורים אליהם, היא קיבלה בעצם שאת ההתנחלויות ואת המאחזים יש לדון על-פי החוק הישראלי, וממילא יוצא מכך שהיא תקבל את הסיבוכים המשפטיים שמונעים פינוי מיידי ופירוק מיידי של כל המאחזים האלה.

ג'מאל זחאלקה: בינתיים יהיה מספיק זמן, עם הסיבוכים המשפטיים שנותנים ארכה מספקת לעשות שתי פעולות באותו זמן – להרוויח פעמיים: לעשות ליגליזציה של רוב המאחזים האלה, ואז כמובן אין בעיה, זה חוקי למהדרין, זה קיבל ליגליזציה, ואת השאר להשאיר לאחיזת עיניים, כאילו מפנים התנחלויות, כך ששרון יצטייר כמי שעושה מעשה בעניין ההתנחלויות.

ג'מאל זחאלקה: אסור לקבל כל חלוקה של ההתנחלויות.

ג'מאל זחאלקה: פעם רבין אמר – הבדיל בין התנחלויות פוליטיות והתנחלויות ביטחוניות.

ג'מאל זחאלקה: אהוד ברק הבדיל בין גושי התנחלויות והתנחלויות מבודדות.

ג'מאל זחאלקה: אני כבר מסיים.

ג'מאל זחאלקה: עכשיו המודה היא לדבר על התנחלויות חוקיות ולא חוקיות.

ג'מאל זחאלקה: כולן מעשה קולוניאלי וצריך לפרק את כולן.

חמי דורון: תודה רבה, חבר הכנסת זחאלקה.

חמי דורון: חבר הכנסת איוב קרא – אינו נמצא.

חמי דורון: חבר הכנסת יחיאל חזן – אינו נמצא.

חמי דורון: חבר הכנסת משה גפני – אינו נמצא, וכך גם חבר הכנסת יעקב מרגי.

חמי דורון: חבר הכנסת טיבי, כבר דילגתי עליך.

חמי דורון: עברנו עליך כבר מזמן.

אחמד טיבי: אם אפשר, לפנים משורת הדין, אף שאפשר לדלג עלי.

חמי דורון: לא דילגנו עליך.

חמי דורון: להיפך.

חמי דורון: קראתי בשמך.

אחמד טיבי: לכן אני מבקש לפנים משורת הדין.

חמי דורון: זו הפעם השנייה שאתה מבקש ממני לפנים משורת הדין.

חמי דורון: אתה יודע, זה הופך להיות טבע שני אצלך.

חמי דורון: מה יהיה?

אחמד טיבי: מתי?

אחמד טיבי: זו הפעם הראשונה.

חמי דורון: לא, לא, זו הפעם השנייה.

חמי דורון: אני אתן לך הפעם, ולא תהיה פעם נוספת.

חמי דורון: בבקשה, חבר הכנסת אחמד טיבי.

אחמד טיבי: אתה נוהג כמנהל הכנסת.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה, אדוני, אני מודה לך על שאפשרת לי לדבר לפנים משורת הדין.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, דבר תמוה קרה בכל מה שקשור להתנחלויות.

אחמד טיבי: פעם, לפי הגדרת הסטייט-דפרטמנט והבית הלבן, נדמה לי עוד בתקופה שרייגן היה נשיא ארצות-הברית, ההתנחלויות היו "הפרה של החוק הבין-לאומי ומכשול לשלום".

אחמד טיבי: זה היה הביטוי.

אחמד טיבי: אחר כך, עם הזמן, המלים "הפרה של החוק הבין-לאומי" נמחקו, וההתנחלויות הפכו להיות "מכשול לשלום".

אחמד טיבי: לאחר מכן, בשנתיים האחרונות, בשלוש השנים האחרונות, צץ הביטוי "מאחזים לא חוקיים", או "לא מורשים".

אחמד טיבי: הם היו "לא חוקיים", ואחר כך הפכו להיות "לא מורשים" לפי הנומנקלטורה של ממשלת ישראל, של לשכת ראש הממשלה.

אחמד טיבי: אחרי דוח הגברת טליה ששון יש שני סוגי מאחזים: יש מאחזים לפני מפת הדרכים, יותר מ-70 מאחזים, ומאחזים אחרי מפת הדרכים, 26 או 24 מאחזים.

אחמד טיבי: כלומר, יש התנחלויות, יש מאחזים א' ויש מאחזים ב'.

אחמד טיבי: רוצים להאכיל את כל העולם ואת הציבור בישראל בשתי הצפרדעים הראשונות, התנחלויות ומאחזים א', ועוד יש שר שהציע לראש הממשלה עסקה – להכשיר את מאחזים א' תמורת העברת התקציב.

אחמד טיבי: אגב, משטרת ישראל חוקרת הלבנת הון בכמה בנקים, ואילו זה נקרא "הלבנת מאחזים", התנהגות מאפיוזית.

אחמד טיבי: בדיוק התמונה המקבילה של התנהגות מאפיוזית.

אחמד טיבי: חלק מלבינים כספי הימורים וקזינו, וחלק רוצים להכשיר מאחזים שהם לא חוקיים על-פי הדוח שראש הממשלה עצמו, אבי אבות המאחזים, ביקש וקיבל.

אחמד טיבי: המאחזים הם עבירה על החוק הישראלי, ואילו ההתנחלויות הן עבירה על החוק הבין-לאומי.

אחמד טיבי: לכן אי-אפשר – וכאן שותף הממשל האמריקני, חבר הכנסת פריצקי, בניסיון להבחין בין מאחזים לפני מפת הדרכים ומאחזים אחרי מפת הדרכים.

אחמד טיבי: ככה הופכת לה כל החלטת ממשלה בישראל לדבר עיקרי, שהוא הרפרנס של התהליך המדיני של המזרח התיכון, של הקוורטט, של הבית הלבן.

אחמד טיבי: ועל כן, אדוני היושב-ראש, על הדוח הזה להיות מיושם כולו, ומי שעבר על החוק חייב לתת את הדין.

אחמד טיבי: אני מודה לך.

חמי דורון: תודה רבה, חבר הכנסת טיבי.

חמי דורון: חבר הכנסת יעקב מרגי – אינו נמצא.

חמי דורון: חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה, בבקשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כבוד היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני חושב שחייבים להחזיר את הדברים לאמת - האמת היסודית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הרי מה יש לנו כאן?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש שטחים שנכבשו בשנת 1967.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני לא רוצה להיכנס עכשיו לכל מיני הצדקות - מלחמת מגן ולא מגן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא משנה מה הסיבה, השטחים האלה נכבשו באותה שנה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כמדומני שאפילו ממשלת ישראל באותן השנים החליטה - לא רק הצהירה הצהרה מדינית - שהשטחים האלה נכבשו, אבל יוחזרו אם יהיה שלום; לא מתכוונים לשבת בהם לעולם ועד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: והנה התחיל סרטן לפשוט בגוף המדינה הזאת, שנקרא מתנחלים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הסרטן הזה התחיל להתפשט - לא רק בשטחים עצמם ובאדמה הפלסטינית, ולא רק על-ידי החרמת הרכוש הפרטי, בכפיית עצמו על התושבים בכוח הזרוע ובכוח הנשק של הצבא הישראלי ותחת חסותו, אלא הוא התחיל לכפות את עצמו גם על הממשלות במדינת ישראל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לפעמים נכון לומר שיותר משהעגל רצה לינוק הפרה רצתה להיניק.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אבל הנה, מגיעים לשעת התפכחות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מתעוררת הממשלה, והיום, בערב הזה, כמה שעות לפני כן, אמר השר שכל ההתנחלויות האלה הוקמו בטעות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא היה צריך להקים אותן, לא היה צריך להשקיע בהן, לא היה צריך לפזר בשטחים האלה את כל הכסף של המדינה ואת כל המשאבים במשך כמה עשרות שנים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו כאן בכנסת דנים בדוח שהכינה עורכת-הדין ששון, והדוח קורא לדברים בשמם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הדוח מתייחס אומנם למאחזים בלבד, אבל נדמה לי שלא צריך שום עורך-דין, שום ועדת חקירה ושום מאמץ כדי לחזור למושג היסוד: כל ההתנחלויות, בין ישנות בין חדשות, בין שהן נקראות מאחזים - לא חוקיות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אגב, הכול לא חוקי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה בניגוד לחוק הבין-לאומי ואפילו בניגוד לחוק במדינת ישראל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אין חוק שהכשיר את הדברים האלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אומנם, הממשלה חותמת או לא חותמת באופן מינהלי, אבל כל ההנחלויות, בכלל זה כל המאחזים וכל מה שתקרא להן, הן בלתי חוקיות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הגיעה שעה אחת, שעת כושר שבה הממשלה הזאת תתעשת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כפי שהיא התחילה בפינוי ההתנחלויות בעזה ובצפון הגדה, היא חייבת להמשיך ולפנות, אולי קודם כול את המאחזים האלה, אבל את המערכה צריך לסיים ולהשלים ולגמור את כל הכיבוש.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

חמי דורון: תודה רבה לחבר הכנסת דהאמשה.

חמי דורון: חבר הכנסת זבולון אורלב, אחריו - חבר הכנסת ניסן סלומינסקי, אחריו - חבר הכנסת נסים זאב, ולבסוף - חבר הכנסת יוסף פריצקי.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני חושב שאנשים רבים מבינים מדוע ביקש ראש הממשלה מעורכת-הדין טליה ששון להכין את הדוח, ולא זה עיקר הדיון.

זבולון אורלב: אני רק רוצה לומר, שאנשים רבים נוטים לחשוב שאם יש דוח, הוא קדוש; אם יש דוח – הוא באמת מקצועי מאוד; אם יש דוח – סימן שהכול נבדק.

זבולון אורלב: אני מוכרח לומר, שמהדברים שלמדתי בכל הקשור לדוח הזה - בעיקר לגבי החטיבה להתיישבות, כי הדברים הטרידו אותי - אני לא מקבל את הדוח הזה ברמה המקצועית הנדרשת.

זבולון אורלב: דברים פשוטים - ממנים צוות, ממנים ועדה, יש איזו בקרה.

זבולון אורלב: כאן אדם אחד לוקח לעצמו חירות ומחליט עם מי הוא נפגש ועם מי הוא לא נפגש.

זבולון אורלב: היא לא נפגשה למשל עם משרד התשתיות; היא לא נפגשה למשל עם ראשי הרשויות האזוריות ביהודה ושומרון – אנשים רלוונטיים מאוד.

זבולון אורלב: העיקר כותבים דוח.

זבולון אורלב: לא זו בלבד.

זבולון אורלב: באתיקה של מבקר מדינה, למשל, לפני שכותבים על גוף מבוקר, מעבירים לו טיוטה ושואלים אותו אם יש לו תגובה ואם יש לו מה לומר.

זבולון אורלב: במקרה הזה, החטיבה להתיישבות, לדוגמה, שמופיעה הרבה מאוד בדוח, נשאלה שאלות.

זבולון אורלב: לאחר מכן הוכן הדוח.

זבולון אורלב: הם לא קיבלו טיוטה של הדוח, ולא ניתן היה להגיב על טיוטה של הדוח.

זבולון אורלב: יתר על כן, עד לרגע זה הדוח לא הגיע לחטיבה להתיישבות.

זבולון אורלב: אתם מאמינים לדברים האלה?

זבולון אורלב: זאת אתיקה?

זבולון אורלב: לכן בעיני זה נראה יותר דוח פוליטי מאשר דוח מקצועי.

זבולון אורלב: לכן אני מברך על החלטת הממשלה להקים ועדת שרים, כי אני חושב שהממשלה הבינה שיש כאן דוח לא רציני ולא בדוק.

זבולון אורלב: במסגרת הזמן שעומד לרשותי, אתן דוגמה קטנה: בפרק השביעי, בעמוד 109 של הדוח, היא מאשימה את החטיבה בכך שהיא הקימה מאחזים על קרקעות שאינן אדמות מדינה.

זבולון אורלב: זוהי האשמה קשה מאוד.

זבולון אורלב: אני סבור, שאם מקימים יישובים, הם חייבים להיות על אדמות מדינה.

זבולון אורלב: אין להקים על אדמות פרטיות.

זבולון אורלב: אדמות פרטיות שייכות לאנשים פרטיים.

זבולון אורלב: בפתיחה, בעמוד 109 נכתב: והם ממוקמים בחלקם על קרקעות שאינן אדמות מדינה.

זבולון אורלב: חלקם על אדמות סקר, חלקם על קרקע פרטית פלסטינית.

זבולון אורלב: איום ונורא.

זבולון אורלב: והנה בעמוד 115 אומרת הגברת ששון - מפאת הקיצור אני משמיט: הבירור שערכתי מעלה, כי חלק מהקרקעות שהוקצו לחטיבה היו קרקעות סקר או קרקעות פרטיות של פלסטינים, וזאת מחמת השיבוש בנתוני המינהל האזרחי - - - החטיבה לא ידעה על כך וסברה כי היא מקבלת הקצאת קרקעות שהן אדמות מדינה.

זבולון אורלב: אז תחליטי – הם נושאים באשמה בכך שהם סייעו למאחזים שהוקמו על אדמות פרטיות, או שהם לא ידעו שאלה הן אדמות פרטיות ומישהו אחר טעה?

זבולון אורלב: אתה עובר פרט אחרי פרט.

זבולון אורלב: אני רוצה לומר לכנסת דבר נוסף: החטיבה להתיישבות מעידה, שהיא לא הקימה אף מאחז מאותם 43 מאחזים שהוגשו לחטיבה כדי להגיב עליהם.

זבולון אורלב: אומרת החטיבה להתיישבות: אני לא צריכה להכחיש חצי מהטענה; לא הוקם אף מאחז על-ידי החטיבה.

זבולון אורלב: לכן אני חושב שהדוח הזה, לצערי, אינו רציני.

זבולון אורלב: דוח צריך להיות מוגש על-ידי צוות, על-ידי בקרה ועל-ידי בדיקה.

זבולון אורלב: החיפזון הוציא כנראה הרבה מאוד שגגות.

זבולון אורלב: אני מאמין שבעבודת ועדת השרים יתבררו כל הפרטים לאשורם.

חמי דורון: תודה רבה, חבר הכנסת אורלב.

חמי דורון: חבר הכנסת ניסן סלומינסקי, בבקשה.

חמי דורון: אחריו - חבר הכנסת נסים זאב.

ניסן סלומינסקי: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, יש כל כך הרבה מה לומר על הדוח, והלבטים הם תמיד מה לומר.

ניסן סלומינסקי: אם כן, אולי אתחיל מקדמת דנא: עורכת-הדין טליה ששון מוכרת.

ניסן סלומינסקי: התעמתנו אתה לאורך כל השנים.

ניסן סלומינסקי: כשאני אומר "אנחנו", זה לא רק אנחנו.

ניסן סלומינסקי: מי שהתעמת אתה בעיקר הוא מי שמכהן היום גם כראש הממשלה.

ניסן סלומינסקי: לאורך כל הדרך, תפיסת עולמה היתה שכמעט כל האדמות שאנחנו מחזיקים בהן, כמעט כולן גזולות בידינו ולא שייכות לנו.

ניסן סלומינסקי: לכן, על כל יישוב חדש, על כל הרחבה ועל כל דבר היא ניסתה לשים רגל.

ניסן סלומינסקי: היו הרבה שרים שאמרו - נמשיך הלאה, והמשיכו הלאה.

ניסן סלומינסקי: בטנה היתה מלאה טענות כרימון.

ניסן סלומינסקי: לא רק כלפינו - בעיקר כלפי השרים ובעיקר כלפי מי שמכהן היום כראש ממשלה.

ניסן סלומינסקי: והנה, ראו זה פלא – כשמדובר במאחזים, פונה ראש הממשלה בצעד חריג ולא מובן ומבקש להכין דוח.

ניסן סלומינסקי: ולמי הוא פונה?

ניסן סלומינסקי: לאותה גברת שהוא יודע מראש מה הן עמדותיה, לאותה גברת שאתה הוא התעמת, וממנה הוא מבקש להכין דוח.

ניסן סלומינסקי: מישהו יכול להסביר לי בדרך ההיגיון איך יכול להיות דבר כזה, כשמראש כולנו יודעים מה יהיו התוצאות?

ניסן סלומינסקי: איך ראש הממשלה פונה אליה?

ניסן סלומינסקי: ראו זה פלא, הדוח הוא כמו שציפינו, אבל הוא נעצר: בעל הדרגה הכי בכירה בו הוא עוזר שר הביטחון לענייני התיישבות, רון שכנר.

ניסן סלומינסקי: פלא פלאים, איפה נעלמו כולם?

ניסן סלומינסקי: מה, כולם פועלים בחלל ריק?

ניסן סלומינסקי: האם היה כאן איזה דין לא כתוב ולא אמור, אבל דין שבהבנה: אני ממנה אותך, את תעזרי לי אולי לנסות לפרק את המאחזים, אולי להתחיל לגולל את האשמה על ראשי יש"ע, שיתחילו להתעמת עם עורכי-דין ועם המשטרה ולא יהיה להם ראש לפינוי, ותשאירי אותי מחוץ לעניין, כי אני מוביל תהליכים היסטוריים?

ניסן סלומינסקי: אני לא יודע להגיד, אבל במציאות היא כותבת בדיוק את מה שחשבו, ועד רמה מסוימת.

ניסן סלומינסקי: מה היא עושה?

ניסן סלומינסקי: היא קובעת כללים משלה.

ניסן סלומינסקי: היא קובעת שהמאחזים האלה קמו שלא באישור.

ניסן סלומינסקי: מה פירוש?

ניסן סלומינסקי: שראש הממשלה או שר, ויש לי כאן כל ההתכתבות – הוראות של מנכ"לי המשרדים לחטיבה ולאחרים: תטפלו בנקודה הזאת ובנקודה הזאת, ותספקו – זה לא נקרא אישור?

ניסן סלומינסקי: אז מה נקרא אישור?

ניסן סלומינסקי: ששר הביטחון או ראש הממשלה או מי שצריך נותן אישור זה לא נקרא אישור, אז מה זה אישור?

ניסן סלומינסקי: באותו אופן היא גם מעמיסה את דעותיה, בעיקר בנושא האדמות.

ניסן סלומינסקי: עיקר האדמות הן אדמות סקר, כלומר אדמות המדינה, שהמדינה טוענת להן, והיא כל הזמן בדעה שהן גזולות.

ניסן סלומינסקי: היא מכניסה את כל דעותיה האישיות לדוח שהוא כאילו דוח מקצועי, חוות דעת מקצועית, ואין לזה שום שחר ושום קשר לעניין.

ניסן סלומינסקי: לכן הדוח הזה, פרט לדעתה האישית של הכותבת, שגם נעצרה בשלב מסוים, אין לו שום משמעות.

ניסן סלומינסקי: אני מציע לממשלה: אם אתם באמת רוצים, תעשו בדיקה אמיתית, יסודית.

ניסן סלומינסקי: תתעלמו מזה, כי כולנו היינו שותפים, כולנו ידענו וכולנו עשינו את אותו הדבר.

ניסן סלומינסקי: תודה רבה.

חמי דורון: תודה רבה, חבר הכנסת סלומינסקי.

חמי דורון: חבר הכנסת נסים זאב, ואחריו - חבר הכנסת יוסף פריצקי.

נסים זאב: אדוני היושב בראש, כנסת נכבדה, דוח-ששון – קול ששון וקול שמחה, ששון ושמחה ימצא בה, זמרה וקול תודה.

נסים זאב: צריך להגיד תודה לגברת ששון, שעשתה לנו קצת שמחה בבית הזה.

יוסף יצחק פריצקי: דיצה, חדווה וגיל.

נסים זאב: ראש הממשלה מעמיד פני תם.

נסים זאב: באופן מפתיע נודע לו שיש מאחזים בלתי חוקיים.

נסים זאב: דבר חדש.

נסים זאב: הוא היה צריך את הגברת ששון ומבקש לתקן את המעוות.

נסים זאב: איך הוא רוצה לעשות את זה?

נסים זאב: הוא מחליט על גזירות חדשות: בתוך 30 יום צריך לתקן את החקיקה הביטחונית, קודם כול ביהודה ובשומרון, כדי לאפשר את העמדתו לדין של ישראלי ששינע קרוון בלא היתר ואת העמדתו לדין של כל ישראלי שמפר צו שטח צבאי סגור או למי שנכנס לשטח A.

נסים זאב: פשוט משחק מכוער.

נסים זאב: כאשר ראש הממשלה שולח את עורכת-הדין ששון להגיש נגדו דוח כדי לתת לו לגיטימציה – ראש הממשלה צריך לגיטימציה, כי הוא יודע כמה הדברים מכוערים, איך הוא נראה מתעתע – הוא חייב לפנות את היישובים.

נסים זאב: ראש הממשלה מעביר לחוות דעת של היועץ המשפטי לממשלה את ההחלטה אם לפתוח בהליכים משפטיים נגד בכירים שפעלו בניגוד לחוק.

נסים זאב: שמעתם את זה?

נסים זאב: פשוט בדיחה.

נסים זאב: הלוא מי שפעל בניגוד לחוק הוא קודם כול ראש הממשלה.

נסים זאב: ראש הממשלה אינו מסביר למה הוא מתכוון, לאילו מאחזים, האם גם לאותם עשרות מאחזים שהוקמו לפני חודש מרס 2001?

נסים זאב: הרי גם האמריקנים אינם דורשים לפנותם.

נסים זאב: הדוח של ששון מתייחס ל-105 מאחזים במהלך שנות ה-90 והלאה, וכולנו יודעים שמשנות ה-90 ועד היום היו ראשי הממשלה גם ממפלגת העבודה וגם מהימין.

נסים זאב: הזמנת הדוח היא שערורייה ממדרגה ראשונה, כי ראש הממשלה פועל בניגוד למפלגתו, נגד המצע שבגינו נבחר.

נסים זאב: ראש הממשלה, אדוני השר, כנראה אורו עיניו, וכנראה אחרי הדוח הוא בירך בשם ומלכות: "ברוך אתה השם אלוקינו מלך העולם, פוקח עיוורים".

נסים זאב: הוא היה עיוור עד היום, פתאום נפקחו עיניו.

נסים זאב: מאוד מתאים שהנושא הזה - - -

יוסף יצחק פריצקי: מזל שהוא לא אמר: "מתיר אסורים".

נסים זאב: גם זה.

נסים זאב: "חייב אינש לבסומי - - - עד דלא ידע", כנראה אצל ראש הממשלה כל השנה פורים.

נסים זאב: הוא לא ידע מי הקים, הוא לא ידע שהמאחזים אינם חוקיים.

נסים זאב: ראש הממשלה פשוט עוין.

נסים זאב: בפורים אנחנו לובשים מסכה, וראש הממשלה לובש מסכה כל ימות השנה: שמאלן שמתחפש לימין.

נסים זאב: אני מקווה שכולנו נדע שראש הממשלה הזה, שכל כך מתעתע בציבור – אני מקווה שהוא יסיק את המסקנות שלו.

חמי דורון: תודה רבה לחבר הכנסת נסים זאב.

חמי דורון: חבר הכנסת יוסף פריצקי, בבקשה.

יוסף יצחק פריצקי: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, כנסת נכבדה, זאת פשוט חגיגת צביעות מופלאה, מה שקורה כאן.

יוסף יצחק פריצקי: זה דבר נהדר, ואני רוצה להגיד למה.

יוסף יצחק פריצקי: כשהייתי שר התשתיות הלאומיות קראתי אלי את אנשי חברת החשמל וביקשתי לדעת: ספרו לי, איך יש חשמל במאחזים?

יוסף יצחק פריצקי: איך קורה הדבר הזה?

יוסף יצחק פריצקי: אמרו לי: תשמע, הורו לנו לחבר.

יוסף יצחק פריצקי: שאלתי: מי הורה לכם לחבר?

יוסף יצחק פריצקי: אמרו לי: המינהל האזרחי.

יוסף יצחק פריצקי: אמרתי: תראו לי.

יוסף יצחק פריצקי: הראו.

יוסף יצחק פריצקי: באמת, המינהל האזרחי חתום על ההוראה לחבר את המאחזים הבלתי-חוקיים לחשמל.

יוסף יצחק פריצקי: קראתי למינהל האזרחי – קמ"ט, קצין מטה חשמל, יש דבר כזה - ואמרתי לו: אדוני, מה זה?

יוסף יצחק פריצקי: הוא אמר: לא חוקי?

יוסף יצחק פריצקי: המינהל האזרחי התיר לי.

יוסף יצחק פריצקי: אני, קצין, אעשה משהו שהוא לא בסמכות ולא בדין?

יוסף יצחק פריצקי: דיברתי עם ראש המינהל האזרחי, והוא אמר: מה פירוש הדבר?

יוסף יצחק פריצקי: וכי יעלה על דעתך שאני עושה מעשה בלי ששר הביטחון התיר לי?

יוסף יצחק פריצקי: עכשיו אספר לכם עוד סיפור מעניין מאוד.

יוסף יצחק פריצקי: פעם היתה ועדת שרים לענייני התיישבות, עד שבאה הממשלה, נדמה לי שזה היה ראש הממשלה אהוד ברק, שמרצ היתה אצלו – דרך אגב, חבר הכנסת חיים אורון, שאני אישית מחבב מאוד ומעריך, היה שר החקלאות בממשלה הזאת, ואצלו היתה החטיבה להתיישבות, כי היא בתקציב משרד החקלאות.

יוסף יצחק פריצקי: מה שעשו, עשו דבר יפה נורא.

יוסף יצחק פריצקי: אמרו: נבטל את ועדת השרים לענייני התיישבות, ואת כל הסמכויות נעניק לראש הממשלה ולשר הביטחון.

יוסף יצחק פריצקי: ככה זה מצוין.

יוסף יצחק פריצקי: אפשר לומר: אני רוצה שלום, ומצד שני לתת לראש הממשלה, שאתו אתה יושב בממשלה, להכשיר את המאחזים.

יוסף יצחק פריצקי: אני לא רוצה להיכנס לענייני כשרות, כי מה לי ולענייני כשרות, אני אדם חילוני, אבל מדובר בלתת חשמל, לתת להם מים, לאפשר לבנות – אבל זה לא כשר.

יוסף יצחק פריצקי: יד כולנו היתה במעל הזה.

יוסף יצחק פריצקי: כולם, אדוני היושב-ראש, לרבות מפלגת שינוי, שישבה בממשלה שהתירה את זה.

יוסף יצחק פריצקי: כולנו ליד השולחן ידענו היטב, גם אני, מה שר השיכון אפי איתם עושה; ידענו היטב מיהם השותפים שלנו, וכולם, כל מי שישב אי-פעם בממשלות ישראל: מרצ, העבודה, הליכוד, הימין ושינוי, שותפים לעניין הזה.

יוסף יצחק פריצקי: אבל מה, זה נוח, אפשר לצקצק בלשון, אפשר לומר: אויה, איך קרה לנו כדבר הזה, מה קרה לנו?

יוסף יצחק פריצקי: איך אפשר שמה שנעשה היה בלתי חוקי?

יוסף יצחק פריצקי: אפשר לעמוד ולומר שדבר כזה לא יקרה; השמאל יכול לעמוד ולומר: אנחנו נדאג שזה לא יקרה.

יוסף יצחק פריצקי: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, הסירו דאגה מלבכם.

יוסף יצחק פריצקי: הדוח היחיד שאי-פעם יצא ממנו משהו – אמרתי את זה פעם ועכשיו אני חוזר על זה – זה דוח תנועה.

יוסף יצחק פריצקי: פרט לזה, גם מהדוח הזה לא יצא כלום.

יוסף יצחק פריצקי: תודה.

חמי דורון: תודה רבה לחבר הכנסת פריצקי.

חמי דורון: אדוני השר המקשר, השר מאיר שטרית, בבקשה, ובזה אנחנו נועלים את הדיון בנושא זה.

חמי דורון: הודעות סיכום והצבעות יהיו במועד מאוחר יותר, על-פי הוראתו והנחייתו של יושב-ראש הכנסת.

חמי דורון: הנושא יובא כנראה להצבעה או מחר או ביום רביעי.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, ב-28 ביולי 2004 ביקש ראש הממשלה מעורכת-הדין טליה ששון לבדוק סוגיות שונות ביחס להקמתם של מאחזים בלתי מורשים בשטחי יהודה ושומרון וחבל-עזה.

מאיר שטרית: עורכת-הדין ששון התבקשה להגיש חוות דעת ביניים, ועשתה כן בשבוע שעבר, ב-8 במרס 2005.

מאיר שטרית: חוות הדעת נדונה בממשלה ביום 13 במרס 2005.

מאיר שטרית: במהלך הדיון שמעו השרים את סקירתה של עורכת-הדין ששון ביחס לממצאי חוות הדעת למסקנות הביניים.

מאיר שטרית: להלן תמצית החלטת הממשלה בעניין זה: הממשלה רואה חשיבות רבה בטיפול בממצאים ובהמלצות של חוות הדעת באשר למאחזים הבלתי-מורשים.

מאיר שטרית: הממשלה סומכת ידיה על העיקרון שביסוד חוות הדעת, ולפיו יש להקפיד ולהבטיח כי הליכי ההקצאה, התכנון, ההקמה והאכלוס של יישובים, קיימים או חדשים, באזורי איו"ש, על כל הכרוך בכך, ייעשו כדין ולפי החלטת הממשלה.

מאיר שטרית: לצורך יישום האמור לעיל, הקימה הממשלה ועדת שרים שהרכבה כדלקמן: שרת המשפטים - יושבת-ראש, שר הבינוי והשיכון, שר הביטחון, שר התשתיות הלאומיות, השר לביטחון פנים, שר החקלאות ופיתוח הכפר, שרת החינוך, התרבות והספורט, שר הבריאות ושר הפנים.

מאיר שטרית: הממשלה הקציבה לוועדת השרים 90 יום לסיים את עבודתה.

מאיר שטרית: על הוועדה לגבש ולהגיש לממשלה הצעות החלטה מפורטות באשר להמלצות שבחוות הדעת, וזאת לאחר שתשמע הסברים מעורכת-הדין טליה ששון וכן מנציגי מערכת הביטחון ומשרדי הממשלה השונים הנוגעים בדבר וראשי המועצות באיו"ש.

יוסף יצחק פריצקי: כמה זמן זה 90 יום?

מאיר שטרית: שלושה חודשים.

יוסף יצחק פריצקי: לא, אבל על אמת.

מאיר שטרית: שלושה שבועות.

מאיר שטרית: לא שבועות זה, לא שבועות הבא, שבועות אחריו.

יוסף יצחק פריצקי: טוב, 90 יום זה בסדר.

יוסף יצחק פריצקי: יופי...

מאיר שטרית: כמו כן הטילה הממשלה על מערכת הביטחון להביא הצעות לתיקוני חקיקה שונים, בתיאום עם היועץ המשפטי לממשלה, כדי להסדיר את הבעיות השונות שעליהן דיווחה עורכת-הדין ששון בחוות דעתה.

מאיר שטרית: הממשלה מדגישה את מחויבותה של ישראל למפת הדרכים, כפי שאושרה בהחלטת הממשלה מס' 292 מיום 25 במאי 2003.

מאיר שטרית: בשלב הראשון של מפת הדרכים נקבע, כי על ישראל לפרק את המאחזים הבלתי-מורשים שהוקמו מאז חודש מרס 2001.

מאיר שטרית: ממשלת ישראל תעמוד בהתחייבות זו.

מאיר שטרית: ועדת השרים התכנסה לראשונה היום, ואני מניח כי סיכום מהדיון היום יפורסם תוך זמן קצר.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, לנוכח הדיון ששמעתי מהחברים, אני רוצה לומר - כמו שהזכיר פה חבר הכנסת פריצקי - שפה הצביעות פשוט חוגגת - -

יוסף יצחק פריצקי: נכון.

מאיר שטרית: - - ואני אביא דוגמה אחת מניסיוני אני, כדי להבהיר את העניין.

מאיר שטרית: בהיותי שר האוצר ב-1999, קיבלתי חשבון לתשלום מהחטיבה להתיישבות על 42 נקודות יישוב בארץ.

מאיר שטרית: אני לתומי שלחתי את קובי הבר, ראש אגף תקציבים דהיום, שאז היה רפרנט לנושא שיכון והתיישבות, ללכת לבדוק את המאחזים הללו ולדווח לי מה יש בכל מאחז, לפני שנשלם.

מאיר שטרית: זה היה תשלום של כמה עשרות מיליוני שקלים.

מאיר שטרית: הוא באמת הלך שלושה ימים עם ראש החטיבה להתיישבות, דובדוב, הסתובב מקום-מקום, שלושה ימים, וחזר אלי עם דוח שדיווח לי מה יש בכל מאחז כזה.

מאיר שטרית: הסתבר לתדהמתי, שעל-פי החשבון שהוא הביא לי, מספר הקרוונים שהיו במקומות הללו ביחד - החשבון אומר בערך חצי מיליון שקל לקרוון.

מאיר שטרית: אמרתי: תסלחו לי, מה, אתם השתגעתם?

מאיר שטרית: אתם מצפים שאני אשלם חצי מיליון שקל לקרוון, בעוד החבר'ה בירוחם יש להם בקושי איך לשלם משכורת לעובדים?

מאיר שטרית: הדבר השני שהוא אמר לי - וזה הדהים אותי עוד יותר - שבעצם הנקודות האלה לא מאושרות בכלל, אף אחד לא אישר אותן - לא על-ידי משרד הביטחון, לא על-ידי אף אחד אחר.

מאיר שטרית: אמרתי: אם זה כך, על אחת כמה וכמה שאני לא אשלם, ולכן אני הודעתי - אני לא משלם.

מאיר שטרית: זה היה ערב בחירות 1999, בתקופה מאוד לוחצת, ונלחצו מכל הכיוונים - חלק מהדוברים פה ונציגיהם לחצו בכל הכוח, לרבות ראש הממשלה דאז נתניהו, ואחרים.

מאיר שטרית: אני סירבתי לשלם.

מאיר שטרית: לא שילמתי פרוטה אחת.

מאיר שטרית: עכשיו אני אומר לג'ומס - מי שילם?

מאיר שטרית: אנחנו הפסדנו בבחירות 1999, עלה אז לשלטון אהוד ברק, שר האוצר דאז בייגה שילם, ואתם בקואליציה למיטב ידיעתי היתה מרצ.

מאיר שטרית: אז מה הצעקות של ג'ומס?

מאיר שטרית: אני אומר: להיפך, ידי לא שפכו את הדם הזה - -

עסאם מח'ול: אתה מסכים לוועדת חקירה?

מאיר שטרית: - - אני חושב, אדוני היושב-ראש, שמאחזים בלתי חוקיים הם דבר שמזיק להתיישבות.

מאיר שטרית: אין כל סיבה או הצדקה למישהו לקחת את החוק לידיים ולהקים מאחזים בלתי חוקיים, ולדעתי חובתה של הממשלה לפרק את המאחזים הבלתי-חוקיים.

מאיר שטרית: זה עניין ישראלי בכלל, לא עניין פלסטיני, כי אם במדינה יש חוק וסדר, החוק צריך לחול על כולם.

מאיר שטרית: איך אמר בגין - החוק הוא מעל כולם.

מאיר שטרית: ולכן, אין מקום - מעבר לטיפול בדיון בחוק עצמו - ואני מקווה שוועדת השרים תעשה עבודתה נאמנה ותדון בדוח, ובניגוד לדברים פה, הדוח הוא דוח רציני, מבוסס, ולדעתי ועדת השרים - אף אחד מהם לא ילד, כולם מכירים את עבודתם ויבדקו את הדוח לעומק.

מאיר שטרית: אבל, בלי קשר לזה - המדינה תעשה כמו שהיא התחייבה באמת, וכמו שהודעתי פה, שהיא תפרק את המאחזים הבלתי-חוקיים שהוקמו מאז חודש מרס 2001, והממשלה תעמוד בהתחייבות הזאת, כי יש לנו אינטרס ועניין שמה שייעשה, ייעשה כחוק.

מאיר שטרית: אין שום צורך במאחזים בלתי חוקיים.

מאיר שטרית: המדינה הקימה מספיק התיישבויות, אדוני היושב-ראש, חוקיות למהדרין, על קרקעות מדינה; לא צריך בשביל זה לתת יד גם להפרת חוק.

מאיר שטרית: למה להמשיך ולהסתבך עם העניין?

מאיר שטרית: לכן, אדוני היושב-ראש, אני מקווה שעניתי בזאת למתדיינים, ואני מציע כמובן שהחלטת הסיכום של הכנסת - כפי שמחר יציעו הסיעות - תהיה בעצם בתמיכה בהחלטתה של הממשלה בעניין של הדוח הזה, כי נדמה לי שבדוח הזה פעם ראשונה מישהו שם את הנושא על השולחן, הוא מקבל טיפול.

מאיר שטרית: היה יותר טוב שלא יהיה דוח?

מאיר שטרית: שלא יבדקו?

מאיר שטרית: שלא יעשו שום דבר?

מאיר שטרית: אני לא בטוח שזה יותר טוב.

מאיר שטרית: אני חושב שטוב שבדקו וטוב שהונח דוח על השולחן.

מאיר שטרית: להבא לפחות אני מקווה שילמדו לקח - מהיום להבא - לגבי המשך הדרך.

חמי דורון: תודה רבה, אדוני השר המקשר.

חמי דורון: אדוני השר, היות שאנחנו לא מצביעים ואנחנו עוברים להמשך סדר-היום, בהמשך סדר-היום יש תשובות שאדוני השר חייב לגבי הצעות לסדר-היום.

מאיר שטרית: בבקשה.

חמי דורון: מה שאני מציע זה כך - אתה תענה תשובה על הצעה לסדר-היום, תישאר כאן, נצביע בהתאם, ולא תצטרך לרוץ למקומך וחזרה.

חמי דורון: החלטת משרד התחבורה להתקין מעקות בטיחות באיכות נמוכה ["דברי הכנסת", חוב' כ"ג, עמ' 21026.]

חמי דורון: כרגע אנחנו מדברים על הצעה לסדר-היום מס' 6434:

חמי דורון: החלטת משרד התחבורה להתקין מעקות בטיחות באיכות נמוכה.

מאיר שטרית: הצעתו של אהוד רצאבי.

חמי דורון: אכן כן.

מאיר שטרית: חברי, ראשית אני מבקש לענות על הצעתו של חבר הכנסת רצאבי.

מאיר שטרית: אכן, מנכ"ל המשרד החליט להתקין מעקות בטיחות לאורך הכבישים ברמה של H1 - זו רמת ביטחון שנקבעת.

מאיר שטרית: יש רמה יותר גבוהה של H2 - ויש הבדלי עלויות ענקיים בין H1 ל-H2.

מאיר שטרית: H2 יש הצדקה להתקין בכבישים שיש בהם תנועה רבה מאוד של משאיות, סיכול התנגשויות צדדיות עם המעקות הללו גדול.

מאיר שטרית: אני חושב שהמנכ"ל עשה נכון כאשר החליט להתקין מעקות של H1, כי האלטרנטיבה - הכי קל לכולם להגיד: בואו ניקח את הכי טוב, הכי יקר, ונשים את זה.

מאיר שטרית: ברור שבכסף שיש למשרד היו מותקנים הרבה פחות מעקות בהרבה פחות מקומות מסוכנים והיתה אבטחה אפס.

מאיר שטרית: לכן, מנכ"ל המשרד שלי קיבל החלטה נכונה להתקין מעקות לפי רמת ביטחון של H1 בכל מקום לפי התקציב שיש לנו.

מאיר שטרית: לאחר תקופת פעולה של המעקות הללו, אם יתרשמו שיש בעיה במקום ספציפי כלשהו, ששם תהיה בעיה - שם יותקנו מעקות של H2, שהם ברמת ביטחון יותר גבוהה, רק בהבדל ניכר מאוד בעלויות.

חמי דורון: אבל אז תשלמו כפול, אדוני השר.

מאיר שטרית: כן, אבל תשמע - באלטרנטיבה האחרת, אם במקום לעשות מעקות, נגיד במונח של 100 - נעשה 20, התוצאה תהיה הרבה יותר גרועה, כי יהיו מקומות שבכלל לא יהיה בהם כלום.

מאיר שטרית: לצערי, מידת המשאבים שיש בידינו היא כזאת.

מאיר שטרית: גם במדינות אירופה שמביאים כדוגמה, ברוב מדינות אירופה - בהרבה מאוד ארצות כאלה - רוב המעקות המותקנים הם H1 ולא H2.

מאיר שטרית: זה שיש אולי איזו חברה שמנסה לדחוף את המוצר שלה על חשבון תקציבי המשרד - זה נחמד, אבל לא חייבים לקנות כל מה שמציעים.

מאיר שטרית: אין סוף לעניין.

מאיר שטרית: אני מקבל כל יום מכתבים בדואר - תתקינו את זה, תעשו ככה, כשכל אחד כאילו מגן, האינטרס הראשון במעלה שלו זה למנוע תאונות דרכים.

מאיר שטרית: אני לא בטוח.

מאיר שטרית: לכן אני חושב ששיקול הדעת של המשרד ושל אנשי המקצוע הוא יותר לגופו של עניין, הוא בודק מה נכון לעשות לפי האמצעים שיש לנו, ואנחנו מנסים כל הזמן להשיג אמצעים יותר גדולים.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, עם זאת, אין לי כאמור שום התנגדות להעביר את הצעתו של חבר הכנסת רצאבי לדיון בוועדת הכלכלה.

חמי דורון: אנחנו נעבור להצבעה בנושא הזה: בעד זה לוועדת הכלכלה, נגד זה הסרה.

חמי דורון: אנחנו מצביעים.

חמי דורון: הצבעה מס' 19 בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה - 7 נגד - אין נמנעים - אין ההצעה להעביר את הנושא לוועדת הכלכלה נתקבלה.

חמי דורון: ובכן, שבעה חברי כנסת בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

חמי דורון: סליחה, שמונה - בצירוף השר שעומד על הדוכן, הנושא יועבר לדיון בוועדת הכלכלה.

נסים זאב: זה הנושא שמופיע בדיון הקודם.

חמי דורון: סליחה?

חמי דורון: לא, לא, הנושא לדיון הוא כפי שיירשם בפרוטוקול, ונושא הדיון הוא הצעה לסדר-היום של חבר הכנסת אהוד רצאבי: החלטת משרד התחבורה להתקין מעקות בטיחות באיכות נמוכה.

חמי דורון: התוצאות הן, שוב, כפי שציינתי קודם: שמונה - בצירוף קולו של השר שעומד כאן - בעד, אין מתנגדים, והנושא יועבר לדיון בוועדת הכלכלה.

חמי דורון: רבע מיליון ישראלים אינם יכולים להתחתן בישראל ["דברי הכנסת", חוב' כ"ג, עמ' 21024.

חמי דורון: ]

חמי דורון: ההצעה לסדר-היום הבאה, אדוני השר: רבע מיליון ישראלים אינם יכולים להתחתן בישראל - הצעה לסדר-היום שמספרה 6447, של חבר הכנסת יוסף פריצקי.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, הבעיה מוכרת, היא לא חדשה.

מאיר שטרית: בזמנו כשר המשפטים אני ניסיתי לתת לה פתרון בדרך שלא פוגעת בהלכה במאומה.

מאיר שטרית: אגב, התייעצתי אז עם רבנים.

מאיר שטרית: לצערי, הקדנציה של הכנסת נגמרה מוקדם מדי ולא הספקתי לחוקק את החוק הזה.

מאיר שטרית: המגמה שלי – ולדעתי, זה הפתרון הנכון לעניין הזה – לא צריך להרוס את ההלכה בשביל לפתור את הבעיה של האנשים הללו, שלא יכולים להינשא.

מאיר שטרית: הפתרון הוא נורא פשוט, אדוני.

מאיר שטרית: אני רוצה לחזור על מה שהצעתי, ואני מציע שמישהו יאמץ את זה ויקדם את זה.

מאיר שטרית: הצעתי אז שמשרד המשפטים יקים מוסד שייקרא "רשם הנישואים"; הרשם ירשום את כל הזוגות שלא יכולים להתחתן על-פי דתם, על-פי דת משה וישראל, זוגות מעורבים.

יוסף יצחק פריצקי: על-פי דתם.

מאיר שטרית: על-פי דתם.

יוסף יצחק פריצקי: - - -

מאיר שטרית: זה נכון.

מאיר שטרית: יכולים להירשם על-ידי רשם הנישואים, והם יהיו נשואים לכל דבר.

מאיר שטרית: אבל החוק בא ואומר באותה מידה, שאם הזוג הזה החליט להתגרש – פה מתחילה הבעיה – אז הם יתגרשו כל אחד לפי דתו.

חמי דורון: אז מה, הם יצטרכו לעבור את שני - - - אם זה יהודי עם נוצרייה, אז היהודי יגיש את תביעת הגירושים בבית-הדין הרבני, והנוצרי יגיש אצל - - -

יוסף יצחק פריצקי: זה לא טוב.

מאיר שטרית: אני אסביר.

חמי דורון: איך זה יעבוד בדיוק?

מאיר שטרית: זאת הדרך היחידה לפתור את הבעיה ההלכתית.

מאיר שטרית: הבעיה בנישואים היא בעיקר איך מתגרשים כאשר מגיעים לגירושים.

מאיר שטרית: נגיד שיהודי נישא ללא-יהודייה, לנוצרייה או למוסלמית - - -

יוסף יצחק פריצקי: חסרת דת.

מאיר שטרית: לא חשוב, ללא-יהודייה.

מאיר שטרית: על-פי הדת היהודית הנישואים לא תופסים כי הנישואים הם לא נישואים.

מאיר שטרית: לכן גירושים במקרה שלו, אין לו בעיה, הוא לא צריך לפנות בכלל לקבל אישור לגט מבית-הדין הרבני.

מאיר שטרית: היא, מאחר שמותר לה להתחתן עם יהודי, היא יכולה לפנות לקאדי בתחום שלה – אם היא מוסלמית – לבית-הדין השרעי, ולקבל שם פסק-דין של גירושים, ונגמר העניין.

יוסף יצחק פריצקי: לא כך - - -

מאיר שטרית: למה לא כך?

מאיר שטרית: אני לא פוגע בשום דבר בהלכה.

מאיר שטרית: אגב, ניתחנו את זה לעומק ומצאנו שזה לא פוגע בשום הלכה של אף אחד.

מאיר שטרית: אנחנו מצד אחד נותנים אפשרות לכל מי שרוצה להינשא, להירשם כנשוי - - -

חמי דורון: אבל אם יש לך מצב שאין כביכול, לפי הדת היהודית, נישואים, אז אין צורך בגירושים.

מאיר שטרית: לפי הדת שלה, כן.

חמי דורון: מה עושים אם במצב של ילדים - - -

מאיר שטרית: ממון.

חמי דורון: - - - משמורת, ממון - - -

יוסף יצחק פריצקי: בית-דין למשפחה.

מאיר שטרית: בית-דין למשפחה.

חמי דורון: כן, אבל בית-דין למשפחה צריך לדון לפי הדין האישי.

חמי דורון: זאת אחת הבעיות בפסק-הדין בבית-הדין למשפחה.

מאיר שטרית: לא, לא.

מאיר שטרית: חלוקת ממון וילדים ונכסים, בית-הדין למשפחה דן לפי החוק הרגיל, הוא החוק העברי.

חמי דורון: לא.

חמי דורון: לפי הדין האישי.

מאיר שטרית: על כל פנים, הבעיה היא בעיה לא פתורה, ואני חושב שהעניין הזה, שהיום נוסעים מאות אלפי אנשים להתחתן בקפריסין ומחר ייסעו אולי לעזה להתחתן או לכל מיני מקומות אחרים – זה דבר לא מכובד, וצריך למצוא לו פתרון בלי לשבור את המסגרת ההלכתית - - -

חמי דורון: נתַנו לכם פתרון, לא קיבלתם אותו.

מאיר שטרית: טוב, צריך פתרון בלי לשבור את המסגרת ההלכתית.

מאיר שטרית: זו הצעה שגיבשתי אז, עבדתי עליה די הרבה, ושכנעתי את כל הנוגעים בדבר, שזה הפתרון ההלכתי, גם מבחינה הלכתית וגם מבחינה דינית – דיני מדינת ישראל.

מאיר שטרית: אני מקווה שמישהו יקדם את הדבר הזה, כי זה הפתרון האמיתי.

מאיר שטרית: לכן, אדוני היושב-ראש, אם המציע מסכים להסתפק בדברי – או.

מאיר שטרית: קיי.

מאיר שטרית: ; אם לא - אני מסכים להעביר את ההצעה לאיזו ועדה שהוא רוצה.

יוסף יצחק פריצקי: אני חושב שצריך להעביר את הנושא הזה לוועדת העלייה והקליטה.

מאיר שטרית: אני מסכים.

יוסף יצחק פריצקי: זו בעיה קשה.

מאיר שטרית: אני מסכים.

חמי דורון: חבר הכנסת נסים זאב, הצעה אחרת.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, לא הבנתי מה זה "לשבור את העניין ההלכתי".

מאיר שטרית: זאת אומרת, לעבור על הדין.

נסים זאב: סליחה, הביטוי הזה הוא לא במקום, ואתה לא תפתור בזה את הבעיה האמיתית היהודית.

נסים זאב: או שאנחנו רוצים להתעלם מזה שאנחנו מדינת ישראל, מדינה יהודית, או שאנחנו רוצים לשמור על הסטטוס-קוו שלנו.

נסים זאב: מדובר פה בגויים שעלו מחבר העמים, ויש בעיה.

נסים זאב: אז מה, אנחנו נקים בית-דין מיוחד לגרים?

נסים זאב: אני מבין אותך.

נסים זאב: קיים דבר כזה, הקימו כבר - - -

יוסף יצחק פריצקי: - - -

נסים זאב: - - - מגיירים במשרד ראש הממשלה - - - אני שלחתי רק לפני ימים מספר - - -

חמי דורון: חבר הכנסת נסים זאב, אני מבקש הצעה אחרת.

חמי דורון: יש לך דקה.

נסים זאב: אני מבין, אני לא הולך לשאת נאום.

חמי דורון: ברור לי לחלוטין שאתה יכול לשאת נאום שלם בעניין, אבל – דקה.

נסים זאב: יכול להיות שיש רעיון יותר טוב לכבוד השר, להקים בית-דין מיוחד, שיש שרעי וקאדי ורב יהודי – למזג את כל העדות ואת כל הזרמים, אולי זה יביא את הפתרון.

חמי דורון: מה אדוני מציע?

נסים זאב: צריכים לשמור על הסטטוס-קוו הקיים.

נסים זאב: אם יש צורך בהקמת בית-דין נוסף, אז צריכים באמת להקצות כוח ומשאבים להקמת בתי-דין נוספים כדי לעזור לאותם גרים, ויש מאות ואלפים שממתינים, ואני מסכים.

נסים זאב: אבל צריך שהגיור יהיה גיור אמת - -

חמי דורון: חבר הכנסת נסים זאב.

נסים זאב: - - גוי שבא להתגייר יקבל על עצמו את דת משה וישראל, שזה לא יהיה מהשפה ולחוץ.

חמי דורון: חבר הכנסת נסים זאב, מה אתה מציע, להסיר את זה מסדר-היום?

נסים זאב: - - -

חמי דורון: זה מה שאתה יכול.

חמי דורון: אתה יכול להציע עוד דיון במליאה.

חמי דורון: היות שחבר הכנסת פריצקי הסכים להצעתו של השר שהדיון יהיה בוועדה, אתה יכול - - -

נסים זאב: אני בעד להסיר.

חמי דורון: בעד להסיר, יפה.

חמי דורון: תודה רבה לך.

חמי דורון: אנחנו נצביע, רבותי.

חמי דורון: בעד זה להעביר את הנושא לדיון בוועדת העלייה והקליטה, נגד זה להסיר.

חמי דורון: הצבעה מס' 20 בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – 4 בעד ההצעה שלא לכלול את הנושא בסדר-היום – אין נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הנושא לוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות נתקבלה.

חמי דורון: ובכן, חמישה - בצירוף קולו של השר שטרית – בעד, אין מתנגדים, נמנע אחד.

חמי דורון: הנושא יועבר לדיון בוועדת העלייה והקליטה.

חמי דורון: כוונת הרשות הפלסטינית להוציא להורג משתפי פעולה עם ישראל ["דברי הכנסת", חוב' כ"ג, עמ' 21026.]

חמי דורון: הנושא הבא בסדר-היום הוא: כוונת הרשות הפלסטינית להוציא להורג משתפי פעולה עם ישראל - הצעה לסדר-היום מס' 6304.

חמי דורון: אדוני, תשובה.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, אני מתכבד להשיב על ההצעה לסדר-היום.

מאיר שטרית: העניין באמת חמור.

מאיר שטרית: אני חושב שכל עוד הרשות הפלסטינית לא מבינה שגם אצלה צריך להיות חוק, סדר ומשפט, אז היא לא למדה שום דבר ולא שכחה שום דבר.

מאיר שטרית: אני חושב שבלי שיהיה שם חוק וסדר, בלי שיהיה שם משפט עצמאי, ששופט לא תחת החלטה של מישהו, נמשיך לראות, לצערי, הוצאות להורג בתוך בית-הדין.

מאיר שטרית: כבר היו דברים מעולם, שמוציאים אנשים להורג תוך שעה בלי בדיקת אשמתם, בלי היכולת שלהם להגן על עצמם.

מאיר שטרית: זה דבר בלתי נסבל.

מאיר שטרית: צדקו חברי הכנסת שהעלו את ההצעה הזאת; אני חושב שהם מעלים עניין חמור ביותר, וזה רק מראה שלפלסטינים יש עוד דרך ארוכה לעבור עד שיוכלו להקים מדינה.

מאיר שטרית: התנאים הבסיסיים של הרפורמות שמדינת ישראל דורשת והאמריקנים דורשים מהפלסטינים - הם תנאי הכרחי ובסיסי לכך שבכלל אפשר יהיה להגיע אתם להתקדמות, ואולי בסופו של דבר להגיע להסכם שלום, שייתן להם אפשרות ליישם ולהקים מדינה.

מאיר שטרית: מדינה שאין לה משפט ואין לה חוק היא מדינה שלא יכולה להתקיים, ואף אחד לא יסכים להשקיע בה שקל אחד אם אין לו הגנה על הנכסים שלו ועל הזכויות שלו.

מאיר שטרית: צר לי שהפלסטינים עוד לא רואים את זה עין בעין, ועוד לא פועלים בעניין הזה כמעט בכלל.

מאיר שטרית: לכן אני מקווה, אדוני היושב-ראש, שנראה בעתיד התפתחות חיובית בכיוון הזה לנוכח הבחירה של ההנהגה הפלסטינית החדשה.

מאיר שטרית: אין לי שום התנגדות, אדוני היושב-ראש, להעביר את הדיון לוועדת החוץ והביטחון.

מאיר שטרית: ההצעה הזאת ראויה לדיון.

חמי דורון: ההצעה ראויה לדיון.

חמי דורון: חבר הכנסת נסים זאב, הצעה אחרת; אני מבקש - דקה.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, עצם הדבר שיש כוונה של הרשות להוציא להורג פלסטינים שהם משתפי פעולה עם מדינת ישראל, זה מראה שארגוני הטרור עדיין שולטים ברשות.

נסים זאב: אין רשות, אין ראש.

נסים זאב: ואנחנו עוד נראה במהלך החודשים הקרובים, כאשר ראש הממשלה יחזיר את השטחים, הוא ילך בהתנתקות חד-צדדית.

נסים זאב: וכאשר אנחנו נגיע למיצוי ההליך של ההתנתקות ולא יהיה עוד מה לתת, אתה תראה שכל המהלך הזה היה מוטעה, מכיוון שארגוני הטרור שולטים בשטח, הם מכתיבים את השטח, וחבל שראש הממשלה לא מתעשת מבעוד מועד.

חמי דורון: חבר הכנסת נסים זאב, מה אדוני מציע, להסיר?

נסים זאב: לוועדת החוץ והביטחון.

חמי דורון: אתה לא יכול ועדת החוץ והביטחון, השר הציע להעביר לוועדת החוץ והביטחון.

חמי דורון: אתה יכול הסרה או מליאה.

נסים זאב: מליאה.

חמי דורון: בבקשה, אנחנו מצביעים: בעד - להעביר לוועדה, נגד - להשאיר במליאה.

חמי דורון: הצבעה מס' 21 בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – 4 נגד – 2 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הנושא לוועדת החוץ והביטחון נתקבלה.

חמי דורון: ארבעה בעד, שני מתנגדים, אין נמנעים.

חמי דורון: אדוני השר שמחון, לא השתתפת בהצבעה.

חמי דורון: אנחנו מעבירים את הדיון בהצעה הזאת לוועדת החוץ והביטחון.

חמי דורון: הדיווח בעיתון "סאנדיי טיימס" כי ישראל אישרה עקרונית תקיפה באירן

חמי דורון: אנחנו עוברים להצעות לסדר-היום מס' 6393, 6410, 6415, 6428 ו-6452 בנושא: הדיווח בעיתון "סאנדיי טיימס" כי ישראל אישרה עקרונית תקיפה באירן.

חמי דורון: חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה יהיה הדובר הראשון, מאחר שהוא אמור להחליף אותי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כבוד היושב-ראש, מכובדי השרים, חברי הכנסת, אומנם אנחנו עכשיו קצת עייפים, זה נראה כאילו סוף הערב, אבל הנושא מחייב התעוררות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כאשר מדובר בדברים שברומו של עולם, ממשלת ישראל גם היא חייבת להתייחס לנושא בהתאם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כאשר "סאנדיי טיימס" מפרסם, שישראל קיבלה אור ירוק מארצות-הברית לתקוף את אירן, אני חושב שזה פותח פתח – אם חס וחלילה כך יקרה – לתוהו ובוהו עולמי.

מאיר שטרית: זאת לא ההצעה.

מאיר שטרית: ההצעה אומרת שישראל אישרה עקרונית תקיפה בעירק.

חמי דורון: הוא מדבר על הדיווח ב"סאנדיי טיימס".

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הדיווח אומר שישראל קיבלה אור ירוק, או היא תקבל אור ירוק בתוך ימים, אם אירן לא תציית להוראות מסוימות של האו"ם כביכול או של ארצות-הברית עצמה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אדוני השר, היות שאתה מתייחס לנושא, אינני סבור שתפקידה של ישראל להיות כלב השמירה של ארצות-הברית ולא כלב השמירה של אף אחד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אינני סבור שמתקפה כזאת, אם חס וחלילה יהיה כדבר הזה, ואם אכן היא אושרה – אינני יודע, אני לא בר-סמכא בעניינים האלה, אולי כאשר השר יענה לנו נדע אם יש דברים בגו או שאולי זה עניין ביטחוני, שלא רוצים לדבר – בכל מקרה, לדברים האלה אין מקום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ישראל חייבת לדאוג קודם כול לשלום תושביה ולפתור את הבעיות הפנימיות שלה, ולא לחפש חזית עולמית אחרת, שסופה מי ישורנו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה גם אסור לפי המשפט הבין-לאומי, זה אסור לפי כל קנה-מידה סביר ושפוי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יכול להיות שיש טילים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בהרבה מדינות יש טילים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לארצות-הברית יש טילים, לישראל יש טילים ויש גרעין.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ישראל היא הראשונה שיש לה גרעין, נדמה לי, באזור הזה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לישראל יש גרעין משנות ה-50 וה-60, אז מה, מותר למי שמפחד מישראל לתקוף?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מותר לאירן לתקוף את ישראל, כי היא מפחדת מטילי גרעין שיש לה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני אשאל אחרת, אדוני השר: האם מותר לאירן עכשיו ליזום מכת מנע ולתקוף לפני שישראל תתקוף?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לאן נגיע עם ההיגיון הזה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לכן, אני חושב שממשלת ישראל חייבת להודיע באופן הרציני והברור ביותר שאין שום כוונות כאלה, וישראל איננה רשאית לנהוג אחרת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כל החלטה אחרת וכל התעלמות או רשלנות בנושא הזה מסכנת את המדינה, את האזור ואת העולם כולו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה, אדוני.

חמי דורון: תודה רבה לחבר הכנסת דהאמשה.

חמי דורון: חבר הכנסת עסאם מח'ול, בבקשה.

חמי דורון: אחריו – חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, חבר הכנסת ניסן סלומינסקי וחבר הכנסת שמואל הלפרט.

עסאם מח'ול: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אדוני השר, לא טוב שאירן מפתחת נשק גרעיני, אבל לא טוב שבידי ישראל יש ארסנל מאיים, גדול ומסוכן של נשק גרעיני.

עסאם מח'ול: השקר וההטעיה שמנסים להפיץ, כאילו שאירן, החתומה על ה-NPT, על האמנה למניעת הפצת נשק גרעיני, עוברת על האמנה - האמת היא שאירן הולכת לפי האמנה, ועל-פי המדינות החתומות על האמנה יכולים להעשיר אורניום.

עסאם מח'ול: הממשל בארצות-הברית מחפש את אירן לא בגלל הגרעין, הוא מחפש את אירן מכיוון שהנשיא בוש אמר והודיע, שהניצחון בעירק לא יושלם כל עוד ארצות-הברית לא תפיל את המשטרים באירן ובסוריה.

עסאם מח'ול: כל הסיבות שנרקמות מסביב, אם זה ההתנקשות בחרירי בלבנון ואם זה הנשק הגרעיני האירני, הן האליבי, כפי שהנשק הגרעיני העירקי, שלא נמצא, היה האליבי למלחמה התוקפנית, האימפריאליסטית, של ארצות-הברית נגד עירק.

עסאם מח'ול: זאת האמת, למה צריך לטשטש את העובדות?

עסאם מח'ול: השאלה האיומה היא, איך ישראל הופכת את עצמה לכלי שרת, לעשות את העבודה המלוכלכת של ארצות-הברית במזרח התיכון, כדי להבטיח את הצלחת האסטרטגיה האמריקנית באזור.

עסאם מח'ול: זה הסיפור שהציבור בישראל צריך להתמודד אתו ולהעמיד אותו בפני הממשלה שלו.

עסאם מח'ול: לא מזמן קיבלה ממשלת ישראל כמויות אדירות של פצצות של טונה, חודרות מבצרים.

עסאם מח'ול: היה ברור מלכתחילה שזה חלק מההכנות לתפקיד החדש של ישראל בשירות האסטרטגיה האמריקנית הגלובלית והאזורית.

עסאם מח'ול: לא מזמן ניהלו בממשלת ישראל ובמשרד הביטחון בישראל את השאלות איך להגדיל את הצי של הצוללות נושאות ראשי חץ גרעיניים של ישראל, משלוש צוללות שגרמניה העבירה לישראל בעשור הקודם לעוד שתיים עכשיו.

עסאם מח'ול: לא מזמן דיברו, ומתחילים לדון על רכישת נושאת מטוסים או נושאת מסוקים בישראל.

עסאם מח'ול: אולי לא מיידעים אותך, השר, אבל זה ידוע.

עסאם מח'ול: השאלה היא איזה תפקיד מיועד למדינת ישראל בכל המציאות החדשה במזרח התיכון.

עסאם מח'ול: אדוני השר, אני חושב שישראל משחקת באש, משחקת בהרפתקנות שיכולה להביא אסון על העם בישראל.

עסאם מח'ול: שום דבר לא ירחץ את ידיה.

עסאם מח'ול: מי שמנהל מדיניות כזאת במזרח התיכון, מוביל מירוץ חימוש גרעיני.

עסאם מח'ול: ההתנהגות של ישראל עכשיו בעניין האירני היא הזמנה לאירן ולמדינות אחרות לרכוש נשק גרעיני ולחפש נשק גרעיני ולחפש נשק להשמדה המונית.

עסאם מח'ול: אי-אפשר מצד אחד להוביל את המירוץ הזה, ומצד שני לבכות על הסכנה האירנית.

עסאם מח'ול: היום מדינת ישראל, עם הארסנל הגרעיני שלה, הופכת להיות לא רק לסכנה האזורית הגדולה ביותר, אלא לסכנה גלובלית, ואני חושב שהיא מספסרת בעתידו ובשלומו של העם בישראל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת מח'ול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, בבקשה.

ג'מאל זחאלקה: מכובדי היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, מקורות רשמיים בישראל הכחישו שהתקבלה החלטה לתקוף את אירן.

ג'מאל זחאלקה: הם לא הכחישו שיש כוונה - או שישראל מצהירה שהיא לא תתקוף את אירן.

ג'מאל זחאלקה: דבר כזה לא שמענו.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, אם אנחנו רוצים להסתמך על ה"סאנדיי טיימס", ברור שהתקבלה החלטה.

ג'מאל זחאלקה: אבל למה ללכת ל"סאנדיי טיימס"?

ג'מאל זחאלקה: מספיק לשמוע את ההצהרות של מקבלי ההחלטות, של פוליטיקאים ישראלים בשנים האחרונות, כדי להגיע למסקנה שכוונות ישנן.

ג'מאל זחאלקה: אם ישראל בסופו של דבר תתקוף או לא, אני לא יודע, כי יכול להיות מצב שהאמריקנים יעשו את העבודה, כמו שהם עשו את העבודה בעירק, ובשביל מה לישראל להסתבך?

ג'מאל זחאלקה: אנחנו לא מאמינים, יש לנו סיבות טובות לא להאמין למה שארצות-הברית וישראל מפיצות בנושא הנשק הגרעיני באירן.

ג'מאל זחאלקה: לא מאמינים, כי אנחנו מכירים מקרוב את הסיפור העירקי.

ג'מאל זחאלקה: כולם האמינו כאן שלעירק יש נשק להשמדה המונית.

ג'מאל זחאלקה: ומה מצאו בעירק?

ג'מאל זחאלקה: שום דבר.

ג'מאל זחאלקה: אלפי אנשים נהרגו, מיליארדים, עשרות מיליארדים נשפכו לריק, על מה?

ג'מאל זחאלקה: האמתלה העיקרית, הסיבה העיקרית, היתה נשק להשמדה המונית.

ג'מאל זחאלקה: איפה הנשק להשמדה המונית?

ג'מאל זחאלקה: לכן יש חשש כבד שייעשה אותו מעשה עם אירן.

ג'מאל זחאלקה: תהיה תקיפה באירן, ואין שום הוכחה שאירן מפתחת נשק להשמדה המונית.

ג'מאל זחאלקה: יש דרך לפתור את הבעיה, אפילו להתגבר על האי-ודאות.

ג'מאל זחאלקה: נגיד שיש אנשים שיש להם מידע של אי-ודאות, וזה דבר פשוט, לא מתוחכם אפילו, אדוני השר: שישראל תצהיר שהיא מעוניינת במזרח תיכון נקי מכל סוגי הנשק הגרעיני.

ג'מאל זחאלקה: אתה יודע, כולנו יודעים, שכל מדינות המזרח התיכון יסכימו שיהיה פירוז של המזרח התיכון.

ג'מאל זחאלקה: אם ישראל לא מסכימה, אין לה זכות דיבור.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת זחאלקה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת ניסן סלומינסקי, בבקשה; גם לך יש שלוש דקות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יחתום את הרשימה חבר הכנסת שמואל הלפרט.

ניסן סלומינסקי: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, כולנו יודעים שנשק גרעיני זה אסון וחבל שנברא.

ניסן סלומינסקי: אבל, משנברא ואין לנו יכולת למנוע את זה, אז מתקיים החלק השני, שנקרא מאזן האימה.

ניסן סלומינסקי: כלומר, ברגע שרק לאחד יש ולשני אין, ואני מדבר באופן גלובלי, זה מסוכן, כי זה מפתה מישהו, חס ושלום, להשתמש בזה.

ניסן סלומינסקי: לכן קיים מאזן האימה: אם יש לשני הצדדים, לשני הגושים, זה המפתח שאף אחד לא ישתמש בזה, כי כל אחד יודע שאם, חס ושלום, גם השני ישתמש, הכול נגמר.

ניסן סלומינסקי: כל זה אמור כשמדובר במשטרים נורמליים.

ניסן סלומינסקי: למה אני מתכוון: נורמליים?

ניסן סלומינסקי: סבירים, דמוקרטיים, שלא חיים מאיזה שיגעון של אדם או מאיזו פנאטיות של מישהו, אלא מערכת מאורגנת, מסודרת; שלא יכול לקום אדם אחד בוקר אחד, נכנס לו לראש והוא פותח במתקפה גרעינית, אלא יש מערכות שלמות עם בקרה וכו'.

ניסן סלומינסקי: אז, אם שני הצדדים בנויים כך, יש מאזן אימה, וגם זה, מחוסר ברירה, שומר על השלום.

ניסן סלומינסקי: אצלנו, בדרך כלל, לא יכול להיות מצב כזה שיקום בוקר אחד מישהו שיעשה - אני כבר לא יודע להגיד היום, אבל יש מערכות שלמות שאני מקווה שלא יפרקו אותן, אף שכרגע הולכים בדרך לפרק אותם.

ניסן סלומינסקי: מצד שני, היריב, האויב – אירן, שם הכול הולך בדרך אחרת לחלוטין: אין שליטה, יכול לקום איזה מישהו פנאטי, איזה מין מטורף, ולנו אין שליטה על זה.

ניסן סלומינסקי: אם, חס ושלום, יהיה שם נשק גרעיני, כולנו בבעיה נוראה; ולא רק אנחנו, כל העולם כולו.

ניסן סלומינסקי: ולכן, כל עוד אין שם משטר מאורגן, מסודר, אמיתי, עם בקרה ועם כל המערכות האלו, אסור בשום פנים.

ניסן סלומינסקי: זאת סכנת נפשות שיש שם נשק גרעיני.

ניסן סלומינסקי: אין לי מושג אם יש שם נשק גרעיני.

ניסן סלומינסקי: אני מניח שהשר שיעלה, או סגן השר, ייתן לנו את התוכנית המפורטת מה ישראל עומדת לעשות – אני צוחק.

ניסן סלומינסקי: אבל אם, חס ושלום, יש הוכחות ברורות, והיום במערכות המודיעין שיש אפשר בהחלט לדעת; אם יש הוכחות ברורות למה שיש שם, צריך להגיע למצב שזה לא יהיה שם, או לחלופין שהמשטר יתחלף.

ניסן סלומינסקי: אני מניח שעד שהמשטר יתחלף שם, יותר פשוט יהיה לפתור את הבעיה הזאת.

ניסן סלומינסקי: אני לא חושב שזאת אחריותה של ישראל.

ניסן סלומינסקי: יש כאן מעצמות הרבה יותר גדולות, עם כתפיים הרבה יותר רחבות, עם יכולות הרבה יותר גדולות.

ניסן סלומינסקי: אני מקווה שאם כבר, אז הן יפתרו את הבעיה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת סלומינסקי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת שמואל הלפרט, בבקשה.

שמואל הלפרט: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אירן קרובה יותר מאי-פעם לנקודת האל-חזור שבה תוכל לייצר חומר גרעיני מועשר בדרך לייצור פצצה גרעינית - כך העריך לאחרונה ראש המוסד, בהופעתו השנתית בכנסת.

שמואל הלפרט: נוסף על זה הוא אמר, כי אירן השלימה במידה רבה את הקמת המתקן להעשרה, ולמעשה הגיעה ליכולת לייצר דלק גרעיני מועשר בהיקף תעשייתי.

שמואל הלפרט: על סמך חומר מודיעיני שבידי המוסד, תגיע אירן כבר בסוף שנת 2005 ליכולת טכנולוגית של ייצור דלק מועשר בלי להישען על סיוע מבחוץ.

שמואל הלפרט: דברים דומים אמר גם שר החוץ של ישראל.

שמואל הלפרט: נוסף על כך התפרסם בימים האחרונים, שאוקראינה מכרה לאירן טילי שיוט המסוגלים להגיע לכל אתר בישראל.

שמואל הלפרט: לווייני ביון אמריקניים זיהו כבר לפני שנים מספר את אתרי השיגור שבנתה אירן לטילים האסטרטגיים "שיהאב 3".

שמואל הלפרט: האירנים כבר הודיעו, כי הם לא מתכוונים לסגת מתוכנית הגרעין שלהם.

שמואל הלפרט: מול נחישות זאת של אירן חייבת לקום קואליציה עולמית, יחד עם האו"ם, כי על כף המאזניים לא רק שלום האזור, אלא שלום העולם כולו.

שמואל הלפרט: אדוני היושב-ראש, האטום האירני הוא סכנה לעולם כולו.

שמואל הלפרט: האיום המיוחד באירן נובע מהחיבור של משטר קנאי שמטרתו המוצהרת הפצת מהפכה אסלאמית והשמדת ישראל.

שמואל הלפרט: הפתרון הוא לחץ דיפלומטי והטלת סנקציות כלכליות במועצת הביטחון נגד אירן.

שמואל הלפרט: על אירן ללכת בדרכי המדינות שחזרו בהן מדרכן הגרעינית.

שמואל הלפרט: ארצות-הברית, אירופה, המוסדות הבין-לאומיים מוכרחים להבהיר לאירן, שהליכתה בדרך זאת אינה נתונה למיקוח.

שמואל הלפרט: השאלה היא רק איזו שיטה ינקטו נגדה - עימות מדיני או עימות צבאי?

שמואל הלפרט: וזה תלוי בה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת הלפרט.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יעלה ויבוא השר מאיר שטרית ויענה למציעים.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, לצערי הרב הממשלה מתקשה להתמודד עם הצורך להשיב על זרם הידיעות המגיע מדי יום.

מאיר שטרית: ידיעות אלה יוצרות הזדמנויות רבות להגשת הצעות לסדר-היום בנושאים שונים, חלקם נושאים חשובים ורציניים וחלקם נושאים ספקולטיביים לגמרי וחסרי יסוד, כמו הנושא הנוכחי שהונח היום בפנינו.

מאיר שטרית: לכן, אדוני היושב-ראש, אני מציע להסיר את ההצעות מסדר-היום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לשר מאיר שטרית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, השר הציע להסיר את ההצעות מסדר-היום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: נעבור להצבעה: מי בעד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי נגד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי נמנע?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בעד זה להעביר למליאה, נגד - להסיר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצבעה מס' 22 בעד ההצעה לכלול את הנושא בסדר-היום – 3 בעד ההצעה שלא לכלול את הנושא בסדר-היום - 4 נמנעים – אין ההצעה שלא לכלול את הנושא בסדר-היום של הכנסת נתקבלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ברוב של ארבעה נגד שלושה, ההצעות הוסרו מסדר-היום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/165).

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ]

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנו עוברים לנושא הבא:

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצעת חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם (תיקון), התשס"ה-2005, קריאה ראשונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יציג את הצעת החוק סגן שר הביטחון, חבר הכנסת זאב בוים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובה והצבעה במועד אחר, לא היום.

זאב בוים: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת - בעצם אני רואה את חבר הכנסת הלפרט הולך, אז הייתי אומר: אדוני היושב-ראש וחברת הכנסת סגנית השר אורית נוקד, אני מתכבד להביא לאישור מליאת הכנסת בקריאה ראשונה את הצעת חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם (תיקון), התשס"ה-2005.

זאב בוים: מטרת הצעת החוק היא לתקן את ההסדרים הנוגעים לתשלום המענק ההוני המשולם עם מותו של איש מילואים.

זאב בוים: בהתאם לנוסחו דהיום של סעיף 15 לחוק תשלום קצבאות לאנשי מילואים ולבני משפחותיהם, המענק ההוני למקרה מוות משולם לשאיריו של איש המילואים, כהגדרת מונח זה בחוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גמלאות).

זאב בוים: הגדרה זאת מתייחסת, למשל, לילדיו של המנוח, אך רק לילדים שאינם עומדים ברשות עצמם, וכן היא מתייחסת לבני משפחה אחרים, אך רק אם היו תלויים במנוח.

זאב בוים: כפועל יוצא מכך, ילדיו הבגירים של איש המילואים שעומדים ברשות עצמם והוריו של איש המילואים שלא היו תלויים בו לפרנסתם אינם זכאים לקבל את המענק ההוני למקרה מוות.

זאב בוים: הואיל ומטרתו של המענק ההוני למקרה מוות היא לשלם סכום חד-פעמי לקרוביו של איש המילואים שנספה, ללא קשר להבחנות שקיימות בהגדרת המונח "שאירים" לפי חוק שירות הקבע בצה"ל, מוצע לתקן את החוק כך שתנותק הזיקה להגדרה "שאירים" שבחוק שירות הקבע, ותחתיו תוכר הזכאות למענק ההוני למקרה מוות לבני משפחתו של המנוח, כפי שמוצע להגדירם בתיקון לסעיף 15 לחוק, ואלה הם: 1.

זאב בוים: בן זוג; 2.

זאב בוים: הורה; 3.

זאב בוים: ילד, לרבות ילד חורג וילד מאומץ; 4.

זאב בוים: אדם אחר שהממונה על תשלום הקצבאות מצא, על-פי הכללים שנקבעו לפי הוראות סעיף זה, כי קיימים טעמים מיוחדים המצדיקים תשלום מענק הוני למקרה מוות לאותו אדם.

זאב בוים: תיקון משלים נוסף המוצע בהצעת חוק זו הוא בסעיף 14.

זאב בוים: הוראת הסעיף מתייחסת לכיסוי הביטוחי שהמדינה רשאית לרכוש לכיסוי תשלומי קצבאות לחיילי מילואים זכאים ולשאירים זכאים, לרבות תשלומי קצבאות משלימות ומקדמות ומענק הוני למקרה מוות.

זאב בוים: סעיף 14(ב) מונה רשימה של אנשים שבשל התביעות שמוגשות על-ידם יפעל מנהל התביעות במשרד הביטחון לקבלת תגמולי הביטוח שנרכש, כאמור, על-ידי המדינה.

זאב בוים: לאור התיקון המוצע לסעיף 15, מוצע להוסיף לרשימה זו גם בני המשפחה של חייל מילואים שנספה, אשר יהיו זכאים למענק ההוני למקרה מוות.

זאב בוים: אשר על כן אני מבקש, אדוני היושב-ראש, אדוני השר וסגנית השר אורית נוקד, כי הבית יאשר את הצעת החוק בקריאה ראשונה ויעביר אותה לדיון ולהכנה לקריאה שנייה ושלישית בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לסגן שר הביטחון, חבר הכנסת זאב בוים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, יש לנו רשימה ארוכה של מתדיינים, אבל אינני רואה אותם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אקרא את הרשימה לפי הסדר, וחבר כנסת שנוכח וירצה להשתתף בדיון יוזמן לעלות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ברשימה נמצאים חברי הכנסת אברהם רביץ, חיים אורון, אורי אריאל, מאיר פרוש, דני יתום, אחמד טיבי, אילן שלגי, עזמי בשארה, ג'מאל זחאלקה, איוב קרא, רן כהן, צבי הנדל, מגלי והבה, משה גפני, יעקב מרגי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חותם את הרשימה חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה, שמנהל את הישיבה ואינו יכול להשתתף בדיון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ובכן, תשובה והצבעה על הצעת חוק זו במועד אחר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: פגישת שר הביטחון עם בכירי ההנהגה המצרית והפלסטינית

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנו עוברים לנושא הבא - הצעות לסדר-היום בעניין פגישת שר הביטחון עם בכירי ההנהגה המצרית והפלסטינית, שמספריהן 6390, 6402, 6420, 6427 ו-6446.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אינני רואה כאן את המציעים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אקרא את שמותיהם: חברי הכנסת דני יתום, אליהו ישי, אילן שלגי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת אהוד יתום נמצא.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, אדוני.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אחריו - חבר הכנסת יורי שטרן, אם יהיה פה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בהצעה קודמת היו חמישה מציעים, שכולם דיברו, חבר הכנסת יתום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תסיק את המסקנות איפה הם היו.

אהוד יתום: אני רוצה לדבר, אדוני היושב-ראש.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, תדבר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בוודאי, זו זכותך.

אהוד יתום: אני מודה לך, אדוני היושב-ראש.

אהוד יתום: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, כבוד סגנית השר, כבוד סגן השר - וואלה, אין פה חברי כנסת, רק שרים וסגני שרים.

אהוד יתום: אה, סליחה, חבר הכנסת ארדן.

אהוד יתום: אני חושב שבהמשך לפגישה החשובה של שר הביטחון עם הנשיא מובארק, יש לדון כאן במליאה בנושא מאוד מאוד חשוב וקריטי, והוא גורל החדרות האמל"ח לרצועת-עזה; גורל החדרות אמל"ח, אדוני היושב-ראש, דרך ציר פילדלפי.

אהוד יתום: אנחנו עדים וערים למצב, אדוני סגן שר הביטחון, שציר פילדלפי הוא אחת המסננות הכי גדולות להחדרת אמל"ח.

אהוד יתום: במשך התקופה המדוברת, של שנות האינתיפאדה הקשות, ארבע שנים ויותר, ציר פילדלפי, מלמעלה ומלמטה, ובמנהרות ובאמצעות כל מיני שיטות ופטנטים - כאשר החדרת אמל"ח באה לידי ביטוי גם בהחדרת סמים ובהחדרת עובדים זרים ובהחדרת נשים, בעיקר ממדינות ברית-המועצות לשעבר - הפך להיות ציר מאוד מאוד מאוד בעייתי.

אהוד יתום: אני קורא מכאן לממשלת ישראל, לשר הביטחון, אדוני היושב-ראש, ולך, חברי הטוב סגן שר הביטחון, לא לאפשר למצרים להחזיק בציר פילדלפי, כי אם הוא יעבור לידיים מצריות, על סמך הפרמטרים, אדוני היושב-ראש, שהמצרים היום עושים על מנת למנוע החדרת אמל"ח במרחב השיפוט שלהם - ציר פילדלפי מבחינת החדרת האמל"ח ומבחינת הנושא המשמעותי של פיגועים עתידיים אפשריים בישראל, יהפוך את רצועת-עזה לדרום-לבנון.

אהוד יתום: האם, אדוני היושב-ראש, זה הנושא שאותו אנחנו רוצים למצוא לעצמנו בבואנו להגיע, ונקווה שלא נגיע, בתוכנית ההתנתקות הזאת, למצב שציר פילדלפי יעבור לידיים מצריות?

אהוד יתום: אל לנו להפקיר את ביטחוננו בידיים שלא הוכיחו בשום דרך ובשום סיבה ובשום נימוק את יכולתם המוכחת, הקיימת - אבל את אי-רצונם בכל מה שקשור לסיכול החדרת אמל"ח, בכל הקשור לסיכול החדרת סמים.

אהוד יתום: המרחב של הנגב ושל ציר פילדלפי, שהוא באחריות מצרים, פרוץ לכל דבר ועניין.

אהוד יתום: הוא דבר נורא, ואני לא יודע לאיזה מצב נגיע אם באמת יסוכמו הסיכומים הלא-רצויים והלא-ביטחוניים, שציר פילדלפי יהפוך להיות ציר אמון ואחריות של המצרים.

אהוד יתום: המצרים עוד צריכים להוכיח את עצמם חדשות לבקרים במניעת החדרת אמל"ח, חדשות לבקרים במעצר אנשים, חדשות לבקרים בכל מה שקשור לאי-מתן סיפק בידי הפלסטינים שיושבים ברצועת-עזה לבצע בנו פיגועים באמצעות אמל"ח שמגיע ממצרים.

אהוד יתום: תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש; ערב טוב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת אהוד יתום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת יורי שטרן - בבקשה, אדוני.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לאחר מכן ישיב סגן שר הביטחון.

יורי שטרן: כבוד היושב-ראש, חברי הכנסת, קורה באחרונה תהליך מאוד מוזר, ואפילו אכזרי, מבחינת האחריות שיש לממשלה כלפי אזרחי המדינה.

יורי שטרן: אנחנו מתפרקים ללא הצדקה ובקצב מואץ מכל ההישגים האסטרטגיים שרכשה מדינת ישראל במלחמות הקשות, בהתמודדות עם הטרור, דרך קורבנות רבים מאוד, בדם.

יורי שטרן: אנחנו הופכים את הקורבנות האלה לקורבנות שווא, כי ללא סיבה, בטירוף מערכות אחד, לוקח ראש הממשלה ומוציא את היהודים מעזה, מוציא את צה"ל, מקרב את הגבול ליישובי ישראל, הופך את הגבול שעובר 5 קילומטרים דרומה מאשקלון, מתחנת הכוח, מקצא"א, ממחסני דלק, לגבול שטרור ישתלט עליו כמעט בוודאות.

יורי שטרן: ועכשיו שר הביטחון שלו מגדיל, מוסיף ומסכם עם המצרים, שגם את ההישגים של מלחמת ששת הימים, מבחינת הריחוק שנוצר בינינו לבין הצבא המצרי והכוחות המצריים החמושים - גם זה יימחק, ומאות חמושים, חיילים, שוטרים וכוחות הביטחון המצרי יהיו המאבטחים של מדינת ישראל.

יורי שטרן: הלקחים הקשים שלמדנו בשנים האלה, גם בשנות המלחמות וגם בשנות השלום המזויף לאחר הסכמי אוסלו, מראים לנו כל פעם מחדש, שאיננו יכולים להפקיר את ביטחוננו בידי אף אחד, בוודאי לא בידי המצרים, שאומנם יש לנו אתם הסכם שלום, אבל זה עדיין שלום קר והוא מתבסס כעת על רצונו הטוב של המשטר הנוכחי, שיכול בן-לילה להתחלף במשטר אחר.

יורי שטרן: אז איך אנחנו מחזירים את השליטה על הגבול הזה למצרים, שכפי שאמר חבר הכנסת אהוד יתום, לא הוכיחו את עצמם כלל וכלל בשום פעילות שנועדה להגן על גבולותינו נגד הברחות הנשק ונגד הברחות אחרות?

יורי שטרן: זה חסר אחריות.

יורי שטרן: זה מקריב את חיי האזרחים לטמטום, לאגו של ראש הממשלה, לבולדוזריות המפורסמת שלו, שהפכה לדורסנית והורסת את כל מערכות השלטון שבנינו עד כה ואת מערכות הביטחון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת יורי שטרן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יעלה ויבוא סגן שר הביטחון, חבר הכנסת זאב בוים, ויענה למציעים.

זאב בוים: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, במגעים בין שר הביטחון לבין הנשיא מובארק, עם שר ההגנה המצרי, ביום חמישי, 10 במרס, הושגה שורה של הבנות עקרוניות בנוגע לפריסת כוח משמר הגבול המצרי בציר פילדלפי כתחליף למשטרה הצבאית הערוכה באזור היום.

זאב בוים: זאת תוך דבקות ואי-פגיעה בחוזה השלום ובנספחו הצבאי.

זאב בוים: להלן ההבנות המרכזיות שהושגו: הכוח המצרי ימנה 750 איש, משימתו ייעודית, קרי הבטחת הגבול על מנת למנוע חדירות מחבלים והברחות אמל"ח וכן מניעת זליגת טרור לרצועת-עזה.

זאב בוים: ציוד הכוח, מאפייני היערכותו ופעילותו נגזרים מהמשימה דלעיל, דהיינו מדובר בכוח ייעודי למניעת טרור ולא בכוח צבאי למטרות שאינן כלולות במנדט המוסכם.

זאב בוים: התשתית והאמל"ח אשר ישרת את הכוח יהיו בהתאם, קרי, לא ייבנו מפקדות צבאיות, מחסני אמל"ח או בונקרים ולא תורשה כניסת טנקים, טילי נ"ט או כל אמל"ח כבד אחר.

זאב בוים: פריסת הכוח הינה מרכיב אחד מתוך מסכת פעולות בעומק השטח המצרי הנדרשות למניעת כניסת אמצעי לחימה ומחבלים.

זאב בוים: מתוכנן תיאום הדוק ברמת השטח בינינו לבין המצרים.

זאב בוים: הצדדים, אנחנו והמצרים נקיים מערכה אטית, הדדית, לבחינת הטיפול הכולל אל מול המטרה שהוצבה.

זאב בוים: יתקיימו שיחות תיאום במועד קרוב על מנת לתרגם את ההבנות שהושגו לפרוטוקול מוסכם.

יורי שטרן: כבוד סגן השר, אם המצרים לא יקיימו את זה, צה"ל יחזור לפילדלפי?

זאב בוים: עוד לא סיימתי.

זאב בוים: שמעתי את חברי הכנסת ואת הדאגה, שאי-אפשר לומר שהיא תלושה ושאין לה יסוד.

זאב בוים: אפשר אפילו להבין את הדאגה הזאת.

זאב בוים: אחרי הכול, בשנים האחרונות, צריך לומר ביושר שחצי האי סיני היה מקפצה, או, אם אתם רוצים, "נושאת מטוסים" של אמצעי לחימה, של סמים, של סחר בנשים ועוד כהנה וכהנה, שנאגרו ונצטברו בחצי האי סיני, ורובם ככולם זלגו לתוך שטחי מדינת ישראל ורצועת-עזה, הרבה באמצעות מנהרות, הברחות וכדומה.

זאב בוים: אבל צריך לומר, שאם עד עכשיו מצרים העלימה עין במקרה הטוב, ואולי היו גם כאלה מבין המצרים אשר שיתפו פעולה, בכל זאת אי-אפשר להתעלם משינויים שחלו במצרים ובעמדתה של ההנהגה המצרית ביחס למה שמתחולל פה באזור.

זאב בוים: צריך לומר שמצרים בעת האחרונה חוזרת לשחק תפקיד - בהתאם לאינטרסים המצריים - שהוא קונסטרוקטיבי ביסודו ביחס לקונפליקט בינינו בכלל וביחס לסוגיית רצועת-עזה בפרט.

זאב בוים: אני מעריך שחלק מהשינויים האלה הם בעיקר תולדה של שינויים אסטרטגיים וההתפתחויות המרחיקות-לכת בקונפליקט בינינו ובין הפלסטינים, במיוחד אחרי מותו של ערפאת.

זאב בוים: חלק נוסף נוגע גם לעובדה שמצרים עצמה נפגעה מחוסר תשומת הלב שלה אל מה שמתחולל בשטחה, בחצי האי סיני.

זאב בוים: הדוגמה הכואבת והבולטת היתה בפיגוע, שכנראה טביעות האצבע שלו מובילות ל"אל-קאעידה" וגרורותיו, כפי שראינו בטאבה ובחצי האי סיני.

זאב בוים: כל הדברים האלה גם יחד גורמים קרוב לוודאי לשינוי אצל המצרים, בגישה שלהם.

זאב בוים: הביטוי של השינוי הזה הוא ההבנה, קודם כול אצל הנשיא מובארק, בדבר שינוי הקו ונקיטת עמדה פוזיטיבית, קונסטרוקטיבית, ביחס למאמץ לסייע לפתרון הסכסוך בינינו לבין הפלסטינים.

זאב בוים: כפי שאמרתי, חברי הכנסת, הנושא הזה של ההבנות עם הנשיא מובארק, כפי שסוכמו בפגישה עם שר הביטחון - הן יעמדו בסופו של דבר למבחן, למבחן המשימות האלה, ובהתאם לזה ישראל תגיב.

זאב בוים: יש לישראל אינטרס בסיסי שהמצרים ייקחו על עצמם ויטפלו בסוגיה הזאת של הברחות האמל"ח והדברים הפסולים האחרים בציר פילדלפי.

זאב בוים: יש לנו אינטרס גדול, אם הם מוכנים, כי הבעיה הגדולה היא נכונות, כאשר היכולת קיימת.

זאב בוים: כאשר המצרים רוצים, הם הוכיחו יכולת מוכחת.

זאב בוים: זה העניין, כאשר כל המתכונת המוצעת איננה פוגעת בהסכמי השלום עם מצרים ואינה משנה את הסטטוס הצבאי של חצי האי סיני וציר פילדלפי בפרט.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה מציע אדוני סגן השר?

זאב בוים: אני מציע להעביר את הנושא לוועדת החוץ והביטחון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ובכן, רבותי חברי הכנסת, סגן השר הציע להעביר את ההצעות של חברי הכנסת יתום ושטרן לוועדת החוץ והביטחון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת יורי שטרן ואהוד יתום, אתם מסכימים?

אהוד יתום: כן.

יורי שטרן: כן.

יורי שטרן: מסכימים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ובכן, נעבור להצבעה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי בעד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי נגד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אפשר להצביע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצבעה מס' 23 בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – 7 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הנושא לוועדת החוץ והביטחון נתקבלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ובכן, ברוב של שבעה תומכים, אין מתנגדים ואין נמנעים, הצעותיהם של חברי הכנסת אהוד יתום ויורי שטרן יועברו לוועדת החוץ והביטחון להמשך הטיפול בהן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לפני שנעבור לנושא הבא, הודעה לסגן מזכיר הכנסת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: ברשות יושב-ראש הישיבה, אני מתכבד להודיע, כי הונחה על שולחן הכנסת, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, הצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 2), התשס"ה–2005, שהחזירה ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: תודה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לסגן מזכיר הכנסת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: התנהלות משטרת ההגירה כלפי עובדים זרים בענף החקלאות

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הנושא הבא הוא הצעה רגילה לסדר-היום, שמספרה 6453, בעניין התנהלות משטרת ההגירה כלפי עובדים זרים בענף החקלאות, של חבר הכנסת גלעד ארדן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, בראשית הדברים אני רוצה לומר, שאני ביקשתי שמי שישיב על ההצעה הזאת לסדר-היום יהיה שר התעסוקה.

גלעד ארדן: לצערי הרב נמסר לי ממזכירות הממשלה, שהוא סירב להשיב על ההצעה הזאת לסדר-היום.

גלעד ארדן: זה השר אולמרט.

גלעד ארדן: בכל מקרה, ישיב סגן השר לביטחון פנים.

גלעד ארדן: אני אציג את הבעיה, אולי אין לו תשובות מספקות, אבל בכל אופן אני מקווה שהמשרד לביטחון פנים ינסה להסדיר את הבעיה שאני מעלה.

גלעד ארדן: חברי חברי הכנסת, נושא העובדים הזרים הוא נושא טעון ורגיש בחברה הישראלית, והוא בדרך כלל מגיע לתודעת הציבור בעיקר בקונוטציות שליליות.

גלעד ארדן: אבל אני חושב שעלינו כחברי הכנסת, וקודם כול כבני-אדם, לזכור תמיד שני דברים חשובים: קודם כול, העובדים הזרים הם בני-אדם.

גלעד ארדן: בדיוק כמונו.

גלעד ארדן: הם אוהבים ושונאים ושמחים ועצובים, וזכויותיהם כבני-אנוש אמורות להיות שוות בדיוק לזכויותיו של כל ישראלי שחי במדינת ישראל.

גלעד ארדן: ולא סתם מזכירה לנו התורה, כי גר היית בארץ מצרים, כי היחס שלנו אל קהילת מהגרי העבודה מלמד הרבה גם עלינו וגם על ערכינו.

גלעד ארדן: שנית, העובדים הזרים בישראל ממלאים תפקיד חשוב ביותר גם בכלכלת ישראל.

גלעד ארדן: לעניות דעתי, הם לא גוזלים את פרנסתו של אף ישראלי כמעט, כיוון שרובם מחליפים בעצם את פועלי השטחים שחדלו לעבוד בתחומי מדינת ישראל.

גלעד ארדן: ועם כל רצוננו, וצריך לרצות בכך, לעודד את מוסר העבודה בקרב הציבור בישראל, עדיין אנחנו תמיד ניזקק לעובדים זרים רבים שיענו על הצורך שקיים בכמה ענפים משקיים, כדוגמת החקלאות, המלונאות, הבניין ועוד.

גלעד ארדן: יתר על כן, בתי-אב רבים חייבים את פרנסתם לעובדים הזרים.

גלעד ארדן: וגם אם איננו אוהבים לראות זאת בעינינו, תופעת העובדים הזרים היא רע הכרחי.

גלעד ארדן: ולכן עלינו לשקול היטב את גישתנו לנושא.

גלעד ארדן: ופה אני מגיע לבעיות שעל סדר-היום בעניין שהעליתי.

גלעד ארדן: יש לי עשר דקות, נכון, אדוני היושב-ראש?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש לך חמש.

גלעד ארדן: לקחת לי את השאלות שלהם.

גלעד ארדן: ממשלת ישראל החליטה לגרש ממדינת ישראל את העובדים הזרים השוהים בה שלא כדין, ולשם כך היא הקימה את מינהלת ההגירה.

גלעד ארדן: מינהלת ההגירה - ואני רוצה להקריא פה מתוך מסמך היעדים שהציבה לעצמה לשנת 2005 - מינהלת ההגירה קובעת, שהיא רוצה לגרש בשנת 2005 כ-45,000 עובדים זרים.

גלעד ארדן: עכשיו אני שואל אתכם, חברי חברי הכנסת, האם קביעת יעד של גירוש אנשים ששוהים במדינת ישראל זה דבר סביר?

גלעד ארדן: האם זה נראה לכם דבר ערכי?

גלעד ארדן: ואני אסביר למה אני מתכוון.

גלעד ארדן: אני מניח שמשטרת ישראל, לדוגמה, יכולה להעריך שבמדינת ישראל מסתובבים כמה מאות אלפים של גנבים ופורצים מתוך אזרחיה.

גלעד ארדן: האם מישהו מעלה על דעתו שמשטרת ישראל בתחילת שנה תגיד: אני השנה שמה בכלא 100,000 גנבים, ובסוף השנה יבואו ויבדקו אותה לפי היעדים האלו, האם בסוף השנה משטרת ישראל שמה בכלא 100,000 גנבים?

גלעד ארדן: ברור שהצבה של יעד כזה בעצם מכניסה את המערכת למצב, שגם אם אין לה סחורה להכניס כרגע לבתי-המעצר, היא תלך ותמצא את מי להכניס, אילו עובדים זרים למצוא, והיא תקשיח את לבה ותמיד תקבע לחומרה ותיקח עובד זר גם אם יש לו הנסיבות הכי מקילות ותשים אותו קודם כול בכלא, כי היא רוצה להצדיק את קיומה והיא רוצה להצדיק את היעד, ולעמוד ביעד שהיא הציבה לעצמה.

גלעד ארדן: אני חושב, חברי חברי הכנסת, שהצבת מטרה מספרית בקשר לתפיסה ולגירוש של בני-אדם היא דבר פסול, היא דבר בלתי מוסרי, וכמו שהסברתי, היא עלולה להוביל אותנו לביצוע עוולות קשות.

גלעד ארדן: ברור שהצבת יעד של מספר המגורשים, כמו שהסברתי, תגרום לשוטרי מינהלת ההגירה לנסות לעמוד ביעד הזה, וכיוון שהוא ירחף כל העת מעל מינהלת ההגירה, הוא יגרום לה לעשות מעשים נמהרים, מעשים פוגעים, שיפגעו בזכויות האדם של העובדים וגם בפרנסה של אותם אזרחים ישראלים שמעסיקים אותם.

גלעד ארדן: לכן אני סבור, בכל הכבוד, שעל המשרד לביטחון פנים להודיע לאלתר על ביטול מכסת הגירוש שקבעה המינהלת ולהורות לה להרחיק פועלים זרים אך ורק על-פי תפיסה ולאחר בדיקה יסודית ומעמיקה של הנתונים של כל אחד ואחד שהם בודקים אותו.

גלעד ארדן: בחודשים האחרונים היו פרסומים רבים על התנהגויות בלתי נאותות מצד שוטרי מינהלת ההגירה כלפי הפועלים הזרים.

גלעד ארדן: ברור שלאחר שכבר גורשה מאסה גדולה כל כך מקרב העובדים ששהו בישראל ללא היתר, נותרים חלק מעובדי המינהלת בחוסר מעש, והייתי שמח לשמוע הסבר, אדוני סגן השר - הרי אתם תקננתם את מספר התקנים לשוטרים שם לפי מאסה של כך וכך מאות אלפים של עובדים זרים ללא היתר.

גלעד ארדן: לאחר שגורשה המאסה העיקרית, האם יש איזו בדיקה, או שאם אתם אישרתם את אותה כמות שוטרים ואת אותו תקציב של המינהלת, אנחנו צריכים לשאול את עצמנו, מה עושים אותם אנשים לאחר שנותרו להם חצי או שליש מכמות העובדים הזרים ששוהים כאן ללא היתר?

גלעד ארדן: חוסר מעש כזה של שוטרים שם הוא מסוכן ביותר, כיוון שהוא עלול להביא לגירוש עובדים גם ללא הצדקה, וזאת כדי להצדיק את קיומה של המינהלת בגודלה הנוכחי.

גלעד ארדן: ואני שוב אומר, אני קורא לכם לבחון היטב את גודלה של המינהלת לאחר שכבר גורשה מישראל המאסה הגדולה של העובדים ששהו כאן ללא היתר.

גלעד ארדן: אני מבקש לתת דוגמה נוספת לתופעה שגורמת לפגיעה קשה בעובדים ובמעסיקיהם, וזאת מתחום החקלאות.

גלעד ארדן: לענף החקלאות, כפי שידוע, נקבעה מכסה של עובדים זרים, די מצומצמת, יש לומר, שגורמת לחקלאים להיזקק לכל עובד זר כמו אוויר לנשימה.

גלעד ארדן: ואף-על-פי שהמדינה יודעת מה מצב החקלאים ויודעת גם כמה קשה למצוא פועלים ישראלים שיסכימו לעבוד בתחום הזה - והכנסת עשתה כמה ניסיונות כדי לעודד עובדים ישראלים, אבל אנחנו יודעים שזה דבר קשה מאוד.

גלעד ארדן: ואנחנו גם יודעים שחקלאות היא מקצוע עונתי, ולפעמים חקלאי אחד זקוק בעונה אחת להרבה ידיים עובדות, ואחר זקוק להם דווקא בעונה אחרת.

גלעד ארדן: למרות הנתונים האלו, משרד הפנים, וטוב שנמצא פה שר הפנים, לא מאפשר לחקלאים לנייד עובדים מאחד לשני.

גלעד ארדן: אבל, לא רק שהוא לא מאפשר לנייד, ופה אני עובר למשרד אחר - יכול להיות שאני טועה, וזה לא אתם דווקא.

יעקב אדרי: כן מאפשרים.

גלעד ארדן: לא מאפשרים לנייד.

אופיר פינס-פז: לפחות תשים סימן שאלה.

יעקב אדרי: מאפשרים.

גלעד ארדן: אלא אם כן כל הפונים אלי משקרים או טועים.

גלעד ארדן: בכל מקרה, גם אם מאפשרים וגם אם לא - אבל בנושא של ההנחיות למינהלת ההגירה, אולי כן יכולה להיות לו אמירה בנושא.

גלעד ארדן: קיים מצב שבו אדם מקבל כבר היתר להעסיק פועל זר בתחום החקלאות, ובסוף השנה הוא מעוניין להאריך את שירותו של העובד הזר גם לשנה הבאה.

גלעד ארדן: הוא הולך ומשלם את האגרה דרך משרד העבודה, ולאחר מכן, כדי לקבל את ההארכה בדרכון, הוא נזקק למשרד הפנים.

גלעד ארדן: אלא מאי?

גלעד ארדן: כיוון שבמשרד הפנים יש עומס גדול ויש רק שבע או שמונה פקידות שעוסקות בנושא, קובעים לו תור לחודש פברואר או מרס; והשנה נגמרת, כידוע לכולנו, בסוף חודש דצמבר.

גלעד ארדן: מגיעה משטרת ההגירה לאותו חקלאי מסכן, הוא מראה להם שהיה היתר לפועל עד סוף השנה, הוא מראה להם שכבר נקבעה לו פגישה במשרד הפנים, הוא מראה שהוא שילם את האגרה במשרד העבודה לשנה הקרובה, ולמרות כל זאת עוצרים את העובד, לוקחים אותו לבית-כלא, ומשאירים את המעסיק כמעט ללא יכולת להתפרנס.

גלעד ארדן: ולכן, ובזאת אני מסיים, אני חושב, חברי חברי הכנסת, שאנחנו צריכים לבחון היטב אם משטרת ההגירה לא פועלת כיום כגוף ממשלתי שמעוניין להצדיק את קיומו ולכן מייצר פעילות גם במקום שאין בה צורך אמיתי.

גלעד ארדן: צריך לזכור שהמחסור הכרוני בעובדים גורם נזקים גדולים, גם בתחום הבניין, גם בחקלאות ובכמה תחומים נוספים.

גלעד ארדן: ומעל הכול, ההתייחסות שלנו, של מדינת ישראל, באמצעות הזרוע של מינהלת ההגירה, לשוהים בה, לפעמים בצורה מאוד קשה, אני חושב שזה דבר שפוגע בדימוי של מדינת ישראל בעולם, ולכן פוגע גם בכולנו.

גלעד ארדן: לכן, אני קורא שוב לשר הפנים, לשר העבודה והרווחה ולשר לביטחון פנים, וכמובן לך, אדוני סגן השר, לבחון את פעילות המינהלת ולראות איך אפשר לענות על המצוקות של ענפי המשק, ובפרט של ענף החקלאות, בתחום הזה.

גלעד ארדן: תודה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת ארדן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יעלה ויבוא סגן השר לביטחון פנים, חבר הכנסת יעקב אדרי, ויענה למציע.

יעקב אדרי: אדוני היושב-ראש, השרים, חברי הכנסת, שמעתי בקשב רב את חבר הכנסת גלעד ארדן.

יעקב אדרי: ומובן שכולנו מסכימים שהעבודה שהוטלה על משטרת ההגירה היא עבודה בזויה, קשה, לא פשוטה, אבל העבודה הזאת, המשימה הזאת, זה הוטל עלינו על-ידי ממשלת ישראל בעקבות הגל האדיר של העובדים הזרים שהגיע לארץ, חלקו הקטן או הגדול ברשיון, חלקו לא.

יעקב אדרי: אני חושב שזה הוטל על-ידי הממשלה, והמשטרה עושה כמיטב יכולתה על מנת לעשות את המוטל עליה.

יעקב אדרי: כמובן, בהתחלה היו חריקות, היו דברים שלא היו צריכים להיות, אני מסכים אתך.

יעקב אדרי: אבל אני חושב שמי שמכיר את התמונה מקרוב - חל שיפור עצום, ויעיד על זה חבר הכנסת רן כהן, שמסתובב אתי בכל מיני מקומות, בכל מיני בתי-כלא, בתי-מעצר, ורואה מקרוב את עבודת משטרת ההגירה.

יעקב אדרי: אכן יש שיפור עצום, ואני חייב להגיד את זה לזכותם של השוטרים.

יעקב אדרי: אנחנו בוחנים כל הזמן את העניין הזה, חבר הכנסת גלעד ארדן.

יעקב אדרי: לגבי הגודל, המשימות באמת קטנו, ומספר השוטרים ילך ויפחת, וחלקם יוסבו ליחידות אחרות.

יעקב אדרי: אנחנו כבר עושים את זה.

יעקב אדרי: אני חושב שכדאי שתדע, גם שר החקלאות, אני מסתובב ועושה כנסים במועצות אזוריות.

יעקב אדרי: אתמול עשיתי כנס במועצה האזורית חוף-הכרמל, לפני שבועיים בדרום.

יעקב אדרי: אני עובר ממקום למקום ולוקח אתי את המפקד המקומי של משטרת ההגירה, לוקח את אנשי משרד התמ"ס, יש גוף שהוא הגוף שמפקח, ואנחנו משתדלים לתת פתרונות ותשובות.

יעקב אדרי: יש בעיות של קנסות שהוטלו על החקלאים, קנסות כבדים מאוד.

יעקב אדרי: אני כבר יכול להגיד פה שכמעט יש הסדר.

יעקב אדרי: אנחנו בסופו של עניין.

יעקב אדרי: אני ממש עושה את זה טלגרפית, הסיפור הוא באמת ארוך, אבל אנחנו מצליחים לאחר מאבק לא פשוט - - -

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת מלכיאור.

יעקב אדרי: חבר הכנסת מלכיאור, תאפשר לי לסיים.

יעקב אדרי: לאחר דין ודברים ארוך מאוד עם משרד התעשייה והמסחר ועם משרד המשפטים, אנחנו מצליחים, זה ממש בצנרת, לגמור את נושא הקנסות של 1999, 2000, 2001 ו-2002, וכמובן יש המשך התדיינות על 2003.

יעקב אדרי: נעשה עוול גדול מאוד לחקלאים.

יעקב אדרי: יש לי בחדר תיק שלם שהעברתי אותו לאפרים כהן, שהוא מנהל יחידת הסמך של משרד התעשייה והמסחר שמטפל בעניינים האלה, בכל נושא העובדים הזרים, הנושא של הקנסות שלהם, המחיה שלהם, הדיור שלהם, הדרכונים שלהם, הנושא מורכב מאוד.

יעקב אדרי: אבל אני באמת רוצה לסכם את העניין ולומר דבר אחד.

יעקב אדרי: מספר העובדים הזרים אכן ירד.

יעקב אדרי: המשימה היא בהתאם להערכה של המשטרה, עוד כמה לא-חוקיים מסתובבים.

יעקב אדרי: ואם מטילים עליהם 45,000 עובדים לא חוקיים, ואם הם יעמדו בזה, אז צריך להגיד: כל הכבוד.

יעקב אדרי: אין מה לעשות.

יעקב אדרי: בל נשכח שהם לא חוקיים.

יעקב אדרי: אתה לא מדבר על איזה עובד - - -

גלעד ארדן: ואם הם לא יעמדו בזה?

יעקב אדרי: אז לא יעמדו, אבל אנחנו הולכים למגמת הצטמצמות, אמרתי את זה, ואם לא יהיה בסופו של דבר - - -

גלעד ארדן: - - -

יעקב אדרי: בהחלט כן, אמרתי את זה.

יעקב אדרי: הם יוסבו ליחידות אחרות.

יעקב אדרי: כבר חלק נעשה, אגב, וזה ילך ויפחת ככל שנתקדם וככל שיגורשו עובדים נוספים, והמספרים הולכים וגדלים.

יעקב אדרי: אני חושב שבסופו של דבר זה מה שיהיה.

יעקב אדרי: שוב, אני רוצה אולי לסכם, חבר הכנסת גלעד ארדן, אתה עלית על בעיה מאוד כאובה, אבל אני חושב שבסופו של דבר הסיפור השתנה, היחס ישתנה, אף שפה ושם יש חריגות ויש אירועים חריגים שאפשר רק לגנות אותם, אבל אני חושב שמשטרת ההגירה הולכת ומשתפרת, והיום אפשר להגיד באמת שמתייחסים בכבוד, בצורה הוגנת, בצורה אנושית, שאפשר להגיד שהיא מכבדת גם את המשטרה וגם את המדינה.

יעקב אדרי: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה, אדוני סגן השר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה עמדתך?

יעקב אדרי: תן לגלעד.

גלעד ארדן: אני מבקש לדיון בוועדה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: סגן השר לביטחון הפנים מציע דיון בוועדה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: גם המציע, חבר הכנסת ארדן, מסכים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו נעבור להצבעה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לחבר הכנסת יורי שטרן הצעה אחרת לפני ההצבעה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, אדוני.

יורי שטרן: כבוד היושב-ראש, אני קודם כול מברך את חבר הכנסת גלעד ארדן על כך שהוא העלה את הנושא הזה מזווית שבדרך כלל מופיעה אצלנו, בציבוריות ובתקשורת, מעט מאוד.

יורי שטרן: אני חושב, כבוד סגן השר לביטחון פנים, שמשטרת ההגירה עברה מזמן את הסמכויות שלה, היא מתנכלת לתושבים זרים, גורמת נזקים כבדים למדינת ישראל, גם לאזרחי המדינה, גם לתושבי חוץ.

יורי שטרן: לא מזמן ראינו בטלוויזיה איך לקחו סטאז'רית רפואית מהפיליפינים, ובאיזו גסות טיפלו בה.

יורי שטרן: אז להגיד שיש שיפורים ויש עדינות - אני לא מזהה אותם.

יורי שטרן: ולכן אני אומר, משטרת ההגירה הוקמה, עשתה עבודה חשובה, אני הייתי מטפל בנושא העובדים הזרים אחרת, אבל היום היא צריכה לפעול אך ורק כשיש מידע ספציפי שבאיזה מקום נמצאים עובדים לא חוקיים, שהמשטרה תבוא לשם וכו'.

יורי שטרן: את הציד הזה, החיפוש הפעיל, צריכים להפסיק.

יורי שטרן: לכן, אני חושב שהנושא הזה ראוי לדיון במליאה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה, חבר הכנסת יורי שטרן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, אנחנו נעבור להצבעה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצעתו של חבר הכנסת ארדן בעניין התנהלות משטרת ההגירה כלפי עובדים זרים בענף החקלאות - אפשר להצביע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בעד זה ועדה, נגד זה להסיר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת טלב אלסאנע, אתה מצביע במקום מישהו אחר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ההצבעה של אבו וילן היא למעשה הצבעתו של חבר הכנסת טלב אלסאנע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצבעה מס' 24 בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – 8 בעד ההצעה שלא לכלול את הנושא בסדר-היום – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הנושא לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ברוב של שמונה תומכים, אפס מתנגדים ואפס נמנעים, ההצעה תעבור לעבודת העבודה, הרווחה והבריאות להמשך הדיון בה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, הנושא האחרון על סדר-היום הוא שאילתות לשרים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יעלה ויבוא שר הפנים, חבר הכנסת אופיר פינס-פז, ויענה על שאילתות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה שאל את שר הפנים ביום ט' בניסן התשס"ד (31 במרס 2004): משרד הפנים במזרח-ירושלים דורש ממגישי בקשות לאשרת שהייה בישראל המצאת דרכון פלסטיני.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם נכון שהלשכה מתנה הנפקת אשרת שהייה בישראל בהמצאת דרכון פלסטיני?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – מדוע, ובאיזה שלב של "הסדר הנוהל המדורג" זה נדרש?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם דרישה זו עומדת בשלב של הענקת תושבות קבע?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 4.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם המצאת מסמך כזה תפגע בסיכוי לקבל אשרת תושבות קבע?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת שר הפנים אופיר פינס-פז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בהתאם לנוהלי מינהל האוכלוסין, זר הפונה בבקשה לקבלת אשרת שהייה בישראל, לרבות במסגרת ההליך המדורג, נדרש להציג דרכון/תעודת מסע בתוקף של ארץ הלאום שלו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ביכולתם של תושבי האזור אשר מצויים בהליך המדורג כמה שנים וקיבלו מעמד של תושב ארעי לצאת את הארץ דרך מעבר אלנבי באמצעות תעודת זהות של האזור, ועל כן מקלים עמם בדרישה זו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כל זר העומד בתנאי ההליך המדורג יקבל מעמד תושב קבע אם הוא זכאי לכך, ללא התניה בדרכון/תעודת מסע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 4.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יצוין כי בשלב זה ועל-פי הוראת השעה לא ישודרג מעמדם של תושבי האזור לתושבי קבע במדינת ישראל הנמצאים בהליך מדורג.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת טלב אלסאנע שאל את שר הפנים ביום ד' בתמוז התשס"ד (23 ביוני 2004): נודע לי, כי פסקי-דין של בית-הדין השרעי אינם קבילים במרשם האוכלוסין והפונים נדרשים לתרגמם לשפה העברית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הדבר כרוך בהוצאות כספיות מיותרות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הפרטים נכונים?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – מדוע מרשם האוכלוסין אינו מקבל פסקי-הדין בשפה הערבית, שהיא שפה רשמית?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מדוע נטל התרגום נופל על האזרחים ולא על המדינה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שר הפנים אופיר פינס-פז: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ככלל, מינהל האוכלוסין אינו דורש ואינו מתנה טיפול בפונים בתרגום מתעודות המגיעות בשפה הערבית ומסתייע בעובדיו דוברי השפה בלשכות מינהל האוכלוסין לשם תרגום תעודות רשמיות המתקבלות על-ידי הפונים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: במטרה לקצר את הליך הטיפול, בלשכות אשר לא מצויים בהן עובדים דוברי וקוראי השפה הערבית, מוצעת האפשרות לפונה להציג תרגום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: משום שלא מדובר בחובה אלא ברשות, לא מינהל האוכלוסין נושא בנטל התשלום אלא הפונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאלה נוספת לחבר הכנסת טלב אלסאנע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, אדוני.

טלב אלסאנע: אדוני השר, אני מודה לך על התשובה.

טלב אלסאנע: יש לי בהזדמנות הזאת שתי שאלות או הערות.

טלב אלסאנע: ראשית, מאחר שמינהל מרשם האוכלוסין משרת את כלל אזרחי המדינה, חשוב מאוד שיהיה ייצוג לציבור הערבי במינהל מרשם האוכלוסין.

טלב אלסאנע: כמי שמכיר אותך, הייתי מבקש בהזדמנות הזאת שתבחן את הייצוג למשל במרשם האוכלוסין בבאר-שבע.

טלב אלסאנע: האוכלוסייה הבדואית מונה 150,000 תושבים, שמקבלים את השירות מלשכת מרשם האוכלוסין בבאר-שבע, ואין עובד ערבי אחד בלשכה הזאת, דבר שהוא תמוה לחלוטין.

טלב אלסאנע: היתה עלייה מאתיופיה - יש אתיופים, היתה עלייה מרוסיה ויש רוסים, אבל אין אפילו ערבי אחד.

טלב אלסאנע: לכן, לדעתי זאת סוגיה בולטת בצורה שמחייבת טיפול.

טלב אלסאנע: הדבר השני הוא בעניין של פסקי בית-דין של בתי-הדין השרעיים.

טלב אלסאנע: לא פעם קורה שבעניין של אבהות, מרשם האוכלוסין אומר שהוא לא מסתפק בפסק-הדין של בית-הדין השרעי, אף שזאת ערכאה שיפוטית, שפסק-הדין שלה מחייב.

טלב אלסאנע: הוא מחייב את בני הזוג, ההורים, לפנות לבית-הדין לענייני משפחה או לבית-המשפט המחוזי לקבל פסק דין כזה, כאילו שהוא לא מכיר בלגיטימציה או בסמכות של בית-הדין השרעי.

טלב אלסאנע: אני מבקש שגם הסוגיה הזאת תיבדק, כי לדעתי זאת מדיניות לא צודקת, לא נכונה, ואפילו לא חוקית.

טלב אלסאנע: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה, חבר הכנסת אלסאנע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, אדוני השר.

אופיר פינס-פז: אני יכול לענות על השאלה הראשונה, אתקשה לענות על השאלה השנייה.

אופיר פינס-פז: לשאלה הראשונה, קודם כול אני חושב שזה לא בסדר.

אופיר פינס-פז: יש הרבה דברים שצריך לשפר במשרד הפנים, ואנחנו עובדים על הכול.

אופיר פינס-פז: אני כבר יכול לומר לך שהחלטתי לפתוח לשכת מינהל אוכלוסין בעיר רהט, והיא תיפתח בקרוב; גם אספנו לזה משאבים.

אופיר פינס-פז: הייתי יחד אתך ברהט רק בשבוע שעבר.

אופיר פינס-פז: לגבי שילובם של עובדים ערבים, אני רואה בזה דבר חשוב, בוודאי באותם משרדים שמשרתים אוכלוסיות ערביות במדינת ישראל, כמו הלשכה בבאר-שבע או הלשכה ברהט.

אופיר פינס-פז: אעשה כדי שהדבר הזה יקרה.

אופיר פינס-פז: לגבי השאלה השנייה, אני לא מכיר את הסוגיה הזאת, ואני אבדוק אותה.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת יצחק וקנין שאל את שר הפנים ביום י"ח בתמוז התשס"ד (7 ביולי 2004): פורסם, כי נציג ש"ס בעיריית ראשון-לציון דורש מראש העירייה להימנע מניתוק מים לחייבי ארנונה, לאור פסיקת בג"ץ, ולקיים דיון בגביית חובות על-ידי עורכי-דין חיצוניים, הגובים גם שכר טרחה גבוה.

אופיר פינס-פז: רצוני לשאול: 1.

אופיר פינס-פז: האם נשקל להורות לעיריית ראשון-לציון, ולכלל העיריות, להימנע מניתוק מים?

אופיר פינס-פז: 2.

אופיר פינס-פז: האם יוגבל שכר הטרחה המשולם לעורכי-דין גובי חובות?

אופיר פינס-פז: תשובת שר הפנים אופיר פינס-פז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

אופיר פינס-פז: ניתוק המים ברשויות המקומיות מתבצע על-פי הנחיות מנכ"ל משרד הפנים בחוזר שפורסם בחודש יוני 2004.

אופיר פינס-פז: על-פי החוזר הנ"ל יועברו לחייבים התראות טרם הניתוק, החוב ייפרס באמצעות הסדרי תשלומים, והרשות המקומית אף תימנע מניתוק המים, אם קיימת חוות דעת מוסמכת מלשכת הרווחה בעיר בדבר מצבו החריג והמיוחד של הצרכן.

אופיר פינס-פז: 2.

אופיר פינס-פז: שכר הטרחה של עורכי-הדין החיצוניים שעוסקים בגביית חובות העבר נקבע על-ידי בית-המשפט ומבוצע בהתאם.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת יגאל יאסינוב שאל את שר הפנים ביום ג' באב התשס"ד (21 ביולי 2004): פורסם בספטמבר 2003, כי בית-הכנסת הגדול בקריית-בעלזא בירושלים פועל בניגוד לחוק וללא האישורים הנדרשים, וכי עד לעת כתיבת המאמר טרם התקבל טופס 4.

אופיר פינס-פז: רצוני לשאול: 1.

אופיר פינס-פז: האם הידיעות נכונות?

אופיר פינס-פז: 2.

אופיר פינס-פז: אם כן – האם המצב כיום כפי שהיה בספטמבר 2003?

אופיר פינס-פז: 3.

אופיר פינס-פז: מה הוא נוהל משרדך במקרים כגון אלה?

אופיר פינס-פז: תשובת שר הפנים אופיר פינס-פז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

אופיר פינס-פז: הידיעה שפורסמה בספטמבר 2003 אינה מדויקת, אך נכונה באופן עקרוני.

אופיר פינס-פז: 2.

אופיר פינס-פז: כיום המצב אינו כפי שהיה בשנת 2003.

אופיר פינס-פז: כיום בית-הכנסת הגדול בקריית-בעלזא בירושלים פועל על-פי החוק ויש בידם טופס 4.

אופיר פינס-פז: 3.

אופיר פינס-פז: משרד הפנים אינו עוסק במתן טופס 4 ואינו מעניק אותו ליזמים.

אופיר פינס-פז: הדבר נמצא בסמכותה של הבלעדית של העירייה או הרשות המקומית.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת חמי דורון שאל את שר הפנים ביום כ"ד באב התשס"ד (11 באוגוסט 2004): העיתון "במקום" פרסם, שעיריית ראשון-לציון ערכה סקר לבדיקת מסוכנות מבנים במקרה של רעידת אדמה בעוצמה גבוהה.

אופיר פינס-פז: רצוני לשאול: 1.

אופיר פינס-פז: האם יורה משרדך על עריכת סקרים דומים ברשויות מקומיות אחרות?

אופיר פינס-פז: 2.

אופיר פינס-פז: האם יבוצעו עבודות עיבוי מבנים, ואם כן – כיצד יפוקחו הפרויקטים?

אופיר פינס-פז: 3.

אופיר פינס-פז: האם יסביר משרדך לדיירי הבניינים המיועדים לעיבוי את זכויותיהם וחובותיהם?

אופיר פינס-פז: 4.

אופיר פינס-פז: האם תידרשנה מהקבלנים שיעסקו בפרויקט הכשרה מוקדמת ואמות מידה מקצועיות?

אופיר פינס-פז: תשובת שר הפנים אופיר פינס-פז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

אופיר פינס-פז: המרכז למיפוי ישראל סיים לאחרונה הכנת סקר מבנים כלל-ארצי, המספק מידע רלוונטי וחשוב להערכת עמידותם של מבנים קיימים.

אופיר פינס-פז: ועדת ההיגוי להיערכות לטיפול ברעידות אדמה, בראשות ד"ר אפרים לאור, היא הגורם המנחה והמתאם גם בנושא הכנת סקרים בהיקף גדול.

אופיר פינס-פז: ועדת ההיגוי פועלת מטעם ועדת השרים לנושא זה ואיננה כפופה למשרד הפנים.

אופיר פינס-פז: 2.

אופיר פינס-פז: בדצמבר 2004 אישרה המועצה הארצית לתכנון ובנייה את תוכנית המיתאר הארצית לחיזוק מבנים קיימים לעמידות ברעידות אדמה - תמ"א 38 - והחליטה להעבירה לאישור הממשלה בצירוף סדרה של המלצות האמורות להגביר את היישום של התוכנית.

אופיר פינס-פז: 3.

אופיר פינס-פז: לאחר שתאושר תמ"א 38 בממשלה ייתן משרד הפנים פרסום רחב לזכויותיהם וחובותיהם של דיירי בניינים המעוניינים לחזק את בתיהם.

אופיר פינס-פז: 4.

אופיר פינס-פז: עבודות החיזוק יבוצעו על-ידי קבלנים רשומים בהתאם לסיווגם אצל רשם הקבלנים.

אופיר פינס-פז: מהנדסים בעלי רשיון מתאים יפקחו על אמות המידה המקצועיות.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת אמנון כהן שאל את שר הפנים ביום ד' בכסליו התשס"ה (17 בנובמבר 2004): פורסם, כי הורית להעניק תושבות ישראלית לעובדת זרה ולשתי בנותיה, לאחר שנשיא הטכניון ביקש זאת עבור אחת הבנות, בטענה שהיא מצטיינת בלימודיה.

אופיר פינס-פז: לעומת זאת, נודע לי כי כאשר ביקש רבה של אוקראינה עבור הורי גיורת עולה שבעלה יהודי, בקשתו סורבה.

אופיר פינס-פז: רצוני לשאול: 1.

אופיר פינס-פז: מה הם השיקולים והקריטריונים לאשר תושבות ללא-זכאים?

אופיר פינס-פז: 2.

אופיר פינס-פז: כמה בקשות אושרו על-ידך?

אופיר פינס-פז: 3.

אופיר פינס-פז: האם תישקל שנית בקשת רבה של אוקראינה?

אופיר פינס-פז: תשובת שר הפנים אופיר פינס-פז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

אופיר פינס-פז: החלטות לפניות חריגות אשר לא ניתן למצוא מענה להן בנוהלי מינהל האוכלוסין מובאות בפני הגורמים המקצועיים לשם מתן החלטה פרטנית לגופו של עניין על-ידי ממונה המחלקה/מנהל מינהל האוכלוסין/שר הפנים.

אופיר פינס-פז: כל מקרה חריג נבחן לגופו של עניין בהתאם לנתונים המצויים בידינו בעת קבלת ההחלטה.

אופיר פינס-פז: 3.

אופיר פינס-פז: אשר למקרה המפורט בקצרה בשאילתא ובאופן עקרוני, אם יש נתונים נוספים אשר לא הוצגו בפני מינהל האוכלוסין בעת קבלת ההחלטה, ניתן לצרפם וההחלטה תיבחן בשנית.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת מגלי והבה שאל את שר הפנים ביום י"ז בטבת התשס"ה (29 בדצמבר 2004): לקראת האיחוד בין דאלית-אל-כרמל לעוספיא, הובטח כי יינתן לעיר החדשה מענק כדי "להעמידה על רגליה" וכדי להבטיח את הצלחת האיחוד.

אופיר פינס-פז: רצוני לשאול: 1.

אופיר פינס-פז: האם אכן ניתנה הוראה לביצוע בעניין?

אופיר פינס-פז: 2.

אופיר פינס-פז: אם לא – מדוע?

אופיר פינס-פז: 3.

אופיר פינס-פז: מה ייעשה כדי לוודא מתן המענק לעיר החדשה, ומתי יועבר? 4.

אופיר פינס-פז: מה ייעשה, מעבר למתחייב, כדי להבטיח את הצלחת מהלך האיחוד?

אופיר פינס-פז: תשובת שר הפנים אופיר פינס-פז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-3.

אופיר פינס-פז: במסגרת תוכנית ההבראה והאיחוד של שתי הרשויות, דאלית-אל-כרמל ועוספיא, שמצבה הכספי של כל אחת מהן טרם האיחוד היה בכי רע, הוקצה לרשות המאוחדת מענק עבור כיסוי גירעון בסך 24 מיליון ש"ח.

אופיר פינס-פז: מתוך סכום זה שוחררו לרשות עד כה 12 מיליון ש"ח.

אופיר פינס-פז: המענקים משוחררים בהתאם להתקדמות בתוכנית ההבראה ובכפוף לעמידה ביעדי התוכנית.

אופיר פינס-פז: מעבר לכך, בשנת 2004 ניתן סיוע נוסף לרשות, מעבר לתקציב השוטף, מרזרבת שר, בסך 2.7 מיליוני ש"ח.

אופיר פינס-פז: 4.

אופיר פינס-פז: יתר על כן, הריני לעדכן אותך, כי בימים אלו המשרד מגבש צעדים כלכליים וארגוניים כדי להבטיח את הצלחת האיחוד.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת רוני בריזון שאל את שר הפנים ביום ט"ז בשבט התשס"ה (26 בינואר 2005): לאחרונה נתפרסם בתקשורת, כי הורית למינהל האוכלוסין לבטל את רישום הדת המופיע בטופס רישום הכניסה לישראל.

אופיר פינס-פז: שר הפנים הקודם נתן הוראה זו ב-5 בספטמבר 2004, ונראה כי ההוראה לא יושמה.

אופיר פינס-פז: רצוני לשאול: 1.

אופיר פינס-פז: עקב אי-יישום הוראת השר, כיצד יימנע מצב של אי-יישום הוראות בעתיד? 2.

אופיר פינס-פז: כמה זמן הוקצב למינהל האוכלוסין ליישום ההוראה האמורה?

אופיר פינס-פז: תשובת שר הפנים אופיר פינס-פז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

אופיר פינס-פז: ההחלטה על שינוי טופס על/17, טופס רישום כניסה לישראל שבו הוסרה הדרישה לרישום דת ושם סב, עם תיקוני תרגום מעברית לאנגלית, יושמה בתאריך 23 בינואר 2005, שבו הועברו טפסים חדשים לביקורת הגבולות.

אופיר פינס-פז: ההוראה ממשרדי יצאה בתאריך 23 בינואר 2005.

אופיר פינס-פז: מיום קבלת ההחלטה לשינוי הטופס ועד למימוש ההחלטה נעשו כמה פעולות, וביניהן קיום כמה דיונים עם הגורמים הרלוונטיים על משמעות השינוי והיערכות לכך, שינויי הטופס והגהות, תיאום ובדיקה של מספרי הנומרטור על גבי הטופס, שאכן הם נקלטים במערכת המחשוב של משטרת ישראל/ביקורת הגבולות.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת טלב אלסאנע שאל את שר הפנים ביום כ"ג בשבט התשס"ה (2 בפברואר 2005): העיר תמרה מונה כ-26,000 נפשות, אך תוכנית המיתאר שלה מאפשרת בנייה על שטח של 8,000 דונם בלבד, וקיימת מצוקת דיור קשה, במיוחד בקרב זוגות צעירים.

אופיר פינס-פז: יתירה מזאת, מענק האיזון קוצץ ב-50%, והיום הוא עומד על 800,000 ש"ח בלבד.

אופיר פינס-פז: רצוני לשאול: 1.

אופיר פינס-פז: מדוע לא תורחב תוכנית המיתאר?

אופיר פינס-פז: 2.

אופיר פינס-פז: מדוע לא יוקצו מגרשים לבנייה ציבורית?

אופיר פינס-פז: 3.

אופיר פינס-פז: בהתחשב במצב הסוציו-אקונומי של אוכלוסייתה, מדוע לא יוגדל מענק האיזון לעיר תמרה?

אופיר פינס-פז: שר הפנים אופיר פינס-פז: 1.

אופיר פינס-פז: העיר תמרה מונה כיום כ-26,000 נפש.

אופיר פינס-פז: תוכנית המיתאר לעיר לשנת 2020 קובעת יעד אוכלוסייה של 50,000 נפש.

אופיר פינס-פז: יעד אוכלוסייה זה גדול מהגידול הטבעי בסדר גודל של כ-8,000 תושבים לפי התחזית.

אופיר פינס-פז: התוכנית משתרעת על שטח של כ-9,000 דונם בהתאמה ליעד זה.

אופיר פינס-פז: תוכנית המיתאר מוסיפה ליישוב כ-1,200 דונם שטחים חדשים למגורים, שיותר ממחציתם אדמות מדינה.

אופיר פינס-פז: שטחי המגורים החדשים שבתוכנית המיתאר יאפשרו פיתוח מואץ בטיפוסי דיור שיתאימו במיוחד לזוגות צעירים.

אופיר פינס-פז: 2.

אופיר פינס-פז: בשטחים החדשים משולבים שטחי ציבור ושטחים פתוחים לפי מכסות עדכניות ולפי מפתחות הזהים ליישובים היהודיים.

אופיר פינס-פז: בנוסף, מוסיפה תוכנית המיתאר שטחי ציבור ושטחים ירוקים, המשלימים את המכסות הדרושות גם למרקם הקיים, ובכך בעצם פותרת את "עוולות העבר".

אופיר פינס-פז: 3.

אופיר פינס-פז: כפי הנראה, מענק האיזון לתמרה לשנת 2005 יגדל.

אופיר פינס-פז: אני מציע שתפרסם את זה, לא האמנת שתקבל תשובה כזאת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאלה נוספת לחבר הכנסת טלב אלסאנע.

טלב אלסאנע: אדוני השר, אני מודה לך על התשובה, אכן זאת תשובה חיובית.

טלב אלסאנע: אעביר את זה גם לראש העיר תמרה.

טלב אלסאנע: אני חושב שזה חשוב גם לתושבים, לפתרון מצוקת הדיור.

טלב אלסאנע: אלא שיש בעיה אמיתית בסוגיית תוכניות המיתאר ביישובים הערביים.

טלב אלסאנע: ביקרתי בעין-מאהל, שהופכת להיות אי בודד בתוך הים, אוקיינוס, של נצרת-עילית, ושם אין להם אפשרות להתפתח או להקים מוסדות ציבור.

טלב אלסאנע: התופעה הזאת חוזרת על עצמה אפילו ביישובים הערביים בנגב.

טלב אלסאנע: תחום השיפוט גובל בתחום תוכנית המיתאר.

טלב אלסאנע: למשל, כבוד השר, יש בנגב מועצות אזוריות עם מאות אלפי דונמים – רמת-נגב, ויש מועצה אזורית אחת, שנקראת אבו-בסמה, ובמועצה האזורית הזאת תחום השיפוט שלה זה תוכניות המיתאר של היישובים שנמצאים בתחום סמכותה.

איתן כבל: הצעה רגילה.

טלב אלסאנע: אני מתכוון להעלות את זה במסגרת הצעה רגילה.

טלב אלסאנע: אני מפנה את תשומת לבך לסוגיה של תוכניות המיתאר ליישובים הערביים, מה בכוונתך לעשות בנדון?

טלב אלסאנע: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, אדוני השר.

אופיר פינס-פז: האחריות לקידום התוכניות ל-34 היישובים הוטלה על-ידי הממשלה על משרד הפנים ומינהל מקרקעי ישראל, בתיאום עם משרד ראש הממשלה.

אופיר פינס-פז: לכל היישובים הכלולים בפרויקט זה, למעט הכפר דחי, יש תוכנית מיתאר מאושרת משנות ה-80.

אופיר פינס-פז: לכל אחד מ-34 היישובים הכלולים בתוכנית הממשלה מסוף שנות ה-90 הוכנה תוכנית-אב.

אופיר פינס-פז: התוכניות אומצו על-ידי הוועדה המחוזית של מחוז צפון במהלך שנת 2000.

אופיר פינס-פז: ברבים מהיישובים קודמו ואושרו במקביל תוכניות מפורטות בהתאם לתוכנית-האב.

אופיר פינס-פז: כשנתיים התעכב המשך התכנון, עקב בעיה תקציבית של מינהל מקרקעי ישראל - המינהלת הכספית של הפרויקט.

אופיר פינס-פז: לאחר שהופשר התקציב הדרוש, התחדש הפרויקט, והמצב נכון להיום הוא: עשרה יישובים נמצאים בשלב תכנון מתקדם; 16 יישובים נמצאים בשלב אישור: 13 בוועדה המחוזית צפון, לאחר אישור ועדה מקומית, ושלושה בוועדות המקומיות.

אופיר פינס-פז: בשאר חמשת היישובים, התוכניות המפורטות שיזמו הרשות המקומית/מינהל מקרקעי ישראל/משרד הבינוי והשיכון – ייתרו את הצורך בתוכנית מיתאר כלל-יישובית.

אופיר פינס-פז: אתה שאלת אותי, עניתי לך עכשיו על שאילתא של חבר הכנסת ברכה, שלא נמצא כאן, אבל שאל אותי על תוכניות מיתאר.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת נסים דהן שאל את שר הפנים ביום ז' באדר א' התשס"ה (16 בפברואר 2005): פורסם, כי התנאים התברואיים הקשים השוררים במינהל האוכלוסין שברחוב הלל בירושלים משבשים את העבודה במקום.

אופיר פינס-פז: ידוע לי שגם עובדי הסניף ברחוב שלומציון המלכה פועלים בתנאים קשים וכך גם בסניף במזרח-ירושלים.

אופיר פינס-פז: רצוני לשאול: 1.

אופיר פינס-פז: האם הפרסום נכון?

אופיר פינס-פז: 2.

אופיר פינס-פז: אם כן – כיצד ישופרו התנאים בשלושת המוקדים האלו?

אופיר פינס-פז: תשובת שר הפנים אופיר פינס-פז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

אופיר פינס-פז: שלושת המבנים שבהם מדובר היום ישנים מאוד, ולכן לעתים אכן יש צורך בהתערבות למניעה או למיגור מפגעים תברואיים.

אופיר פינס-פז: המשרד עוסק בזאת באופן שוטף, עד למעבר למבנים חדשים, אשר כרגע אין לו מועד – פרט ללשכה במזרח-ירושלים, שאמורה לעבור עד סוף השנה למבנה חדש.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת חמי דורון שאל את שר הפנים ביום ז' באדר א' התשס"ה (16 בפברואר 2005): המועצה הארצית לתכנון ולבנייה החליטה, בפעם השלישית וברוב גדול, שלא לכלול את כלובי הדגים באילת במסגרת תוכנית המיתאר הארצית לחופי מפרץ אילת - תמ"א 13 - ובכך בלמה פעילות עבריינית.

אופיר פינס-פז: אולם ההחלטה טרם הובאה לאישור הממשלה.

אופיר פינס-פז: שר הפנים הקודם התכוון להעלותה, אך הדבר נמנע עקב חילופי השרים.

אופיר פינס-פז: רצוני לשאול: 1.

אופיר פינס-פז: האם יגן משרדך על ההחלטה בנושא?

אופיר פינס-פז: 2.

אופיר פינס-פז: האם היא תועלה כמו שהיא לאישור הממשלה, ואם כן – מתי?

אופיר פינס-פז: תשובת שר הפנים אופיר פינס-פז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

אופיר פינס-פז: משרדי יגן על ההחלטה.

אופיר פינס-פז: 2.

אופיר פינס-פז: אכן היא תועלה כמו שהיא לאישור הממשלה.

אופיר פינס-פז: ביום ראשון, 6 במרס 2005, הגשתי את התוכנית למזכירות הממשלה והדבר מונח על שולחנה.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת אילן שלגי שאל את שר הפנים ביום ז' באדר א' התשס"ה (16 בפברואר 2005): ב-16 בנובמבר 2004 החליטה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה, בפעם השלישית, לאשר את תוכנית המיתאר הארצית 13 לעניין חופי מפרץ אילת ללא חקלאות ימית, וכי כלובי הדגים יוצאו מהמים בתוך 14 חודש.

אופיר פינס-פז: רצוני לשאול: מתי תובא החלטת המועצה לאישור הממשלה?

אופיר פינס-פז: תשובת שר הפנים אופיר פינס-פז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) החלטת המועצה הונחה על שולחנו של מזכיר הממשלה ביום ראשון, 6 במרס 2005.

אופיר פינס-פז: כעת תאריך הדיון תלוי בו.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת מוחמד ברכה שאל את שר הפנים ביום ז' באדר א' התשס"ה (16 בפברואר 2005): בסוף שנות ה-90 הכריזה הממשלה על תחילת תוכנית לאישור תוכניות מיתאר ל-34 יישובים ערביים.

אופיר פינס-פז: נכון להיום, מרבית היישובים חסרי תוכניות מיתאר.

אופיר פינס-פז: רצוני לשאול: 1.

אופיר פינס-פז: כיצד יושמה עד כה התוכנית בכל אחד מהיישובים?

אופיר פינס-פז: 2.

אופיר פינס-פז: מה הם המכשולים העיקריים העומדים בפני יישומה?

אופיר פינס-פז: 3.

אופיר פינס-פז: מה ייעשה בנדון?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: התשובה על השאילתא הזאת הוקראה בתשובה על שאלתו של חבר הכנסת טלב אלסאנע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה שאל את שר הפנים ביום י"ד באדר א' התשס"ה (23 בפברואר 2005): בשבוע שעבר נהרסו חמישה בתים בכפר ביר-הדאג' בנגב, ו-55 משפחות מכפר סדיר קיבלו צווי הריסה, נוסף על צווי הריסה אחרים בנגב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כמה בתים מיועדים להריסה, איפה ומתי?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם ינוהל משא-ומתן עם בעלי הבתים כדי להגיע להסדר?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם יוצע דיור חלופי למשפחות שיישארו ללא בית, ואם כן – מה הוא?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת שר הפנים אופיר פינס-פז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בנגב קיימים כ-30,000 מבנים בלתי חוקיים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: נגד כ-350 מתוכם קיימים במשרד הפנים צווי הריסה שניתנו על-ידי בית-המשפט ועוד מספר בלתי ידוע של צווי הריסה שהוצאו על-ידי הוועדות המקומיות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אין לנו פרטים מתי ואיפה ייהרסו מבנים אלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הדבר תלוי בגורמים רבים ובעיקר בסיוע שניתן על-ידי משטרת ישראל לאבטחת ההריסה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: נקבעו סדרי עדיפויות לביצוע הצווים, וביניהם בנייה מסחרית לאורך צירים ראשיים, בנייה בשטחי אש ובנייה על אדמות מדינה רשומות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כל הזמן נמשך משא-ומתן של מינהלת הבדואים; מוצעים לבעלי הבתים מגרשים מפותחים לבנייה עצמית של בתים בהיתר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: נושא הדיור החלופי אינו נמצא בסמכות משרד הפנים, כי אם בסמכות מינהלת הבדואים של מינהל מקרקעי ישראל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ובהמשך לכך אציין, כי חמשת הצריפים שנהרסו בשבוע שעבר באזור ביר-הדאג' נהרסו על-ידי מינהל מקרקעי ישראל - ולא על-ידי משרד הפנים - בעקבות צווי פינוי כנגד משפחות אלה, וחלקם היו בנויים בשטח אש.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת נסים דהן שאל את שר הפנים ביום כ"א באדר א' התשס"ה (2 במרס 2005): פורסם, כי שירותי האבטחה בעיר אלעד, שצומצמו כחלק מתוכנית ההבראה, יחודשו רק כאשר תיגבה אגרת השמירה, נטל שרוב התושבים אינם יכולים לעמוד בו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הידיעות נכונות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – איזה משקל ניתן לצורכי הביטחון בתוכנית ההבראה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת שר הפנים אופיר פינס-פז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) עיריית אלעד טרם חתמה על תוכנית הבראה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: משרד הפנים אינו מתווה את קווי היסוד של תוכניות ההבראה וההתייעלות, ואלו הם החלטתה הישירה של הרשות ועל כן יש להפנות שאלות אלה אליה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מלבד מענקי האיזון וההבראה אין המשרד מסייע במענקים נוספים, כדוגמת מענקי ביטחון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת יאיר פרץ שאל את שר הפנים ביום כ"ח באדר א' התשס"ה (9 במרס 2005): יושב-ראש המרכז לשלטון מקומי צוטט ב"ידיעות אחרונות" כאומר, שאם לא תיפתר בתוך חודש בעיית האשראי של הבנקים, יידרש האוצר לשלם תוספת של 1.5 מיליארד ש"ח, כמתחייב מהסיכומים עם הממשלה, כדי למנוע את קריסת הרשויות המקומיות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה עושה משרדך בנושא?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם, בהעדר פתרון לבעיית האשראי, יוגדל התקציב לרשויות המקומיות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת שר הפנים אופיר פינס-פז: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בימים הקרובים תפנה הממשלה לבנקים בפנייה להעמיד אשראי, תוך הבטחת בטוחות לפירעון האשראי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ככל שלא יצלח המהלך, ידרוש משרד הפנים בשנית ממשרד האוצר העמדת אשראי תקציבי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה, אדוני שר הפנים.

אופיר פינס-פז: ברשותך, אדוני היושב-ראש, אנחנו משקיעים הרבה מאוד עבודה בהכנת התשובות על השאילתות האלה, וחברי הכנסת לא באים.

אופיר פינס-פז: אני יודע שהשעה מאוחרת, אבל היא גם מאוחרת לנו.

אופיר פינס-פז: צריך באמת לשקול - אני אומר את זה גם לסגן המזכיר: או שנקבע את השאילתות בשעה סבירה, או שנחייב את חברי הכנסת להגיע.

אופיר פינס-פז: אבל אי-אפשר להמשיך כך כשחבר כנסת אחד נשאר כדי לקבל תשובות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יחסית, אדוני השיב על ארבע שאילתות - - -

מיכאל מלכיאור: זה יותר מהממוצע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: סגן שרת החינוך, חבר הכנסת מלכיאור - בבקשה, אדוני.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת מיכאל איתן שאל את שרת החינוך, התרבות והספורט ביום ט"ז בשבט התשס"ה (26 בינואר 2005): מספר התלמידים יוצאי אתיופיה בחינוך המיוחד עלה בכ-70% בשנתיים 2000-2003.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה היא התפלגות התלמידים יוצאי אתיופיה - עולים וילדי אב עולה - בחינוך המיוחד לפי חטיבות גיל: גנים, יסודי, חטיבת ביניים וחטיבה עליונה? 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כמה תלמידים יוצאי אתיופיה לומדים בבתי-ספר רגילים במסגרת כיתות קלט/הכוון/ שילוב/טיפולית וכדומה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שרת החינוך, התרבות והספורט מיכאל מלכיאור: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מספר ילדי גן ממוצא אתיופי בחינוך המיוחד - לפי סוג חינוך הכיתה - 2001-2004.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תלמידים ממוצא אתיופי = תלמידים שנולדו באתיופיה או אחד מהוריהם נולד באתיופיה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שנת הלימודים 2001: חובה - 34; טרום חובה - 13.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שנת הלימודים 2002: חובה - 28; טרום חובה - 19.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שנת הלימודים 2003:

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חובה - 33; טרום חובה - 23.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שנת הלימודים 2004: חובה - 35; טרום חובה - 14.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שנת הלימודים 2005:

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חובה - 33; טרום חובה - 11.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: התפלגות תלמידים ממוצא אתיופי בבתי-ספר של החינוך המיוחד - לפי שלב חינוך, 2001-2004.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תלמידים ממוצא אתיופי = תלמידים שנולדו באתיופיה או אחד מהוריהם נולד באתיופיה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שנת הלימודים 2001: חטיבת ביניים - 42; חטיבה עליונה - 31; יסודי - 229.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שנת הלימודים 2002:

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חטיבת ביניים - 32; חטיבה עליונה - 55; יסודי - 249.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שנת הלימודים 2003:

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חטיבת ביניים - 29; חטיבה עליונה - 81; יסודי - 246.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שנת הלימודים 2004: חטיבת ביניים - 23; חטיבה עליונה - 94; יסודי - 271.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המידע המבוקש על-ידך אינו קיים ברשות משרד החינוך.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מוסכם על כל הגורמים המקצועיים במשרד ובידיעת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שבשלב זה הנתונים לגבי תלמידי החינוך המיוחד בבתי-ספר רגילים הם חלקיים בלבד, ולכן לא ניתן לבצע כל ניתוח סטטיסטי בהסתמך עליהם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מדיניות המשרד בנושא איסוף הנתונים לגבי חינוך מיוחד במסגרת החינוך הרגיל שונתה, וכבר עתה עוסק המשרד באיסוף מלא, מסודר ומבוקר של כל הנתונים לקראת שנת הלימודים תשס"ו, ועם סיום דיווח שיבוץ התלמידים במסגרת איסוף מצבת התלמידים בתחילת שנת הלימודים תשס"ו ניתן יהיה, להערכתנו, לבצע עיבודים בנושא.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לוח הזמנים המשוער - החל מינואר 2006.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת טלב אלסאנע שאל את שרת החינוך, התרבות והספורט ביום כ"ג בשבט התשס"ה (2 בפברואר 2005): בתי-הספר הבדואיים בנגב, שבהם לומדים אלפי תלמידים, אינם מחוברים לרשת החשמל הארצית ולכבישים הראשיים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המשרדים הנוגעים בדבר מתרצים זאת בהעדר היתרי בנייה למבני בתי-ספר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם ידאג משרדך לקבלת היתרי בנייה למבני בתי-הספר הנ"ל? 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – כיצד, ואם לא – מדוע?

מיכאל מלכיאור: לחבר הכנסת החרוץ - אני מסכים בכך עם שר הפנים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אגב, אדוני סגן שרת החינוך, יש סיעה אחת שהיא עכשיו ב-100% נוכחות בכנסת.

מיכאל מלכיאור: לגבי בתי-הספר הבדואיים, להלן תשובתו של משרד החינוך בעניין: כפי שחבר הכנסת אלסאנע ודאי יודע, כל בתי-הספר הבדואיים הממוקמים בעיירות הקבע - מדובר בכ-60 בתי-ספר - מחוברים לרשת החשמל, המים והתחבורה, אף שזה תפקידה של הרשות המקומית - וזו בעצם שאלה שצריך להפנות לשר הפנים ולא למשרד החינוך - לדאוג לתשתיות הללו.

מיכאל מלכיאור: כפי שחבר הכנסת יודע היטב, כיוון שטיפלנו בכך רבות, הבעיה קיימת ביישובי הפזורה, היישובים המכונים "בלתי מוכרים", שלגביהם לא ניתן לקבל היתרי בנייה.

מיכאל מלכיאור: בתי-הספר ביישובים הללו פועלים במבנים יבילים, ומשרד החינוך עשה ועושה ככל יכולתו כדי לסייע להם בתשתיות, כמו רכישת גנרטורים והצבת שמירה עליהם, ולדאוג שבכל בתי-הספר בפזורה תהיה אספקת מים זורמים.

מיכאל מלכיאור: יתירה מזו, בימים אלה מתוכננות להקמה שמונה עיירות קבע חדשות.

מיכאל מלכיאור: בשלב זה הוקמה מועצה אזורית, המטפלת, בין היתר, באיתור שטחים מתאימים לבניית מוסדות חינוך ביישובי הבדואים.

מיכאל מלכיאור: לצערי נמסר לי שיש שם בעיה - יש ויכוח על המיקום של בתי-הספר, משום שהתושבים שם טוענים לבעלות על הקרקע ויש ויכוח לגבי המיקומים.

מיכאל מלכיאור: אבל העניין בטיפול.

מיכאל מלכיאור: משרד החינוך שריין עכשיו תקציב - בתקציב 2005 שאולי יעבור - לבניית 64 כיתות לימוד בבתי-ספר בבנייה קשיחה באבו-קרינאת ובהואשלה.

מיכאל מלכיאור: אלא שמדי יום יש שוב ויכוח לגבי שטחי הבנייה, ועדיין אין פתרון.

מיכאל מלכיאור: אני מקווה מאוד שנתקדם ושנוכל להגיע לסיכומים.

מיכאל מלכיאור: כפי שדיברנו בינינו לפני שעליתי לדוכן, אשמח לא רק לעקוב - את זה אני עושה ממילא - אלא גם להזמין את חבר הכנסת אלסאנע להמשיך לעקוב אחרי הנושא הזה, שחשוב לשנינו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לסגן השרה, חבר הכנסת מלכיאור.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאלה נוספת לחבר הכנסת טלב אלסאנע, בבקשה.

טלב אלסאנע: תודה, אדוני היושב-ראש; תודה, סגן השרה.

טלב אלסאנע: אני רוצה לציין, כי מדובר כאן ב-19 בתי-ספר שמשרד החינוך הקים מכוח חובתו על-פי חוק חינוך חובה.

טלב אלסאנע: האם מישהו מעלה על דעתו שבית-ספר מוקם בלי שיהיה כביש גישה לאותו בית-ספר?

טלב אלסאנע: שבית-הספר לא יהיה מחובר לחשמל ולמים זורמים?

טלב אלסאנע: רק לפני שעה דיברנו על מאחזים בלתי מורשים – המאחז מחובר.

טלב אלסאנע: אנחנו מדברים על מוסד ציבורי חינוכי, שמשרד החינוך הקים לאזרחי המדינה.

טלב אלסאנע: המוסד הזה קיים במשך שנים, והוא לא מחובר.

טלב אלסאנע: כבוד סגן השרה, התוצאה היא שבעונת החורף תלמידים לא מגיעים, כי אין הסעות.

טלב אלסאנע: המורים לא יכולים להגיע.

טלב אלסאנע: קיימתי דיון, ומשרד התחבורה אומר שהוא לא יכול לחבר גישה לכביש, כי אין היתר בנייה.

איתן כבל: זה לא דיון בסיעה שלכם.

טלב אלסאנע: כבוד סגן השרה, כיוון שאני לא רוצה לגזול מזמנם של שאר חברי הכנסת שנוכחים כאן, אני מציע לקיים דיון בעניין אצלך בלשכה - איך לקדם את קבלת היתרי הבנייה ואיך לקדם את זה מעשית מול משרדי הממשלה הרלוונטיים.

טלב אלסאנע: לאחר מכן, לקיים גם סיור בשטח.

טלב אלסאנע: אשמח להצטרף לסיור כדי לפתור סוף-סוף את הבעיה הזאת אחת ולתמיד.

מיכאל מלכיאור: כבוד חבר הכנסת, ראשית, כפי שאתה יודע, קיימתי סיורים בשטח עוד לפני שהייתי בתפקיד הזה.

מיכאל מלכיאור: שנית, אני מאוד רוצה לקדם את הנושא.

מיכאל מלכיאור: לא הכול תלוי במשרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: שלישית, אשמח להמשך הטיפול, ואשמח לערב גם אותך בעניין – גם במעקב וגם בפגישות במשרד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת מלכיאור.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת אליעזר כהן שאל את שרת החינוך, התרבות והספורט ביום ל' בשבט התשס"ה (9 בפברואר 2005): פורסם, כי משרדך אינו מכיר בתואר ראשון מאוניברסיטאות בחוץ-לארץ שתלמידיהן נשלחים לשנה של לימודי ישיבה בישראל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הידיעה נכונה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – מדוע משרדך אינו מכיר בתואר הראשון של התלמידים?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שרת החינוך, התרבות והספורט מיכאל מלכיאור: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הידיעה אינה נכונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: משרד החינוך מכיר בתארים של אוניברסיטאות מוכרות על-ידי המוסדות המאשרים במדינותיהם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אשר לבעיה הספציפית, שהתעוררה לגבי שני בוגרים של "ישיבה יוניברסיטי", המשרד פועל יחד עם הגורמים המוסמכים במשרד האוצר, במשרד המשפטים ובנציבות שירות המדינה כדי לפתור את הבעיה ולתקן את הפרצות שהתגלו בשני המקרים הללו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת טלב אלסאנע שאל את שרת החינוך, התרבות והספורט ביום ל' בשבט התשס"ה (9 בפברואר 2005): במינוי מנהלים בבתי-הספר במערכת החינוך הערבית נדרשת חוות דעת של גורמי הביטחון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה היא הסיבה למעורבות גורמי הביטחון במינוי מנהלים במערכת החינוך הערבית?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מדוע השיקול למינוי מנהלים איננו אך ורק חינוכי ומקצועי?

מיכאל מלכיאור: הנה תשובתו של המשרד בעניין: 1.

מיכאל מלכיאור: על-פי חוק הפיקוח, רשאי משרד החינוך להיוועץ בגורמים רלוונטיים באשר למועמדים לניהול.

מיכאל מלכיאור: על-פי החלטת מנכ"לית המשרד והמלצות ועדת-דברת, היוועצות כזאת תתבצע באופן שוויוני בכל המגזרים במערכת החינוך.

מיכאל מלכיאור: 2.

מיכאל מלכיאור: משרד החינוך רואה חשיבות רבה לבחון את המועמדים לניהול, לא רק בהיבט של השכלה ותואר אלא גם בהיבט הערכי, על מנת שיתאימו להוביל את מערכת החינוך על-פי עקרונות החינוך, המבוססים, בין היתר, על הכרה במדינה ובחוקיה וחתירה לדו-קיום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לסגן שרת החינוך.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת אלסאנע, בבקשה.

טלב אלסאנע: אדוני היושב-ראש, כבוד סגן השר, הייתי רוצה לדעת באיזו מדינה דמוקרטית משרד החינוך מתייעץ עם גורמי ביטחון כדי לבחון את כישוריו הביטחוניים של מי שאמור להתמנות למנהל.

טלב אלסאנע: האם האחראי על משרד החינוך הוא משרד הביטחון או משרד החינוך?

טלב אלסאנע: הרי כל אזרח כאזרח חייב לשמור על החוק, לכבד את החוק ואת הזיקה למדינה.

טלב אלסאנע: אני מתאר לעצמי שמי שמתמודד לתפקיד מנהל הוא אדם שעבר גם הסמכה רלוונטית.

טלב אלסאנע: לכן הגיע הזמן לבטל את התופעה הזאת - לא במגזר היהודי ולא במגזר הערבי - הסוגיה של השוויוניות, על מנת לתת לגיטמציה לזו שקיימת במגזר הערבי בלאו הכי.

טלב אלסאנע: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, אדוני סגן שרת החינוך.

מיכאל מלכיאור: אני יכול להבין את הדברים שאמר חבר הכנסת אלסאנע.

מיכאל מלכיאור: כפי שהוא יודע, העניין הזה מצוי בוויכוח ובטיפול.

מיכאל מלכיאור: אין לי מה להוסיף.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת אליעזר זנדברג שאל את שרת החינוך, התרבות והספורט ביום ז' באדר א' התשס"ה (16 בפברואר 2005): ביום שני, 31 בינואר 2005, השיב סגן השרה מיכאל מלכיאור בשם השרה על שאילתתי שמספרה 2504, והפנה אותי לתשובת השרה על שאילתא של חבר הכנסת מוחמד ברכה מיום 24 בנובמבר 2004, שבה מציינת השרה כי היא שוקלת תיקון חקיקה להגנה על תשלומי הורים מפני עיקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הוחל בהליך החקיקה, ואם כן – באיזה שלב הוא נמצא?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם לא – כיצד תיפתר הבעיה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שרת החינוך, התרבות והספורט מיכאל מלכיאור: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: התשובה היא: כן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצעה לתיקון החוק הועברה על-ידי משרד החינוך להתייחסות משרד המשפטים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: במקביל פנתה הלשכה המשפטית במשרד ליועץ המשפטי לממשלה וביקשה את הצטרפותו לבקשה להסרת העיקולים על-ידי עיריית לוד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: נמסר לי שהנושא נמצא בבדיקה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בנוסף פנה המשרד לעיריית לוד כדי שתפעל בהוצאה לפועל להסרת העיקולים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת דוד אזולאי שאל את שרת החינוך, התרבות והספורט ביום ז' באדר א' התשס"ה (16 בפברואר 2005): פורסם, כי בשנה הבאה תבוטל ההנחה בשכר לימוד בגני-ילדים פרטיים בשבעה יישובים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הפרסום נכון?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – מי יזם זאת, מדוע, ובאילו יישובים מדובר?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כיצד אמורים ההורים להתמודד עם הביטול?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 4.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם תקציב גני-הילדים הפרטיים קוצץ, ואם כן – בכמה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 5.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כיצד תימנע פגיעה בגני-הילדים הפרטיים?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שרת החינוך, התרבות והספורט מיכאל מלכיאור: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כפי שפורסם בחוברת הרישום לגני-הילדים התשס"ו, שהוצאה על-ידי משרד החינוך והחברה לאוטומציה, לא תבוטל ההנחה בשכר לימוד בגני-ילדים פרטיים בשבעה יישובים, אלא שיעורה יופחת מהנחה בגובה 80% להנחה בגובה 68%.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: היישובים הם בית-שמש, עפולה, עכו, מגדל-העמק, נצרת-עילית, קריית-גת וכרמיאל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3-5.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: במסגרת ההסכמות לגבי תקציב 2005, קיימת כוונה להחזיר את ההנחה בתשלום שכר הלימוד בגני-ילדים בחינוך המוכר שאינו רשמי, ביישובים המכונים "שבעת הישובים", לשיעור שהיה תקף בתקציב 2004.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: החזרת ההנחה מותנית באישור תקציב 2005.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם התקציב יאושר וההנחה תיכנס לתוקף, תצא על כך הודעה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת איתן כבל שאל את שרת החינוך, התרבות והספורט ביום ה' באדר ב' התשס"ה (16 במרס 2005): מינהל בתי-הספר הקהילתיים פועל להעמקת שיתוף פעולה בין בתי-ספר לקהילותיהם כאמצעי לפיתוח יכולות, הישגים, מעורבות אזרחית ותרומה לקהילה של התלמידים, המורים, ההורים והתושבים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המינהל מדריך כ-500 בתי-הספר ופועל בתקציב נמוך יחסית, אך בשנים האחרונות קוצץ התקציב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מדוע קוצץ תקציב המינהל?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם יתוקצב המינהל עד ספטמבר כדי למנוע פיטורים במהלך שנת לימודים, ואם לא – מדוע?

מיכאל מלכיאור: זהו נושא חשוב מאוד, וגם משרד החינוך סבור שהוא חשוב מאוד.

מיכאל מלכיאור: גם אם בקדנציה הנוכחית בוצעו כ-15 קיצוצים רציניים במשרד החינוך, שחלק גדול מהם לא היו צריכים להיות, עדיין בנושא הזה היה ניסיון לשמור את התקציב כמות שהוא.

מיכאל מלכיאור: רק בקיצוץ האחרון היה גם קיצוץ במתנ"סים, שפגע גם בבתי-הספר הקהילתיים.

מיכאל מלכיאור: אבל בשל החשיבות שאנחנו מייחסים לפעולות המתנ"סים, עכשיו החזרנו לחברה 10 מיליוני ש"ח, והמחשבה היתה שהחברה תקצה מתוך הכספים הללו גם את הסכומים הנדרשים כדי להחזיר את כל התקציב לבתי-הספר הקהילתיים.

מיכאל מלכיאור: חוץ מזה, אנחנו דאגנו שמנכ"לית המשרד תזמן בהקדם את מנכ"ל החברה למתנ"סים כדי להבהיר לו את החשיבות שאנו מייחסים להמשך מתכונת תפקודם התקין של בתי-הספר הקהילתיים, שעבודתם גם עולה בקנה אחד עם המלצות דוח-דברת.

מיכאל מלכיאור: לכן, המנכ"לית עכשיו תקרא למנכ"ל החברה למתנ"סים לתקן בהקדם את העיוותים שנוצרו בנושא זה, ותדאג שבכל מקרה פעילות בתי-הספר הקהילתיים תישאר במתכונתה הנוכחית והקיצוץ יחול אך ורק על תקורות.

מיכאל מלכיאור: אגב, אותו דבר כבר השבתי כמה וכמה פעמים בחודש האחרון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאלה נוספת לחבר הכנסת כבל.

איתן כבל: אדוני היושב-ראש, אדוני סגן השר, אני מבין שהשיטה היא קודם כול לקצץ ב-50%, אחר כך להחזיר, ונגיד תודה.

איתן כבל: זאת אומרת, להחזיר חלק ולהגיד: אתה יודע מה, עכשיו בסדר.

מיכאל מלכיאור: אני חושב, חבר הכנסת איתן כבל, זה קצת נשמע לי קטנוני.

מיכאל מלכיאור: אני מספר לך פה שאנחנו מחזירים את הכול ויהיה קיצוץ רק בתקורה - וגם בזה אתה לא שבע רצון.

מיכאל מלכיאור: מאוד קשה עם חברי כנסת בשעות כאלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לסגן שרת החינוך, חבר הכנסת מלכיאור.

מיכאל מלכיאור: תודה ליושב-ראש.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הנושא האחרון על סדר-היום: שאילתות לשר לאיכות הסביבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אדוני השר שמחון, נדמה לי ששעה ארוכה חיכית לרגע הזה.

שלום שמחון: אצלי זה יהיה הכי קצר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, יהיה כנראה הכי קצר באמת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת אליהו ישי שאל את השר לאיכות הסביבה ביום י"ח בכסליו התשס"ה (1 בדצמבר 2004):

עבד-אלמאלכ דהאמשה: פורסם כי תושבי אליכין טוענים, כי קו מתח גבוה של חברת החשמל פולט קרינה גבוהה מהמותר, שגרמה למותם של תשעה תושבי המקום מסרטן בשנים האחרונות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: עוד פורסם, כי המשרד לאיכות הסביבה דרש נקיטת צעדים בנושא.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הידיעות נכונות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כיצד יובטח שהקרינה מקווי המתח החשמליים בארץ לא תחרוג מהמותר?

שלום שמחון: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

שלום שמחון: הידיעה שלפיה חלק מתושבי אליכין חשופים לשדה מגנטי גבוה שנפלט ממתקני חברת החשמל נכונה.

שלום שמחון: החשיפה, כפי שנמדדה על-ידי אנשי המקצוע של המשרד, עולה באופן משמעותי על מה שנקבע על-ידי ארגון הבריאות העולמי כגורם אפשרי לסרטן ועולה באופן ניכר על החשיפה האופיינית.

שלום שמחון: המשרד לאיכות הסביבה קבע שיש הצדקה לנקיטת הצעדים להורדת הזרם או ביצוע סיכול פאזות הדרושים להפחתת החשיפה - הבקשה הועברה לחברת החשמל.

שלום שמחון: למיטב ידיעתנו, משרד הבריאות טרם בדק את סיבת התחלואה בסרטן ביישוב.

שלום שמחון: 2.

שלום שמחון: כיום התקנת קווי מתח גבוה ואופן הפעלתם, וכן הקמת שימושי קרקע רגישים בסמוך לקווים, אינם בפיקוח תכנוני או של בטיחות קרינה.

שלום שמחון: לצורך הסדרת סמכויות פיקוח יש צורך בחקיקה.

שלום שמחון: בכל הקשור לבטיחות קרינה, המשרד לאיכות הסביבה הניח לפני כשנה על שולחן ועדת השרים לחקיקה הצעת חוק.

שלום שמחון: בשל התנגדות משרד התשתיות הלאומיות, שהוסרה רק לאחרונה, הדיון נדחה, כך שבשלב זה לא ניתן להבטיח שהקרינה מקווי המתח לא תחרוג מן הסביר ומן המוצדק.

שלום שמחון: חבר הכנסת עסאם מח'ול שאל את השר לאיכות הסביבה ביום י' בטבת התשס"ה (22 בדצמבר 2004): פורסם, כי לפי בדיקות פתע שערך משרדך, מארובות בתי-החולים "רמב"ם" בחיפה ו"הלל יפה" בחדרה נפלטים אדי אתילן אוקסיד בשיעור של מאות אלפי אחוזים ליום מעל המותר.

שלום שמחון: חומר החיטוי הזה, במגע עם האוויר, הופך לרעיל ומסרטן.

שלום שמחון: רצוני לשאול: 1.

שלום שמחון: האם יורכבו מערכות, כגון מסנני פחם פעיל, לטיפול בבעיה?

שלום שמחון: 2.

שלום שמחון: האם יוטלו אחריות אישית ועונש על מנהלי בתי-החולים שבהם נמצאו ליקויים?

שלום שמחון: 3.

שלום שמחון: כיצד יוגנו תושבי האזור?

שלום שמחון: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

שלום שמחון: בכוונת המשרד לאיכות הסביבה לדרוש מכל בתי-החולים המחזיקים מתקני עיקור להתקין מערכות לטיפול בפליטת אתילן אוקסיד ביעילות של 99%, וזאת בהתאם לתקינה ולהנחיות בין-לאומיות בנושא.

שלום שמחון: מערכות הטיפול המקובלות בעולם הן: חמצון תרמי, חמצון קטליטי, סקרבר מים-חומצה.

שלום שמחון: בתי-החולים "שערי צדק" ו"הדסה עין-כרם" כבר התקינו מערכת טיפול.

שלום שמחון: 2.

שלום שמחון: הדרישות לטיפול בפליטות אתילן אוקסיד ניתנות במסגרת תנאי היתר הרעלים של בתי-החולים.

שלום שמחון: נגד בית-חולים שלא יעמוד בתנאי ההיתר יינקטו פעולות אכיפה מינהליות: תישלחנה התראות ויערכו שימועים.

שלום שמחון: לבתי-החולים יינתנו לוחות זמנים לתיקון וצמצום הזיהום על-פי הסכם עמם או במסגרת היתר הרעלים.

שלום שמחון: הם מחויבים לעמוד בלוחות זמנים אלה.

שלום שמחון: במקרים שבהם החריגות גבוהות במיוחד או שבדיקה חוזרת מראה שבית-החולים ממשיך לחרוג מהתקנים למרות התחייבותו לבצע תיקונים ו/או להתקין מתקנים להפחתת פליטות, ייפתח נגדו תיק חקירה.

שלום שמחון: החובה בהיתר הרעלים הינה מכוח חוק החומרים המסוכנים.

שלום שמחון: בעל היתר הרעלים אחראי אישית לקיום התנאים.

שלום שמחון: 3.

שלום שמחון: בתי-החולים יידרשו לבצע בדיקות תקופתיות של פליטת אתילן אוקסיד מארובות מתקני העיקור ולהראות עמידה בתקני פליטה.

שלום שמחון: בנוסף יבצע המשרד בדיקות פתע בארובות כדי לוודא שאכן בתי-החולים עומדים בתקן.

שלום שמחון: אם לא יעמדו בדרישות, תתבצע אכיפה מינהלית ו/או פלילית.

שלום שמחון: המשרד יבצע גם בדיקות סביבתיות באזורים מאוכלסים מסביב לבתי-החולים, כדי לבדוק אם ריכוזי אתילן אוקסיד עומדים בערכי ייחוס מקובלים, המבוססים על בריאות, ומתייחסים לכלל האוכלוסייה, לרבות אוכלוסייה רגישה.

שלום שמחון: במקרה שיתקבלו ריכוזים שחורגים מערכי הייחוס, יידרשו בתי-החולים לבצע פעולות נוספות על מנת להפחית את הפליטה.

שלום שמחון: בנוסף, הוקם צוות משותף למשרד איכות הסביבה ולמשרד הבריאות, שתפקידו בדיקת סדרי עדיפויות ביישום טכנולוגיות להפחתת אתילן אוקסיד.

שלום שמחון: חבר הכנסת מיכאל נודלמן שאל את השר לאיכות הסביבה ביום י"ז בטבת התשס"ה (29 בדצמבר 2004):

שלום שמחון: בעקבות פרסומים ותלונות רבות על רמת הזיהום בעיר אשדוד, רצוני לשאול: 1.

שלום שמחון: מה היא רמת הזיהום של המים, הקרקע והאוויר באשדוד?

שלום שמחון: 2.

שלום שמחון: מה הם מקורות הזיהום העיקריים בעיר? 3.

שלום שמחון: האם בית-הזיקוק באשדוד חורג מן הרמות המותרות, ואם כן – באילו אחוזים?

שלום שמחון: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) בעיר אשדוד וסביבה מרוכזים מפעלי תעשייה כבדה ותחנות כוח, והבולטים בהם: תחנת הכוח אשדוד, בתי-הזיקוק אשדוד, מפעל "אגן כימיקלים" והנמל – הנמל העיקרי של מדינת ישראל.

שלום שמחון: בעבר, בסמוך לעיר אשדוד, היה אתר פסולת ביתית מרכזי – אתר רתמים - אשר נסגר ב-1 ביולי 2003.

שלום שמחון: כל הנושאים מטופלים בתחום הסביבתי, כאשר נציבות המים היא זו האחראית לנושא זיהום מי התהום והמשרד לאיכות הסביבה בכל הקשור לזיהום ממפעלים, נחלים, ים ואוויר.

שלום שמחון: 1.

שלום שמחון: הקמתו לפני כשנתיים של מכון טיהור עירוני חדש לעיר אשדוד, לצד שיפוץ והגנה על תחנות השאיבה, הפסיקו את הזרמת שפכי התעשייה ושפכים אחרים לנחל לכיש.

שלום שמחון: יצוין, כי בדירוג שנעשה לאחרונה לגבי כל נחלי הארץ, נמצא נחל לכיש במקום מתקדם מאוד.

שלום שמחון: פארק נחל לכיש שוקם מחדש.

שלום שמחון: אשר לזיהום קרקע: בכל מקום שבו נתגלה זיהום כתוצאה מפריצות של קווי דלק או חומרים מסוכנים, פונו הקרקעות המזוהמות לאתרי טיפול.

שלום שמחון: אשר לזיהום האוויר: בשנה האחרונה חל שיפור משמעותי ביותר באיכות האוויר, וזאת כתוצאה ממעבר תחנות הכוח לשרפת גז במקום דלק כבד.

שלום שמחון: בעוד חודשים ספורים תשתפר איכות האוויר עוד יותר עם מעבר בתי-הזיקוק לשרפת גז במקום דלק - החל מחודש יולי 2005 - וסיום הקמת מערכת חמצון תרמי - T.O.

שלום שמחון: - של "אגן כימיקלים", אשר ימנעו זיהום אוויר וריחות.

שלום שמחון: יודגש, כי כבר כיום ריכוזי הגופרית דו-חמצנית הנמדדים בסביבה הם בממוצע שנתי מתחת לתקן.

שלום שמחון: המפעלים האחרים נמצאים בהליכי אכיפה של המשרד לאיכות הסביבה.

שלום שמחון: 2.

שלום שמחון: מקורות הזיהום העיקריים בעיר אשדוד, כאמור, הם תחנת הכוח "אשכול", בתי-זיקוק אשדוד, מפעל "אגן כימיקלים", מפעל "הקורנס", מפעל "אשקוגן", מפעל "יהודה פלדות".

שלום שמחון: 3.

שלום שמחון: בבדיקות פתע שביצע המשרד לאיכות הסביבה ביוני 2004 בארובות בתי-הזיקוק נמצאו חריגות כלהלן: חלקיקים – חריגה של 60%, 190%, 220%, מתנאי רשיון העסק של המפעל, ולגביהם החל המשרד בהליכי אכיפה.

שלום שמחון: תחמוצת גופרית – עומדים בתנאי רשיון העסק.

שלום שמחון: תחמוצת חנקן – עומדים בתנאי רשיון העסק.

שלום שמחון: מן הראוי להדגיש, כי החל מחודש יולי 2005 אמורים בתי-הזיקוק לשרוף גז טבעי במקום דלק, ובכך הם יעמדו בתקנים.

שלום שמחון: חבר הכנסת אורי אריאל שאל את השר לאיכות הסביבה ביום י"ז בטבת התשס"ה (29 בדצמבר 2004): פורסם, כי לפי בדיקות פתע של משרדך, 58% מהמפעלים פולטים חומרים מזהמים מעבר לתקנים שלהם הם מחויבים בחוק; מצד שני, חלק ממפעלים אלו מקבלים תמיכה ממשלתית, ואכיפת החוק והענישה על המעבר עליו לוקים בחסר.

שלום שמחון: רצוני לשאול: 1.

שלום שמחון: האם הידיעות נכונות?

שלום שמחון: 2.

שלום שמחון: אם כן – כיצד תוגבר האכיפה?

שלום שמחון: 3.

שלום שמחון: האם יימנע עידוד ממשלתי למפעלים מזהמים?

שלום שמחון: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

שלום שמחון: אכן נכונה העובדה שבכ-58% מהמפעלים שנבדקו נמצאו חריגות.

שלום שמחון: יש לציין, שבשנת 2003 בדק המשרד 86 בדיקות פתע במפעלים ובשנת 2004 כ-130 בדיקות בלבד.

שלום שמחון: לאור המספר המצומצם יחסית של בדיקות - שנובע ממחסור בתקציב - המשרד מכוון את הבדיקה למפעלים שבהם ידוע כי קיים חשש לזיהום אוויר, ומכאן האחוז הגבוה יחסית של החריגות.

שלום שמחון: 2.

שלום שמחון: כנגד כל מפעל שחורג נפתח הליך אכיפה, תחילה מינהלי, שבו נקרא המפעל לשימועים ונשלחות לו התראות, ואם לא הוסדר הנושא, נפתחת חקירה פלילית שמובילה בדרך כלל לתביעה משפטית.

שלום שמחון: במרבית המקרים החריגות מוסדרות בשלב האכיפה המינהלית.

שלום שמחון: 3.

שלום שמחון: מרבית הסיוע הכספי למפעלים איננו נתון בידי המשרד לאיכות הסביבה אלא בידי משרד התמ"ת.

שלום שמחון: כיום אין מנגנון בתמ"ת המאפשר מניעת סיוע למפעלים מזהמים.

שלום שמחון: חברת הכנסת אתי לבני שאלה את השר לאיכות הסביבה ביום כ"ד בטבת התשס"ה (5 בינואר 2005): התקבלו מארצות-הברית תרומות במיליוני דולרים להקמת אנדרטה לזכר קורבנות הפיגוע במגדלי התאומים בכניסה לירושלים.

שלום שמחון: נטען, כי הקמת האנדרטה במקום המוצע תפגע בטבע בכלל ובאוכלוסיית הצבאים בפרט.

שלום שמחון: רצוני לשאול: 1.

שלום שמחון: האם נשקלו מקומות חלופיים להקמת האנדרטה? 2.

שלום שמחון: האם ההחלטה התקבלה בהתייעצות עם הארגונים הסביבתיים?

שלום שמחון: 3.

שלום שמחון: כיצד תימנע פגיעה באוכלוסיית הצבאים במקום?

שלום שמחון: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) האתר המוצע לאנדרטה נמצא בגבעת מצפה-נפתוח, שהיא חלק ממתחם עמק-הארזים בכניסה לירושלים.

שלום שמחון: גבעת מצפה-נפתוח, הצמודה לשכונת רמות, היא חלק מהשטח הפתוח הערכי של מערב-ירושלים, הכלול בתמ"א 22 כיער טבעי לשימור.

שלום שמחון: בגבעת מצפה-נפתוח ממצאים ארכיאולוגיים רבים, והיא משמשת בית-גידול למגוון עשיר של צמחים ולכמה מינים של חיות בר, שהעיקרי ביניהן הצבי הארץ-ישראלי.

שלום שמחון: קיימים לחצי פיתוח רבים על אזור זה, לרבות תוכנית להקמת שכונה של כ-1,800 יחידות דיור וסלילת כביש מס' 9, כביש כניסה חדש לצפון העיר שנמצא בביצוע.

שלום שמחון: בשל ערכי הטבע הרבים המצויים בגבעת מצפה-נפתוח, עמדת המשרד לאיכות הסביבה היא, שיש לנקוט משנה זהירות, לרבות בחינת חלופות, בכל פעולת פיתוח ובינוי במצפה-נפתוח, בשל המחיר הסביבתי והנופי הכבד.

שלום שמחון: יוזמת הקמת האנדרטה היא של קרן הקיימת לישראל, המציעה להקים אותה מעל המנהרה של כביש מס' 9, הנמצא עתה בסלילה.

שלום שמחון: השטח מעל המנהרה משמש כבר היום כמעבר לחיות בר מכיוון דרום לכיוון צפון, ולאחר פתיחת כביש 9 לתנועה – יהווה עבורן מעבר יחיד מעל הכביש שישמש ככניסה ראשית לצפון ירושלים.

שלום שמחון: במצפה-נפתוח קיים עדר של כ-30 צבאים, כאשר האוכלוסייה של הצבאים בישראל נמצאת בהידרדרות.

שלום שמחון: עמדת המשרד לאיכות הסביבה היא שיש לנקוט את כל האמצעים כדי להבטיח שהקמת האנדרטה – וכל פיתוח אחר במצפה-נפתוח – לא תפגע בצבאים בפרט ובערכי טבע בכלל.

שלום שמחון: לכן בכוונת המשרד לפנות אל קק"ל ואל עיריית ירושלים ולדרוש כי לא ייעשו כל פעולות בשטח עד שתוכן ותוגש תוכנית בניין עיר - תב"ע - למוסדות התכנון, דבר שיאפשר לנציגי המשרד ולגופים אחרים לבחון את השלכות התוכנית מבחינה סביבתית ואקולוגית, לרבות השפעת האנדרטה על הצבאים, ולשקול חלופות של אתרים נוספים להקמת האנדרטה.

שלום שמחון: במענה על השאלות הספציפיות שהועלו: 1-3.

שלום שמחון: ההחלטה להקים את האנדרטה התקבלה ללא כל התייעצות עם המשרד לאיכות הסביבה, עם הארגונים הסביבתיים, או עם תושבים המתגוררים בקרבת השטח המוצע להקמת האנדרטה.

שלום שמחון: לא הוגשה למוסדות התכנון תוכנית להקמת האנדרטה ולכן לא התקיים דיון בפורום ציבורי על אתרים חלופיים.

שלום שמחון: לעניין מניעת הפגיעה בצבאים – בכוונת המשרד לאיכות הסביבה לדרוש מקק"ל להכין תוכנית לאנדרטה, לרבות הצגת חלופות, על מנת שניתן יהיה לבחור בחלופה המתאימה ביותר מבחינה סביבתית ואקולוגית להקמת האנדרטה.

שלום שמחון: בחינת החלופה המתאימה לאנדרטה תביא בחשבון, בין השאר, את הצורך למנוע פגיעה בבית-החיות של אוכלוסיית הצבאים באזור.

שלום שמחון: חברת הכנסת אראלה גולן שאלה את השר לאיכות הסביבה ביום ל' בשבט התשס"ה (9 בפברואר 2005): פורסם ב"הארץ" ב-12 בינואר 2005, כי תושבי מודיעין חשופים לסיכון בריאותי חמור בשל האבק הרב הנפלט לאוויר כתוצאה מתנופת הבנייה והחציבה במקום.

שלום שמחון: רצוני לשאול: 1.

שלום שמחון: האם ידועה התופעה למשרדך?

שלום שמחון: 2.

שלום שמחון: האם יחייב משרדך את העירייה לדרוש מן העוסקים בפעילות החציבה לנקוט אמצעים למניעת פליטת האבק? 3.

שלום שמחון: האם יתערב משרדך על מנת להפעיל אמצעים נוספים לאיסוף האבק ולהפחתתו?

שלום שמחון: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-3.

שלום שמחון: המשרד לאיכות הסביבה פועל יחד עם עיריית מודיעין על מנת לטפל בכל ההשלכות הסביבתיות שמקורן בבנייה הרבה הקיימת במרחב העיר, בכל הקשור להשלכה פרועה של פסולת בניין, עודפי עפר, רעש וזיהום אוויר.

שלום שמחון: לאחרונה הוכנו בעיריית מודיעין הנחיות מקצועיות למניעת זיהום אוויר שמקורו בעבודות הפיתוח והבנייה, אשר יעוגנו כתנאים מחייבים בהיתרי הבנייה שיוצאו על-ידי הוועדה המקומית לתכנון ובנייה.

שלום שמחון: פקחי העירייה ו/או פקחי הוועדה המקומית יפקחו על ביצועם בפועל ויפעילו את סמכויותיהם כנגד אחראים לזיהום אוויר במידת הצורך.

שלום שמחון: בנוסף יזם משרדנו, יחד עם עיריית מודיעין, את הסמכתם של המפקחים העירוניים כמפקחים על-פי חוק שמירת הניקיון, התשמ"ד–1984, כך שיוכלו להינתן קנסות משמעותיים, בגובה של אלפי שקלים, דבר שלבטח ירתיע קבלנים ובונים מלהשליך ברשות הרבים פסולת בניין ומערומי עפר, המעלים אבק ומגבירים זיהום אוויר.

שלום שמחון: כמו כן, בכוונת משרדנו, יחד עם עיריית מודיעין, לקיים בקרוב כנס קבלנים ובונים העובדים בעיר, שבו תיערך הסברה לגבי דיני איכות הסביבה הרלוונטיים ואכיפתם, ויפורטו הנחיות מקצועיות ופעולות נדרשות למניעת מפגעים סביבתיים שמקורם בעבודות פיתוח ובנייה.

שלום שמחון: לדעתנו, רק שילוב נכון בין פעולות ההסברה, לצד פעולות האכיפה שמבצע המשרד יחד עם הרשות המקומית, ישפר במידה מרבית את איכות האוויר בעיר מודיעין ויצמצם את פליטת האבק שמקורו בעבודות הבנייה והחציבה בעיר.

שלום שמחון: חברת הכנסת אראלה גולן שאלה את השר לאיכות הסביבה ביום ל' בשבט התשס"ה (9 בפברואר 2005): פורסם ב"הארץ" ב-12 בינואר 2005, כי לנמלי חיפה, אילת ואשדוד אין היתר להחזקת רעלים, אף ששלושת הנמלים מחזיקים ומשנעים כל שנה מאות אלפי טונות של חומרים רעילים.

שלום שמחון: רצוני לשאול: 1.

שלום שמחון: האם הידיעות נכונות?

שלום שמחון: 2.

שלום שמחון: אם כן – האם הסדירו הנמלים את ההיתר?

שלום שמחון: 3.

שלום שמחון: אם לא – כיצד יפעל משרדך בנושא?

שלום שמחון: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

שלום שמחון: בנמלי הים מאחסנים ומשנעים כמויות ניכרות ביותר של חומרים מסוכנים.

שלום שמחון: במשך תקופה ארוכה סירבה רשות הנמלים לבקש היתר רעלים על-פי חוק החומרים המסוכנים, התשנ"ג-1993, ולפיקוח המשרד לאיכות הסביבה על פעילותה בתחום זה.

שלום שמחון: הנושא הועבר להכרעתו של היועץ המשפטי לממשלה, אשר קבע כי על הנמלים לפעול בהתאם לחוק החומרים המסוכנים, ולפיכך, כעוסקים בחומרים מסוכנים, עליהם להחזיק בהיתר רעלים על-פי החוק ולהיות בפיקוח המשרד לאיכות הסביבה.

שלום שמחון: 2.

שלום שמחון: נכון להיום, לאחר שבוצעו כמה ביקורים בנמלים ולאחר דיונים עם רשות הנמלים לצורך הגדרת התנאים בנושא חומרים מסוכנים, שבהם יחויבו הנמלים לעמוד במסגרת ההיתר, המצב העובדתי הוא כדלקמן - כל הנמלים שבהם עוסקים בחומרים מסוכנים הגישו בקשות לקבלת היתר רעלים: 1.

שלום שמחון: נמל חיפה – קיבל היתר רעלים ונמצא בתהליכי פיקוח רגילים; 2.

שלום שמחון: נמל אשדוד – הבקשה נמצאת בבדיקה ולקראת הוספה של תנאים מיוחדים, הרלוונטיים לנמל אשדוד.

שלום שמחון: עם תום הבדיקה לשביעות רצונם של אנשי המקצוע, יינתן היתר הרעלים; 3.

שלום שמחון: נמל אילת – הבקשה נמצאת בבדיקה ולקראת הוספה של תנאים מיוחדים, הרלוונטיים לנמל אילת.

שלום שמחון: עם תום הבדיקה לשביעות רצונם של אנשי המקצוע, יינתן היתר הרעלים.

שלום שמחון: בשולי הדברים יצוין, כי מקצת התנאים הם לביצוע מיידי, או בתוך התקופה שהוגדרה בתנאים, ומקצתם תנאים שוטפים שיש לבצעם במשך כל תקופת ההיתר.

שלום שמחון: 3.

שלום שמחון: לאור פעילות הנמלים בתקופה האחרונה בתחום הסדרת העיסוק בחומרים מסוכנים ומאחר שהנמלים עומדים בפני סיום ההליך, יעבור הנושא לטיפול ולפיקוח במסגרת העבודה השוטפת של המשרד.

שלום שמחון: חבר הכנסת רומן ברונפמן שאל את השר לאיכות הסביבה ביום ז' באדר א' התשס"ה (16 בפברואר 2005): בישראל ובעולם כולו כלי רכב ישנים גורמים לכמות בלתי מידתית של זיהום אוויר.

שלום שמחון: בספטמבר 2003 הוגש למשרד דוח המעריך את הכדאיות של תוכנית למתן מענקים לבעלי רכבים שישביתו את מכוניותיהם.

שלום שמחון: רצוני לשאול: 1.

שלום שמחון: מה היא עמדת המשרד בסוגיה? 2.

שלום שמחון: האם תיושם התוכנית כדי להפחית את זיהום האוויר בישראל?

שלום שמחון: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

שלום שמחון: המשרד לאיכות הסביבה הזמין עבודה לבדיקת הכדאיות הכלכלית למשק הלאומי מגריטת כלי רכב ישנים - הורדה של המכוניות על-ידי הבאתה למתקן גרוטאות רכב.

שלום שמחון: הרווח מהוצאת מכוניות אלו מהמחזור הוא בכך שנקנית בדרך כלל מכונית חדשה במקום הישנה, ויש עליה מסים העוברים לאוצר, וכמו כן נחסכים זיהום אוויר והסכנה הבטיחותית של רכבים ישנים - על מנת להיעזר בה כדי לשכנע את משרדי האוצר והתחבורה להפעיל תוכנית שכזאת.

שלום שמחון: העבודה אכן הראתה שקיימת כדאיות כלכלית למשק הלאומי לגרוט כלי רכב פרטיים שגילם מעל 20 שנה.

שלום שמחון: העבודה הוצגה למשרד האוצר והתקבלה הסכמתם להפעיל תוכנית שבמסגרתה תשלם המדינה לבעלי רכבים ישנים פעילים אשר יעבירו את רכבם לגריטה סכום של כ-3,000 ש"ח.

שלום שמחון: המשרד פועל בימים אלו לפרסום קול קורא לאיתור אתרים מורשים לקליטת הרכבים וגריטתם, אשר באמצעותם תופעל התוכנית.

שלום שמחון: חבר הכנסת רומן ברונפמן שאל את השר לאיכות הסביבה ביום ז' באדר א' התשס"ה (16 בפברואר 2005): סעיף 2 לתקנות למניעת מפגעים (איכות אוויר), התשנ"ב-1992, מכיל סייג שלפיו התקן להימצאות באוויר של המזהם גופרית דו-חמצנית יהיה סטטיסטי ולא קבוע.

שלום שמחון: עובדה זו מקשה את השימוש בתקנות ואת אכיפתן.

שלום שמחון: רצוני לשאול: האם יפעל משרדך לתיקון התקנות ולהפיכת התקן לקבוע, ואם לא – מדוע?

שלום שמחון: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) גופרית דו-חמצנית נפלטת משרפת דלקים פוסיליים בתחנות הכוח, בבתי-זיקוק, בתעשיות כימיות ועוד.

שלום שמחון: הממוצע השנתי של גופרית דו-חמצנית בכל חלקי הארץ נמוך.

שלום שמחון: הבעיה המרכזית של מזהם אוויר זה מצויה בריכוזים קצרי טווח - חצי-שעתיים - הנמדדים בעיקר סביב תחנות הכוח.

שלום שמחון: התקן הסטטיסטי החצי-שעתי לגופרית דו-חמצנית הקיים כיום במסגרת תקנות למניעת מפגעים הוא 500 מיקרוגרם למ"ק, וניתן לעלות מעל תקן זה 45 חצאי-שעות בשנה.

שלום שמחון: כמו כן קיים תקן חצי-שעתי מוחלט לגופרית דו-חמצנית, שערכו 1,000 מיקרוגרם למ"ק, ואסור לחרוג ממנו.

שלום שמחון: תקנים אלו מקלים יחסית להמלצות ארגון הבריאות העולמי.

שלום שמחון: המלצות ארגון הבריאות העולמי משנת 2003, שאותן מבקש המשרד לאמץ, המסתמכות על תוצאות מחקרים מדעיים וקליניים, קובעות כי חשיפה לפרק זמן העולה על עשר דקות בריכוז של 500 מיקרוגרם למ"ק גופרית דו-חמצנית עלולה לגרום לנזקים בריאותיים לאוכלוסיות הסובלות ממחלות של דרכי הנשימה.

שלום שמחון: כמו כן, גופרית דו-חמצנית יוצרת את הסולפטים שהם חלקיקים שגודלם קטן מ-2.5 מיקרון, המסוכנים ביותר לבריאות האדם.

שלום שמחון: אשר לשאלה - המשרד לאיכות הסביבה פועל לשינוי התקנות למניעת מפגעים (איכות אוויר), התשנ"ב-1992.

שלום שמחון: אחד ממזה

שלום שמחון: מי האוויר שבהם יעשה השינוי הוא גופרית דו-חמצנית.

שלום שמחון: אגף איכות האוויר במשרד ימליץ בפני ועדת התקינה על אימוץ ההנחיות של ארגון הבריאות העולמי, הקובע את התקן החצי-שעתי הסטטיסטי הקיים היום - 500 מיקרוגרם למ"ק - כתקן הקבוע המוחלט.

שלום שמחון: חבר הכנסת עמרם מצנע שאל את השר לאיכות הסביבה ביום ז' באדר א' התשס"ה (16 בפברואר 2005): נודע כי חברת החשמל קיבלה היתרים לבנות יסודות לשתי יחידות טורבינה של מחזור משולב, לשימוש בגז טבעי בחיפה, אף-על-פי שטרם גובשה תוכנית להובלת הגז לחיפה.

שלום שמחון: רצוני לשאול: 1.

שלום שמחון: האם משרדך מודע לכך?

שלום שמחון: 2.

שלום שמחון: האם התחייבה חברת החשמל להשתמש רק בגז טבעי בטורבינות, ואם לא – האם היא תידרש להתחייב על כך?

שלום שמחון: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) אזור מפרץ חיפה הינו אזור בעייתי מבחינת מצב איכות האוויר.

שלום שמחון: שילוב פעילויות תעשייה כבדה הממוקמת באזור עם פרופיל טופוגרפי מיוחד מביא לריכוזים הגבוהים ואף עולים על התקנים הסביבתיים.

שלום שמחון: בהתחשב במצב איכות האוויר, משרדי אינו מאפשר הוספת פעילות תעשייתית שמלווה בתוספת זיהום.

שלום שמחון: לאור זאת אומצה מדיניות שלפיה באזור המפרץ יוחמרו תקני הפליטה לאוויר, ואני אפעל על מנת שהגז הטבעי יגיע לאזור חיפה.

שלום שמחון: 1.

שלום שמחון: ככל הידוע לאנשי המקצוע במשרדי, הוועדה המקומית חיפה קיימה דיון בנושא מתן היתרים לבניית יסודות לשתי יחידות הייצור במחזור משולב באתר תחנת הכוח חיפה, ומכאן שלא התקבלו היתרי בנייה.

שלום שמחון: 2.

שלום שמחון: כפי שאמרתי, אני מתכוון לפעול על מנת שהגז הטבעי יגיע לאזור חיפה, ומשרדי תמך וימשיך לתמוך בהסבת תחנת הכוח חיפה לגז, כמו גם שאר התחנות המזוטיות.

שלום שמחון: כל תוספת הייצור בתחנה תיבדק במסגרת תסקיר השפעה על הסביבה, וחוות דעתנו המקצועית תינתן בהתאם.

שלום שמחון: באופן עקרוני אנו רואים חשיבות עליונה בהגעת הגז לחיפה, הן לתחנת הכוח והן לבתי-הזיקוק ולשאר מפעלי התעשייה באזור, ומקווים כי עם הגעת הגז יהיה שיפור ניכר באיכות האוויר במפרץ.

שלום שמחון: מכיוון שחברת חשמל לא התחייבה להשתמש בגז טבעי בלבד בטורבינות, היא נדרשה בהנחיות לתסקיר השפעה על הסביבה לפרט כיצד היא מתכננת לעמוד בדרישות המשרד להפחתת מזהמים בהיקף שיבטיח עמידה בתקני סביבה באזור.

שלום שמחון: מכיוון שהתסקיר עדיין לא הוגש למשרד אין ביכולתנו לקבוע אם ניתן לאפשר תוספת ייצור כך שלא ייתוסף זיהום סביבתי.

שלום שמחון: השתלשלות העניינים - א.

שלום שמחון: עמדת המשרד לגבי תוספת הייצור בתחנת הכוח חיפה הובעה במכתב המנכ''ל לשעבר של המשרד למנכ''ל משרד התשתיות הלאומיות מדצמבר 2002, ובמכתבו הנלווה להנחיות לתסקיר השפעה על הסביבה לפרויקט הרחבת כושר הייצור בתחנת הכוח חיפה ליושב-ראש המועצה הארצית לתכנון ולבנייה מינואר 2003.

שלום שמחון: במכתבים הללו הודגש מצב איכות האוויר במפרץ חיפה, שאינו מאפשר תוספת פליטת מזהמים לאוויר, תוך דרישה להציג בתסקיר ולקבוע בהוראות התוכנית כיצד תלווה תוספת ייצור החשמל בפעולות לצמצום הפליטות.

שלום שמחון: ב.

שלום שמחון: הנחיות לתסקיר הוכנו על-ידי המשרד לאיכות הסביבה בינואר 2003 בעקבות החלטת המועצה הארצית לתכנון ולבנייה מיום 6 באוגוסט 2002.

שלום שמחון: ג.

שלום שמחון: בהנחיות לתסקיר נדרשת חברת החשמל לפרט כיצד היא מתכננת לעמוד בדרישות המשרד לאיכות הסביבה להורדת פליטת מזהמים מהתחנה בהיקף שיבטיח עמידה בתקני סביבה באזור.

שלום שמחון: נוסף על כך נדרשת חברת החשמל לבצע סקר סיכונים בריאותי באזור השפעת תחנת הכוח חיפה.

שלום שמחון: הדבר נדרש, מאחר שחברת החשמל לא התחייבה להשתמש בגז טבעי בלבד, ולהיפך – עקב הפער הצפוי בין הפעלת יחידות הייצור החדשות לבין הגעת הגז הטבעי לאזור, מתכוונת החברה בשלב הביניים להשתמש במזוט ביחידות הקיימות ובסולר ביחידות החדשות.

שלום שמחון: ד.

שלום שמחון: מכיוון שלעת זו, תסקיר ההשפעה על הסביבה לא הוגש למשרד לאיכות הסביבה, אין באפשרותנו לקבוע אם ניתן לאפשר תוספת ייצור באופן שלא יביא להגברת רמת הזיהום.

שלום שמחון: חבר הכנסת יצחק וקנין שאל את השר לאיכות הסביבה ביום כ"א באדר א' התשס"ה (2 במרס 2005): לאחרונה פורסם, כי למרות חוק הפיקדון למכלי משקה, בעלי עסקים מסרבים לקבל מכלים ריקים, רוב המכלים נאספים על-ידי אספני אשפה מקצועיים וגורמים עברייניים, ויצרנים, חנויות, ציבור הקונים ותאגיד המיחזור סובלים.

שלום שמחון: רצוני לשאול: 1.

שלום שמחון: האם הדברים נכונים?

שלום שמחון: 2.

שלום שמחון: אם כן – האם יישקל ביטול תשלום הפיקדון?

שלום שמחון: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) בחודשים אוקטובר 2001 - ינואר 2005 נאספו כ-840 מיליון מכלי משקה ריקים, שהם כמחצית מכלל המכלים שנמכרו באותה תקופה.

שלום שמחון: מרבית המכלים נצרכים ב"שוק הקר", כלומר במסעדות, קפיטריות, מזנונים ומשרדים, ורק מיעוטם נצרכים על-ידי משקי הבית.

שלום שמחון: משום כך לא נגבים דמי פיקדון מהציבור על רוב מכלי המשקה, היות שעל-פי סעיף 4(ב) לחוק הפיקדון, בית-עסק לצריכה מקומית אינו מחויב בגביית דמי הפיקדון.

שלום שמחון: מרבית מכלי המשקה הנאספים כיום על-ידי תאגיד המיחזור מקורם ב"שוק הקר".

שלום שמחון: איסוף זה מתבצע הן על-ידי התאגיד - באופן ישיר מבתי-העסק שהצטרפו לקהל לקוחותיו - והן על-ידי חברות איסוף פרטיות אשר מביאות את המכלים אל תאגיד המיחזור.

שלום שמחון: 1.

שלום שמחון: לפי מיטב ידיעתנו קיימים כמה אזורים שבהם האיסוף מתבצע על-ידי גורמים מפוקפקים, אם כי היקף התופעה אינו נרחב.

שלום שמחון: תופעה זו היא פסולה והיא בבחינת עבירה פלילית, ועל כן יש צורך בהתערבות משטרת ישראל לסיוע בפתרון הבעיה.

שלום שמחון: למשרד לאיכות הסביבה אין מידע היכן קיימת פעילות מסוג זה, מה גם שאין באפשרותו לפנות למשטרה, היות שהמשרד אינו הגורם הנפגע.

שלום שמחון: לפיכך על בעלי העסקים הנפגעים לפנות למשטרה, כפי שקורה בכל אירוע פלילי אחר.

שלום שמחון: גורמים נוספים, כמו יצרנים, ציבור הקונים ותאגיד המיחזור אינם נפגעים מפעילות זו, שכן היא אינה נוגעת להם באופן ישיר.

שלום שמחון: 2.

שלום שמחון: המשרד לאיכות הסביבה אינו שוקל את ביטול חוק הפיקדון.

שלום שמחון: בכוונתנו להמשיך לפעול למען פתרון בעיות הקיימות בחוק הקיים, הן בטווח הזמן הקצר והן בטווח הזמן הארוך, וזאת באמצעות שינויי חקיקה.

שלום שמחון: חברת הכנסת אראלה גולן שאלה את השר לאיכות הסביבה ביום כ"א באדר א' התשס"ה (2 במרס 2005): פורסם ב"הארץ" ב-4 בפברואר 2005, כי צוללנים באזור הדיג בקישון טוענים, שספינות פולטות שפכים בטרם הגיעו לאתר המאושר, וכי מחלקת הפיקוח באגף ים וחופים שבמשרדך מתקשה להוכיח ממצאים אלו ולעקוב אחר הטלת הפסולת המובלת ממפעלים באזור המפרץ בחיפה על גבי ספינות.

שלום שמחון: רצוני לשאול: 1.

שלום שמחון: האם ידועה התופעה למשרדך?

שלום שמחון: 2.

שלום שמחון: האם נשקל שימוש באמצעים נוספים לאיתור הפסולת, מלבד השימוש במכשיר ניווט לווייני?

שלום שמחון: 3.

שלום שמחון: מה ייעשה בעניין?

שלום שמחון: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

שלום שמחון: הפרסום בעיתון הסתמך על דיווח לכתב העיתון של מאן דהוא, אשר טען כי נתקל בפסולת בקרקעית הים שמקורה בספינה המטילה תמלחות.

שלום שמחון: אנשי אגף ים וחופים של המשרד לאיכות הסביבה פנו וביקשו לקבל פרטים, כגון מיקום מדויק, עומק מים, תאריכים שבהם נתקלו בתופעה - כל זאת על מנת לבדוק ביסודיות את הטענות, אולם עד כה לא התקבל כל מידע.

שלום שמחון: המשרד לאיכות הסביבה מבצע פיקוח שוטף, לרבות מעקב בשיטות שונות ומגוונות אחר הספינה המטילה תמלחות נוזליות בהיתר בלבד.

שלום שמחון: לא ידוע לאנשי המקצוע על תופעה של הטלת הפסולת שלא באזור שאושר לצורך כך, במרחק של 5 מייל ימי מנמל חיפה.

שלום שמחון: יתירה מזאת, עבירות אחרות שנגעו לתפעול הספינה בעבר טופלו במלוא החומרה, ואף הוגשו על-ידי המשרד שני כתבי אישום נגד מפעילי הספינה.

שלום שמחון: 2-3.

שלום שמחון: חשוב להבהיר, כי מדובר בפסולת מסוג תמלחת נוזלית שמקורה מי גבינה, משחטות ומפעלי עיבוד דגים.

שלום שמחון: תמלחת נוזלית זו נמהלת במי הים באופן מיידי, ולכן אין כל אפשרות לאתר את הפסולת מרגע שהוטלה.

שלום שמחון: עם זאת, המעקב אחרי תנועת הספינה מתבצע בעזרת GPS רושם ובאופן שוטף, מתבצעות ביקורות על תנועות האונייה, לרבות תצפיות מהחוף, מהים ואף מן האוויר.

שלום שמחון: יודגש כי מתבצע פיקוח שוטף על עמידה בתנאי ההיתר ונשקלות כל העת אפשרויות לנקוט אמצעי פיקוח נוספים.

שלום שמחון: חבר הכנסת גדעון סער שאל את השר לאיכות הסביבה ביום כ"ח באדר א' התשס"ה (9 במרס 2005): לפי פרסום בעיתון "תל-אביב" ב-11 בפברואר 2005, מתוכנן לקום מפעל ענק למיחזור פסולת בניין באתר חירייה, העלול לפלוט כמויות גדולות של אבק מזהם.

שלום שמחון: כמו כן פורסם, כי יש חילוקי דעות קשים במשרדך בנוגע להקמת המפעל.

שלום שמחון: רצוני לשאול: 1.

שלום שמחון: האם נכון שראשי משרדך חלוקים לגבי הקמת המפעל בשל החשש מפליטת האבק המזהם?

שלום שמחון: 2.

שלום שמחון: מה ייעשה למניעת פליטת זיהום אוויר מהמפעל?

שלום שמחון: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) במתחם חירייה מתוכננת הקמת פארק מיחזור שבמסגרתו הולך ומוקם מפעל למיחזור פסולת בניין.

שלום שמחון: המשרד לאיכות הסביבה דרש מהיזמים נקיטת שורת צעדים למניעת פליטות אבק לסביבה.

שלום שמחון: כמו כן הוכנה תוכנית לניטור ובקרה.

שלום שמחון: המשרד יפקח על המפעל משלב הקמתו ובעת הפעלתו, ואם יתגלו חריגות מהתנאים שניתנו וייגרם זיהום אוויר, הוא ייסגר עד שיטופלו התקלות.

שלום שמחון: להערכת אנשי המקצוע במשרד, אם יותקנו כל המתקנים הנדרשים ויינקטו צעדי מניעה, לא יגרם זיהום אוויר מהמפעל.

שלום שמחון: יש לציין שהקמת מפעל מיחזור פסולת בניין בחירייה הינה צעד חיוני וחשוב בפתרון בעיית פסולת הבניין המציפה את המדינה.

שלום שמחון: אשר לחילוקי הדעות בין אנשי המקצוע במשרד, יש לציין כי אנשי המשרד אינם חלוקים ביניהם לגבי הקמת המפעל למיחזור פסולת בניין בחירייה.

שלום שמחון: מדובר במפעל חשוב, שיפחית את כמויות פסולת הבניין המושלכת בכל רחבי גוש-דן.

שלום שמחון: אכן התעוררה מחלוקת בנושאים מינהליים ובנושא פרטי הניטור והמניעה.

שלום שמחון: הנהלת המשרד המקצועית במטה הכריעה בהתאם לראייה מקצועית כלל-ארצית, כפי שקורה לא אחת במשרד שעוסק בנושאים מקצועיים רבים.

שלום שמחון: ההבדל הוא בכך שהפעם, באופן יוצא דופן, פרטי ההתייעצות הגיעו לעיתון ללא כל צורך.

שלום שמחון: חבר הכנסת אילן שלגי שאל את השר לאיכות הסביבה ביום כ"ח באדר א' התשס"ה (9 במרס 2005): ב-22 ביולי 2001 קיבלה הממשלה החלטה מס' 479 בדבר הפחתת פסולת ומיחזורה במשרדי הממשלה ובגופי הסמך.

שלום שמחון: רצוני לשאול: 1.

שלום שמחון: האם מיושמת ההחלטה בכל משרדי הממשלה ויחידות הסמך לשביעות רצון משרדך?

שלום שמחון: 2.

שלום שמחון: כיצד פועל הצוות הבין-משרדי המפקח על הביצוע, ומדי כמה זמן הוא מתכנס?

שלום שמחון: תשובת השר לאיכות הסביבה שלום שמחון: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) ב-22 ביולי 2001 קיבלה ממשלת ישראל החלטה מס' 479 בנושא מיחזור והפחתת פסולת במשרדי הממשלה וגופי הסמך.

שלום שמחון: בהחלטה זו הצהירה ממשלת ישראל, כי שמירה על איכות הסביבה ומיחזור הפסולת הן חלק בלתי נפרד מהשירות הניתן לאזרח, וכי היא תורמת את חלקה בפתרון הבעיה לאור מצוקת זמינות הקרקע ומשמשת דוגמה בנושא חשוב זה לגופים נוספים במשק.

שלום שמחון: בהתאם להחלטת הממשלה הוקמה ועדה בין-משרדית המורכבת מנציגי המשרד לאיכות הסביבה – יושב-ראש, נציגי משרדי התמ"ס, הבריאות, החשב הכללי ואגף התקציבים במשרד האוצר, נציג צה"ל, משרד הביטחון ונציג החברות הממשלתיות.

שלום שמחון: הוועדה הגישה את המלצותיה לשר לאיכות הסביבה ולממשלה, אשר אימצה אותן כתוכנית פעולה ב-30 בדצמבר 2001.

שלום שמחון: 1.

שלום שמחון: חלק מהמלצות הוועדה מיושם במשרדי הממשלה, וביניהן מינוי ממונה מיחזור, איסוף נייר למיחזור, מיחזור טונרים ומחסניות דיו, איסוף סוללות, שימוש בדוא"ל.

שלום שמחון: המלצות נוספות מיושמות באופן חלקי, וביניהן צילום דו-צדי, איסוף מכלי משקה החייבים בפיקדון, מיחזור ציוד אלקטרוני, צמצום שימוש בכלים חד-פעמיים וחיסכון באנרגיה.

שלום שמחון: כמה המלצות מיושמות במספר מצומצם של משרדים או שאינן מיושמות כלל, וביניהן העברת דיווחים כמותיים, הדפסה דו-צדית ורכש של מדפסות דו-צדיות, איסוף נורות ניאון, משלוח פקסים דרך המחשב.

שלום שמחון: המשרד לאיכות הסביבה פועל להטמעת ההנחיות בכלל משרדי הממשלה וגופי הסמך.

שלום שמחון: 2.

שלום שמחון: הצוות הבין-משרדי פעל לגיבוש המלצות לתוכנית הפעולה ואישורן בממשלה.

שלום שמחון: הצוות השתתף בכנסים שאורגנו לנציגי משרדי הממשלה לצורך הצגת התוכנית, ובהמשך לדיווח על התקדמותה והענקת תעודת הערכה למשרדים מצטיינים.

שלום שמחון: בפעילות השוטפת ליישום החלטת הממשלה פועל צוות מצומצם, המורכב מנציגי המשרד לאיכות הסביבה ופרויקטור.

שלום שמחון: לצורך יישום החלטות רלוונטיות פועל הצוות עם נציגי החשב הכללי לקביעת הסדרים למיחזור פסולת בכלל משרדי הממשלה.

שלום שמחון: הצוות מסכם את הפעילות השנתית ומכין דיווח לוועדה הבין-משרדית ולמזכירות הממשלה.

שלום שמחון: יש לציין, כי בהמשך להחלטת הממשלה שבנדון, יזם המשרד לאיכות הסביבה החלטת ממשלה בדבר העסקת עובדים בעלי פיגור שכלי בפעילות מיחזור במשרדי הממשלה.

שלום שמחון: במסגרת הפרויקט מועסקים במשרדי ממשלה עובדים עם פיגור שכלי, המכונים "איכותני סביבה", בפעילות של איסוף ומיון פסולת למיחזור.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה, אדוני השר לאיכות הסביבה.

שלום שמחון: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, תם סדר-היום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הישיבה הבאה - מחר, יום שלישי, י"א באדר ב' תשס"ה, 22 במרס 2005, בשעה 16:00.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ישיבה זו נעולה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.