ישיבת מליאה, כנסת 16, פרוטוקול מספר הישיבה החמישים-ואחת של הכנסת השש-עשרה, 2003-07-29 00:00

אבשלום וילן: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 63), התשס"ג-2003 62

איתן כבל: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – חישוב גמול המילואים), התשס"ג-2003 70

איתן כבל: המתקפה האירופית נגד ראש ממשלת איטליה – נשיאת האיחוד האירופי 71

גדעון סער: הצעת חוק למניעת סחר בבני-אדם (תיקוני חקיקה), התשס"ג-‏2003 73

זהבה גלאון: המתקפה האירופית נגד ראש ממשלת איטליה – נשיאת האיחוד האירופי 77

גדעון סער: הצעת חוק לתיקון דיני הרכישה לצורכי ציבור (תיקון מס' 9), התשס"ג-2003 87

איוב קרא: הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון) (שירותים שאינם מיועדים לקטינים), התשס"ג-2003 89

גדעון עזרא: הצעת חוק משק הגז הטבעי (תיקון), התשס"ג-2003 90

יוסף יצחק פריצקי: הצעת חוק שירות נתוני אשראי (תיקון מס' 2), התשס"ג-2003 93

שלום שמחון: הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 58), התשס"ג-‏2003 94

שלום שמחון: הצעת חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 24), התשס"ג-‏2003 96

ואיכות הסביבה): הצעת חוק הנוער (טיפול והשגחה) (תיקון מס' 17) (פרסום תמונת עירום של קטין), התשס"ג-2003 98

גילה פינקלשטיין: הצעת חוק ליווי עצור או אסיר במקום ציבורי (תיקוני חקיקה), התשס"ג-2003 99

גדעון סער: הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון מס' 53) (ייצוג נישום בידי רואה-חשבון), התשס"ג-‏2003 100

אתי לבני: שאילתות ותשובות 104

אתי לבני: 274.

אתי לבני: הכשרת הנדסאים להוראה 105

אתי לבני: 332.

אתי לבני: שימוש במבני בתי-ספר לצורכי פרסום או שיווק של גופים פרטיים 106

אתי לבני: 370.

אתי לבני: מכללת "אוהלו" 108

צבי הנדל: 76.

צבי הנדל: זיהום אוויר בסביבות תחנות לייצור חשמל 108

צבי הנדל: 134.

צבי הנדל: קידוחי גז מול חופי עזה 110

צבי הנדל: 176.

צבי הנדל: הפיקוח על מערכות הגז 111

צבי הנדל: 379 שימוש בגז טבעי 113

צבי הנדל: 29.

צבי הנדל: מעצר פעילי הליכוד בירושלים 114

צבי הנדל: 53.

צבי הנדל: יחס המשטרה לאזרח 116

צבי הנדל: 64.

צבי הנדל: אלימות כלפי ראשי רשויות 117

יעקב אדרי: 73.

יעקב אדרי: כבילת נערים ברגליהם בעת מעצר 118

יעקב אדרי: 92.

יעקב אדרי: אספקת אוכל כשר לאסירים 120

יעקב אדרי: 98.

יעקב אדרי: גירוש נשים העוסקות בזנות 122

יעקב אדרי: 145.

יעקב אדרי: פגיעה במוסדות תורה ובבתי-כנסת 124

יעקב אדרי: 166.

יעקב אדרי: מקרי התאבדות של עצירים 125

יעקב אדרי: 174.

יעקב אדרי: רצח נשים בידי בני-זוגן 127

יעקב אדרי: 181.

יעקב אדרי: טיפול בתלונה בנושא המרדה 129

יעקב אדרי: 193.

יעקב אדרי: חקירת עבירה פלילית 131

יעקב אדרי: 209.

יעקב אדרי: צפיפות בבתי-הסוהר 132

יעקב אדרי: 211.

יעקב אדרי: תנאי כליאתו של יגאל עמיר 134

יעקב אדרי: 232.

יעקב אדרי: טיפול המשטרה בהפגנות 136

יעקב אדרי: 218.

יעקב אדרי: התנהגות המשטרה בשביתה במפעל "חיפה כימיקלים" 137

יעקב אדרי: 242.

יעקב אדרי: תיקי חקירה בגין החזקת כלבים מסוכנים 139

יעקב אדרי: 262.

יעקב אדרי: סחיטת דמי חסות באשדוד 141

יעקב אדרי: 276.

יעקב אדרי: שחרור מינהלי 142

יעקב אדרי: 295.

יעקב אדרי: כבילת אסירים חולים 143

יעקב אדרי: 318.

יעקב אדרי: גלויות מטעם ארגון "אריות ירושלים" 144

יעקב אדרי: 303.

יעקב אדרי: מכירת קלטות עם שירים ניאו-נאציים 145

יעקב אדרי: 365.

יעקב אדרי: סמים בתיכון ברמת-גן 147

משה גפני: 380.

משה גפני: חקירת המשטרה בעניינו של מנכ"ל עיריית עכו 151

ראובן ריבלין: אדוני שר הביטחון, סגן שר הביטחון, רבותי חברי הכנסת, היום כ"ט בתמוז התשס"ג, 29 ביולי 2003 למניינם.

ראובן ריבלין: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, בהתאם לתקנון, יום שלישי נפתח בנאומים בני דקה.

ראובן ריבלין: כדי שאדע מי נמצא באולם, על מנת לאפשר לו לדבר ראשונה בחצי השעה הקרובה, אני מבקש מכם להצביע.

ראובן ריבלין: על-ידי הצבעתכם, אוכל לקבוע את סדר הנואמים.

ראובן ריבלין: ראשונת הנואמים, חברת הכנסת קולט אביטל, בבקשה.

ראובן ריבלין: אחריה – חבר הכנסת גדעון סער.

קולט אביטל: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, בעיתון "הארץ" התפרסמה אתמול ידיעה, שלפיה ראש העיר ירושלים פנה לשר התיירות וביקש את סיועו בחיזוק התיירות לירושלים.

קולט אביטל: שר התיירות איננו מוכן לתת כספים, או ביטל את ההשתתפות שלו בכספים, בכל מה שנוגע למזרח-ירושלים.

קולט אביטל: אני רוצה להעלות את הנושא הזה, מכיוון שאם אנחנו מדברים על עיר מאוחדת, אם אנחנו רוצים להביא לאיחוד אמיתי של ירושלים, אנחנו צריכים לחזק גם את התיירות למזרח-ירושלים.

קולט אביטל: גם בשבוע שעבר יצא לי לדבר על כך שעכשיו שר התיירות מוצא לנכון להוציא כספים על טיילת ליד בית-אל, שהיא כמובן מקום מועדף לתיירות.

קולט אביטל: אבל את ירושלים אנחנו חייבים לחזק, זו עיר הבירה.

קולט אביטל: לכן, אני רוצה לצפות ששר התיירות ישנה את דעתו ויואיל בטובו לחזק את העיר ירושלים.

קולט אביטל: תודה.

ראובן ריבלין: אני מאוד מודה לחברת הכנסת קולט אביטל.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת גדעון סער, ואחריו - חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

ראובן ריבלין: לאחר מכן - חבר הכנסת עמרם מצנע.

ראובן ריבלין: אני שוב מתנצל.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, קראנו הבוקר בעיתונים דבר מאוד מטריד.

גדעון סער: שלושה חודשים לפני בחירות מוניציפליות נעצרים ראש העיר וסגנו ברחובות, במקרה שניהם מאותה מפלגה, בזמן מערכת בחירות, על עבירות משנת 1998.

גדעון סער: קודם כול, זו חריגה מהנחיות היועץ המשפטי לממשלה, שקובעות שבזמן מערכת בחירות אין חקירות שעלולות, אם אנחנו משתמשים בכלים האלה, להשפיע באופן כזה או אחר על מערכת הבחירות.

גדעון סער: במערכת הבחירות האחרונה לכנסת כבר היה חריג מסוים לכלל הזה, כאשר היתה אז הטענה, שמאחר שמדובר באופן בחירת נציגים לכנסת, מן הראוי שתהיה חקירה מהירה.

גדעון סער: כאן מדובר מעבירות משנת 1998, ואני חושב שמערכת אכיפת החוק חייבת לבחון את עצמה היטב, כי אם תקלות מביכות וחמורות כאלה יימשכו, היא תפגע באמון הציבור בה.

ראובן ריבלין: תודה לחבר הכנסת גדעון סער.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, ואחריו - חבר הכנסת עמרם מצנע.

ג'מאל זחאלקה: אדוני היושב-ראש, בשבוע שעבר עמדתי כאן, אחרי הריגתו של מורסי ג'באלי מטייבה, ואמרתי שלפניו נהרגו 12 אזרחים ערבים, אחרי אוקטובר 2000.

ג'מאל זחאלקה: אמרתי גם, שרציחתו של מורסי באה כי לא נחקרו המקרים האלה ולא נענש אף אחד, והזהרתי שאם הריגתו של מורסי ג'באלי לא תיחקר כראוי ולא ייענשו האחראים, זה יהיה אור ירוק להרג הבא ולרצח הבא.

ג'מאל זחאלקה: עברו יומיים, ובנגב נרצח בדם קר האזרח נאסר אבו-אלקיעאן.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה להתריע ולהזהיר, שאם לא יבואו האחראים על עונשם, אם לא ייחקר העניין באופן רציני בחקירה פלילית, אני מדגיש, ולא חקירה פנימית של המשטרה, אנחנו צפויים לכך שהדרום הפרוע שמדברים עליו יתפשט והארץ תהיה כולה פרועה.

ג'מאל זחאלקה: השוטר יעשה כאוות נפשו.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אדוני מסית בעניין זה ולא כדאי לומר זאת.

ראובן ריבלין: תאמר שלא טוב אם לא יעמדו עבריינים לדין, לזה אני מסכים.

ג'מאל זחאלקה: מה זה מסית?

ראובן ריבלין: אתה בא ואומר, אם לא יהיה, אוי ואבוי, מה יקרה.

ראובן ריבלין: למה לומר זאת?

ראובן ריבלין: אתה קורא לאנשים - - -

ג'מאל זחאלקה: זה לא הסתה, זו התרעה.

ג'מאל זחאלקה: אני מבקש מהיושב-ראש לחזור בו מדבריו.

ראובן ריבלין: זה לא אזהרה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אני רק מעיר לך - - -

זאב בוים: אל תשתמש בלשון איום.

ראובן ריבלין: אתה לא מתכוון - - -

ג'מאל זחאלקה: זו פעם שנייה שאתה מתנקם בי.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת זחאלקה, אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה.

ראובן ריבלין: בבקשה, חבר הכנסת עמרם מצנע.

עמרם מצנע: מכובדי יושב-ראש הכנסת, שר הביטחון, חברי הכנסת, אני רוצה להעלות נושא ותיק, שאנחנו דנים בו כמעט כל יום, והוא גדר ההפרדה.

עמרם מצנע: אדוני שר הביטחון, הקריאה שלי מופנית אליך.

עמרם מצנע: ראש הממשלה נמצא היום בארצות-הברית, ובאופן ציני, הנושא היחיד שנשאר על סדר-היום כאילו בוויכוח עם הממשל האמריקני, הוא גדר הביטחון.

עמרם מצנע: אני קורא לך, אדוני, ידידי, מכובדי שר הביטחון, אל תתמהמהו.

עמרם מצנע: תקימו את גדר הביטחון.

עמרם מצנע: במקום שבו יש קונסנזוס מלא בציבור הישראלי, למטרה שיש לגביה קונסנזוס - - -

זאב בוים: - - -

ראובן ריבלין: לא להפריע בנאומים בני דקה.

קולט אביטל: אין קונסנזוס.

עמרם מצנע: זו גדר הביטחון, לאורך פחות או יותר - - -

ראובן ריבלין: לא להפריע.

ראובן ריבלין: סגן שר הביטחון, לא מפריעים בנאומים בני דקה.

ראובן ריבלין: עצרתי את השעון.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, נאומים בני דקה הם פריווילגיה של חברי הכנסת.

ראובן ריבלין: גם כששמעתי את חבר הכנסת זחאלקה אומר משהו, חשבתי שאני צריך להעיר לו וחיכיתי עד שיסיים את דבריו.

ראובן ריבלין: הוא חושב שאני התנהגתי באופן לא ממלכתי, זה עניינו, אבל בבקשה, רבותי חברי הכנסת, לא להפריע עכשיו.

ראובן ריבלין: בבקשה, חבר הכנסת מצנע.

עמרם מצנע: יש היום הסכמה כמעט גורפת לצורך בגדר הביטחון; לצורך בהקמתה, ללא שיקולים פוליטיים, כפי שעשיתם את זה בחלק הצפוני.

עמרם מצנע: לא במקרה בחלק הצפוני באמת לא קמה כל זעקה, וארצות-הברית לא התערבה.

עמרם מצנע: על כן, בשום אופן שלא תהיה תוצאת הביקור הזה שמשעים את הקמתה של הגדר.

ראובן ריבלין: תודה.

עמרם מצנע: ובאותם מקומות לפחות, בטח במקומות הדרומיים, באזורים הבעייתיים, להמשיך בגדר.

עמרם מצנע: אתה התחייבת, אדוני - - -

ראובן ריבלין: תודה רבה, חבר הכנסת מצנע.

עמרם מצנע: רגע, הפריעו לי קודם.

ראובן ריבלין: לא הפריעו לך יותר מדקה, ואתה כבר מדבר יותר.

עמרם מצנע: עוד משפט אחד: התחייבת בוועדת החוץ והביטחון, אנא, עמוד בהתחייבותך.

עמרם מצנע: זהו צורך ביטחוני אמיתי.

ראובן ריבלין: תודה לחבר הכנסת מצנע.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת דוד אזולאי, בבקשה.

ראובן ריבלין: ראיתי את כולם.

ראובן ריבלין: כל אחד מקבל לפי התור והסדר.

ראובן ריבלין: גם ראיתי את סגני, מר אדלשטיין.

דוד אזולאי: אדוני היושב-ראש, איציק פס ושבו עצורים זה למעלה משבועיים.

דוד אזולאי: נודע לי היום שאיציק פס התמוטט בחדר החקירות של השב"כ.

דוד אזולאי: פס, אבא של שלהבת, זיכרונה לברכה, שובת מאז מעצרו שביתת רעב.

דוד אזולאי: אדוני היושב-ראש, עד מתי ימנעו מעצור זכות אלמנטרית להיפגש עם עורך-דין ולאפשר לו להתפלל כיהודי דתי?

דוד אזולאי: האם אטימות הלב כנגד החד-הוריות עוברת נגד המתנחלים?

ראובן ריבלין: תודה לחבר הכנסת אזולאי.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אילן שלגי, בבקשה.

ראובן ריבלין: אחריו - חבר הכנסת אבשלום וילן.

אילן שלגי: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, בסוף שבוע זה אנחנו נצא לפגרה בת 80 יום.

אילן שלגי: הכנסת הזאת החלה לכהן ב-17 בפברואר.

אילן שלגי: אחרי כחודש וחצי יצאנו לפגרה בת חודש וחצי.

אילן שלגי: חזרנו לכאן לפני חודשיים ועשרה ימים, ובסוף שבוע זה, כאמור, נצא לפגרה בת 80 יום.

אילן שלגי: אני מזכיר לעצמנו, שעלתה כאן הצעת חוק שלי לקיצור פגרות הכנסת, שדיברה על שבוע נוסף בסוף כל כנס; כלומר, אילו התקבלה ההצעה, היינו עובדים גם בשבוע הבא.

אילן שלגי: שבוע אחד פחות מ-80 ימי הפגרה.

אילן שלגי: לאחר הפגרה ההצעה תחזור ותעלה בתמיכה של השדולה לדוגמה אישית.

אילן שלגי: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה, חבר הכנסת שלגי.

ראובן ריבלין: היה על כך דיון בוועדת הכנסת, והוועדה בקושי אישרה עוד יום ביום חמישי זה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אבשלום וילן, בבקשה.

ראובן ריבלין: אחריו - חבר הכנסת אליעזר כהן.

אבשלום וילן: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, ראש הממשלה והשר במשרד האוצר התחייבו, לאחר הפיאסקו במרכז הליכוד האחרון, להעביר חוק לקיום פריימריס במפלגות גדולות.

אבשלום וילן: אתמול היינו עדים בוועדת הכספים של הכנסת להמשך הפיאסקו, כאשר הממשלה הביאה ארבע הצעות - תלוי במציע וחישוב חברי המרכז שהם סגני ראשי ערים וכמה דיוויזיות יש לכל אחד מהם, ולעזאזל מה תהיה העלות התקציבית.

אבשלום וילן: אדוני היושב-ראש, אני פונה אליך עכשיו, כנציג הממלכה, לקדם את החקיקה הזאת ולהפסיק את התלות הבלתי-אפשרית בין נבחרי הציבור לחברי המרכז, ששווה לג'ובים - משוואה בלתי אפשרית שהורסת את החיים הציבוריים.

אבשלום וילן: צריך לחתוך את זה באומץ וביושר ולנתק את התלות הפוליטית והג'ובית הזאת, בצורה שתהיה לנו פוליטיקה נקייה באמת.

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אליעזר כהן, ואחריו - חבר הכנסת יולי אדלשטיין.

אליעזר כהן: חברי חברי הכנסת, פעם, בעבר הרחוק, היה לנו נציב עליון מטעם רומי.

אליעזר כהן: יותר מאוחר היה לנו נציב עליון מטעמם של הבריטים, במנדט הבריטי.

אליעזר כהן: היום יש לנו נציב עליון חדש, בארצות-הברית.

אליעזר כהן: הנציב העליון שלנו בארצות-הברית מבקש מאתנו כן לעשות גדרות, לא לעשות גדרות; מבקש מאתנו לשחרר אסירים, לא לשחרר אסירים.

אליעזר כהן: אני הייתי מוכן להעלים עין ולהרים גבה.

אליעזר כהן: מה שאני לא מוכן, זה שהם עצמם אפילו לא חושבים על שחרור יונתן פולארד, שלא רק שאין לו דם על הידיים - הוא לא היה טרוריסט ולא עשה שום דבר מהנוראות האלה.

אליעזר כהן: הם לא חושבים להשתתף ולסייע וללחוץ על מצרים לשחרר את עזאם עזאם.

אליעזר כהן: אלינו הם באים בדרישות לשחרר מאות אסירים, וחלק מהם רוצחים וטרוריסטים.

ראובן ריבלין: תודה לחבר הכנסת אליעזר כהן.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת יולי אדלשטיין, סגן היושב-ראש.

ראובן ריבלין: אחריו - חבר הכנסת רן כהן.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, רבותי השרים, בהמשך לדבריו של אליעזר כהן, אני מזכיר כמדי שבוע שאכן לא השתנה בינתיים גורלו של יונתן פולארד, והוא ממשיך להיות בכלא האמריקני מעבר לתקופה ששהה בו כל מרגל אחר בתולדות ארצות-הברית, למיטב ידיעתי.

יולי יואל אדלשטיין: ומעניין לעניין באותו עניין, כבר הזכיר חבר הכנסת אזולאי את עניין מעצרם של פס ושבו.

יולי יואל אדלשטיין: בית-המשפט ורק בית-המשפט במדינת ישראל יכול לקבוע אם הם אשמים במשהו או לא, אך תנאי מעצרם גרמו כבר לחרושת שמועות סביב מה שקורה אתם, ואני הייתי קורא לכל הרשויות לשקול שנית אם אכן נחוץ כל העניין של מניעת פגישה עם עורך-דין, של תנאי מעצר משונים.

יולי יואל אדלשטיין: זה גורם לתסיסה מיותרת בציבור רחב.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה לחבר הכנסת יולי אדלשטיין, סגן יושב-ראש הכנסת.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת רן כהן, ואחריו - חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, מובן שצריך לשחרר גם את יונתן פולארד ואת עזאם עזאם.

רן כהן: אני תומך תמיכה מלאה בדבריו של חבר הכנסת מצנע לגבי הקמת גדר ההפרדה, מה שיותר מהר, על "הקו הירוק".

רן כהן: זה הכרחי, זה דחוף.

רן כהן: אבל באתי לכאן בעניין אחר לגמרי.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, אתמול נמסר, והתקשורת לא מצאה מקום לציין זאת, שבכל שנת 2002 הוטלו על מעסיקים של עובדים זרים שלא על-פי החוק, בניגוד לחוק, קנסות בסדר גודל של 26 מיליון שקל, מהם שולמו רק 12.

רן כהן: השנה הוטלו קנסות של 8 מיליוני שקלים, מהם שולמו רק 2 מיליונים.

רן כהן: כל זמן שזו תישאר המדיניות וזו המציאות, משתלם למעסיקים פליליים להמשיך את המצב עם העובדים הזרים, שגם מורידים את רמות השכר, גם תופסים את מקומות העבודה, ובעיקר - כדי שהמעסיקים הפליליים האלה יעשו הון על חשבון המדינה ועל חשבון עובדיה.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחבר הכנסת רן כהן.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה, ואחריו - חבר הכנסת ישראל אייכלר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כבוד היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אתמול התגלתה גופתו של החייל שייחט, זיכרונו לברכה, באדמות או קרוב לכפר-כנא, שיש לי הכבוד להימנות עם תושביו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני הבעתי אז ואני מביע שוב את צערי על כל מה שקרה, והלוואי שהדברים האלה לא יקרו ולא יהיו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני גם שותף לצערה של המשפחה, ואני חושב ששפיכות הדמים המיותרת והנוראית חייבת פעם אחת להיפסק.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הלוואי שתהיה זו הפעם האחרונה שדמו של אדם כלשהו נשפך.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני רוצה לומר לעצמי ולחברי, שהדבר הזה, אפשר להשתמש בו בשני הכיוונים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אפשר לעשות ממנו קרדום כדי להרוס את שכבת הדו-קיום הדקה ביותר שעדיין נותרה בין התושבים הערבים והיהודים באזור ובמדינה בכלל, ואפשר גם להתאזר בשפיות ולקחת את הדברים בפרופורציה הנכונה ולא לעשות מזה עניין להסתה ולשפיכות דמים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני חושב שהדרך השנייה היא הדרך הנכונה, וכל מי שמפרש את זה אחרת ועושה מזה הון פוליטי, רק רוקד על הדם.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחבר הכנסת דהאמשה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת ישראל אייכלר, ואחריו - חבר הכנסת חיים כץ.

ישראל אייכלר: אדוני היושב-ראש, במאמר מערכת בעיתון נפוץ מתפרסם היום מאמר בעניין יחס השלטון לחד-הוריות.

ישראל אייכלר: במאמר נכנס משפט כזה: את החד-הוריות פטר שר האוצר ב"תלכו לעבוד", אבל את החרדים?

ישראל אייכלר: חס וחלילה.

ישראל אייכלר: רק ציבור שאין לו מאחוריו לובי פוליטי אין בעיה להאשים בפרזיטיות.

ישראל אייכלר: בעצם, אין קשר בין המאמר לבין החרדים.

ישראל אייכלר: החרדים נפגעו יותר מכל אוכלוסייה אחרת בתוכנית הכלכלית, ולכן אני רואה בזה הסתה לגזענות והפניית זעם ההמונים לכיוון הציבור הכי נרדף בכל שנות ההיסטוריה, ובפרט בשנים האחרונות.

ישראל אייכלר: דברים כאלה גורמים לדה-לגיטימציה של היהדות.

ישראל אייכלר: זה ציבור שמותר לשנוא אותו, מותר להחרימו, וזאת השיטה שאומרת: די יודן זינד אונדזער אומגליק.

ישראל אייכלר: לכן אני מבקש שכל שוחר שלום וחברה יגנה את השיטה הזאת, ולא ניתן להפוך את הציבור החרדי ליהודי ברלין, שכל האיבה לרפובליקה ולכישלונות כלכליים תופנה אליהם.

ישראל אייכלר: אני מבקש שהכנסת תגנה את ההסתה הגזענית נגד החרדים.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת חיים כץ, בבקשה.

ראובן ריבלין: אחריו - חבר הכנסת אורי אריאל.

רן כהן: אני מוחה על ההשוואה.

רן כהן: מה זה ההסתה הזאת?

ראובן ריבלין: זה דבר פה.

ראובן ריבלין: אז יש כאלה שאומרים על זה, דבר שהוא - - - אני מכוון אותך לתפילות יום כיפור, על חטא שחטאנו לפניך.

ראובן ריבלין: ויש כאלה שחושבים שזה בדם נפשם.

ראובן ריבלין: אני הבנתי את זחאלקה אחרת ממה שהוא כתב לי, ותיכף אקריא ואעשה צדק.

ישראל אייכלר: - - -

רן כהן: - - -

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אייכלר.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת רן כהן.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת רן כהן וחבר הכנסת אייכלר - - -

חיים כץ: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, ב-24 בחודש הזה נמשכה ההפיכה בקרנות הפנסיה.

חיים כץ: באותו בוקר התייצבו המנהלים המורשים, נכנסו למנהלים הקיימים ואמרו להם: אתם צריכים לפנות את כיסאותיכם.

חיים כץ: באותו יום אחר-הצהריים היה נדמה לי שאני לא שומע טוב את החדשות, חדשות "קול ישראל" בשעה 16:00 ברשת ב'.

חיים כץ: הכותרת היתה: במדינת קראלה בדרום הודו הוחלט לתת תנאי פרישה מלאים לפילים עובדים.

חיים כץ: במדינת קראלה בדרום הודו הוחלט לתת תנאי פרישה מלאים לפילים העובדים בשירות המדינה, בהגיעם לגיל 65.

חיים כץ: תוכנית הפנסיה לפילים בקראלה כלולה במסגרת תוכנית מקיפה, שאישרה האספה הלאומית בטריבנדרום, שנועדה לשפר את תנאי העבודה של הפילים.

חיים כץ: בחוק נאמר, כי פילים שיפרשו בגיל 65 יקבלו תנאי מחיה הוגנים, טיפול רפואי ותפריט נאות.

חיים כץ: החוק לא יחול על פילים בחברות פרטיות, כגון בקרקסים.

חיים כץ: אני מצפה שבמדינת ישראל העובדים שעובדים עד גיל 65 יקבלו מעט ממה שמקבלים הפילים במדינה מתקדמת כמו הודו.

ראובן ריבלין: תודה רבה, חבר הכנסת כץ.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אורי אריאל, בבקשה.

אורי אריאל: אדוני היושב-ראש, אדוני שר הביטחון, הממשלה החליטה לשחרר מחבלים, ואלה, כידוע מניסיון העבר, חוזרים לפגע ולרצוח בקרבנו.

אורי אריאל: אני קורא לך לשקול את העניין פעם שנייה.

אורי אריאל: אני קורא לאלופי הפיקוד, שהם אלה שצריכים לחתום על השחרור, לבדוק כל מחבל, ולא לקבל את ההנחיה כהנחיה, שלולא כן, הם לא ממלאים את תפקידם.

אורי אריאל: ראוי שלא ייענו לרוב דרישותיכם, אם בכלל, בעניין הזה.

אורי אריאל: יש אמירה שלך ושל אחרים על מחשבה להעביר ערים נוספות לשליטת המחבלים.

אורי אריאל: גם בעניין הזה כבר נכווינו, חטפנו והלכנו אחרי הארונות.

אורי אריאל: אל תחזרו על הטעות הזאת פעם נוספת, כי רב הסיכון, כי כבר הוכיחו לנו שאין סיכוי.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת דני יתום, בבקשה.

ראובן ריבלין: האם סגן השר ביקש לדבר?

ראובן ריבלין: אני לא בטוח אם סגן שר יכול לבקש לדבר בנאומים בני דקה.

אריה האן: הוא נציג הממשלה.

ראובן ריבלין: אולי אדוני יענה אחר כך בשם הממשלה על הכול.

ראובן ריבלין: בבקשה, חבר הכנסת דני יתום.

דני יתום: אדוני היושב-ראש, חברותי וחברי חברי הכנסת, מצב החברה הישראלית הולך ומידרדר.

דני יתום: התפרסם לפני כיומיים, שבמדינת ישראל המתקדמת והנאורה, מתוך למעלה מ-6 מיליוני אזרחיות ואזרחים, 250,000 הם אנאלפביתים.

דני יתום: העובדה המצערת הזאת והנתון המאוד מדאיג הזה מצטרפים לדוח שעמדנו עליו לפני ימים מספר, שלפיו מצב החינוך במדינת ישראל מידרדר מדחי אל דחי, ואנחנו איננו תופסים עוד את המקומות הראשונים בלימודי המתמטיקה, המדעים המדויקים וכו'.

דני יתום: יתירה מזו, אנחנו רואים את החברה הישראלית מתפרקת לנגד עינינו ואת השיירות של האמהות החד-הוריות והשכבות החלשות האחרות.

דני יתום: אני קורא לכנסת פעם נוספת לא לוותר, להמשיך ולשאת את דגל החינוך, הרווחה והבריאות, ולהבטיח שאכן אנחנו בונים חברה טובה יותר במדינת ישראל.

ראובן ריבלין: אני מאוד מודה לחבר הכנסת דני יתום.

ראובן ריבלין: אחרון הדוברים - חבר הכנסת אברהם בורג.

אברהם בורג: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, שמעתי בעיון רב את דבריהם של שניים מחברי – גם חבר הכנסת מצנע וגם חבר הכנסת כהן - בנושא גדר ההפרדה, ואני מבקש להציב עמדה מנוגדת לחלוטין.

אברהם בורג: אני חושב שחזון גדר ההפרדה הוא פשוט חזון ריק מתוכן, שלא יביא לא ביטחון ולא שלום.

אברהם בורג: מי שרוצה גדר הפרדה, בעצם נואש מהסיכוי להגיע להסדר ולהיפרדות בדרכים מדיניות בינינו לבין הפלסטינים.

אברהם בורג: הגדר נולדה, אדוני היושב-ראש, כאשר אמרו: אין עם מי לדבר, אז בואו נעשה צעד חד-צדדי.

אברהם בורג: עכשיו מדברים, אבל בואו נמשיך בצעד החד-צדדי.

אברהם בורג: אני שואל מה ההיגיון.

אברהם בורג: אם הולכים לגדר שתהיה הגבול המדיני בינינו לבין הפלסטינים, מורידים את כל ההתנחלויות ומכנסים אותן לתוך תחומי מדינת ישראל - אם הולכים למהלך כזה דרמטי, אולי כדאי להשיג בשבילו משהו ליד שולחן המשא-ומתן.

אברהם בורג: אבל אם לא עושים את הדבר הזה, מי יהיה אחראי לשלומם של המתנחלים שמעבר לגדר?

אברהם בורג: מה יהיה, תהיה גדר אחת לאורך "הקו הירוק" ועוד אחת סביב כל אחד מן היישובים ועוד אחת בצד המזרחי ועוד אחת לאורך הירדן?

אברהם בורג: מה, זאת תהיה מדינת גדרות?

אברהם בורג: אני לא מבין את ההיגיון, אני לא מבין את היעד, ולכן אני חושב שהגדר היא חזון מיותר.

ראובן ריבלין: תודה לחבר הכנסת אברום בורג.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, בזמן הדיון הטחתי בפני חבר הכנסת זחאלקה האשמה שבדבריו היתה הסתה.

ראובן ריבלין: אני רוצה לקרוא מכתב של חבר הכנסת זחאלקה אלי: "הנדון: זו לא הסתה, זו אזהרה לגיטימית.

ראובן ריבלין: בתגובה על דברי בנאומים בני דקה, אמרת שאני 'מסית'.

ראובן ריבלין: זו היתה הערה מיותרת לחלוטין ולא נכונה.

ראובן ריבלין: אני בסך הכול הזהרתי מפני אי-מניעת שוטרים שיורים באזרחים והורגים אותם, ושזה אור ירוק להמשך מקרים כאלה".

ראובן ריבלין: נדמה לי שהפרוטוקול מראה אחרת, ואני הבנתי שאמרת שאם לא יעצרו או יאסרו את האנשים האלה, יכול להישפך דם ברחובות כתוצאה מכך שציבור שלם יקום.

ראובן ריבלין: אם אלה דבריך, אני מתנצל בפניך, חבר הכנסת זחאלקה, ומקבל את הערתך ורואה את הערתך כהערה ראויה לי.

ראובן ריבלין: אני מתנצל.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אני הבנתי אחרת, ואני מתנצל התנצלות רבה – הנה סימן פעם נוספת שצריך להקשיב לכל מלה ולא לדאוג למי שיהיה הדובר הבא, ואם אתה לא בטוח, אל תאמר דברים לפני שאתה בטוח.

ראובן ריבלין: פעם נוספת אני מבקש את סליחתך.

ראובן ריבלין: חברי הכנסת, בעוד דקות מספר נתחיל בדיון שבו הכנסת מצדיעה לחיילים המשוחררים.

רן כהן: הכנסת מצדיעה למערך המילואים.

ראובן ריבלין: אני מצטער שעוד פעם עסקתי בשני דברים יחד - הכנסת מצדיעה למערך המילואים.

ראובן ריבלין: לאחר מכן תבוא הצעת חוק חיילים משוחררים.

ראובן ריבלין: אני טעיתי, וגם הפעם שגגה היתה מצדי.

ראובן ריבלין: הודעה למזכיר הכנסת, בבקשה.

אריה האן: ברשות יושב-ראש הכנסת, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לוח תיקונים להצעת חוק משק הגז הטבעי (תיקון), התשס"ג-2003.

אריה האן: לקריאה ראשונה, מטעם חברי הכנסת:

אריה האן: הצעת חוק ליווי עצור או אסיר במקום ציבורי (תיקוני חקיקה), התשס"ג-2003, של חבר הכנסת גדעון סער; הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון מס' 53) (ייצוג נישום בידי רואה-חשבון), התשס"ג-2003, של חברי הכנסת יורי שטרן, אהוד רצאבי ומיכאל נודלמן; הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 26) (הארכת חופשת לידה בשל אשפוז יילוד), התשס"ג-2003, של חברי הכנסת שאול יהלום וזהבה גלאון; הצעת חוק קריאת שמות של מקומות ציבוריים ושינוים (תיקוני חקיקה), התשס"ג-2003, של חבר הכנסת משה גפני.

אריה האן: מסקנות ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בהצעה לסדר-היום בנושא: איסור קבלת תגמול מחברת תרופות.

אריה האן: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה למזכיר הכנסת.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, עד שנתחיל בדיון בסעיף הבא, הוגשה לי בקשה חתומה על-ידי מספר רב של חברי הכנסת – לא יכולתי לספור אותם – בנושא ההצבעות ובנושא המסכים שאנחנו עתידים להתקין כאן בכנסת, שיהיו מוצבים גם כאן בכנסת, והיכולת להיכנס למחשב על-ידי היד או הדגימה הביומטרית.

ראובן ריבלין: הבקשה שהועברה אלי היתה פטיציה, שבה מבקשים חברי הכנסת שלא להשתמש בזיהוי אצבעות, דבר שהופך להיות יותר ויותר שמיש בכל ארצות העולם ובכל שטחי החיים, הן בכניסה למחשבים – כפי שהדבר ייעשה במחשבי חברי הכנסת בעתיד הקרוב – והן בבתי-מלון, בכניסה לשדה-התעופה לוד, יכול להיות על-ידי שימת יד.

ראובן ריבלין: כל אלה הם דברים שכמובן מבטיחים שמירת מידע ואוצרים את כל הנתונים שיש רק בידי מאגר הכנסת בלי אפשרות להעבירו לאחר.

ראובן ריבלין: אבל כמובן הבקשה הזאת היא בקשה חשובה, וקול המון כקול שדי.

ראובן ריבלין: עם זאת, אין זה נהוג שבכנסת יהיו פטיציות.

ראובן ריבלין: יש ועדות ויש החלטות.

ראובן ריבלין: ועדת הכנסת החליטה את אשר החליטה, ואני מציע ליוזם הפטיציה, חבר הכנסת יצחק כהן, כמו גם לחברים האחרים שחתמו - ואינני בטוח שכולם יודעים בדיוק מה היתה הדרישה ולמה היא כוונה, כי אני בטוח שבהסבר אחר יכול להיות שהם היו משנים את דעתם ויכול להיות שהם היו מתחזקים בדעתם.

ראובן ריבלין: אני מבקש באמת ליזום בקשה לוועדת הכנסת, ועל כל פנים, אעביר את המכתב לוועדת הכנסת, על מנת שהיא תיזום דיון מחודש.

ראובן ריבלין: אשר לבקשה של חבר הכנסת סגן השר יעקב אדרי, אשר פנה אלי הבוקר בטענה חמורה ביותר מבחינת המצב שנוצר כתוצאה מההפגנות בשערי הכנסת, שמנעו אפשרות מחברי כנסת להיכנס לבניין, וחלילה גם היו יכולות לעצור אותם מלהשתתף בהצבעות, שהן נשמת אפה של הדמוקרטיה - אני מוכרח לומר לחבר הכנסת יעקב אדרי, קודם כול איננו מונעים הפגנות, משום שבית-המחוקקים הוא בית העם, ואנחנו נמצאים פה כנציגי העם לארבע שנים.

ראובן ריבלין: לכן, חופש המחאה הוא חופש שהוא אולי מנשמות אפה של הדמוקרטיה.

ראובן ריבלין: מובן שצריך לשמור ולהקפיד על סדר, בוודאי על האפשרות של חברי הכנסת להיכנס לבניין.

ראובן ריבלין: אני מבקש מאדוני שיתייעץ גם עם קצין הכנסת, על מנת שהוא ידריך אותו מה לעשות במקרים כאלה.

ראובן ריבלין: אם כוונתו של סגן השר אדרי, שהוא סגן השר לביטחון פנים, שהמשטרה תמנע בכל דרך את האפשרות של סגירת הכנסת, זה דבר שצריך לבוא ולדון בו ולאסור למעשה בחוק את אפשרות ההפגנה בתוך הכנסת.

ראובן ריבלין: אני, על כל פנים, כיושב-ראש הכנסת, אתן את זכות ההפגנה לכל אדם המבקש למחות, כמובן הכול בהתאם לכללי החוק.

עמרם מצנע: משמר הכנסת נערך לזה, אדוני היושב-ראש?

ראובן ריבלין: בוודאי, גם המשטרה.

ראובן ריבלין: גם המשטרה, שחבר הכנסת אדרי הוא בין המופקדים עליה, מצווה לטפל בעניין זה ולהקפיד קלה כחמורה על אפשרויות של מניעת חברי כנסת מלהיכנס לכנסת, ובוודאי לכל מקום אחר.

ראובן ריבלין: אלה דברים שגרתיים.

ראובן ריבלין: פשוט המחאה היא מחאה קשה, ולכן ביקשתי להביאה בפני הכנסת וגם להשיב לחבר הכנסת סגן השר אדרי דברים כהווייתם.

ראובן ריבלין: ["דברי הכנסת", חוב' י"ח, עמ' 4354.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, אנחנו עוברים לדיון בנושא: הכנסת מצדיעה למערך המילואים.

ראובן ריבלין: אני מבקש לפתוח דיון זה.

ראובן ריבלין: אדוני שר הביטחון שאול מופז, אדוני סגן שר הביטחון חבר הכנסת זאב בוים, יושבי-ראש שדולת המילואים בכנסת חברי הכנסת אבשלום אבו וילן ואיתן כבל, חברי הכנסת אורי אריאל וישראל אלדד, שגם הם עוסקים רבות בנושא המילואים, הרמטכ"ל רב-אלוף משה בוגי יעלון, אשר היה אתנו כאן בכנסת, ואינני יודע אם הוא נמצא כאן בין אורחינו, חברי הכנסת, נציגים ממשרד הביטחון ומצה"ל, סטודנטים, חיילי מילואים, קהל נכבד, הצורך להקדיש יום מיוחד בכנסת לנושא שאמור להיות מובן מאליו, הצורך בקיומו של לובי מיוחד בכנסת לאנשי המילואים, ובכלל העובדה שציבור המשרתים במילואים נאלץ להפוך, למרבה הבושה, לעוד סקטור הזקוק ללוביסטים, לקבוצות לחץ פוליטיות ולהפגנות או מחאות, כל זאת כדי לקבל את מינימום הכרת התודה שהוא זכאי לה בדין, אינם ממש בבחינת תעודת כבוד לנו, או לכנסת כמוסד.

ראובן ריבלין: כקצין מילואים לשעבר, כאב גאה לבנים המשרתים במילואים, וכמי שמעולם לא חשב לעשות עניין משירות המילואים, שהפך להיות חלק בלתי נפרד מן החיים בארץ, אני מתבייש היום, יותר ויותר, כשאני רואה עד כמה רבים כל כך אינם מעריכים את התרומה, את הקורבן ואת משקלו של נטל שירות המילואים, משקל שהולך ומכביד, כאשר המעטים הנושאים בו מתבוננים סביב, ובמקום מבטי הערכה זוכים למבטי חמלה, השתתפות בצער, ואויה לנו, אף בוז.

ראובן ריבלין: דווקא על רקע הפיחות שחל במעמדם החברתי של המשרתים במילואים, מקבל יום שכזה בכנסת משנה חשיבות.

ראובן ריבלין: אם יש צורך, שבעבר היה מובן מאליו, להביע את הכרת התודה של כולנו למילואימניקים, ראוי שיתחיל הדבר כאן בכנסת, ולא רק במלים יפות.

ראובן ריבלין: אני מתכבד אפוא לפתוח את הדיון המיוחד בכנסת, ואני מזמין את שר הביטחון להיות ראשון הדוברים.

שאול מופז: אדוני יושב-ראש הכנסת, חברי הכנסת, קצין מילואים ראשי תת-אלוף אריאל היימן, מפקדי המילואים, בית-המחוקקים מייחד את יום הדיונים הזה לסוגיה לאומית בעלת חשיבות ראשונה במעלה, סוגיית המילואים.

שאול מופז: תאמרו: מילואים עניין בנאלי, שגרה ישראלית מצויה, אך לא, זה עמוד התווך של קיומנו הלאומי; לא פחות.

שאול מופז: זו חומת המגן של מדינת ישראל, לא כמליצה, ולא כשם מבצע; כעובדה.

שאול מופז: מילואים הם רוב מניינו ובניינו של צבא-הגנה לישראל, מילואים הם רוח העם, הם הם צבא העם.

שאול מופז: הם הגילוי הנשגב של אחריות ותרומה לחברה, ובמציאות הישראלית של ימינו אלה, זו הנראית לכאורה כה מפולגת, כה אינדיבידואליסטית וחומרנית – מערך המילואים הוא הלוז הצרוף המעיד על החוסן הלאומי.

שאול מופז: הוא סלע היסוד הנושא עליו את כל השכבות, הגרעין הקשה שמבעד לקליפות.

שאול מופז: נער הייתי גם זקנתי בשנותי הארוכות בצה"ל, ומעולם לא נותרתי שווה נפש מול המראה הישראלי הייחודי, שאין דומה לו: מראה המילואים, האזרחים הלובשים מדים והופכים באחת לחיילים.

שאול מופז: הם עוררו בי תמיד, הם מוסיפים לעורר, ועכשיו ביתר שאת, תחושה עמוקה של הערכה, של הוקרה, של הכרת תודה.

שאול מופז: אי-שם, גם בשעה זו ממש, מצויים חיילי מילואים מעוצבות השדה של צה"ל באימונים או בתעסוקה מבצעית.

שאול מופז: כושרם כלוחמים איננו נבדל מזה של הלוחמים הצעירים.

שאול מופז: הם הוכיחו זאת לא אחת במבחני האש בכל מערכות ישראל, ואף בשלוש השנים החולפות, ובמחיר כבד, שיקר אין ממנו.

שאול מופז: אותו עוז רוח, אותה הקרבה, אותה יכולת, עם מנת יתר של בגרות, תבונה ושיקול דעת.

שאול מופז: רק גזרת הגוף שעבתה מעט, קמטי הפנים, אניצי האפור בשיער שדלל, מסגירים את הגיל.

שאול מופז: רצף החיים האזרחי נקטע, ולפעמים גם נפגעים מעת לעת מקום העבודה, תוכניות אישיות, משפחה, לימודים.

שאול מופז: אך ההתייצבות לשירות במילואים, במיוחד ביחידות הקרביות, היא מרשימה ומעוררת כבוד.

שאול מופז: במבצע "חומת מגן" היתה היענות חיילי המילואים לא רק מיידית ומלאה, אלא מעל ומעבר, וגרמה לי להתרגש.

שאול מופז: שירות המילואים הוא חובה והוא גם זכות גדולה.

שאול מופז: צו הלב קודם לצו הקריאה.

שאול מופז: יוצאים למילואים כי צריך, כי ביטחון המדינה דורש זאת, וכי מישהו חייב למלא את המשימה, והמישהו הזה איננו מישהו אחר.

שאול מופז: אני רוצה לצטט מדברים שכתב אלתרמן: "אומתם לא היתה להם אם/ לא ידעה בצאתם לדרך.

שאול מופז: / היה לילה עמוק ונושם/ כתמיד בניסן הירח.

שאול מופז: - - - הם הקשיבו הקשב והחרש/ או שילבו בשיחה דבר ויכוח.

שאול מופז: / לפניהם עלי רגל של אש,/ מדורה חגה-נעה ברוח.

שאול מופז: - - - את העול הפשוט כעפר/ הם נשאו בלי הבט אחורה.

שאול מופז: / לא תקע לפניהם השופר,/ לא לוטף קודקודם בליל חורף".

שאול מופז: הנשיא האמריקני ג'ון קנדי אמר באחד מנאומיו המפורסמים: אל תשאל מה ארצך יכולה לעשות למענך, שאל מה אתה יכול לעשות למען ארצך.

שאול מופז: האמירה הפטריוטית הזאת לא היתה נחשבת בימינו ל"פוליטיקלי קורקט", אך היא עודנה תקפה במציאות הישראלית - הביטחונית, החברתית, הכלכלית.

שאול מופז: חיילי המילואים אינם שואלים, הם עונים.

שאול מופז: הם נענים, הם המענה.

שאול מופז: חברי הכנסת, הדיון היום בסוגיית המילואים במליאה ובוועדות איננו יכול להסתפק בקריאות הידד ובשירי הלל לחיילי המילואים.

שאול מופז: הם ראויים ליותר מזה, להרבה יותר.

שאול מופז: הם זכאים לראות מצד הממשלה והכנסת מאמץ תכליתי להענקת גיבוי חזק למשרתים במילואים, ולתיקון מרבי, כמידת האפשר, של העיוות החברתי והמוסרי המשתקף בחלוקה בלתי צודקת של הנטל.

שאול מופז: אני חייב להדגיש ולומר, שאין שום דרך לחלק את נטל הביטחון בצורה שווה, וזו איננה כוונתי.

שאול מופז: הטובים, הנועזים, האמיצים והמוכשרים ביותר הם הנושאים בחלק הארי של התפקידים והמשימות בצה"ל ובכל זרועות הביטחון, בסדיר ובמילואים.

שאול מופז: כך היה מעולם וכך יהיה תמיד, כי אי-אפשר אחרת.

שאול מופז: הטובים ביותר הם הנתבעים לתת יותר, הטובים ביותר הם המסוגלים לתת יותר, הטובים ביותר הם הנכונים לתת יותר.

שאול מופז: עלינו מוטל למצוא את כל הדרכים להעניק עידוד ותמיכה חברתית, ובמידה מסוימת, אומנם מוגבלת, גם חומרית, לאנשי המילואים שלנו, הממלאים את שירותם נאמנה.

שאול מופז: במקביל עלינו לעודד ולפתח את אפיקי השירות הלאומי האחרים, ולהפוך אותם לנחלת הכלל ולחובת הכלל.

שאול מופז: לפני עשר שנים דימו רבים בתוכנו לראות עידן חדש ולהסיק מסקנות מרחיקות לכת על צמצום הצבא והיקף המילואים וביטול חובת השירות, ובעצם זניחת האתוס של צבא העם.

שאול מופז: דומני כי גם אותם ששגו באשליות ורודות החכימו מאז.

שאול מופז: המסלול אל השלום איננו עובר דרך התפרקות מעוצמה והחלשת המאמץ הביטחוני.

שאול מופז: המסלול אל השלום איננו מתיר הפקדת ביטחוננו בידי זרים.

שאול מופז: המסלול אל השלום איננו מרשה רפיון, הפחתת הנחישות והקטנת כושר ההרתעה.

שאול מופז: ההיפך הוא הנכון.

שאול מופז: רק עוצמה גלויה, נחושה, ונכונות מוכחת להשתמש בה, במידת הצורך, תיתן גיבוי וסיכוי לתהליך של שלום.

שאול מופז: אם יש כעת סיכוי חדש לעלייה על מסלול השלום, אם יש עכשיו אור של תקווה בקצה האופק, אם יש סימנים חדשים לשינוי חיובי בצד הפלסטיני, זו איננה תוצאה של הישג כלשהו, אלא של התפכחות פלסטינית מרה והכרה בכישלון ובחוסר התוחלת של הפעלת טרור אכזר ורצחני נגד אזרחי ישראל.

שאול מופז: החברה הישראלית הועמדה, ולא בפעם הראשונה, בפני מבחן קשה, אולי הקשה ביותר מאז קום המדינה, ויכלה.

שאול מופז: נגבה מאתנו מחיר כבד, אך את העיקרון היסודי הזה קיימנו ללא פשרות, ואויבינו יודעים זאת כעת: שום דבר לא יושג מאתנו באמצעות טרור ואלימות.

שאול מופז: בספטמבר 2000 האמינו הפלסטינים, כי באמצעות אלימות וטרור הם יוכלו להשיג את מלוא תאוותם.

שאול מופז: הם טעו.

שאול מופז: כישלונה החרוץ של אסטרטגיית הטרור הערפאתית גלוי כעת לעין כול.

שאול מופז: פרק קודר נוסף נרשם בפרקי האסונות שהמיטה הנהגה נפסדת ומושחתת על העם הפלסטיני.

שאול מופז: לסיכום: פתחנו היום במסורת שאמליץ בפני יושב-ראש הכנסת לאמצה כדרך קבע - קביעת יום בשנה אשר ייוחד לדיונים בכנסת בנושא מערך המילואים, שימורו, חיזוקו וטיפוחו; והמשך חקיקה בבית-המחוקקים של מדינת ישראל לגיבוש כלל החקיקה בנושא המילואים לחוק אחד, אשר יביע את הערכתו והוקרתו של העם בישראל למגיניו, אנשי המילואים - מעטים אשר עושים הרבה - חומת המגן של מדינת ישראל.

שאול מופז: תודה לכם.

ראובן ריבלין: אני מאוד מודה לשר הביטחון שאול מופז.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אורי אריאל, בבקשה.

ראובן ריבלין: אחריו - חברי הכנסת איתן כבל ואבשלום וילן וסגן שר הביטחון זאב בוים.

אורי אריאל: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אדוני שר הביטחון, ראויים אנשי המילואים שנמצאים פה, ואלה שבבית, ובעיקר אלה שכרגע "על מדים", כמו שאומרים אצלנו, להערכה ולהוקרה, כי הם המעט שנושאים בעול עבור כולנו.

אורי אריאל: לא פחות, ונדמה שאפשר להגיד יותר, מגיע "יישר כוח" והצדעה לבני משפחותיהם: להורים, לאחים, לילדים, ולכל אלה שקוראים להם למילואים והם משאירים מאחוריהם משפחות שמתמודדות לבד, אולי כמעט לבד, לא עם כל היחידה ולא בהווי מיוחד אלא ביום-יום קשה ואפור, ולצערנו, יותר ויותר ימים.

אורי אריאל: אנשי המילואים הם אולי הפסיפס הרחב ביותר.

אורי אריאל: יש בהם מהעיר ומהכפר, דתיים וחילונים, הורים ובנים, ויש בעיקר יהודים, אבל גם נוצרים ומוסלמים - רבים וטובים, שביחד מרכיבים את הפאזל האנושי הזה הגדול ששומר על כולנו, שומר על עצמאותנו ועל חירותנו.

אורי אריאל: אדוני היושב-ראש, ראוי היום הזה, שהגיע ביוזמת חברינו, חברי הכנסת כבל ווילן, ליהפך ליום קבוע.

אורי אריאל: גם אם ישתנו הנסיבות, ישתנה התוכן, חשוב שהכנסת תייחד יום אחד בשנה למילואים.

אורי אריאל: שמענו היום הרבה על מה שנעשה בתחום חיילי המילואים, וצריך לומר ביושר שנעשו דברים.

אורי אריאל: אבל, חברים, אדוני שר הביטחון, צריך בעיקר להגיד מה ייעשה.

אורי אריאל: הכנסת היא גוף שמחוקק, ויש לו מה לעשות.

אורי אריאל: הוא איננו יכול להצביע לאחור או לצדדים.

אורי אריאל: הוא צריך לקבל על עצמו, וראוי במקרה הזה, בגלל חשיבות העניין, שהדבר יובל על-ידך, אדוני שר הביטחון, כפי שציינת, שיהיה חוק מילואים שיקבע באופן המלא ביותר את החובות והזכויות - אולי בעיקר את הזכויות, כי החובות כבר מעוגנות בחוק.

אורי אריאל: זה לא פוטר אותנו כחברה מלסייע, לעזור ולהצדיע לאותם חיילי מילואים.

אורי אריאל: ועדת המשנה לכוח-אדם בוועדת החוץ והביטחון, הוועדה לתקציב הביטחון, שמה לה למטרה לצמצם את מספר ימי המילואים שיהיו בשנה הבאה למינימום, עד כדי הגעה בסוף שנת 2004 ותחילת 2005 למצב שאנשי המילואים ייקראו אך ורק לאימון או, חס וחלילה, למלחמה.

אורי אריאל: הביטחון השוטף צריך שייעשה על-ידי יחידות סדירות, על-ידי משמר הגבול, והדבר גם אפשרי, ויפה שעה אחת קודם.

אורי אריאל: תודה לכם.

ראובן ריבלין: תודה לחבר הכנסת אורי אריאל.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת איתן כבל, בבקשה.

ראובן ריבלין: לא אפסיק אותך.

ראובן ריבלין: תקפיד על הזמן.

איתן כבל: אדוני היושב-ראש, אדוני שר הביטחון, חברי חברי הכנסת, במשך כל היום הזה אמרתי מה מערכת הביטחון צריכה לעשות.

איתן כבל: דווקא כאן, מעל בימת הכנסת, ואני אומר זאת באמירה מפויסת, כי גם את זה צריך לעשות אחרי שכל היום אתה אומר מה צריך לעשות ומה צריך להיעשות, אני רוצה לומר שבסך הכול הכללי בשנים האחרונות - ואני אומר זאת כמי שמשרת במילואים מפברואר 1981 ועד היום ברציפות, ולפני כן הייתי גם חייל שלך, אדוני שר הביטחון; אתה לא זוכר אותי, אבל התבגרנו מאז - חל שינוי גדול מאוד במערכת היחסים בין חיילי המילואים למערכת הביטחון.

איתן כבל: צריך לומר את זה ביושר, כמו שאמר קודמי, חבר הכנסת אורי אריאל.

איתן כבל: אנחנו מברכים על כך.

איתן כבל: עם זה, אני רוצה שתדע, ואני אומר זאת לך כמי שנושא היום בתפקיד המרכזי במערכת הביטחון - וזה מעבר לאמירה שתמיד צריך לשפר ומעבר לאמירה שתמיד צריך לעשות יותר - שעדיין יש צורך באמת להשקיע מחשבה בכל הנוגע למקומם של חיילי המילואים במערכת הכוללת של הצבא.

איתן כבל: נעשים הרבה דברים, ולמרות זאת, בסך הכול הכללי עדיין התחושה לא קלה.

איתן כבל: אדוני שר הביטחון, לפעמים מדובר בדברים קטנים ופשוטים שהם לא נקודות זכות והם לא פעולות גדולות, אלא תחושה של חייל שמגיע למילואים והיחס אליו במובן של הציוד שלו והתנאים שלו.

איתן כבל: מי שעושה מילואים ומקשיב וצופה בבית יודע בדיוק על מה אני מדבר.

איתן כבל: אנחנו לא צבא אחר.

איתן כבל: אנחנו חלק מהמערכת.

איתן כבל: אנחנו קבוצה קטנה שנקראת פעם אחר פעם, ואנחנו נבוא.

איתן כבל: אבל אני רוצה שתדע את האמת: גם ביחידה שבה אני משרת, שהיא יחידת צנחנים שאתה מכיר, נבעים סדקים.

איתן כבל: אנחנו, המפקדים, נלחמים בציפורניים כדי לשמור על המארג הכל-כך עדין.

איתן כבל: אני יודע מה זה.

איתן כבל: אחד הימים הכי קשים שיהיה לי בחיים הוא, כשאני אקבל את ההודעה שלא צריכים אותי יותר.

איתן כבל: אני אומר זאת מעבר לכל האמירות ומעבר לכל מה שנאמר.

זאב בוים: - - -

איתן כבל: בסופו של עניין, ביחד אתם, המילואים ואנחנו, חברי הכנסת, באמירות שלנו, במעשים ולא רק בדקלרציה, יכולים לשנות גם את האווירה בעם ביחס שבין כלל העם לבין אלה שנושאים בנטל.

איתן כבל: תודה.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחבר הכנסת איתן כבל.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אבשלום וילן, בבקשה.

ראובן ריבלין: חברי הכנסת איתן כבל ואבשלום וילן היו מהיוזמים של יום ההצדעה של הכנסת לחיילי המילואים, ואני מברך אותם פעם נוספת על כך.

ראובן ריבלין: אני מצטרף לברכות.

אבשלום וילן: אדוני היושב-ראש, תודה.

אבשלום וילן: כבוד שר הביטחון, רבותי חברי הכנסת, אנשי המילואים שיושבים ביציע, אדוני היושב-ראש - אתה בעצם האיש שאישר וכיוון את יום המילואים - יש שאלה גדולה לְמה צריך יום מילואים.

אבשלום וילן: נשיא המדינה מר קצב אמר אתמול דברים מעניינים מאוד על התפרקות הסולידריות בחברה הישראלית.

אבשלום וילן: יושבות כבר שלושה שבועות אמהות חד-הוריות, ואולי הקטע הכי קשה היה המשפט שענה שר האוצר: לכו לעבוד.

אבשלום וילן: וכל מה שהכרנו בעבר כסולידריות חברתית, כידיעה שבכל אופן יש איזו ערבות הדדית – כאשר הידיעה הזאת מתפרקת, אתה מרגיש את זה, כמעט במקום הראשון, במילואים.

אבשלום וילן: במה זה מתבטא?

אבשלום וילן: בן-גוריון אמר בזמנו: צה"ל צבא העם, כל העם צבא.

אבשלום וילן: ועל מה בעצם מדברים היום?

אבשלום וילן: - תחושת ה"פראיירים".

אבשלום וילן: הביטוי העליון הוא תחושת ה"פראיירים".

אבשלום וילן: מה פירושו של דבר?

אבשלום וילן: מה זה "פראייר"?

אבשלום וילן: זה בעצם מי שמתנדב, בעוד האחרים כביכול לא מתנדבים, ואז התחושה הפנימית היא: בעצם בשביל מה?

אבשלום וילן: ולכן אני חושב שאנחנו כמחוקקים, אבל לא פחות מכך כמייצגי דעת הקהל הישראלית על כל גווניה, נצטרך להתמודד גם עם תחושת ה"פראיירים", מצד אחד, אבל גם עם ההגדרות, מצד אחר.

אבשלום וילן: עד היום ההגדרה של החובות לא היתה כתובה, אבל היא היתה מאוד ברורה.

אבשלום וילן: נצטרך להתחיל להגדיר גם את הזכויות וגם את התגמולים.

אבשלום וילן: אני מאוד שמח על שני דברים שאמר שר הביטחון פה מעל בימת הכנסת וגם בכנס היום.

אבשלום וילן: הדבר האחד – הוא אמר: נחתור, בתהליך שייקח זמן, לחוק מילואים כולל.

אבשלום וילן: מה זה חוק מילואים כולל?

אבשלום וילן: זו הגדרה מסודרת בחוק של מכלול החובות, הזכויות והתגמולים.

אבשלום וילן: וזה מסובך, כי זה מפוזר.

אבשלום וילן: ראיתי היום רשימה של 49 חוקים, ויש כאלה שאומרים שיש 90 חוקים, וזו מלאכה מורכבת מאוד.

אבשלום וילן: והדבר השני שהוא אמר היה, שמדי שנה נקיים בכנסת יום מילואים.

אבשלום וילן: מצדי, יום המילואים הזה יצטרך להיות חג האסיף.

אבשלום וילן: באיזה מובן?

אבשלום וילן: – אסיף החוקים והיוזמות, מה עשתה כנסת ישראל בנושא.

אבשלום וילן: כמובן, יש מגבלות תקציביות ואחרות, אבל, ברשותך, אדוני היושב-ראש, רק בשנה האחרונה העברנו את חוק הביטוח - השוואת ביטוח אנשי המילואים לביטוח אנשי הקבע – ויכוח שנמשך חמש שנים בתוך מערכת הביטחון.

אבשלום וילן: העלה אותו פורום המג"דים, המח"טים והטייסים במילואים, אבל בעצם נדרשו חמש שנים עד שהוכרע.

אבשלום וילן: המערכת קידמה את כל נושא התגמולים בשנה האחרונה, וצריך להגיד שזה לזכות מערכת הביטחון.

אבשלום וילן: אולי יש מי שזוכר את התגמולים - אותם 300 שקלים מעל ליום ה-25, ו-100 שקלים מעל ליום ה-32.

אבשלום וילן: בתקציב הביטחון הוקצבו לכך 30 מיליון שקלים.

אבשלום וילן: ההוצאה בשנה האחרונה היתה כ-200 מיליון שקל.

אבשלום וילן: כלומר, המערכת הקציבה לנושא הזה של התגמולים והזכויות כ-170 מיליון שקל מתוך תקציבה - שלא במסגרת התקציב הרגיל - וכל נושא התגמול החד-יומי, שעכשיו הוא רבעוני, ואני מקווה שבשינויי החקיקה ובתקנות הוא יהיה יומי.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת וילן, אתה מפריע מאוד לחברך היוזם.

ראובן ריבלין: בבקשה.

אבשלום וילן: אני וילן.

ראובן ריבלין: סליחה, חבר הכנסת כבל.

אבשלום וילן: זה בסדר, מותר לו.

אבשלום וילן: ולכן, זה אסיף לא-רע לשנה ראשונה, אבל אני מאוד מקווה שבסוף יולי בשנה הבאה, ביום המילואים הבא, נוכל באמת לעמוד עם אסיף נוסף, לא רק באותם שלושה-ארבעה חוקים שיגיעו לכאן עוד מעט, אלא גם לאורך השנה כולה, ואולי גם בדיון הרבה יותר משמעותי, כפי שעלה היום - - -

ראובן ריבלין: חבר הכנסת שוחט, אתם פשוט לא מבינים מה זה לעמוד פה ולדבר עם כל ההפרעות.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת רמון, אני תיכף מעלה אותך לדבר רק כדי שתשמע כמה זה מפריע.

ראובן ריבלין: הרי אתה גם מקפיד על כך שלא יפריעו לך.

אבשלום וילן: הבוקר, בוועדות ובדיון, עלו כמה רעיונות שהם בהחלט מהפכה: יוקמו פלוגות קבע קצר, שבעצם רוב מערך המילואים יעסוק באימון, ולא בשירות מילואים מבצעי, במקום הסדיר.

אבשלום וילן: אני מאוד מקווה ששנה מהיום נתחיל להרגיש את השינוי, והצבא כבר הודיע שממחזור אוגוסט הוא מתחיל ליישם שינויים מהפכניים במדיניות.

אבשלום וילן: אם הדברים האלה יקרו, אין ספק שבטווח של שנה נתחיל כבר להרגיש את השינוי.

אבשלום וילן: ואני אומר לך, אדוני היושב-ראש, אין לי ספק שזה יעבוד.

אבשלום וילן: שינויים לא קורים מעצמם; הם קורים תוך מאבקים, אבל לא פחות מכך גם תוך מיצוי המשותף.

אבשלום וילן: מי שרוצה להיאבק ולהפגין – זה בסדר גמור; אולם אני חושב שנצטרך – חברי הכנסת והגופים החוץ-פרלמנטריים וכל מי שעוסק בנושא – תוך כדי חילוקי דעות, לדחוף את העגלה הזאת קדימה, ובסופו של דבר ניבחן במבחן התוצאות שנה מהיום: גם חקיקה, גם שינויים מבניים ותקציביים, הכול ביחד, ובעיקר לשמור על הערך הזה, לתועלת החברה הישראלית כולה.

אבשלום וילן: תודה.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחבר הכנסת אבשלום אבו וילן.

ראובן ריבלין: אדוני סגן שר הביטחון זאב בוים, ואחריו - ראשון הדוברים בסדר הדוברים, חבר הכנסת עמרם מצנע.

שאול יהלום: - - -

ראובן ריבלין: אדוני לא יודע שיושב-ראש הישיבה הוא זה שקובע את ה"פתאום"?

ראובן ריבלין: פעמים רבות זה קורה – פתאום, יהלום.

ראובן ריבלין: זה לא בא יש מאין.

ראובן ריבלין: היושב-ראש מחליט פתאום, יהלום.

ראובן ריבלין: אני חושב שלחבר הכנסת מצנע יש זכויות כלשהן.

זאב בוים: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי הכנסת, בסימפוזיון שהיה היום באודיטוריום התחלתי לצטט משהו מכתבי זאב ז'בוטינסקי, מתוך מאמרו "קיר הברזל", והופרעתי על-ידי - - -

ראובן ריבלין: שהיום יום פטירתו.

זאב בוים: שהיום יום פטירתו.

זאב בוים: כיוון שהיום יום פטירתו, חשבתי שיהיה נכון לצטט משהו שקשור בהחלט לנושא שעליו אנחנו מדברים.

זאב בוים: אבל היה שם מישהו שהיה קצר רוח ולא רצה להאזין או לא ראה את הקשר.

זאב בוים: אגב, זו בעיה, כי אם מישהו לא מחבר בין ענייני צבא מדינת ישראל לבין ז'בוטינסקי ולא מבין שיש קשר, שהרי מדובר באחד ההוגים, ודרך אגב, גם באחד המבצעים של הקמת צבא עברי, יחד עם טרומפלדור ואחרים – הייתי אומר, חבר הכנסת יוסי שריד, שיש בעיה בהשכלה של העם הזה שלנו, אולי בעיקר של הצעירים יותר, בבחינת פוחת והולך.

זאב בוים: אבל זו סוגיה אחרת של מערכת החינוך.

יוסי שריד: בן-גוריון וברל כצנלסון - - -

זאב בוים: אתה יודע, אני מוכן להסכים אתך, ואתה אתי.

זאב בוים: זה נכון.

יוסי שריד: - - -

זאב בוים: נכון, כי זו בהחלט בעיה.

זאב בוים: על כל פנים, חשבתי שיהיה נכון, גם במקום הזה, ועל רקע העובדה שהיום יום פטירתו של המנהיג הציוני הזה, לבוא ולצטט.

זאב בוים: אני אסיר פסקה קטנה אחת, שהעירו לי שאולי לא ראוי לומר אותה פה.

זאב בוים: כך כתב ז'בוטינסקי לפני 80 שנה במאמרו "קיר הברזל": "כל עוד יש לערבים אפילו זיק של תקווה להיפטר מאתנו, הם לא ימכרו את תקוותם זו, לא בעד אי-אלו מלים מתוקות, ולא בעד שום פרוסה מזינה של לחם בחמאה.

זאב בוים: ומשום כך דווקא, אין לראותם בחזקת אספסוף, אלא עם; - - - עם חי".

זאב בוים: חכה.

זאב בוים: חבר הכנסת יוסי שריד, "עם חי" – ממשיך ז'בוטינסקי וכותב – "מסכים לוויתורים בשאלות עצומות וגורליות כאלו, רק כאשר לא נשארת לו כל תקווה; כאשר בקיר הברזל לא נראה עוד אף לא סדק אחד.

זאב בוים: רק אז מאבדות קבוצות קיצוניות, שססמתן היא 'בשום אופן לא', את קסמן, וההשפעה עוברת לידי הקבוצות המתונות.

זאב בוים: רק אז יבואו אלינו המתונים האלה ובידם הצעה לוויתורים הדדיים; רק אז יתחילו הם לשאת ולתת עמנו ביושר ובשאלות מעשיות - - - ואני מאמין ומקווה שאז נוכל לתת להם ערובות כאלה שתרגענה אותם ושני העמים יוכלו לחיות זה בצד זה בשלום ומתוך יחסי הגינות - - - ".

זאב בוים: זה נאמר לפני 80 שנה, במאמרו "קיר הברזל", וזה בהחלט בקשר ישיר לדיון שאנחנו עורכים פה ביום המילואים בכנסת - -

עוזי לנדאו: זה לא - - -

זאב בוים: - - וזו הזדמנות להכיר תודה לכוחות הביטחון שלנו, ללוחמי צה"ל בסדיר ובמילואים, לאנשי משטרת ישראל, משמר הגבול ושירות הביטחון הכללי - לכל אלה שהציבו "קיר ברזל" שעליו ניגף הטרור הפלסטיני ועל בסיסו ייתכן שאנו ניצבים בפני תקופה חדשה.

זאב בוים: אלה דברי הפתיחה, ולא אאריך הרבה.

זאב בוים: אני רוצה לציין שהבעיות, הסוגיות שבהן אנחנו עוסקים וסביבן מנסים לקדם את עניין מערך המילואים, הן ביסודן חלק מבעיה מרכזית אחת של מערכת יחסי הגומלין בין החברה הישראלית לבין בניה המשרתים במילואים.

זאב בוים: צריך להודות, חלק גדול מהבעיה נעוץ בעובדה שרק חלק, אפילו חלק קטן, הוא זה אשר נושא בעול הביטחון.

זאב בוים: חשבתי אז ואני חושב גם עכשיו, שצריך להציג לא רק את הבעיות שנותרו וטרם טופלו.

זאב בוים: יש שתי תפיסות: האחת אומרת - נקדם ענייני חקיקה במיוחד בבית הזה, ועוד נושאים אחרים צעד אחר צעד ופעולה אחר פעולה, וכל אלה יצטרפו למעשה גדול, שבסופו של דבר ייתן פתרון.

זאב בוים: ויש כאלה הסבורים שצריך למהר ולעשות מעשה גדול אחד, שיביא מזור לכל הסוגיה הלא-פשוטה הזאת.

זאב בוים: זה כמעט כמו הוויכוח הגדול על ציונות גדולה מצד אחד, ועל עוד דונם ועוד עז מצד אחר.

זאב בוים: אבל אני חושב, שאם ננסה לקדם גם כך וגם כך, בסופו של דבר נגיע לתוצאה רצויה.

זאב בוים: אני רוצה לברך את יושב-ראש הכנסת על היוזמה הזאת.

זאב בוים: מהבוקר עוסקים כאן

זאב בוים: בוועדות הכנסת בעניינים של חקיקה שנושאה הוא המילואים.

זאב בוים: קיימנו דיון מעניין בנוכחות אנשי המילואים, שחלק מהם עוד נמצאים כאן באולם, ואני מברך אותם על כך - חיילים ומפקדים.

זאב בוים: אנחנו מקיימים את הדיון הזה.

זאב בוים: כבר נאמר רעיון נכון, שנמשיך ונכניס זאת כמסורת בכנסת, לקיים יום מילואים כזה.

זאב בוים: אני רוצה לברך את קצין המילואים הראשי, שיושב ביציע האורחים, ואת אנשי מערכת הביטחון, השוקדים על קידום הטיפול במערך המילואים, ואחרונים חביבים, את חברי הכנסת בכלל, ואת חברי השדולה בפרט, שעושים רבות לקידום הנושאים האלה.

ראובן ריבלין: תודה לסגן השר חבר הכנסת זאביק בוים.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת עמרם מצנע, ואחריו - חבר הכנסת שאול יהלום.

קריאה: מה פתאום?

ראובן ריבלין: כי יהלום הוא יהלום, והוא גם נרשם ראשון.

עמרם מצנע: מכובדי יושב-ראש הכנסת, שר הביטחון, חברי הכנסת, סגן שר הביטחון, אורחי הכנסת, אנשי המילואים, אנשי משרד הביטחון, קודם כול, גם אני רוצה לברך את כל מי שדאג לכך שהנושא יעלה על הבמה הציבורית אולי המרכזית במדינת ישראל - הכנסת, נושא שהוא על סדר-היום שלנו בשנים האחרונות.

עמרם מצנע: אני רוצה להודות גם למערכת הביטחון, שהיתה קשובה בשנים האחרונות ועשתה צעדים משמעותיים כדי להיענות לבעיות שעולות מהשטח.

עמרם מצנע: אבל קודם כול אנחנו צריכים לזכור ולהבין, שבעצם אנחנו חווים חוויה שעוד אחד מסמליה, אולי מערכיה של החברה הישראלית, אולי מעוגניה של החברה הישראלית, עולה על המזבח, לאו דווקא על המזבח הקדוש.

עמרם מצנע: אולי אחד הדברים היותר-ישראליים שיצרנו במדינת ישראל במשך 55 שנים מונח היום לפנינו ודורש בירור חריף, כדי להבין למה הגענו לנקודה הזאת ומה צריך לעשות כדי להביא לשיפור, שכן מערך המילואים עומד בפני קריסה אם לא יטופל כהלכה.

עמרם מצנע: משמעות קריסתו של מערך המילואים היא פגיעה ממשית בביטחונה של מדינת ישראל, ולא אלה העושים מילואים, לא אלה הנושאים בנטל, הם שהביאו, יצרו או גרמו למציאות הזאת, להתייחסות החברה הישראלית לאנשי המילואים.

עמרם מצנע: הם בעצם מתנדבים, שכן בשנים האחרונות מי שבאמת לא רוצה לשרת במילואים, מי שבאמת לא רוצה להתייצב ביום הגיוס, יכול לא להיות שם.

עמרם מצנע: על כן דווקא המיעוט הזה שעושה את המילואים בתנאים לא קלים, במציאות קשה, דווקא הוא ראוי שאנחנו בבית הזה נהיה קשובים לו, שכן זהו, כפי שכבר אמרתי, אחת מאבני היסוד של ההיערכות הביטחונית למצבי חירום אצלנו.

עמרם מצנע: אנחנו צריכים לשאול את עצמנו למה הגענו אל המציאות הזאת.

עמרם מצנע: סימנתי לעצמי חמש או שש סיבות מרכזיות.

עמרם מצנע: הראשונה בהן היא, שבשנים האחרונות יש גיוס סלקטיבי לצה"ל.

עמרם מצנע: זה מתחיל בגיוס סלקטיבי לצבא החובה, שכמובן משפיע לאחר מכן על צבא המילואים, שכן אם בצבא החובה מגייסים פחות ופחות מהציבור הישראלי, ברור לחלוטין שלאחר מכן התוצאה היא שבמילואים משרתות קבוצות סלקטיביות מסוימות.

עמרם מצנע: את המשמעות הזאת צריך להבין, ובדבר הזה צריך לטפל.

עמרם מצנע: הדבר השני, דובר עליו - תעסוקת יתר בביטחון שוטף.

עמרם מצנע: כאשר נבנה צה"ל ובעצם הותוו תפיסות הביטחון, אנשי המילואים היו צריכים להיות הכוח העיקרי ליציאה למלחמה, למצבי חירום, ולא לנשיאה בביטחון שוטף, כפי שהוא בא לידי ביטוי בשנים האחרונות.

עמרם מצנע: על כן יש תעסוקת יתר, וצריך לעשות כל מאמץ כדי להקטין את היקף התעסוקה במה שאנחנו קוראים ביטחון שוטף, ולהביא לכך שיחידות צבאיות אחרות תעשינה את המלאכה.

עמרם מצנע: דיבר על כך האלוף במילואים עוזי דיין, ואיני רוצה להרחיב.

עמרם מצנע: הנקודה השלישית היא שחיקת ערך ההתנדבות.

עמרם מצנע: התחושה של השותפות שליוותה אותנו שנים רבות הולכת ונעלמת, ובמקומה יש ציניות ובעצם ערעור הרעיון של הערבות ההדדית בין חלקי החברה הישראלית ובתוכה.

עמרם מצנע: הנושא הבא שאני רוצה לגעת בו הוא כמובן ביקורת על ניצול הזמן והסביבה הארגונית.

עמרם מצנע: אנשי המילואים באים לחודש, באים לשבוע, חוזרים הביתה ומעבירים ביקורת אמיתית ונוקבת על מה שהם רואים בסביבה שבה הם פועלים, אם זה ניצול הזמן ואם זו מערכת ארגונית שלא מתאימה היום לתפיסות המודרניות.

עמרם מצנע: אנשי המילואים רואים את זה, וכמובן מבקרים את זה.

עמרם מצנע: גם זו אחת הסיבות לתחושת אובדן הזמן, כאשר אתה הולך ומשרת.

עמרם מצנע: הנושא הבא הוא כמובן המשבר הכלכלי שפוקד אותנו בשנים האחרונות ומציב בעיות כלכליות עמוקות וקשות בפני הציבור.

עמרם מצנע: הנושא האחרון, אולי מהחשובים, הוא הוויכוח הפוליטי; לא הייתי שם אותו בצד, אלא הייתי אומר בריש גלי, שגם הוויכוח הפוליטי משפיע, ובתוכו הוויכוח על השימוש בכוח הצבאי.

עמרם מצנע: בחלק מהמלחמות שעברנו וגם במציאות הביטחונית הנכפית עלינו, השימוש בכוח הצבאי כפתרון כמעט לכל דבר, גם הוא מביא כמובן לערעור על הצורך בהתנדבות, בשייכות ובשותפות בשירות המילואים.

עמרם מצנע: מה עושים? א.

עמרם מצנע: חקיקת חוק מילואים.

עמרם מצנע: אני תומך בכך בכל לב.

עמרם מצנע: חוק שימסד את הזכויות, את החובות, את המעמד, את ההכרה בעצם השליחות והשירות של איש המילואים, וכמובן התגמול.

עמרם מצנע: מדובר על כך לא מעט.

עמרם מצנע: ב.

עמרם מצנע: צמצום הצורך בתעסוקה מבצעית והפניית אנשי המילואים אך ורק לאימונים או למשימות מיוחדות אחרות.

עמרם מצנע: דרך אגב, אנחנו עוסקים הרבה בזכויותיהם ובחובותיהם של אנשי המילואים, ואנחנו שוכחים שבמציאות של היום הפגיעה הכי קשה בכשירותו של הצבא היא כתוצאה מכך שאין אימונים.

עמרם מצנע: צבא המילואים לא מתאמן, ובכך גם כן צריך אולי לעסוק.

עמרם מצנע: הנושא הבא הוא כמובן יצירת מסלולי שירות אזרחי אלטרנטיבי, ועל כך לא ארחיב את הדיבור.

עמרם מצנע: וכמובן דבר חשוב בפני עצמו, התייחסות של הצבא אל המילואים, כפי שמתייחסים אל צבא החובה ואל צבא הקבע, וגם על כך דובר היום, ולא ארחיב את הדברים.

עמרם מצנע: בשורה התחתונה, צבא המילואים: שליחות, התנדבות, שותפות, מחייב שינוי ושידוד מערכות.

עמרם מצנע: אני מבקש ממך, שר הביטחון, כפי שאמרת כאן מעל הבמה הזאת, להרים את הנושא החשוב הזה, שאין דוגמתו כערך, כסמל, כנושא בעל חשיבות חברתית וביטחונית.

עמרם מצנע: תודה.

ראובן ריבלין: תודה לחבר הכנסת עמרם מצנע.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת שאול יהלום.

ראובן ריבלין: אחריו – חברת הכנסת ענבל גבריאלי.

אברהם בורג: מתי רמון נואם?

ראובן ריבלין: חבר הכנסת רמון במספר ל"ז, שהיה מקומי בכנסת.

ראובן ריבלין: יש לו סיכוי לנאום היום.

ראובן ריבלין: זה היה מקומי ברשימת הליכוד, והגעתי.

ראובן ריבלין: גם הוא יגיע.

חיים אורון: איזה מספר?

ראובן ריבלין: 37, ל"ז.

ראובן ריבלין: מייד לאחר הל"ו צדיקים.

ראובן ריבלין: כבודו, אני איאלץ להתחלף, אף שרציתי לשבת בכל הדיון, כי אני עולה לקברו של ז'בוטינסקי ביום האזכרה, ביום מלאות 61 שנה להסתלקותו.

שאול יהלום: אדוני היושב-ראש, רבותי השרים, שר הביטחון, כנסת נכבדה, אני מוכן לחתום על כל הדברים שאמרו כאן קודמי, למן שר הביטחון ועד חבר הכנסת עמרם מצנע.

שאול יהלום: אני רוצה לספר לך, אדוני שר הביטחון, על דיון שהיה היום בוועדה בראשותי.

שאול יהלום: אחד מחברי הכנסת המכובדים של הבית, חבר הכנסת גלעד ארדן מהליכוד, הגיש הצעת חוק פרטית, ועליה נסב הוויכוח.

שאול יהלום: מה אמרה הצעת החוק הפרטית?

שאול יהלום: היא אמרה: מעביד, מעסיק, אסור לו לשאול את המועמד בבואו לעבודה: האם אתה משרת במילואים?

שאול יהלום: באיזו יחידה אתה משרת?

שאול יהלום: כמה ימים שירתת השנה או בשנה שעברה?

שאול יהלום: רוב חברי הוועדה, ואני בתוכם, הסתכלנו על ההצעה וקיבלנו כמעט הלם.

שאול יהלום: אנחנו רגילים שאדם מתפאר בשירותו במילואים, ודאי אם הוא קצין בכיר, ודאי יבוא ויגיד למעבידו: יש לך פרויקטים חשובים, הנה אני יכול להגיד לך שאני בצבא כך וכך, אני משמש בתפקיד מג"ד, סמג"ד, מ"פ, אני בתפקיד מאוד קשה, אני מוביל אנשים.

שאול יהלום: אין ספק שהמעביד ישמח על דבר כזה.

שאול יהלום: הנה הוא מקבל עובד מוכשר.

שאול יהלום: בחדר הוועדה ישבו אנשי מילואים שבאו ואמרו, לא כולם, אבל חלקם: אנחנו מצדיקים את הצעת החוק.

שאול יהלום: עמדנו ואמרנו: לאיזו הידרדרות הגענו.

שאול יהלום: במקום שנושא המילואים יהיה כל כך חשוב, כל כך מועיל, כל כך מוסיף נקודות, אנשים באים ואומרים: אולי בכלל נסתיר אותו, אולי בכלל נחביא אותו, כדי שהוא לא יזיק לנו.

שאול יהלום: ההצעה ירדה, כי לא היה לה רוב בוועדה.

שאול יהלום: אבל בעצם העלאת ההצעה על-ידי חבר כנסת מכובד, בעצם הדיון בהצעה שהוא קיבל מאנשי מילואים פעילים, לא לבדו הוא בנה לו איזו הצעה - - -

זהבה גלאון: ההצעה מאוד טובה.

זהבה גלאון: חבל שהיא ירדה.

זהבה גלאון: זה לא פוגם באנשי המילואים.

זהבה גלאון: זו הצעה נכונה - - -

רן כהן: - - -

שאול יהלום: אין לי שום דבר נגד חברי הכנסת, אבל הנה אנחנו רואים ויכוח בבית שלנו.

שאול יהלום: אומרת חברת הכנסת גלאון, אומר חבר הכנסת רן כהן: הצעה נהדרת, אינה פוגעת בזכויות האזרח.

שאול יהלום: אני לתומי חושב שמדובר פה במהפכה ערכית.

אילן שלגי: אסור לנו להיות מנותקים מהמציאות.

זאב בוים: זה שונה מהמציאות.

זהבה גלאון: - - - זה לא עומד בסתירה - - -

שאול יהלום: אני מעמיד זאת בסתירה לערכי החברה, בהחלט.

שאול יהלום: אני מעמיד את זה בסתירה קשה.

שאול יהלום: אני לא מאשים את חברי הכנסת.

שאול יהלום: אני אומר, שאם הצעה כזאת עולה בחברה שלנו, אולי מתוך צורך אמיתי, אוי לנו ואבוי לנו.

שאול יהלום: תחשבו על אלף דברים אחרים.

שאול יהלום: אם אדם הולך וזה משמש לו כתעודת הוקרה, כציון לשבח, או שעד כדי כך נעשה הדבר, וזוהי לא האשמה נגד מי שדוגל, האשמה נגד מעסיקים כאלה, האשמה באפליה בין החיילים שיש כאלה שמשרתים וכאלה שלא משרתים.

שאול יהלום: ההידרדרות הזאת, שחברתנו הגיעה עד כדי הצעה כזאת, משמשת לנו כרמזור אדום, אדוני שר הביטחון.

שאול יהלום: כל ההצעות - ואני תומך בכל ההצעות שהוצעו כאן - חייבות להתבצע ולהתיישם מייד, חייבות להגיע לשולחן הדיונים וליישומן, ויפה שעה אחת קודם.

שאול יהלום: יש לקצר, יש להגיע לאיזון, יש להגיע לשוויון - כל הדברים שנאמרו ומחוסר זמן אינני חוזר עליהם, אבל שנדע שאם לא נעשה כך, אנחנו הופכים את הערך הכל-כך חשוב, שמלווה אותנו, של שירות ומסירות נפש למען המדינה, לערך שאנשים ירצו להסתיר אותו.

שאול יהלום: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: הכרזה של מזכיר הכנסת, בבקשה.

אריה האן: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיע, כי הונחו על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 26 והוראת שעה) (תיקון), התשס"ג-2003, שהחזירה ועדת החוקה, חוק ומשפט.

אריה האן: דוח משלחת הכנסת לוועידת יוריקא הבין-פרלמנטרית ה-14, בראשות חברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך, יושבת-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה.

אריה האן: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: תודה.

מיכאל נודלמן: חברת הכנסת ענבל גבריאלי, בבקשה.

ענבל גבריאלי: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אדוני שר הביטחון, היום פורסם ריאיון עם מנהיג "גדודי חללי אל-אקצא", הזרוע הצבאית של ה"פתח" באזור ג'נין.

ענבל גבריאלי: אני מניחה שכולכם יודעים כאן על מי אני מדברת.

ענבל גבריאלי: מדובר באחד האנשים שיש לו היכולת להשליט רגיעה בשטחים.

ענבל גבריאלי: קראתי את הריאיון, ובאמת זוביידי מגולל שם סיפור חיים ומפעל חיים מאלפים, אבל את עיני משכה דווקא אמירה אחת אומללה שלו.

ענבל גבריאלי: אני רוצה לצטט לכם: אני לא מדבר על ה"הודנה", כי אנחנו לא מתייחסים לשום "הודנה".

ענבל גבריאלי: על פניו נראה כאילו אנחנו באיזה שקט תעשייתי.

ענבל גבריאלי: כולנו יודעים כמה סערות רוחשות מתחת לשקט המדומה הזה.

ענבל גבריאלי: בין שמדובר בארגוני טרור ובין שמדובר ברוצח מתועב שפועל באופן עצמאי, הטרור עדיין נמשך.

ענבל גבריאלי: היום, ממש בעוד זמן קצר, יובא למנוחות החייל אולג שייחט, זכרו לברכה, שנחטף ונרצח בידי חיות אדם.

ענבל גבריאלי: בהזדמנות הזאת אני גם רוצה לשלוח תנחומים למשפחתו.

ענבל גבריאלי: גם היום ודווקא היום, כשנראה שהנה השלום ממשמש ובא, כדאי לנו לסמוך רק על עצמנו.

ענבל גבריאלי: כדאי לנו להמשיך ולסמוך על הגוף שתמיד התגאינו בחוזקו ובחוסנו – צבא-הגנה לישראל.

ענבל גבריאלי: לטעמי, זה המקור והסיבה הבלעדית לביטחון מדינת ישראל ותושביה.

ענבל גבריאלי: כשמדברים על צה"ל, אפשר לדבר על צה"ל כגוף ואפשר לדבר על הפרטים.

ענבל גבריאלי: הפרטים זה החיילים: סדיר, קבע, מילואים.

ענבל גבריאלי: היום אנחנו מדברים על חיילי המילואים.

ענבל גבריאלי: באופן כללי, בשנים האחרונות קיימת מגמה חדה של ירידה במוטיבציה לשרת את המדינה במסגרת צה"ל.

ענבל גבריאלי: זה קיים בסדיר, שחבר'ה צעירים מאבדים את העניין להתגייס לצה"ל ופשוט משתמטים.

ענבל גבריאלי: גם בקרב חיילי המילואים קיימת תופעה כזאת, שאני באופן אישי מעדיפה לא לקרוא לה תופעת השתמטות אלא תופעת הימנעות.

ענבל גבריאלי: אנשי המילואים, כל אותם אנשים מבורכים שאנחנו בכנסת בחרנו לייחד להם את היום הזה – כבר אמרו את זה כאן מספיק פעמים היום בכל הבית, לאו דווקא במליאה – מהווים נדבך מאוד מרכזי ועיקרי במערך של צה"ל.

ענבל גבריאלי: הכמות הזאת, המספר הזה, האחוז הזה שמהווים אנשי המילואים מכלל צה"ל זה מה שאנחנו קוראים על הנייר, כי בפועל אחוז קטן מאוד משרת במילואים, אני אהיה ספציפית יותר - בתפקידים הקרביים.

ענבל גבריאלי: קודם כול, חשוב לומר שאני באמת רוצה להצדיע להם ולומר תודה, כי לולא הם היו שם בחזית, אנחנו לא היינו כאן.

ענבל גבריאלי: אבל אני גם רוצה לדבר על השאלה למה האחוז הזה כל כך קטן.

ענבל גבריאלי: במקרה של חיילי המילואים לא רק שאין "תמורה בעד האגרה", אלא יוצא שכרם בהפסדם.

ענבל גבריאלי: חיילי המילואים נקראים וקורעים את שגרת חייהם מדי תקופה, עוזבים את משפחותיהם, את בתי-העסק שלהם, את העבודה ואת הלימודים.

ענבל גבריאלי: ומה התמורה שהם מקבלים?

ענבל גבריאלי: מפטרים אותם, נשללות מהם זכויות כסטודנטים, התגמול שלהם מחושב על בסיס של 30 ימים במקום 22 כמקובל במשק, הם אינם זוכים להוקרה ולהערכה, ובמקרה הרע ביותר הם נהרגים.

ענבל גבריאלי: כבר אמר היום שר הביטחון, ואני מצטרפת לאמירה הזאת, שהחזון של המערכת כולה הוא שצו הקריאה יהיה למטרות אימונים ושמירה על כשירות בלבד, אבל נראה לי שכרגע זה חזון אחרית הימים.

ענבל גבריאלי: כרגע חיילי המילואים הם המגן האנושי של מדינת ישראל, שהשנה הזאת היא השנה ה-55 למלחמת הקיום שלה.

ענבל גבריאלי: עדיין לא הגענו לא אל הנחלה ולא אל השלווה, ולצערי עדיין אנחנו זקוקים להגנה של צה"ל בכלל ושל חיילי המילואים בפרט.

ענבל גבריאלי: לפני חודשים מספר הובאה למליאת הכנסת הצעה להגדיל את מספר ימי המילואים, ואני הצבעתי נגדה; לא משום שאינני מכירה בחשיבות ובצורך החיוני שבגיוס מילואים, אלא משום שזה לא צודק.

ענבל גבריאלי: זה לא צודק שאחוז כה קטן יישא בנטל, זה לא צודק שהמערכת לא תאכוף בנחישות את חובת המילואים על כולם, זה לא צודק לעקר את הרצון והמוטיבציה של אותו אחוז קטן שכן ממלא את חובתו.

ענבל גבריאלי: זה פשוט לא צודק.

ענבל גבריאלי: הפתרון, לטעמי, טמון באכיפת החובה וכמובן בהענקת רווחה לחיילי מילואים.

ענבל גבריאלי: ומה זאת אומרת רווחה?

מיכאל נודלמן: תודה רבה.

ענבל גבריאלי: עוד משפט.

ענבל גבריאלי: אם חבר הכנסת יהלום קיבל - - -

מיכאל נודלמן: את מבינה שאת נותנת דוגמה לא טובה?

אברהם בורג: אני נותן לה את הזמן שלי.

ענבל גבריאלי: רוב תודות.

ענבל גבריאלי: הרווחה שאני מדברת עליה היא, שלא יהיו מצבים אבסורדיים שבהם חייל שב ממילואים אל שגרת חייו ומגלה שאיבד את משרתו, או מצב שבו נפגעים לימודיו וציוניו של סטודנט כתוצאה מהיעדרות בגין מילואים.

ענבל גבריאלי: כולי תקווה שרווחתם, נוחותם וזכויותיהם של אנשי המילואים יעלו מדרגה במדרג החברתי הנורמטיבי ויקבלו אותה חשיבות גדולה שיש לעבודה שהם עושים כאנשי מילואים.

ענבל גבריאלי: אנחנו מצפים מאנשי המילואים שיקריבו את חייהם וישקיעו למען המדינה, וזה בסדר גמור, אבל חשוב שנזכור, שאם אנחנו רוצים שישקיעו, אנחנו צריכים לתת להם סיבה.

ענבל גבריאלי: תודה.

מיכאל נודלמן: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת בורג, אין לך זמן.

אברהם בורג: בשביל זה נתתי לה אותו.

מיכאל נודלמן: אני מבקש שכולם יעמדו בזמנים, כי יש 41 חברי כנסת שנרשמו לדיון הזה.

מיכאל נודלמן: חברת הכנסת גילה פינקלשטיין, בבקשה.

מיכאל נודלמן: אחריה - חבר הכנסת אילן שלגי, ואחריו - חבר הכנסת אברהם רביץ.

גילה פינקלשטיין: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, חיילים, אנשי מילואים, כנסת נכבדה, נושא מערך המילואים הוא מהנושאים שיש עליהם כמעט קונסנזוס בבית הזה, בית-המחוקקים.

גילה פינקלשטיין: אני חשה חובה נעימה להעלות על סדר-יומה של הכנסת את עניינם של משרתי המילואים, אותן כתפיים צרות הנושאות בעול הקשה הזה במשך שנים רבות, כשהם במיטב שנותיהם, סטודנטים ובעלי משפחות צעירות, המתנתקים ממשפחותיהם וממקומות עבודתם ומתייצבים למשך ימים ארוכים בחזית המערכה הצבאית, לא אחת תוך סיכון חיים.

גילה פינקלשטיין: בשלוש השנים האחרונות, שנות המערכה הצבאית שכפו עלינו הפלסטינים, ניכר במיוחד המחיר הקשה ששילמו חיילי המילואים, בשל גיוסים בהיקפים ניכרים לתקופות ממושכות ולמשימות קשות ושוחקות במיוחד.

גילה פינקלשטיין: לא אחת ולא שתיים היו אלה אנשי המילואים בסיור או במחסום שגילו מטען חבלה או מחבל בדרכו לפיגוע.

גילה פינקלשטיין: אזרחים רבים מאוד חבים את חייהם ואת ביטחונם האישי למשרתי המילואים בכל מקום ומקום, שהם בשר מבשרה של החברה ואזרחים מן השורה בכל ימות השנה.

גילה פינקלשטיין: אני מוכרחה לומר, שאני מתקשה להבין את העובדה כי מעמדם של משרתי המילואים טרם הוסדר באופן מקיף בחקיקה.

גילה פינקלשטיין: נכון שהודות למאמצים חזקים וקשים של כמה מחברי כאן, בעבר ובהווה, קודמו כמה נושאים, ובהם ביטוח חיילי המילואים, נושא שהיה מצוי בדיונים ממושכים.

גילה פינקלשטיין: כמו כן הצליחו להביא לשינוי בנושא התשלום עבור שירות מילואים קצר.

גילה פינקלשטיין: אולם לכול ברור שאין די בכך.

גילה פינקלשטיין: למעשה נראה כי המערך עובר מאליו שינויים רחבים.

גילה פינקלשטיין: בראש ובראשונה מדובר בשיעור המשרתים, העומד על אחוזים בודדים מהאוכלוסייה הבוגרת, כפי שאמרו חברי.

גילה פינקלשטיין: במיוחד נוכח המצוקה הכלכלית שהחריפה, איננו יכולים להרשות לעצמנו, כחברה שיש בה מודעות גבוהה לערבות ההדדית, שלא לתת את התגמול הסביר וההגיוני למי שעוזבים את עסקיהם, בין עצמאים ובין שכירים, לפרקי זמן ממושכים, והרי אף פעם העיתוי אינו מוצלח.

גילה פינקלשטיין: אני סבורה כי מעבר להצהרות האמפתיה שאנחנו מרעיפים כאן אחת לזמן-מה על תרומתם החשובה של אנשי המילואים, והן כנות ובאות מכל הלב, עלינו לנקוט גם צעדים ממשיים כדי שתחושת ה"פראייר" והתווית שהודבקה להם תוסר לאלתר מסדר-היום הציבורי.

גילה פינקלשטיין: עלינו לעשות שימוש בכל הכלים העומדים לרשותנו, ואני מתכוונת להצטרף ברצון ליוזמות החקיקה בכיוון זה, אם במתן הטבות מס משמעותיות למשרתי המילואים ובנות זוגם, אם בהעמדת תגמול המילואים בגובה השכר הממוצע במשק ולא שכר המינימום - דבר שיסייע למי שאין להם עבודה קבועה, והיום יש לצערנו רבים כאלה - אם בהסדרה כוללת של מעמד איש המילואים על זכויותיו וחובותיו, בביטוחים ובתגמולים נאותים.

גילה פינקלשטיין: מובן שבעיית פיטורים או אי-קבלה לעבודה בשל שירות מילואים אף היא חמורה ומציקה, בשל התמונה המאוד לא נעימה שהיא מציגה בפנינו על אמות המידה של הסולידריות בחברה הישראלית.

גילה פינקלשטיין: מייד לאחר הדיון הזה נצביע על הצעת חוק המטילה קנס גבוה על מי שיפטר עובד בשל שירות מילואים, ואני מברכת עליה.

גילה פינקלשטיין: אני מקווה שמכל הדיבורים היפים שהשמענו כאן היום, הן בוועדות והן במליאה, יצא מסר ברור וחד-משמעי, כי בחברה בת זמננו ובנסיבות שנתהוו לא ניתן עוד להותיר את מצבם של אנשי המילואים על כנו.

גילה פינקלשטיין: החוב המוסרי שלנו כלפיהם מחייב הרבה יותר.

גילה פינקלשטיין: יש עוד הרבה מה לעשות, ובעזרת השם גם ייעשה.

גילה פינקלשטיין: תודה.

מיכאל נודלמן: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת אילן שלגי, אחריו - חבר הכנסת אברהם רביץ, ואחריו – חבר הכנסת אילן ליבוביץ.

רן כהן: לדעתי, אברהם רביץ במילואים.

אילן שלגי: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אדוני שר הביטחון, חיילי מילואים שעמנו ביציע ואלה הצופים בנו, חיילי המילואים הם אנחנו - אתה ואני, היום ובעבר, ואלה הבנים שלנו ושל חברינו.

אילן שלגי: מדובר בישראלים היפים שיודעים לתת למדינה ולא רק לקבל ממנה.

אילן שלגי: רבים מהם צעירים בתחילת חייהם.

אילן שלגי: לאחר שלוש או ארבע שנות שירות בצה"ל הם מתחילים בלימודים אקדמיים או בלימוד מקצוע, הם בתחילת הקמת עסק או השתלבות במקום עבודה.

אילן שלגי: הם גם בשלבים הראשונים של הקמת משפחה חדשה בישראל.

אילן שלגי: חייל המילואים לומד, עובד, משלם מסים ונקרא מדי פעם לתקופות של שבועות אחדים לתעסוקה מבצעית ולאימונים.

אילן שלגי: היציאה לשירות פוגעת בלימודיו, בעבודתו, בהכנסתו ובחיים המסודרים של המשפחה.

אילן שלגי: התרומה היא תמיד גם של בת הזוג.

אילן שלגי: בל נשכח כי לא אחת אנשים אלה גם מסכנים את חייהם למעננו.

אילן שלגי: מספר משרתי המילואים הנושאים בנטל הולך ופוחת.

אילן שלגי: הנטל עליהם כבד, משום שאחרים אינם משרתים.

אילן שלגי: חשוב לזכור, כי חלק מאלה שאינם משרתים במילואים לא שירתו בצה"ל כלל.

אילן שלגי: יש מי שעשו את שירות החובה באוהלה של תורה והם גם עושים את שירות המילואים באוהלה של תורה.

משה גפני: תגיד לי, אתה לא יכול בלי זה?

משה גפני: אתה לא יכול?

אילן שלגי: אתה פה, חבר הכנסת גפני, חשבתי שאתה במילואים.

משה גפני: אתה לא מסוגל לדבר - - -

אילן שלגי: תקשיב טוב.

אילן שלגי: כאשר איש המילואים הסטודנט משלם שכר לימוד גבוה באוניברסיטה או במכללה, בחור הישיבה או האברך ב"כולל" אינו משלם שכר לימוד כלל - -

משה גפני: נמאס לשמוע אותך.

אילן שלגי: - - והוא עוד מקבל קצבאות מן המסים שכולנו משלמים, גם מהמסים של חיילי המילואים.

משה גפני: נמאס לשמוע אותך.

אילן שלגי: אני קורא למערכת הביטחון ולוועדת החוץ והביטחון - - -

גלעד ארדן: - - -

אילן שלגי: להיום סיימתי אתכם אבל יבואו עוד כמה אחרי.

גלעד ארדן: מה עם הציבור הערבי?

אילן שלגי: אתה רוצה שהם ישרתו במילואים, חבר הכנסת ארדן?

גלעד ארדן: לא, שלא ישרתו - - -

אילן שלגי: שהציבור הערבי ישרת בשירות אזרחי שיחול על כולם, גם על הציבור הערבי וגם על מי שלא משרת בצה"ל מטעמי דת.

דניאל בנלולו: הערה, בעניין חינוך.

אילן שלגי: תיכף נגיע לחינוך.

אילן שלגי: אני קורא למערכת הביטחון ולוועדת החוץ והביטחון לבחון הסדר שיאפשר לסטודנט בלימודי מקצועות חיוניים למשק - -

משה גפני: אתה מתחמק, הוא רוצה להגיד לך משהו.

אילן שלגי: - - והמחייבים לימוד של למעלה מ-35 שעות בשבוע, כגון רפואה, הנדסה, מדעים מדויקים, לשרת במילואים רק לצורך אימונים ובתקופות החופשה מהלימודים.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת גפני, זו לא הפעם הראשונה.

אילן שלגי: אפשר לקרוא להסדר הזה של הסטודנט - לימודיו עתידנו, או אם תרצו, חבר הכנסת גפני - תורתו עתידנו.

משה גפני: זאת לא הצעת חוק בנושא המילואים - - -

אילן שלגי: שמענו הבוקר בדיון בוועדת החינוך והתרבות של הכנסת - - -

משה גפני: - - - על הצעת חוק אחת.

אילן שלגי: שמענו הבוקר בוועדת החינוך על התחשבות צה"ל באמצעות הוולת"ם.

רן כהן: - - - אז אל תדאג.

משה גפני: הוא חושב שהציבור עוד יאמין לו שהוא מדבר ברצינות.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת כהן, חבר הכנסת גפני, תנו לו לסיים.

אילן שלגי: שמענו בוועדת החינוך והתרבות על ההתחשבות של צה"ל באמצעות הוולת"ם בסטודנטים הנקראים למילואים.

אילן שלגי: התפלאנו ללמוד כי אין כל התייחסות של הוולת"ם לסטודנטים לתארים גבוהים וגם לא לחיילי מילואים המשלימים בחינות בגרות.

אילן שלגי: נפעל לתקן מצב זה.

אילן שלגי: עלינו לדרוש מצה"ל להקל על חיילי המילואים בכל דרך ולהפחית את ימי השירות.

אילן שלגי: אני מקווה כי בין היתר תקבל הממשלה את הצעת ההחלטה שהגישו לה שרי שינוי בעקבות הצעות האלוף עוזי דיין, סגן הרמטכ"ל וראש המועצה לביטחון לאומי לשעבר, ולפיה תוקמנה 10-12 פלוגות קבע קצר, וכי ישולבו במערך המילואים אנשי קבע בתפקידי עורף.

אילן שלגי: קבלת ההצעה תאפשר שלא לקרוא לחיילי מילואים לתעסוקה מבצעית, אלא לאימונים בלבד.

אילן שלגי: ביטחון המדינה ועמידתנו בכל מלחמה, אם תיכפה עלינו, תלויים הרבה בכושרו ובמוכנותו של מערך המילואים.

אילן שלגי: צריך אפוא להגיע לכך ששירות המילואים יהיה לאימונים בלבד, כדי שצה"ל יהיה מוכן ליום פקודה.

אילן שלגי: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: תודה.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת רביץ - אינו נוכח.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת אילן ליבוביץ, בבקשה.

מיכאל נודלמן: אחריו - חברי הכנסת אריה אלדד, חמי דורון, מתן וילנאי ודני יתום.

אילן ליבוביץ: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, חיילי המילואים שביציע, במשך 55 שנות קיומה נאלצת מדינת ישראל להתמודד עם איום בלתי פוסק מצד שכנותיה ונדרשת לשמירה מתמדת על ביטחון תושביה.

אילן ליבוביץ: משימה זו תובעת כוח-אדם רב.

אילן ליבוביץ: הכוונה היתה שמערך המילואים ישמש ככוח לוחם עיקרי לשעת מלחמה, אולם בשנים האחרונות עיקר כוח המילואים מופנה לתעסוקה מבצעית בעוד ימי המילואים המוקצים לצורכי אימונים הלכו והצטמצמו.

אילן ליבוביץ: אני חושב שאין אח ורע למצב הקיים בישראל.

אילן ליבוביץ: לאחר שירות צבאי סדיר של שלוש שנים ויותר, נדרשים אותם אזרחים במשך עוד כ-20 שנים ליתן חודש בשנה למען הגנת המולדת.

אילן ליבוביץ: מדינת ישראל צריכה להצדיע לבחורים אלה ולהודות להם מדי יום על נכונותם לעזוב את לימודיהם, עבודתם ומשפחתם במשך חודש בשנה.

אילן ליבוביץ: עם השנים, מסיבות שונות, הולך ומצטמצם מספר המשרתים במילואים והנטל נופל על כתפי קבוצה קטנה אשר אינה זוכה לתמיכה הציבורית הראויה.

אילן ליבוביץ: אולי יום זה, שבו כנסת ישראל מקדישה את דיוניה למערך המילואים, יהיה הסנונית הראשונה בעניין ההכרה במערך המילואים.

אילן ליבוביץ: כמי שמשרת במילואים למעלה מ-30 ימים מדי שנה במערך השדה, ואמשיך לשרת במילואים גם בתקופת כהונתי בבית זה, אני נתקל בכל פעם מחדש בכל אותן בעיות אשר נשמעו והושמעו במהלך הבוקר בוועדות הכנסת השונות, אם מצד המוסדות האקדמיים המתעקשים שלא לתת הקלות לסטודנטים המשרתים במילואים, אם מצד מעסיקים הנמנעים מלהעסיק עובדים המשרתים במילואים, ובמיוחד קצינים המשרתים במילואים במערך השדה, ואם זו מצוקת בני ובנות הזוג של המשרתים במילואים אשר נדרשים לשאת בעול ניהול הבית לבדם במהלך חודש בשנה.

אילן ליבוביץ: הצבעתי כאן רק על מספר מצומצם של בעיות, ואני מכיר ויודע שהבעיות שבפניהן ניצבים חיילי המילואים הן רבות, רבות ביותר, וקצרה היריעה מלפרטן מעל בימת הכנסת בזמן הקצר שהוקצה.

אילן ליבוביץ: אני חושב שמעבר לכל הדברים שנאמרו וייאמרו כאן היום, יש חשיבות רבה ביותר לטיפול יסודי ומעמיק בכל נושא מערך המילואים על-ידי אימוץ חוק המילואים ואימוץ המסקנות של האלוף במילואים עוזי דיין לשיפור תנאי האזרחים המשרתים במילואים, כפי שאימצו סיעת שינוי ושרינו.

אילן ליבוביץ: כפי שנאמר על-ידי קודמי, הם הגישו זאת כהצעת החלטה לוועדת השרים לענייני מילואים.

אילן ליבוביץ: ההצעה כוללת הקמת יחידות צבא סדיר שיחליפו יחידות מילואים במשימות הביטחון השוטף, מיצוי כוח-האדם במערך החובה ובמערך הקבע, שיפור בתגמול על תקופת השירות במילואים והסדרת האמנה שנחתמה עם מוסדות החינוך ביולי 2001, להסדרת יחסם לסטודנטים המשרתים במילואים, במסגרת חוק.

אילן ליבוביץ: אם תאומץ ותיושם ההצעה על-ידי ועדת השרים, הרי שיש לראות בכך שינוי מרחיק לכת ביחס למערך המילואים.

אילן ליבוביץ: בעניין היום המיוחד לכבוד מערך המילואים המתקיים היום, אני רואה יותר מטעם לפגם בכך שרק שתי הצעות חוק מועלות היום לדיון מוקדם ולהצבעה.

אילן ליבוביץ: אני מצר על כך שמשרד האוצר מנע אפשרות לדון היום בכל הצעות החוק בעלות המשמעות הכספית, אשר מטרתן להקל על חיילי המילואים ולתגמל אותם בצורה זו או אחרת.

אילן ליבוביץ: לחברי השדולה ולחברי הכנסת שהגישו את הצעות החוק השונות היתה כוונה רצינית לחולל שינוי ביחס למילואימניקים, לא רק בדיבור ובטפיחה על השכם אלא גם באופן מעשי, ומה שנותר מכל זה זו הצגה גדולה לתקשורת שהתנהלה פה במהלך השעות האחרונות.

אילן ליבוביץ: אני קורא מפה לחברי השדולה ולשאר החברים בבית להמשיך בניסיונות לשפר את התגמול והיחס לחיילי המילואים בפועל, ולא לשכוח את הנושא מחר בבוקר ולהיזכר בו בפעם הבאה רק כשנפגע, חס וחלילה, חייל מילואים והנושא עולה לסדר-היום הציבורי, או ביום ההצדעה למערך המילואים בשנה הבאה.

אילן ליבוביץ: לסיום, אני מצר על כך שבודדים הם חברי חברי הכנסת מהסיעות החרדיות, שאומנם חיילי המילואים אינם נמצאים במאגר בוחריהם, אך לא העזו אפילו לבוא ולהזדהות עם חיילי המילואים ולהיות נוכחים בדיון הזה.

אילן ליבוביץ: תודה.

מיכאל נודלמן: תודה.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת אריה אלדד, בבקשה.

מיכאל נודלמן: אחריו - חברי הכנסת חמי דורון, דני יתום ורן כהן.

משה גפני: איפה חמשת שרי שינוי?

משה גפני: איפה?

משה גפני: חמישה שרים בממשלה.

איתן כבל: במילואים.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת גפני.

רן כהן: זה לא מכובד ששר הביטחון או סגנו לא יהיו כאן.

מיכאל נודלמן: הם בכנסת, במזנון.

מיכאל נודלמן: אחד צריך להיות פה.

משה גפני: אנשי שינוי מדברים כל הזמן גבוהה גבוהה, ואף שר שלהם לא נמצא כאן.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת גפני, אתה יכול להירגע?

קריאה: יש פה שר בכיר מאוד בממשלה.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת גפני, אני לא רוצה לקרוא אותך לסדר פעם אחת ופעם שנייה; אתה מבין מה אני אומר.

מיכאל נודלמן: אנחנו חברים ואני לא רוצה לעשות זאת.

משה גפני: בסדר, כבוד היושב-ראש, אני מתנצל.

מיכאל נודלמן: בבקשה, חבר הכנסת אלדד.

אריה אלדד: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי חברי הכנסת, אנשי המילואים, מחמאות ומלים גבוהות היו כאן היום למכביר.

אריה אלדד: עכשיו צריך לבדוק מה אפשר לעשות תכל'ס בשטח.

אריה אלדד: מעבר להערכה ולהוקרה, מדינת ישראל זקוקה למערך המילואים שלה ותלויה בו, ולכן גם צריכה להשקיע במערך הזה משאבים, כסף, כדי שהנכס הלאומי הזה לא ייעלם.

אריה אלדד: ניסיונות חקיקה והצעות חקיקה רבות באו להגן על אנשי המילואים, לבצר את מעמדם ולתגמל אותם.

אריה אלדד: אבל, אנחנו עדים לתופעה שהוזכרה כאן היום, וגם אם היא שולית בשכיחותה, היא הרסנית בעוצמתה האנטי-מוסרית.

אריה אלדד: יש מעסיקים, נותני עבודה שמעדיפים להעסיק מי שאינו משרת במילואים, כי העסק, בייחוד אם הוא עסק קטן, עלול להיפגע מהיעדרויות ארוכות ותכופות של אנשי מילואים.

אריה אלדד: תופעות כאלה, גם כשהן מובנות, לא יכולות להיות מקובלות, ואי-אפשר להילחם בהן על-ידי הסתרת היותו של המבקש איש מילואים.

אריה אלדד: המאבק צריך להיות על דעת הקהל, על ההאדרה המוסרית של המשרתים ושל המעסיקים שלהם; ומנגד, גינוי למשתמטים ולאלה שנמנעים מהעסקת אנשי מילואים.

אריה אלדד: צריך למצוא גם את הדרך הציבורית לפרסם ולהוקיר מעסיקים המרבים להעסיק אנשי מילואים, וגם כאן, המשמעות היא אנשי כתיבה ועט ותקשורת שמתגייסים לעניין, וגם כסף לצורכי פרסום והפצת הרעיון.

אריה אלדד: לפני שבועות מספר הגשתי הצעת חוק שעניינה תגמול מעסיקים שאחוז ניכר מעובדיהם משרתים במילואים - תגמול בדרך של מתן נקודות זיכוי או אחוז זיכוי ממס.

אריה אלדד: אשמח אם הצעת החוק הזאת תהיה חלק מהצעת חוק שירות המילואים שתגיש הממשלה.

אריה אלדד: במישור אחר, יש צורך בהאדרה ציבורית של המשרתים במילואים ככלל, ובייחוד אלו המשרתים במילואים בהתנדבות, אם כבודדים, אם ביחידות התנדבות, כמו אלו של אלוף-משנה טרייבר או פרויקט תהילה ועוד.

אריה אלדד: אני בטוח שיש לעסוק הן בפעילות חקיקה לתגמול ולתמרוץ אנשי המילואים ומעסיקיהם, והן ביצירת האווירה הציבורית שבה אנשי המילואים הם לא "פראיירים" אלא השאור שבעיסה, המצטיינים, הדגמים הראויים לחיקוי.

מיכאל נודלמן: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת חמי דורון - אינו נוכח.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת מתן וילנאי, בבקשה.

מיכאל נודלמן: אחריו - חבר הכנסת דני יתום, ואחריו – חבר הכנסת רן כהן.

מתן וילנאי: כבוד היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, היה באמת ראוי שביום כזה, בישיבה כזאת, תהיה נציגות יותר מכובדת סביב שולחן הממשלה, ולא רק השר המקשר גדעון עזרא, עם כל הכבוד שאני רוחש לגדעון.

מתן וילנאי: צבא המילואים הוא תופעה ייחודית במדינת ישראל.

מתן וילנאי: אין בשום מקום בעולם תופעה מהסוג הזה, זה רעיון של האבות המייסדים של מערכת הביטחון שלנו, משנות ה-50, כיצד במהלך מהיר של שעות ספורות, עם שלם הופך להיות צבא.

יוסי שריד: שווייץ, יש לה צבא מילואים.

מתן וילנאי: לא באותו סגנון, לא באותם לוחות זמנים ולא מול אותם איומים, כפי שזה נוצר אז.

מתן וילנאי: ולכן, גם כשאומרים צבא מילואים, בכל ארץ אחרת בעולם, מתכוונים לדבר אחר.

מתן וילנאי: וגם עכשיו, כשאנחנו רואים אנשי מילואים שגויסו, הן באנגליה והן בארצות-הברית, זה משהו מסוג אחר.

מתן וילנאי: אין שום מקום בעולם שבזמן קצר כזה, פורמציות צבאיות שלמות מתייצבות למערכה; בשום מקום.

מתן וילנאי: במלחמת יום הכיפורים, לפני כמעט 30 שנה, הדבר הזה בא לידי שיא המיצוי שלו, כאשר בכל מקום שבו התייצב צבא המילואים, בדרך כלל, הצבא הסדיר כבר היה שחוק ומותש, ויחידות המילואים הכריעו את גורל המלחמה בצבא היבשה, בצורה מוחלטת, גם בחזית רמת-הגולן וגם בחזית סיני.

מתן וילנאי: ושם, אכן, לפני 30 שנה, הגיעה לשיא המיצוי המשמעות של צבא המילואים.

מתן וילנאי: אבל מאז עברו כבר עשרות שנים, שנות דור אם לא יותר מזה, והתפיסה כולה דורשת עדכון מעשי ומיידי, וליום הזה כאן יש ערך רב מאוד, ברמה הדקלרטיבית, ברמת הדיבורים, אני לא מזלזל בזה, זה חשוב, אף שהנוכחות פה היא לא מי יודע מה, וזה הודות לפעולה של חברי הכנסת כבל ווילן שמובילים את השדולה הזאת, ופעם נוספת אני מברך אותם על כך, אבל זה לא מספיק.

מתן וילנאי: יש דברים מעשיים שהכנסת יכולה לנקוט והממשלה חייבת לעשות, ומייד.

מתן וילנאי: הדבר הראשון, צריך לזכור, כפי שנאמר כאן לפני, שצבא המילואים הוא צבא מתנדבים.

מתן וילנאי: מי שלא רוצה לשרת לא חייב לשרת.

מתן וילנאי: אין שום בעיה היום, לכל אחד, במיטב אונו, במיטב כוחותיו, להחליט שהוא לא משרת במילואים.

מתן וילנאי: זה קל בצורה מדהימה.

מתן וילנאי: ולכן, צריך לראות את כל יחידות המילואים כצבא מתנדבים, מכל בחינה שהיא.

מתן וילנאי: הדבר הראשון שנדרש - לחוקק חוק מילואים כולל, ולא לפעול לפי שרידי חוקים כאלה או אחרים שצצים ועולים לפי משבי רוח כאלה ואחרים.

מתן וילנאי: הדבר הזה נדרש.

מתן וילנאי: הדבר השני, צריך לקבוע שהכנסת לא מצביעה אוטומטית - כפי שעד עכשיו היא עשתה את זה – בוועדת החוץ והביטחון על הארכות שירות מילואים מעבר לחוק שירות ביטחון.

מתן וילנאי: צריך לקבוע שאין עוד דבר כזה.

מתן וילנאי: יש חוק שירות ביטחון מאוד נדיב, שמאפשר לקרוא לאנשים למשך חודש ימים, צריך להחליט שאין עוד הארכות אוטומטיות, כפי שהיו הדברים בעבר, וזה בידינו, חברי הכנסת, כי אנחנו מצביעים בוועדה המתאימה על הדבר הזה.

מתן וילנאי: והדבר השלישי, הצבא חייב לבדוק את כל מערכת כוח-האדם שלו לעשורים הקרובים, במציאות של ישראל 2003.

מתן וילנאי: זה שונה לחלוטין, ראינו חלק מהצגת התכלית של זה - כאילו לא קשור, קשור ועוד איך; הסתתרה בהפעלת הכוח הצבאי של הקואליציה מול צבא עירק, מי שמבין את המקצוע, תפיסת עולם חדשה, שונה לחלוטין, שצה"ל נמצא על הסף שלה, וצריך לעשות את זה, זה משפיע גם על אנשי המילואים שלנו.

מתן וילנאי: והדבר האחרון - לדרוש, בתוך הצבא, שירות מילואים.

מתן וילנאי: שיעורים ניכרים מהצבא, לפחות 80% מצבא הקבע, צריכים להיקרא למילואים; לעזוב את מקומם במשרד, בסדנה, בשולחן התכנון, לחודש ימים ולצאת ולשרת במילואים.

מתן וילנאי: ראשית, זה יעזור לאנשי המילואים.

מתן וילנאי: שנית, זה ישנה את כל תפיסת העולם לגבי המשמעות של קריאה למילואים, והקלות של הקריאה למילואים תיראה אז שונה לחלוטין.

מתן וילנאי: רק בצעדים כאלה נוכל למלא בתוכן את היום החשוב הזה.

מתן וילנאי: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת דני יתום, ואחריו – חבר הכנסת רן כהן.

דני יתום: אדוני היושב-ראש, אדוני השר המקשר, חברי חברי הכנסת, קצין מילואים ראשי וסגל מטהו ופקודיו, אנשי מילואים, קהל נכבד, אני מצטרף לאלה שמעריכים, מוקירים ומצדיעים לאנשי המילואים.

דני יתום: לצערי, זוהי קבוצה שהולכת וקטנה.

דני יתום: נטל השירות הביטחוני ממשיך להיות מאוד כבד, אך הוא נופל על פחות ופחות כתפיים.

דני יתום: ובתוך כך, הוא נופל על פחות ופחות משרתים במילואים, ובעיקר אלה שנמנים עם קבוצת הליבה ומשרתים ביחידות הקרביות, אלה היחידות שבשגרה, כמו גם במלחמה, נושאות בעיקר הנטל, בעיקר הפעילות ובעיקר הסיכון.

דני יתום: השירות בצה"ל, כמו השירות במילואים, הוא ערך וחובה.

דני יתום: עדיין לא הגענו אל המנוחה ואל הנחלה, ואנחנו עדיין לא יושבים איש תחת גפנו ותחת תאנתו.

דני יתום: אבל לא די בכך שאנחנו נושאים עמנו את הערך שהוא גם חובה, אותו ערך שעליו התחנכנו, ודורות רבים לפנינו ואחרינו, מאז קום המדינה.

דני יתום: בעבר ידענו לומר, שכל הארץ חזית וכל העם צבא, אדוני היושב-ראש.

דני יתום: לצערי, כבר לא כל העם צבא, אבל כל הארץ חזית.

דני יתום: משהו השתנה בעם, משהו השתנה בחבילת הערכים שעליהם אנחנו גדלים ושאותם אנחנו סופגים.

דני יתום: אנחנו שומעים, כמעט בכל מקום ובכל אתר, שמי שמתנדבים למילואים הם "פראיירים", והמלה הזאת, לצערי, נשמעה כבר כמה פעמים היום, בבית הזה וגם כאן במליאה.

דני יתום: אסור שכך יישאר, אסור שזה מה שיהיה.

דני יתום: השחיקה היא שחיקה במעמד, במוטיבציה – השגרה נפגעת, המשפחה נפגעת, הפרנסה נפגעת לעתים.

דני יתום: אז מה עושים?

דני יתום: אנחנו יודעים לתאר את המצב, אנחנו איננו יודעים לתאר כיצד נתקן את המצב.

דני יתום: צריך לחלק את התשובות שלנו לשתי קטגוריות, אדוני היושב-ראש.

דני יתום: קטגוריה אחת היא החינוך.

דני יתום: אנחנו צריכים לחנך ולהעמיק ולחנך, כבר מן הגילים הצעירים, לאהבת הארץ ולערכים שעליהם אנחנו, בני הדור שלנו, שיש לנו כבר נכדים, התחנכנו.

דני יתום: הדבר צריך לבוא לידי ביטוי בהתבטאות אנשי ציבור מכל קצות הקשת – בין בקואליציה ובין באופוזיציה, בין חילונים ובין דתיים – התבטאות שמפרגנת לאנשי המילואים ושמעלה על נס את ההקרבה ואת הפעילות.

דני יתום: הקטגוריה האחרת היא הקטגוריה הגשמית.

דני יתום: היום בדיון שמעתי שאלה שבעיני היא שאלת תם: כיצד יכול להיות שאנשי המילואים זקוקים גם לתמריצים חומריים, שהרי מה שמניע אותם זה ערך ההתנדבות וקדושת הארץ?

דני יתום: כן, אני רוצה לומר לאלה שכנראה לא קשורים למציאות, מאחר שהמעמד נשחק ומאחר שהמשרת במילואים נחשב ל"פראייר", צריך לעזור לתקן את המצב.

דני יתום: זה נכון שאנחנו יוצאים למילואים מכיוון שזאת חובה.

דני יתום: אנחנו יוצאים למילואים מכיוון שאנחנו רוצים להתחנך על ערך ההתנדבות.

דני יתום: אבל יקל על המשרתים במילואים לבצע את החובה המאוד-מאוד קשה הזאת, אם המדינה תתגייס, אם החברה תתגייס, אם תתגייסנה הכנסת והממשלה על מנת לסייע, על מנת לתת הקלות, פיצויים, מניעת פיטורים, הטבות וכיוצא באלה דברים.

דני יתום: לשחיקה יש הרבה אבות.

דני יתום: אחת הסיבות לשחיקה במוטיבציה היא סימן השאלה שמרחף מפעם לפעם על הסיבות לקריאה למילואים.

דני יתום: אנשי המילואים, שהם בשר מבשרה של מדינת ישראל, טוענים:

דני יתום: האם נקראנו למילואים כדי לאבטח מאחז בלתי חוקי, או לפי דברי ראש הממשלה "מאחז בלתי מורשה"?

דני יתום: אנחנו חייבים להבטיח שאנחנו שולחים את אנשי המילואים רק למשימות חיוניות, ראויות וחוקיות.

דני יתום: אני מבקש לסיים ולהצדיע לכם, ולומר לכם מתוך הלב פנימה: כל הכבוד.

דני יתום: אני מקווה מאוד ששתי המלים האלה לא תישארנה מלים מתות.

דני יתום: תודה.

מיכאל נודלמן: תודה.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת רן כהן.

מיכאל נודלמן: אחריו – שר המשפטים.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, רבותי השרים, חברי הכנסת וחברותיה, זה מתמיה ואני שב וכועס על כך, שבדיון שנושאו אנשי המילואים, שכולם כאן רוצים לפרגן להם ולעטוף אותם באהבה, לא נמצאים לא שר הביטחון ולא סגנו.

רן כהן: אני מעריך מאוד את העובדה שהשר גדעון עזרא נמצא כאן, והשר טומי לפיד בא כדי לדבר.

רן כהן: אבל, עם כל הכבוד – ככה מצדיעים למילואים?

רן כהן: ככה מכבדים?

רן כהן: נדמה לי שזה לא ראוי.

רן כהן: אנחנו נמצאים ביום קשה מאוד, היום שבו הובא לקבורה החייל אולג שייחט, זכרו לברכה, שנרצח באופן מחריד ומתועב בידי מרצחים, שאני מקווה מאוד שייתפסו וייענשו בכל חומרת הדין וכמה שיותר מהר.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לומר דבר שהוא אולי לא כל כך באווירה הזאת.

רן כהן: אני טוען שאוי לנו שהגענו בכלל ליום הזה.

רן כהן: אני מרשה לעצמי, כמי ששירת עשרות שנים במילואים, הרבה מאוד חודשים, לומר שזאת עוגמת נפש וזאת תעודת עניות שהגענו לצורך לציין את מערך המילואים ביום מיוחד בכנסת.

רן כהן: משום שהוא מצביע על כך שבעצם הדבר המובן מאליו, הדבר שהיה טבעה של הארץ הזאת, שאנשים יוצאים להגן עליה, להילחם עליה, לשרת אותה – הטבע הזה התפרק וההסכמה הזאת איננה.

רן כהן: ההסכמה הזאת איננה מסיבה מאוד פשוטה, משום שהחברה הישראלית פירקה את ההסכמה הזאת.

רן כהן: זה לא קרה משום שלא פרגנו למילואימניקים, זה קרה משום שנבנתה כאן מערכת אנטי-סולידרית בכל מובן שהוא.

רן כהן: מה קרה כאן?

רן כהן: בנינו חברת פערים, חברה שבה בצע כסף ואלוהי העושר והקניין הפרטי הם אלה שמובילים, וגם הממשלה הזאת – ומייד נשמע את שריה, ושמענו כאן את שריה – גם הממשלה הזאת יוצרת חברת פערים.

רן כהן: חברת פערים יוצרת סולידריות?

רן כהן: מגייסת?

רן כהן: מתגייסת?

רן כהן: הממשלות במדינה הזאת הן שפטרו נתחים גדולים מאוד, ולא רק את החרדים.

רן כהן: בואו נאמר את האמת:

רן כהן: קבוצות אוכלוסייה גדולות מאוד לא היו צריכות להתגייס לשום דבר במערכות האלה וגם קופחו וגם לא הרגישו שייכות.

רן כהן: ולכן הסולידריות הזאת נסדקה.

רן כהן: הדבר השלישי, ואני יודע שזה לא פופולרי אבל צריך לומר את זה, הוא שנעשה שימוש לרעה בשם הביטחון.

רן כהן: משום שאם אנשים במילואים ובסדיר נשלחים למשימות שאין בהן שום הכרח, אלא הן פנטזיות אידיאולוגיות של ארץ-ישראל השלמה בכל מיני מקומות ומחוזות שבהם יש קרוון אחד, מתנחל אחד - לשם מה צריך את זה?

רן כהן: זאת לא פגיעה בסולידריות שיכולה להביא אנשים לצאת למילואים ולשרת מתוך רצון, מתוך התגייסות, מתוך שלמות?

רן כהן: זה לא קרה.

רן כהן: אני מוכן לפרגן כאן את כל הפרגונים שבעולם; השאלה היא אם החברה הישראלית במו מעשיה, במו האידיאולוגיה שלה, לא קורעת את ערכיה כך שמתוך חוסר הזדהות אנשים מוצאים את עצמם מחוץ למעגל הזה.

רן כהן: ואני לא חשוד כמי שהוא או חבריו לא נמצאים בתוך המעגל הזה.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, אולי עוד משפט אחד:

רן כהן: מאחר ששמעתי גם באודיטוריום את הרמטכ"ל ואת שר הביטחון וכל הדוברים - אנחנו גם נמצאים במסלול שבו שירות המילואים הופך להיות נטל יותר ויותר כבד על פחות ופחות משרתים.

רן כהן: גם בגלל המקצועיות, גם משום שנעשה מאמץ לגייס רק את הקרביים ביותר ולפטור את האחרים, גם בגלל הרצון לחסוך ימי מילואים מאנשים לא חיוניים.

רן כהן: התהליך הזה מביא למצב של קיצוניות מאוד קשה, הצבא מעצמו נגרר אל מצב שבו חוסר השוויוניות הופך להיות מאוד קוטבי.

רן כהן: אני אומר, ואני אומר את זה גם לחבר הכנסת אבו וילן ולשר גדעון עזרא, למרות התהליך הזה חייבים לעשות מאמץ מכוון כדי למצות ככל האפשר את שאר אנשי המילואים, כדי להקטין את האי-שוויון בנטל הזה.

רן כהן: אחרת, לא יעזור שום דבר, זה לא יישאר צבא העם.

רן כהן: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: אדוני שר המשפטים, בבקשה.

המשפטים יוסף לפיד: אדוני היושב-ראש, יש דברים שבהם אני חולק על רן כהן ממרצ, ויש עניינים ביטחוניים, שלגביהם אנחנו בדרך כלל מדברים שפה אחת.

המשפטים יוסף לפיד: אני חושב שיש עכשיו אתנחתא מסוימת במצב הביטחוני, ודווקא זה הזמן הנכון לדבר על הנושא של המילואים, לא בסערת רוחות, לא בלחץ המאורעות, אלא מתוך הסתכלות לטווח ארוך באחד הנושאים המרכזיים לא רק של ביטחון ישראל, אלא גם של החברה הישראלית.

המשפטים יוסף לפיד: כי מילואים, יותר מכל שירות ותפקיד אחר, הם ביטוי של האחדות ושל הערבות ההדדית בחברה הישראלית.

המשפטים יוסף לפיד: כל פגיעה בשירות המילואים היא פגיעה באושיות הקיום הישראלי.

המשפטים יוסף לפיד: ואכן, כבר היו תופעות שרמזו על כך שהמערכת הישנה לא מחזיקה מעמד, בעיקר בגלל אי-צדק חברתי.

המשפטים יוסף לפיד: האי-צדק החברתי מתחיל בכך ששכבה שלמה של יהודים צעירים, בריאים בגופם ובנפשם, מסרבים לשרת בצה"ל, ואלה החרדים, שלכאורה דואגים לארץ-ישראל, לכאורה אוהבים את הארץ המובטחת, לכאורה מצייתים לצווי אלוהי ישראל, אבל, הדבר הזה שאלוהי ישראל רוצה שהם יגנו על ארץ-ישראל, את החלק הזה של הצו האלוהי הם לא מקבלים, כי הרבה יותר נוח להתפלל למען החיילים מאשר לשרת בצה"ל.

המשפטים יוסף לפיד: אחת הסיבות של ההתפתחות המאוד-מדאיגה, של אי-רצון להתגייס לשירות המילואים, היא העובדה, שמול בקו"ם שבו יש גיוס של טירונים, בונים ישיבה בשביל אלה שלעולם לא ייכנסו לשערי בקו"ם.

המשפטים יוסף לפיד: אז אנחנו נעשה הכול כדי לתקן את העוול הזה וכדי להביא לכך שגם בחורים יהודים בריאים, שהם חרדים, ישרתו בצה"ל.

המשפטים יוסף לפיד: הנושא השני הוא, שיש שחיקה עצומה של חלק קטן ממשרתי המילואים, שהם האנשים המתאימים ביותר למילואים מבצעיים, לצאת לשטחים, וקוראים להם שוב ושוב לעוד ועוד ימי מילואים, פוגעים בפרנסתם, בחיי המשפחה שלהם, והם מרגישים שהם מנוצלים לרעה על-ידי החברה כולה.

המשפטים יוסף לפיד: ישבה המועצה לביטחון לאומי ובמשך הרבה מאוד ישיבות, בצורה מאוד שיטתית ומלומדת, כתבה תוכנית לפתרון בעיית המילואים.

המשפטים יוסף לפיד: התוכנית הזאת מעולם לא הובאה ליישום.

המשפטים יוסף לפיד: האיש שישב בראש המועצה לביטחון לאומי, האלוף עוזי דיין, פרש מצה"ל.

המשפטים יוסף לפיד: הוא היה חתום על העבודה הזאת.

המשפטים יוסף לפיד: אנחנו פנינו אליו, אני פניתי אליו בשם שינוי, וביקשתי שעל בסיס העבודה הזאת הוא יעבד תוכנית לשירות מילואים, שפותרת את מירב הבעיות שמתעוררות לגבי השירות הזה.

המשפטים יוסף לפיד: ואכן, הוא הגיש לנו תוכנית, וסיעת שינוי ישבה ודנה במלוא כובד הראש והרצינות בתוכנית הזאת, ואימצה אותה פה-אחד.

המשפטים יוסף לפיד: אני העברתי את התוכנית לשר הביטחון, במסגרת ועדת המשנה לנושא המילואים, ושם היא עלתה על סדר-היום.

המשפטים יוסף לפיד: שם דנו בתוכנית הזאת והודיע שר הביטחון, שהוא הורה למטכ"ל להזמין את האלוף במילואים עוזי דיין ולקבל ממנו דוח מפורט על ההצעות שלו, אף שבעצם המטכ"ל מכיר את ההצעות האלה.

המשפטים יוסף לפיד: עצם העובדה שזה מתגלגל בכיוון זה מרמז על כך, שייתכן שהתוכנית הזאת תהיה ישימה על-ידי הגורמים האחראים בצה"ל.

המשפטים יוסף לפיד: עיקרה של התוכנית הוא, שצריך להקים פלוגות של מג"ב ושירות קבע קצר, כאשר כל פלוגה כזאת יכולה להחליף עשר פלוגות של מילואים.

המשפטים יוסף לפיד: על-ידי כך בעצם תריסר פלוגות של מג"ב בשירות קבע קצר יכולות לפתור את כל בעיית המילואים המבצעיים.

המשפטים יוסף לפיד: ואז נשאר לשרת במילואים כמו שאפשר וצריך ותמיד שירתו, רק לצורך גיוסם לאימונים למקרה של מלחמה.

המשפטים יוסף לפיד: עשו את החשבון, רבותי, זה לא עולה לצה"ל יותר כסף משירות המילואים.

המשפטים יוסף לפיד: החשבון הוא מדויק, עד הפרוטה האחרונה.

המשפטים יוסף לפיד: דהיינו, אנחנו יכולים לגייס לשירות קבע קצר - הצעירים שהם היום אולי מובטלים ומחפשים פרנסה - לשירות ביטחוני במסגרת המילואים, ולפטור משירות מבצעי במילואים חיילי מילואים שלא מחפשים פרנסה ולא מחפשים מילואים, אלא עובדים לפרנסתם ושירות המילואים פוגע בהם.

המשפטים יוסף לפיד: אני מאוד מקווה שתרומתנו זו לנושא של שירות המילואים אכן תקרום עור וגידים והיא תהיה המטריצה שעל-פיה המילואים ישרתו בהמשך, שאני מקווה שיהיה יותר שקט ויהיה זקוק לפחות ימי מילואים.

המשפטים יוסף לפיד: זו תהיה תרומתנו המאוד-חשובה לנושא הזה, ובינתיים אני לא יכול אלא לשלוח מפה ברכה לכל אלה ששירתו, משרתים וישרתו במילואים.

המשפטים יוסף לפיד: תודה רבה.

איתן כבל: נראה אתכם מעבירים את ההצעה של עוזי מול שר הביטחון.

מיכאל נודלמן: תודה ליוסף לפיד.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת אופיר פינס-פז - אינו נוכח.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת דניאל בנלולו - אינו נוכח.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת עזמי בשארה - אינו נוכח.

מיכאל נודלמן: חברת הכנסת אתי לבני - אינה נוכחת.

מיכאל נודלמן: חברת הכנסת אורית נוקד, בבקשה.

מיכאל נודלמן: אחריה – חבר הכנסת יצחק הרצוג.

אורית נוקד: אדוני היושב-ראש, שר הביטחון, השר גדעון עזרא, חברי חברי הכנסת, אורחים נכבדים, ראשית אני רוצה לברך על היוזמה לקיום היום לכבוד מערך המילואים, ולאחל לכולנו שבעתיד הקרוב לא יהיה צורך לעשות יותר מילואים.

אורית נוקד: כשהוקמה מדינת ישראל היתה התפיסה שמערך המילואים אמור לשמש כוח לחימה עיקרי בשעת מלחמה.

אורית נוקד: אולם במהלך השנים השתנתה תפיסה זו, וכיום הרוב המוחלט של ההוצאה על שירות מילואים הוא בגין תעסוקה מבצעית.

אורית נוקד: בשנים האחרונות מתחילה לחלחל ההכרה בצורך בבחינה מחודשת של תפקיד מערך המילואים בישראל.

אורית נוקד: האלוף במילואים עוזי דיין הציע לבצע רפורמה במערך המילואים של צה"ל, באופן שיחזיר את חיילי המילואים לתפקידם המקורי - כוח לשעת מלחמה.

אורית נוקד: על-פי הצעה זו, יוקמו בין עשר ל-12 פלוגות מג"ב חדשות שיחליפו את חיילי המילואים בביצוע משימות אבטחה שוטפת, לרבות לחימה בטרור ומשימות שיטור.

אורית נוקד: על-פי הנתונים שהוצגו, כל פלוגה סדירה חדשה כזאת תוכל לשחרר בכל שנה עשר פלוגות מילואים משירות.

אורית נוקד: כחברה בוועדת הכספים, איני יכולה להתעלם מהמשמעות התקציבית של מהלך כזה, במיוחד בימים אלה, כשחרב הקיצוץ חותכת בבשר החי.

אורית נוקד: שימוש בפלוגות סדירות מוזיל משמעותית את העלות, וזאת מאחר שהעלות הישירה של לוחם מג"ב זולה ב-5% ליום מעלותו של חייל מילואים.

אורית נוקד: התועלות הנוספות הן רבות.

אורית נוקד: באימוץ ההצעה תיחסך הפגיעה הקשה במשק הנגרמת כתוצאה מהוצאתו של כוח-אדם מיומן לתקופות ארוכות ממעגל העבודה.

אורית נוקד: בכך נוכל גם למנוע את הסיפורים הקשים על עובדים המפוטרים כתוצאה משירות מילואים ממושך.

אורית נוקד: בנוסף, פלוגות סדירות, ייתכן שיבצעו את התעסוקה בצורה יעילה יותר ומקצועית יותר.

אורית נוקד: לא יהיה צורך להקדיש ימי מילואים יקרים על מנת לאמן את החיילים לפני התעסוקה.

אורית נוקד: כמו כן, הקטנת מספר ימי המילואים תגדיל את נכונות האזרחים לשרת במילואים.

אורית נוקד: שימוש במערך המילואים ככוח מרכזי בעתות מלחמה יאפשר לתת הכשרה טובה יותר וארוכה יותר, ובכך להגדיל את המוכנות לזמנים קשים.

אורית נוקד: לסיכום, אנו רואים שהתועלת היא רבה ובאה לידי ביטוי גם בתחום הביטחוני, גם בתחום הכלכלי וגם בתחום החברתי.

אורית נוקד: בהיבט הכלכלי – יש בצעד זה הכרה בעלות העודפת של גיוס איש מילואים לעומת חייל סדיר ובפגיעה הכוללת במשק כתוצאה מההיעדרות התכופה של כוח עבודה מיומן.

אורית נוקד: בתחום הביטחוני - יש תרומה לחיזוק הביטחון השוטף על-ידי כך שהחיילים שיבצעו את המשימות יהיו מנוסים יותר.

אורית נוקד: בהיבט החברתי - אימוץ המסקנות יביא לכך שחיילי המילואים, שהם הכוח המניע של החברה הישראלית, לא יהיו מקופחים בגלל תרומתם למדינה, והקטנת מספר ימי המילואים תביא לידי חלוקה צודקת יותר של הנטל.

אורית נוקד: לכן אני קוראת היום לצה"ל ולוועדת השרים לענייני מילואים לסמוך ידיהם על ההמלצות של האלוף במילואים עוזי דיין, ולנו, חברי הכנסת, אני מציעה לעשות הכול על מנת לחוקק חוק מיוחד שיעסוק בנושא המילואים ויכיל בתוכו את הוראות חוק הקיימות היום וכן הצעות לתיקון החוק שנמצאות כאן, לרבות ההצעות שעומדות בפני ועדת השרים לענייני מילואים.

אורית נוקד: תודה.

מיכאל נודלמן: תודה.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת יצחק הרצוג.

מיכאל נודלמן: אחריו – חבר הכנסת דניאל בנלולו, ואחריו – חבר הכנסת חמי דורון.

יצחק הרצוג: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, קודם כול אני מברך את יוזמיו של היום החשוב הזה, מכיוון שהיום הזה מהווה אות – גם אם הוא צנוע – של סולידריות אמיתית והכרת תודה לכל הנושאים בנטל, המשרתים והשומרים על ביטחוננו באשר הם.

יצחק הרצוג: בכלל, המילואים הם חלק מההווי והתרבות הישראלית.

יצחק הרצוג: הם מוכרים, החל במערכונים וכלה בבדיחות, וכמובן בסרטים, בנושאים רציניים, בספרות.

יצחק הרצוג: הם טבועים עמוק מאוד בלבה של החברה הישראלית, והם מעוררים הרבה מאוד גאווה, הרבה מאוד פולקלור, וכמובן מבטאים תחושה עמוקה מאוד של סולידריות עם החיילים האלמונים; כי כולנו חיילים אלמונים כשאנחנו במילואים, אבל איזו תחושה של גאווה - כשיש לנו המוטיב הלאומי הטהור הזה - שלא לדבר גם על הגאווה ברמה המקצועית של המילואימניקים מכל תפקיד ומכל מקום שעוזבים את מקום העבודה או את המשפחה, נכנסים למעטפת של הצבא ועושים את עבודתם נאמנה, במקצועיות ובהשקעה גדולה.

יצחק הרצוג: אבל עם זאת, כולנו מדברים גם על השחיקה הרבה מאוד אצל המילואימניקים, תחושת התסכול העמוקה, התחושה שהם בעצם "פראיירים", כשהם רואים ושומעים את התקשורת ואת העיתונים משחקים בהם ומהתלים בהם, בעוד הם מסכנים את חייהם בחזית.

יצחק הרצוג: התחושה כלפי הנבחרים - האם האוחזים בהגה הם מספיק אחראיים ושוקלים נכונה את כל הנסיבות ואת כל העובדות?

יצחק הרצוג: זאת תחושה שחייבים גם להקרין כלפיה הסבר ומתן מענה גם מצדנו כנבחרי העם, שאנחנו לוקחים ברצינות את מה שחושב החייל במילואים, שאכפת לנו ממנו, שאנחנו שוקלים את ערך קדושת חייו, כמו קדושת חייו של כל חייל שאנחנו שולחים למשימות ראויות רק לאחר שיקול דעת מעמיק, ושהפיקוד והדרג המדיני שוקלים היטב היטב לפני נקיטת כל צעד.

יצחק הרצוג: לסיום דברי, אני רוצה להתייחס לנקודה נוספת שעלתה הרבה מאוד בשנים האחרונות - שירות החרדים בצבא.

יצחק הרצוג: אני הייתי בין אלה שתמכו מאוד בחוק טל, מכיוון שהאמנתי שחוק טל הוא מודל חברתי נכון; הוא אולי לא הראוי, אבל הוא המצוי, והוא בעצם מגשר בין הציבור החרדי לכלל הציבור, על-ידי כך שכדי שאדם יצא לעבודה וישתלב במעגל העבודה, הוא ייתן את תרומתו לחברה על דרך שטר ושוברו בצדו.

יצחק הרצוג: אתה רוצה לשרת, כי אתה רוצה לעבוד; אתה תצא לשירות מסוגים שונים, החל בשירות אזרחי וכלה בשירות של המשמר האזרחי, כבאות וגם צבא.

יצחק הרצוג: לצערי, הממשלה הזאת, שרוממות המילואימניקים בראשה ובפיה, חוקקה בבזק, באמצעות חוק ההסדרים, חוק פסול לחלוטין, שמאפשר לכל בן ישיבה לצאת לעבודה ללא הגבלה, תוך עיקור מוחלט של חוק טל, ובלי להתחשב בכלל בתחושת הסולידריות ובכל מה שנאמר לנו על עקרון השוויון, בכל מה שהובטח לנו בזכות הפגנות של ארונות שהתקיימו פה מחוץ לכנסת על-ידי מפלגות שיזמו את המאבק נגד חוק טל.

יצחק הרצוג: בצביעות ראויה לציון, פה-אחד, העבירה הממשלה – בלי שניתנה לנו בכלל האפשרות כאופוזיציה להפוך את הגלגל, והצבענו נגד, כמובן.

יצחק הרצוג: היא פתחה את השער בלי לחשוב בכלל על תחושת השוויון והקיפוח של המילואימניקים.

יצחק הרצוג: על כך אני מתרעם מאוד היום, ואני אומר לממשלה: טלי קורה מבין עינייך.

יצחק הרצוג: תודה.

מיכאל נודלמן: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת דניאל בנלולו, בבקשה.

מיכאל נודלמן: אחריו – חבר הכנסת חמי דורון, ואחריו – חברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך.

דניאל בנלולו: אדוני יושב-ראש הכנסת, חברי חברי הכנסת, מכובדי אנשי הביטחון, משרתי מילואים יקרים, אני שמח ומודה על הזכות שניתנה לי להודות מעל במה זאת בשמי ובשם חברי למשרתי המילואים ולאנשי כוחות הביטחון.

דניאל בנלולו: הציבור בישראל מתפאר בכם ומודה לכם.

דניאל בנלולו: תודה.

דניאל בנלולו: תודה על מסירותכם הרבה.

דניאל בנלולו: תודה, בזכותכם יש לנו על מי לסמוך.

דניאל בנלולו: אין ספור לכמות התודות ולעוצמת ההוקרה של כולנו.

דניאל בנלולו: אני מברך את חברי, חבר הכנסת אבשלום וילן וחבר הכנסת איתן כבל, על היוזמה הברוכה של קיום יום זה.

דניאל בנלולו: אני רואה חשיבות עליונה לדאגה לחיילי המילואים.

דניאל בנלולו: זה המעט שביכולתנו לעשות, לעומת תרומת

דניאל בנלולו: כם הרבה והמרכזית בחיי המדינה.

דניאל בנלולו: היתה לי הזכות להיות שותף לכמה הצעות חוק למען חיילי המילואים, שמועלות כעת.

דניאל בנלולו: בין הצעות החוק: איסור על פיטורי אנשי מילואים; איסור על אפליה בקבלה לעבודה בשל שירות מילואים, וזאת כדי למנוע מקרים שמעסיקים יפטרו עובדים בשל שירות מילואים; תגמול משרת מילואים ב-90 הימים שקדמו למילואים, כדי לאפשר לחייל מילואים לקבל תגמול בגובה הכנסתו החודשית מעבודה, גם אם לא עבד בעבודה זו שלושה חודשים מלאים; הפחתה בשעות העבודה של בן הזוג של משרת המילואים.

דניאל בנלולו: אני קורא לכולם להתגייס ולתמוך בהצעות החוק.

דניאל בנלולו: אך עדיין לא תמה המלאכה ורבה העבודה, לא רק שלנו המחוקקים אלא של כולנו ביחד כחברה ושל כל אחד לחוד.

דניאל בנלולו: חברי חברי הכנסת, כולנו צריכים לאמץ בחום את חיילי המילואים ולהקל על הנושאים בעול; לא בדיבורים, אלא רק במעשים.

דניאל בנלולו: החברה בישראל מחויבת וחייבת לדאוג לאנשי המילואים בכל המישורים ובכל המקומות.

דניאל בנלולו: מקום העבודה של המשרת במילואים מחויב לעודד את המשרת ולהבין שהשירות אינו נטל על מקום העבודה אלא זכות.

דניאל בנלולו: לכן יש להחמיר בעונשי מעסיקים המפטרים עובדים עקב שירות מילואים.

דניאל בנלולו: יש להעניק בונוסים בשכר למשרתים במילואים.

דניאל בנלולו: האוניברסיטאות והמכללות צריכות להקל על הסטודנט החייל ולעשות הכול על מנת להירתם למאמץ.

דניאל בנלולו: יש להעניק להם בונוסים בציונים ויש להקל עליהם בבחינות, וכן לבנות בעבורם מערך של השלמת שיעורים.

דניאל בנלולו: חברי חברי הכנסת, אדוני היושב-ראש, זו חובתנו הבסיסית לפעול למען הקלות אלו.

דניאל בנלולו: כולנו צריכים להתלכד ולפעול למען ההקלות ושיפור התנאים של חיילי המילואים.

דניאל בנלולו: חברי וידידי, גם אם הדרך עוד ארוכה וגם אם הדרך רבה, נצעד בה יחדיו, נשלב ידיים ונירתם למאמץ המשותף.

דניאל בנלולו: רק כך נצליח במשימה והדרך תהיה קלה.

דניאל בנלולו: ברצוני שוב להודות לכם, משרתי מילואים יקרים.

דניאל בנלולו: אני מחבק כל אחד ואחד מכם ומודה לכל אחד ואחת באופן אישי.

דניאל בנלולו: אנחנו מודים לכם, אנחנו סומכים עליכם, אנחנו גאים בכם.

דניאל בנלולו: תודה.

מיכאל נודלמן: תודה.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת חמי דורון, ואחריו – חברת הכנסת מל פולישוק-בלוך.

חמי דורון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אנחנו מקיימים היום יום מילואים, והדבר כמעט בלתי נתפס מבחינתי, וגם קצת עצוב.

חמי דורון: זה עצוב שכנסת ישראל צריכה לעשות יום מיוחד לנושא המילואים.

חמי דורון: זה עצוב כיוון שהמילואים, לפחות כך אני חונכתי, הם אחד הערכים הבסיסיים שעליהם מושתתת החברה הישראלית במדינת ישראל, ופגיעה באנשי המילואים היא למעשה פגיעה באחת הרגליים שעליהן נשענת מדינת ישראל.

חמי דורון: מבחינתי, צה"ל הוא צבא העם.

חמי דורון: אדוני היושב-ראש, אני לא מכיר ברצון להפוך את צה"ל לצבא מקצועי, כיוון שברגע שהוא צבא העם ויש המחויבות של כולנו לעשות מילואים, המחויבות של כולם להתגייס לצבא, זה מה שיוצר את הלכידות החברתית ואת כושר העמידה של צה"ל ושלנו כחברה, גם בתקופה של אינתיפאדה וגם בתקופה של טרור.

חמי דורון: היה מי שחשב שהחברה הישראלית עשויה קורי עכביש, והאמת טפחה לו על פניו, ולא מעט בזכות אותם אנשי מילואים שבאו, עשו את העבודה ברצון, בשקט, בלי להשתמט ובלי להתחבא.

חמי דורון: מה שעצוב הוא, שאנחנו ככנסת ישראל צריכים היום ליזום יום מילואים, או יום הזדהות עם אנשי המילואים.

חמי דורון: זה הדבר העצוב.

חמי דורון: דבר שהוא כל כך טריוויאלי, דבר שהוא כל כך פשוט וחייב להיות חלק בלתי נפרד מההוויה הישראלית, מהדברים שאנחנו מחנכים עליהם, היום אנחנו צריכים לחשוב כאילו יש דבר פלאי, שיש אנשי מילואים ואנחנו צריכים לתת להם גב.

חמי דורון: מבחינת החברה הישראלית, אני רואה את זה אולי כחלק מאסון.

חמי דורון: אם נצטרך לעמוד כאן אולי בשנה הבאה ובעוד שנתיים, ולהפוך את יום המילואים הזה ליום קבוע, כמו יום התרומה ללב"י - מצבנו חמור; מצבנו כחברה חמור.

חמי דורון: חובה עלינו, כחברי הכנסת בישראל, לדאוג לתגמל אותם אנשי מילואים שהם מעטים היום, אחוזים בודדים בלבד, לצערי הרב, מכלל החברה הישראלית.

חמי דורון: חובה עלינו למצוא את הדרך ואת הפתרונות החוקיים,

חמי דורון: במסגרת חקיקה, כדי לפתור את בעיות התגמול.

מיכאל נודלמן: עליך לסיים.

חמי דורון: אתה מקצר לי מהר.

חמי דורון: אתה אומר שהזמן עובר מהר כשנהנים?

מיכאל נודלמן: כן.

מיכאל נודלמן: אני נותן לך דקה.

חמי דורון: לא ארחיב ולא אחזור על מה שאמרו חברי בסיעת שינוי ועל מה שאמר יושב-ראש הסיעה שלנו, שר המשפטים.

חמי דורון: אני רק רוצה לומר היום לסטודנטים במדינת ישראל, שלהם יש בעיה בנושא המילואים, כי הם הולכים למילואים ויש להם בעיה עם המכללות והאוניברסיטאות, שהכנתי הצעת חוק שתונח על שולחן הכנסת בתחילת המושב הבא, וזו הצעת חוק שאני מקווה מאוד שרוב חברי הכנסת יתמכו בה והממשלה תיעתר לה, הצעת חוק שעניינה דחיית שירות המילואים לסטודנטים לתואר ראשון, שבארבע השנים שהם צריכים לעשות את התואר הם לא יצטרכו לעשות מילואים, אלא ידחו את שירות המילואים שלהם לשלב יותר מאוחר, כאשר המילואים היחידים שהם יעשו באותה תקופה יהיו אימונים ולא תעסוקה מבצעית.

חמי דורון: אני מאוד מקווה שכל חברי הבית יתמכו בהצעה הזאת, ואז נוכל להקל לפחות בקטע הזה, שהוא קטע שלא צריך לעלות כסף למדינת ישראל, לא צריך ליצור את התגובה המיידית של הממשלה, שמה שעולה כסף לא נוכל לאשר, והדבר הזה יאושר גם על-ידי הממשלה וגם על-ידי חברי הכנסת.

חמי דורון: אני מקווה שאכן כך יהיו הדברים.

חמי דורון: תודה רבה לכם.

מיכאל נודלמן: תודה.

מיכאל נודלמן: חברת הכנסת מל פולישוק-בלוך.

מיכאל נודלמן: אחריה – חברי הכנסת מאיר פרוש, יורי שטרן, איוב קרא, אחמד טיבי, אהוד רצאבי, עסאם מח'ול וגלעד ארדן.

מל פולישוק-בלוך: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, גברתי השרה, אורחים נכבדים, אני מברכת על היוזמה לנהל במליאה דיון בנושא שירות המילואים, ובכלל על היוזמה של שדולת חברי הכנסת שאני חברה בה לקיים יום מילואים בכנסת.

מל פולישוק-בלוך: במיוחד ברכות לאבו וילן ולאיתן כבל.

מל פולישוק-בלוך: אני גם מצטרפת לברכות ולתודה של חברי, חבר הכנסת דניאל בנלולו.

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שאכן צריך להגיד תודה למי שנושא בנטל.

מל פולישוק-בלוך: ביום העיון שהתקיים היום בכנסת דובר רבות על אפליה, חלוקה לא שוויונית של הנטל, חוסר יחס של החברה למשרתים במילואים, המחיר הכלכלי והאישי, לרבות סכנת חיים, של אלו שמשרתים או של בני משפחותיהם.

מל פולישוק-בלוך: שמענו גם על פתרונות ותוכניות, וגם הרבה דברים חיוביים נשמעו ממערכת הביטחון, שהיא עשתה ועושה, ומודעת, כדי להקטין את הנטל.

מל פולישוק-בלוך: גם על כך ברכות.

מל פולישוק-בלוך: אבל, וכאן האבל הוא גדול מאוד, אני אומנם לא שירתתי בחילות השדה, לא שירתתי במילואים בחילות השדה – עשיתי צבא, ואחר כך הצבא לא רצה אותי - אבל הייתי שותפה למילואים של בן הזוג שלי, כל שנה למעלה מ-60 יום מילואים.

מל פולישוק-בלוך: דרך אגב, תמיד אמרתי לו שאני מוכנה להתחלף אתו: אני אצא למילואים, לשדה, לאוהל, והוא ישב בבית עם הילדים הקטנים, ונראה למי קשה יותר.

מל פולישוק-בלוך: בימים ההם, וזה נשמע כאילו זה לפני 50 שנה, התנאים באמת היו כמו לפני 100 שנה: בלי טלפון נייד, בלי קשר הביתה, לפעמים שבועיים ולפעמים יותר.

מל פולישוק-בלוך: זה היה באמת קשה.

מל פולישוק-בלוך: אני יודעת מה מרגישות משפחות המילואימניקים ומה מרגישה אשתו של המילואימניק שנשארת בבית עם הילדים.

מל פולישוק-בלוך: אני יודעת גם מה המשמעות של להיות אמא של חייל מילואים, כי יש לי שניים כאלה בבית נוסף על אחד בסדיר, ובכל זאת אני רוצה להדגיש את ההבדל בין מה שהיה אז – כשעשינו, במרכאות, שנינו 60 יום מילואים, ולא חשנו "פראיירים" ולא חשנו שאנחנו לבד במערכה, אף שאז זה היה 60 יום ויותר, והיום זה 30 יום ופחות.

מל פולישוק-בלוך: ואכן, צודקים כל אלה שבאים וטוענים שמטבע הלשון "צבא העם" עבר מהעולם.

מל פולישוק-בלוך: אין לנו צבא עם.

מל פולישוק-בלוך: אבל, אנחנו כאן בכנסת צריכים להסכים לכך?

מל פולישוק-בלוך: לא ולא.

מל פולישוק-בלוך: בשביל זה אנחנו צריכים את החקיקה.

מל פולישוק-בלוך: אין לנו דרך אחרת.

מל פולישוק-בלוך: לנו כאן, בכנסת, אין כלי אחר.

מל פולישוק-בלוך: החקיקה דרושה לנו כי החברה איבדה את בתוליה ואת ערכיה.

מל פולישוק-בלוך: היא דרושה לנו כדי להראות לאיש המילואים שהוא לא לבד.

מל פולישוק-בלוך: היא דרושה לנו כדי לעשות את השינוי ולגרום לכך שלא שליש מאוכלוסיית ישראל, שליש מהאזרחים, כדברי הרמטכ"ל, יישא בנטל.

מל פולישוק-בלוך: דרך אגב, זה אותו שליש שעושה מילואים ומשלם מסים במדינת ישראל.

מל פולישוק-בלוך: זה אותו שליש בדיוק.

מל פולישוק-בלוך: דרך אגב, אני לא הולכת לדבר על חרדים.

מל פולישוק-בלוך: חבל שאין פה כאלה.

מל פולישוק-בלוך: הנה, יש מישהו שמציץ שם.

מל פולישוק-בלוך: אני לא אדבר על חרדים.

מל פולישוק-בלוך: בשבילי, מי שמשתמט, מכל סוג שהוא, בכל תלבושת שהיא, הוא אותו דבר.

מל פולישוק-בלוך: אני נגד השתמטות מכל סוג שהוא.

מל פולישוק-בלוך: החקיקה דרושה לנו כדי שכל איש מילואים וכל אשה במילואים ידעו שהצבא, הכנסת והממשלה עושים הכול כדי למזער את הפגיעה בחיים האזרחיים שלהם.

מל פולישוק-בלוך: החקיקה דרושה לנו כדי שכל איש מילואים ידע שכולנו, כל אזרחי המדינה, שותפים לנטל הזה, וכל אחד עושה כמיטב יכולתו לא רק למען ביתו אלא למען המדינה שהוא חי בה.

מל פולישוק-בלוך: כן, מותר לדבר ציונות ב-2003.

מל פולישוק-בלוך: אני מבטיחה לכם, שאם נצליח להוכיח למילואימניקים שאנחנו אתם, לא מן השפה ולחוץ אלא בכל לבנו וגם במעשינו, לא תהיה בעיית התנדבות, לא תהיה בעיית מוטיבציה.

מל פולישוק-בלוך: חבל שסגן השר בוים איננו פה.

מל פולישוק-בלוך: אילו הוא היה פה, הייתי אומרת לו שהדור של היום לא נופל כהוא זה מהדור של אתמול.

מל פולישוק-בלוך: אני לא מקבלת את דבריו שהטילו כתם על הדור של היום.

מל פולישוק-בלוך: אבל, הדור שלנו היום דורש מאתנו, ובצדק, מעשים ולא רק דיבורים.

מל פולישוק-בלוך: אני מרוצה מכך שהצלחנו להעלות את הנושא על סדר-יומה של הכנסת, ואני לא ארפה עד שנשלים את החקיקה הנחוצה ונשנה את סדרי העדיפויות.

מל פולישוק-בלוך: שיהיה ברור: כל עוד קיים סכסוך באזורנו ויש אויב בפתח, כל אחד מאתנו, כפי שאמרתי, חייב לשאת בנטל הזה ואין יוצאים מהכלל.

מל פולישוק-בלוך: זו חובה וזו זכות.

מל פולישוק-בלוך: אני מצטרפת לאלה שביקשו - השר לפיד וחברי האחרים - וממליצים לכנסת לאמץ את המלצות המועצה לביטחון לאומי כפי שהוצגו לפנינו על-ידי האלוף עוזי דיין, בעיקר ההמלצות: להקל את הנטל כך שחיילים סדירים יעשו תעסוקה ולא מילואימניקים - -

מיכאל נודלמן: אני מבקש לסיים.

מל פולישוק-בלוך: אני מסיימת.

מל פולישוק-בלוך: - - לזמן את המילואימניקים לשירות לאימונים ולא לשמירה במתקן כליאה, כמו ששמענו; לדאוג שהציוד שמקבל מילואימניק יהיה בהתאם למשימה שמוטלת עליו.

מל פולישוק-בלוך: רציתי להתייחס גם לנושא הנשים, כי אם היינו משתמשים יותר בנשים ומצרפים נשים לנטל הזה, הנטל על הגברים היה פוחת.

מל פולישוק-בלוך: אבל אין לי כבר זמן לדבר על כך.

מל פולישוק-בלוך: יש לנו מאגר פוטנציאלי עצום של אוכלוסייה שאנחנו לא משתמשים בו.

מל פולישוק-בלוך: אדוני היושב-ראש, תרשה לי עוד חצי דקה?

מיכאל נודלמן: לא.

מל פולישוק-בלוך: אסיים בהצדעה למשרתי המילואים ובהבטחה לכם ולמשפחותיכם, שאני אפעל למענכם לא רק ביום המילואים.

מיכאל נודלמן: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת מאיר פרוש - אינו נוכח.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת יורי שטרן - אינו נוכח.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת איוב קרא - אינו נוכח.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת אהוד רצאבי - אינו נוכח.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת עסאם מח'ול - אינו נוכח.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת גלעד ארדן - אינו נוכח.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת יעקב אדרי - - -

אילן שלגי: חבר הכנסת פרוש הגיע.

אילן שלגי: אני מאוד רוצה לשמוע אותו.

מיכאל נודלמן: עכשיו, ולא משום שאתה רוצה - משום שהוא ברשימה.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת פרוש, אתה מוכן?

מאיר פרוש: מוכן, אבל עוד שניים לפני.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת יחיאל חזן - אינו נוכח.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת דוד אזולאי - אינו נוכח.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת אברהם שוחט, בבקשה.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת שוחט ישב פה כל זמן הישיבה.

אברהם-בייגה שוחט: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, הדוברת לפני, חברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך, דיברת על כשליש מהאנשים שמשרתים במילואים, מהגברים בגיל גיוס.

אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה להסב את תשומת לבך למספר מאוד מדאיג: רק 5% משרתים יותר מ-24 ימים.

אברהם-בייגה שוחט: אני אומר את המספר הזה כדי לחדד את התמונה הקשה מאוד שמתבטאת באי-שוויון בחלוקת הנטל, שהוא הבעיה העיקרית.

אברהם-בייגה שוחט: בדברי הקצרים לא ארצה לדבר ולברך, וזה מובן מאליו, את כל אלה שעושים מילואים ואת אלה שנושאים בנטל יותר מאחרים ואת אלה שהם ביחידות קרביות במילואים ועושים עוד יותר מאלה שבכלל לא עושים מילואים.

אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה להגיד כמה מלים על עצם העובדה שהדיון הזה מתקיים, וחלק מהדוברים הזכירו זאת.

אברהם-בייגה שוחט: הדיון הזה מתקיים כי החברה הישראלית הפכה לחברה אחרת.

אברהם-בייגה שוחט: הדיון הזה מתקיים מכיוון שדברים שהיו מובנים מאליהם ודברים שהיו בלב ההסכמה הלאומית הלכו ונשחקו.

אברהם-בייגה שוחט: הדיון הזה מתקיים מכיוון שאין עוד סולידריות.

אברהם-בייגה שוחט: הדיון הזה מתקיים מכיוון שכל אחד עושה את הדברים ככל שהוא יכול - לא כל אחד, אבל אנשים במספר גדול מאוד ובמספר רב מאוד עושים את כל הפעולות כדי לא לתת אלא כדי לקבל בלבד.

אברהם-בייגה שוחט: הדיון הזה בבסיסו, בלי למעט בחשיבות החקיקה שמנסה לתקן את הדברים, הוא דיון שלא היה יכול להתקיים במדינת ישראל של לפני 30 שנה.

אברהם-בייגה שוחט: לא היה צריך לקיים אותו.

אברהם-בייגה שוחט: לא היה צורך לחשוב על הדברים האלה.

אברהם-בייגה שוחט: ייתכן שפה ושם היה צריך לעשות תיקונים כאלה ואחרים בתגמול ולהגן על עצמאים או על סטודנטים, דברים שהם מובנים מאליהם, אבל בוודאי לא היה צריך לבוא ולשים על השולחן את העיוות הנורא שקיים בנשיאה בנטל, את העיוות הנורא שקיים ביחס ובמושג "פראייר מי שהולך למילואים" ואת העיוות שקיים במצב שבו אנשים טובים ויקרים, עם תום שירותם הצבאי נעלמים והיו כלא היו ולא ידעו מה זה מילואים.

אברהם-בייגה שוחט: לצערי הרב, הדברים האלה הלכו והחמירו והלכו ונהיו יותר ויותר קשים.

אברהם-בייגה שוחט: אותם אנשים יקרים, באחוזים לא גבוהים, שנושאים את הנטל על גבם, בעצם הרגישו שהם באמת מהווים איזו קבוצה שהחברה לא רק לא מתגמלת אותה כראוי, בגלל הקשיים שנוצרים מעומס המילואים הרב, אלא בוודאי ובוודאי לא מתגמלת אותה ביחס להשקעתם.

אברהם-בייגה שוחט: אף שייתכן שיש שמץ מן הדברים האלה, אני לא הייתי חושב שיש גם חוסר קונסנזוס לאומי במאבקים הצבאיים שאנחנו מנהלים.

אברהם-בייגה שוחט: אני לא חושב שזה הדבר המרכזי במקרה של המילואים, אבל אני חושב שיש לזה גם ביטוי בתחושת השליחות, ברצון להגיד: בעצם מה אנחנו עושים כאן?

אברהם-בייגה שוחט: מה עושה חייל מילואים שצריך להיכנס בלילה לבית של משפחה במקום כזה או אחר?

אברהם-בייגה שוחט: והייתי חושב שבוודאי יש גם כרסום שנובע מהאי-אחידות במחשבה לגבי הפתרון הפוליטי הרצוי, שמוצא את ביטויו בהתנהלות של חייל המילואים, אם זה במחסום ואם זה בביקור בבית.

אברהם-בייגה שוחט: ואני לא רוצה לבודד מרכיב ממרכיב, ואני לא יודע מה משקלו של כל הדבר, חבר הכנסת חזן, אבל לפי הערכתי, גם לזה יש משקל.

אברהם-בייגה שוחט: אני רוצה לסכם ולומר, שמה שמוצע בחקיקה הוא נכון, אבל הוא בבחינת חבלים שסוגרים את הכלי ומנסים למנוע התפוררות יותר גדולה.

אברהם-בייגה שוחט: אבל הכלי לא מאוחד, הכלי לא שלם, הכלי רצוף פרצות, הכלי נוזל.

אברהם-בייגה שוחט: החקיקה מנסה לחשק אותו קצת, אבל הכלי הזה יכול להיות חזק רק כשתהיה אחדות במטרה ורק כשיהיה באמת מצב שבו החברה הישראלית תראה את הצרכים, את החובות – כזכות, ולא תראה אותם כנטל שצריך לברוח ממנו.

אברהם-בייגה שוחט: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת פרוש, אתה מוכן?

מאיר פרוש: אחרי עוד שניים.

מיכאל נודלמן: עוד שניים?

מיכאל נודלמן: בבקשה.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת יגאל יאסינוב - אינו נוכח.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת אהוד יתום - אינו נוכח.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת חיים רמון, בבקשה.

חיים אורון: מי אחריו?

מיכאל נודלמן: אחריו – חבר הכנסת רשף חן, ואחריו – חבר הכנסת הרב פרוש.

חיים אורון: ואחריו?

חיים רמון: תיכף תראה.

חיים רמון: מה אתה שואל?

חיים אורון: משעמם, לא?

מיכאל נודלמן: אחריו – חבר הכנסת חיים אורון.

חיים רמון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מצטרף לכל אלה שבירכו על יום ההצדעה למערך המילואים ועל המאבק שמנהלים הנציגים של אנשי המילואים על מנת שיהיה כמה שפחות אי-צדק בחלוקת הנטל ושיהיה תגמול, עד כמה שניתן בהתחשב במשק המדינה.

חיים רמון: בעקבות דיונים בוועדת המשנה לכוח-אדם של ועדת החוץ והביטחון, שאני עומד בראשה, אני רוצה להגיד לכם, חברי הכנסת – אמרתי את זה היום לאנשי מילואים – שמבדיקה לעומק אני קובע, שאין שום סיבה שבעולם שאנשי מילואים יעשו תעסוקה מבצעית, מה שקרוי בט"ש.

חיים רמון: לאחר שבדקנו את זה, אני קובע שצה"ל יכול – בצורה שאני אפרט, והוא עובד על כך – להביא לכך שבשנת התעסוקה 2004 חיילי המילואים לא יעשו בט"ש, אלא רק אימונים, וזה סיפור אחר לגמרי.

חיים רמון: אין שום סיבה שכבר עכשיו הצבא, שכבר הסכים, לא יתחיל בהקמת הפלוגות במסגרת מה שקרוי קבע קצר.

חיים רמון: אין שום סיבה שלא יעסקו בזה עכשיו, ולא יחכו לאישורים הסופיים, שכולם טוענים שהם יתקבלו בעוד חודשיים, שלושה וארבעה חודשים, ואם הם יתקיימו בעוד חודשיים, שלושה או ארבעה חודשים, אז זה לא יהיה ב-2004.

חיים רמון: אבל אם יעשו את זה עכשיו, זה יהיה ב-2004.

חיים רמון: צריך להבין שפלוגות קבע קצר - במקרה הרע - לא גורמות לשום הוצאה בצבא.

יהודית נאות: למה אי-אפשר להשיג את האישורים מייד?

חיים רמון: על זה היה ויכוח בוועדת כוח-אדם; כולם אמרו שהם ממליצים – את חברת הממשלה, תשאלי על זה.

חיים רמון: אכ"א אמר שהוא ממליץ, אמ"ץ אמר שהוא ממליץ - כולם המליצו.

חיים רמון: צריך להביא את זה לאישור פורמלי, באיזו ראייה כוללת, לדיון אצל הרמטכ"ל.

חיים רמון: כולם טוענים שזה אישור פורמלי, ומחכים לאישור הזה כבר שלושה-ארבעה חודשים.

אילן שלגי: חייל בקבע קצר יותר זול - - -

חיים רמון: לא, אני בא ומחמיר וקובע שזה אותו מחיר, כלומר, אין עלויות לצה"ל; ודאי שבראייה רחבה, קבע קצר תורם למשק.

אברהם-בייגה שוחט: הוא מוריד את מספר המובטלים.

חיים רמון: תורם בהרבה מאוד דברים.

חיים רמון: מצד אחד, מוריד את מספר המובטלים, ומצד אחר, הוא מונע מאותם אנשי מילואים ללכת למילואים ואיננו פוגע במשק.

חיים רמון: אין סיבה שזה לא ייעשה.

חיים רמון: כל העבודות כבר נעשו.

חיים רמון: צריך לפרסם את המודעות בעיתונים ולעשות.

חיים רמון: ואם יעשו את זה במהירות, יגיעו לכך.

חיים רמון: ואני מדבר על תעסוקה מבצעית ברמה של המחצית השנייה של 2002 – לא בתקווה שיפרוץ השלום והכול יהיה בסדר וכדומה, אלא במחצית השנייה של 2002 זה אומר: רמת גיוס מילואים של אחרי "חומת מגן".

חיים רמון: וקשה לצבא, והוא נע באטיות.

חיים רמון: הוא מתקדם ליעד הזה, אבל אני לא מבין למה זה צריך להיות כל כך לאט.

חיים רמון: הדבר השני שצה"ל צריך לעשות על מנת להגיע לכך שחיילי מילואים לא יעשו בט"ש הוא מיצוי יותר מלא של חיילי חובה, ובעיקר חיילות חובה, בכל מיני מקצועות צבאיים.

חיים רמון: המיצוי הזה נעשה; צריך להגביר אותו, ואם יגיעו למיצוי מלא, הוא שוב יקטין את מספר ימי המילואים בתעסוקה מבצעית.

מיכאל נודלמן: תסיים בבקשה.

חיים רמון: אני מסיים.

חיים רמון: הדבר השלישי שחייבים לעשות הוא מילואים לאנשי צבא קבע.

חיים רמון: יש היום כמה מאות אנשי צבא קבע שעושים מילואים.

חיים רמון: אפשר להגדיל את זה, חייבים להגדיל את זה, ולדעתי, שלושת הדברים האלה חייבים להיעשות, והם יביאו לכך.

חיים רמון: זה הפתרון האמיתי.

חיים רמון: ברגע שחיילי המילואים לא יעשו בט"ש, חלק גדול מהטענות והבעיות ייעלמו.

חיים רמון: לא שלא צריך לסדר עוד דבר פה ועוד דבר שם, אבל לב הבעיה, הליבה של הבעיה של המילואים היא שהולכים לתעסוקה מבצעית, ועושה את זה קומץ קטן מדי – הבעיה הזאת תיעלם מעל פני המפה.

חיים רמון: ולכן, אני קורא לשר הביטחון ולחברי הממשלה להביא לכך שבשנת 2004 לא יעשו חיילי מילואים תעסוקה מבצעית, אלא רק אימון - ואפשר להביא לכך, ואנחנו נעשה ככל יכולתנו בוועדת המשנה לכוח-אדם.

חיים רמון: אני מקווה שהדבר הזה יפתור חלק גדול מהבעיות.

חיים רמון: תודה.

מיכאל נודלמן: תודה.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת חן רשף, אחריו – חבר הכנסת מאיר פרוש, אחריו – חבר הכנסת חיים אורון, ואחריו – חבר הכנסת יחיאל חזן.

צבי הנדל: - - -

חיים רמון: אימונים - - -

חיים אורון: - - -

רשף חן: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חיילי המילואים ומשפחותיהם כורעים תחת העומס.

רשף חן: הם קוראים לנו להוריד מעל גבם את העומס, וזו עובדה, והשאלה אם זה נובע משינוי בערכים בחברה - ואני לא חושב שזה נובע מכך - או יותר ממצב כלכלי אחר בחברה, לדעתי, זו לא באמת השאלה הרלוונטית, כי העובדה היא שהם לא מוכנים יותר לשאת בנטל הזה.

רשף חן: אני לא קונה את התיאוריה שזה נובע מהשתמטות.

רשף חן: בהגדרה, החיילים הקרביים הם קומץ קטן מכלל הצבא – כך זה גם בסדיר.

רשף חן: אחרי הסדיר מתחיל תהליך של נשירה טבעית: אנשים מתבגרים, אנשים הולכים לכל מיני מקצועות, אנשים לוקים בבריאותם, וכמות האנשים שעומדים לרשות שירות צבאי הולכת וקטנה, והמשמעות הבלתי-נמנעת היא, שאם אנחנו רוצים שהבט"ש ייעשה על-ידי חיילי מילואים, אנחנו דנים קומץ קטן מאוד של אנשים לשאת בנטל הזה, ופה הטעות.

רשף חן: הבעיה נובעת מקיבעון מחשבתי של צה"ל, כי מה שאמר חבר הכנסת רמון לפני רגע - - -

אברהם-בייגה שוחט: אתה חושב שיש בכל אופן תופעה של התחמקות משירות המילואים בהיקפים גדולים?

רשף חן: אני חושב שיש תופעה כזאת.

רשף חן: אני חושב שלא רלוונטי לעסוק כרגע בשאלה ממה היא נובעת, ואני גם לא חושב שזאת הבעיה.

רשף חן: הניסיון שלי לפחות הוא, שהחלק המכריע של חיילי המילואים הקרביים הולך למילואים ברצון - לא זו הבעיה - ומתלוננים ומרגישים מקופחים לא מפני שמישהו משתמט, אלא כי פשוט מטילים עליהם עומס בלתי נסבל.

יוסי שריד: - - -

רשף חן: תיכף, אם תשמע אותי עד הסוף - - -

יוסי שריד: - - - לא יהיה טעם לגייס את החרדים.

יוסי שריד: מה תעשו?

רשף חן: נמצא משהו.

רשף חן: אם יאמצו את ההצעה של חיים רמון, יהיה צורך לגייס את החרדים, ביחד עם כל אחד אחר, כדי להקטין את הנטל – חד-משמעית.

רשף חן: אני לא רואה את ההיגיון בטענה, אבל תרשו לי בבקשה להתקדם.

רשף חן: הקושי והבעיה נובעים מקיבעון מחשבתי.

רשף חן: אני חושב שהיה צריך להיות ברור כבר מזמן, שחיל המילואים נועד לזמן מלחמה.

רשף חן: למטרה הזאת אנחנו צריכים לאמן אותו, אנחנו צריכים לאמן כמה שיותר חיילים.

רשף חן: חבר הכנסת שריד, אנחנו צריכים לאמן את כלל האוכלוסייה, מפני שבזמן מלחמה יש תפקידים לכלל האוכלוסייה – חלק מהם בחזית, חלק גדול מהם בעורף.

רשף חן: יש צורך בכולם: חרדים, דתיים לא חרדים, חילונים, גברים, נשים – לכולם יש מה לעשות בזמן מלחמה.

רשף חן: שירות המילואים נועד לאמן את האוכלוסייה שלנו למצב של מלחמה, לא כדי לעשות עבודות בט"ש.

רשף חן: המצב הנוכחי הוא שאנחנו משתמשים בחיילי המילואים כדי לעשות עבודות בט"ש, והתוצאה של זה היא שהם גם לא מתאמנים, וזה נזק בפני עצמו.

רשף חן: לצורך אימון מספיק שבוע; שבועיים בשנה, זה מספיק מעל לראש כדי לאמן את מערך המילואים, ואז העומס על הפרט הוא לא כזה גדול, בעיקר אם נצליח להרחיב את בסיס המתגייסים לשירות המילואים.

רשף חן: ומה התוצאה של הקיבעון הזה?

רשף חן: אנחנו מקבלים חיילים שהם יקרים מאוד למערכת, כי ככל שחייל המילואים הולך ומתקדם בקריירה שלו, עלות השכר שלו גדלה, ואנחנו נאלצים לשלם לו עבור אותו שירות מילואים בדיוק – גם אם הוא עומד במגדל שמירה – 10,000 שקל, 20,000 שקל, 30,000 שקל.

רשף חן: ככל שהוא מתקדם בגיל ונהיה חייל יותר גרוע, כך משלמים יותר.

רשף חן: בואו נאמר בעדינות, שאנחנו מקבלים חיילים שהם פחות טובים מכפי שהיו בהיותם בני 21, כי מה לעשות, הגיל עושה את שלו.

רשף חן: אנחנו מקבלים מילואימניקים שהם לא מאומנים ולא מוכנים למצב מלחמה, כי אין לנו זמן וכסף כדי לאמן אותם.

רשף חן: אנחנו משתמשים בהם כדי לנסוע בבט"שית.

רשף חן: אנחנו מטילים נטל בלתי נסבל על המשפחות ועל בנות הזוג, הילדים לא רואים את ההורים שלהם, וההורים לא רואים את הילדים, והאשה צריכה לטפל בילדים.

מיכאל נודלמן: תסיים בבקשה.

רשף חן: אנחנו פוגעים פגיעה אנושה במעבידים, ואם הוא עצמאי – בעסקו של העצמאי.

רשף חן: אנחנו משבשים לחלוטין את המהלך התקין של החיים האזרחיים והעסקיים במדינה, וכל זה בשביל מה?

רשף חן: יש אלטרנטיבה.

רשף חן: האלטרנטיבה היא פשוטה, היא טובה.

רשף חן: כל מה שגרוע במצב הקיים – טוב באלטרנטיבה.

רשף חן: אנחנו צריכים ויכולים לקחת חיילים שסיימו כרגע שירות סדיר, לגייס אותם לקבע קצר.

רשף חן: אנחנו נשלם להם הרבה פחות משאנחנו משלמים לחיילי המילואים.

רשף חן: אנחנו נקבל חיילים הרבה יותר טובים.

רשף חן: הם בשיא הכושר והכשירות שלהם.

רשף חן: אנחנו לא נפגע במשפחות, כי רובם לא יהיו נשואים – בוודאי לא יהיו להם ילדים.

רשף חן: אנחנו לא נפגע בכלכלה, מפני שאלה אנשים שעדיין לא נכנסו למעגל העבודה, ולכן הם לא יוצאים ממעגל העבודה.

רשף חן: אנחנו לא נפגע בהם, נאפשר להם - - -

מיכאל נודלמן: תסיים בבקשה.

רשף חן: הם בשלב כזה בקריירה שלהם, שהם ישמחו לקבל את ההכנסה הזאת ולחסוך לקראת המשך הקריירה.

רשף חן: למה זה לא קורה?

רשף חן: קשה לדעת.

רשף חן: האם זה יקרה?

רשף חן: כן, זה יקרה, מפני שעכשיו, בפעם הראשונה בהיסטוריה, האינטרס הכלכלי של צה"ל גויס למען העניין הזה.

רשף חן: היום צה"ל הוא זה שצריך לשלם עבור המערכת המקולקלת שיש לנו עכשיו, והוא לא מוכן לשלם יותר עבור זה.

רשף חן: כל זמן שזה היה הביטוח הלאומי, זה היה סיפור אחר.

אברהם-בייגה שוחט: לא, זה כבר עשר שנים - - -

רשף חן: או.

רשף חן: קיי.

רשף חן: , אולי הנימוק שלי הוא לא הנימוק הנכון, אבל בכל מקרה, עד כמה שאני מבין, יש כוונה אמיתית ללכת ולעשות את השינוי הזה, ואני חושב שמה שהבית הזה חייב לעשות זה לעמוד מאחורי צה"ל ולעודד אותו, בצורה הכי ברורה ותקיפה ומחבקת – לעשות את המהלך הזה, כי זה הדבר הנכון.

רשף חן: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת מאיר פרוש, אחריו – חבר הכנסת חיים אורון, אחריו – חבר הכנסת יחיאל חזן, ואחריו – חבר הכנסת יעקב אדרי.

מאיר פרוש: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, תחת הכותרת "הכנסת מצדיעה למערך המילואים" אנחנו מתדיינים פה, ובהחלט כל ההלל והתשבחות לאנשי המילואים, לכל מי שמשרת ועושה מלאכתו נאמנה.

מאיר פרוש: אין לי, חלילה, כל טענה כלפי אלה שמשרתים.

מאיר פרוש: אני רק רוצה להזכיר לחברים, שהכנסת בכלל לא מצדיעה למילואימניקים.

מאיר פרוש: כל אחד, מזווית הראייה שלו, יאמר שהכנסת לא מצדיעה למילואימניקים.

מאיר פרוש: ואני רוצה להתעכב על התוכנית הכלכלית שבאה ואמרה, שעולה שבא ממדינות ברית-המועצות - - -

אילן שלגי: אתה מצדיע למילואימניקים או לא?

מאיר פרוש: - - - אם אותו עולה משרת חודש ימים, הוא נחשב ליוצא צבא, ואז הוא מקבל את ההטבות שמקבלים יוצאי צבא, כיוון שהוא שירת בצבא חודש ימים.

מאיר פרוש: לעומת זאת, אלה שעושים שלב ב' ומשרתים ארבעה חודשים – ביניהם רבים מהציבור החרדי – לא נחשבים ליוצאי צבא, וכלפיהם לא חלות ההטבות שיש ליוצאי צבא.

מאיר פרוש: ממה נפשך?

מאיר פרוש: אם הכנסת רוצה להצדיע למערך המילואים, מה האפליה הזאת?

מאיר פרוש: והנושא הזה נדון על-ידי היועצת המשפטית של הכנסת, אבל אנחנו העלינו את הטיעון הזה כאשר היינו כבר בשלב די מתקדם של הקריאה השנייה והקריאה השלישית.

מאיר פרוש: חבר הכנסת שלגי, זה היה כשאתה עוד לא היית בכנסת, בשלהי הקדנציה הקודמת של שרון, שבה אנחנו גם הופרשנו מהממשלה כיוון שהצבענו נגד התוכנית הכלכלית.

מאיר פרוש: אם מצדיעים למילואימניקים, אני רוצה לומר שהכנסת בהחלט – הממשלה, ובעקבותיה הכנסת – לא מצדיעה למילואימניקים.

מאיר פרוש: יכול להיות שהיא לא מצדיעה למילואימניקים חרדים, אבל זו עובדה.

מאיר פרוש: עולה, אחרי חודש ימים בצבא, נחשב ליוצא צבא, ויש לו כל ההטבות, ולעומת זאת, אלה שמשרתים ארבעה חודשים, לא מקבלים את ההטבות.

אילן שלגי: מה עם כל הערכים שלכם, שנהרגים באוהלה של תורה?

אילן שלגי: מה עם כל המשתמטים האלה?

מאיר פרוש: חבר הכנסת שלגי, עוד מעט אתייחס, מאחר שאתה רוצה לשמוע אותי.

מאיר פרוש: אני רוצה להעלות עוד נושא.

מאיר פרוש: ראיתי שבעיתון של מפלגת שינוי חבר הכנסת בריזון קורא תיגר על כך שנותנים אוכל כשר בצבא.

מאיר פרוש: והוא אומר: מלכתחילה צריך לגרום לכך שבצבא יהיה אוכל לא כשר, ומי שמבקש – יזמינו לו את האוכל.

מאיר פרוש: ואני חושב, חבר הכנסת שלגי, שאם יש יהודים חרדים שמשרתים – ואני לא נכנס כרגע לוויכוח מי משרת, למה לא משרתים ומי כן משרת - - -

אילן שלגי: - - -

מאיר פרוש: אבל אם יש ציבור חרדי שמשרת, וכדי לשרת צריך להיות לו אוכל כשר, אין סיבה שאתם כמפלגת שינוי תתריסו נגד הנוהל הזה, שהאוכל בצבא הוא כשר.

מאיר פרוש: אם אתם עושים את זה, זה רק כדי להקניט, רק כדי לפגוע, רק כדי לגרום לכך שהציבור החרדי לא ישרת.

מאיר פרוש: ממה נפשך?

מאיר פרוש: אם אתה רוצה שהציבור החרדי ישרת, מה אכפת לך שגם אתה תאכל לחם שבא ממקום שיש בו הכשר?

מאיר פרוש: מה אכפת לך שאתה אוכל בשר ממקום שיש בו הכשר?

מאיר פרוש: הרי מי שאוכל רק אוכל כשר חושש שהאוכל שלו יתערבב עם אוכל לא כשר.

מאיר פרוש: אם בפתרון שלכם, באופן רשמי, אתם מתריסים נגד הדבר הזה, זה מוכיח לי שלא רק הכנסת לא מצדיעה ולא רק הממשלה לא מצדיעה, אלא גם מפלגת שינוי לא מצדיעה למילואימניקים.

מאיר פרוש: ולמה?

מאיר פרוש: אתה תגיד: כיוון שהם חרדים.

אילן שלגי: - - -

מאיר פרוש: אמרת קודם שאתה רוצה לשמוע אותי.

מאיר פרוש: אני באמת רוצה לומר לך, אני רוצה להשמיע לך - - -

אילן שלגי: - - -

מאיר פרוש: חבר הכנסת שלגי, אני רוצה להשמיע לך.

מאיר פרוש: מאחר שאני עוסק במפלגת שינוי, אני רוצה להשמיע לך.

מאיר פרוש: חבר הכנסת שלגי, אני יודע שגם אתה יודע מה קורה בעמותת מכון ליברלי למחקר וחינוך, אני יודע שאתה יודע.

מאיר פרוש: תסביר לי, יושב פה השר - - -

חיים אורון: חבר הכנסת פרוש, זה בימי רביעי, לא בימי שלישי.

מאיר פרוש: ג'ומס, אני מבקש ממך.

מאיר פרוש: אתה יודע מה קורה בעמותה הזאת, ותסביר לי.

מאיר פרוש: יושב פה השר פורז, ואני שואל את שר הפנים: איך אתה עומד בראש עמותה, וזה כמה שנים שלא הגשתם מאזן?

מאיר פרוש: לא הגשתם דוח כספי.

מאיר פרוש: זו הרי עבירה על החוק – על סעיף 36 לחוק העמותות.

מאיר פרוש: לא רק שנה אחת לא הגשתם, אלא כמה שנים.

מאיר פרוש: פעם אחת עבריין, עוד פעם עבריין, עוד פעם ועוד פעם עבריין, ואני שואל ושואל ושואל את השר פורז, ואני עונה:

מאיר פרוש: רק במפלגת שינוי יכול להיות ששר מטעמה עובר עבירה מתמשכת על חוק העמותות במשך כמה שנים, והוא יושב כאן ומחייך.

מאיר פרוש: זו מפלגה מושחתת.

מיכאל נודלמן: תודה.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת חיים אורון, בבקשה.

אתי לבני: - - -

מאיר פרוש: - - -

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת חיים אורון, אחריו – חבר הכנסת יחיאל חזן, ואחריו – חבר הכנסת יעקב אדרי.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני רוצה לצרף את ברכותי לחברי הכנסת אבו וילן ואיתן כבל שיזמו את היום הזה.

חיים אורון: אני חושב שהוא חשוב לכנסת, הוא חשוב לאנשי המילואים, וטוב שהדיון הזה מתקיים.

חיים אורון: בזמן הקצר שעומד לרשותי בדיון הזה אני רוצה להתייחס לשתי נקודות: האחת, בוויכוח עם חבר הכנסת פרוש - ואני דווקא רוצה לנהל אותו לא בסגנון שהתפתח פה ביניכם לבין מפלגת שינוי, חבר הכנסת פרוש, אלא זה ויכוח מאוד-מאוד עמוק שמתקיים ביניכם ובינינו, והוויכוח קיים.

חיים אורון: כאשר מדברים על חלוקה צודקת של הנטל, חלוקת נטל צודקת של מערך המילואים מתחילה במערך הסדיר.

חיים אורון: במערך הסדיר קיימת חלוקה בלתי צודקת של הנטל.

חיים אורון: ואני רוצה להיות מאוד מפורש, ודיברנו על זה לא אחת.

חיים אורון: אני רוצה לומר את זה כאן מעל הבמה.

חיים אורון: המצב של "תורתו אומנותו" - מספר בלתי מוגבל, בלתי תלוי בשום דבר, רק בהסכם ובאישור של ראש הישיבה – הוא מצב בלתי אפשרי, לא תקין, וכמו בכמה נושאים נוספים, בסופו של דבר הוא יגרום לפיצוץ.

חיים אורון: האם צריך להיות ציבור שתורתו אומנותו?

חיים אורון: צריך להיות, ואני מקבל את זה.

חיים אורון: האם הוא צריך להיות מוגבל?

חיים אורון: הוא צריך להיות מוגבל – בשיעורים הרבה יותר מצומצמים מהשיעורים במצב הקיים.

חיים אורון: אם לא ננהל את הוויכוח הזה באופן ענייני ולא נגיע בו להסכמות, בסופו של דבר, כמו שקרה בנושאים שאנחנו עוסקים בהם, נגיע לנקודה שבה יהיה רק פיצוץ, והוא כבר מאוד קרוב.

חיים אורון: חלוקת הנטל קשורה, בין השאר, גם בנושא הזה.

חיים אורון: ועזוב אותי עכשיו עם הוויכוח שאתה מנהל עם אנשי שינוי.

מאיר פרוש: - - -

חיים אורון: תנהל אותו כפי שאתה רוצה.

חיים אורון: יש מחלוקת עם ציבור שלא מחפש את הקטטה, אבל הוא לא יכול להמשיך ולקבל את המצב שיש ציבור שמשוחרר מעצם העובדה שהוא אומר - או מישהו בשמו אומר – "אני משוחרר", בלי שום קריטריון, בלי שום מכסה, בלי שום מערך בקרה.

חיים אורון: אני רוצה להעיר הערה שנייה במסגרת הזמן הקצר הזה.

חיים אורון: אני חושב שזאת אשליה של חבר הכנסת רמון ושל חברים אחרים.

חיים אורון: לא שההצעות שמועלות פה הן הצעות לא ראויות, אבל מי שמשלה את עצמו שיתקיים אי של סולידריות, שיקראו לו מערך המילואים, בתוך חברה שכל חישוקי הסולידריות שלה מתפרקים ומפורקים, חלקם ביוזמת הממשלה בעת הזאת – לא יודע איפה הוא חי.

חיים אורון: אחת המשמעויות של זה שצה"ל הוא צבא העם היא שצה"ל ישקף את מה שקורה בעם, בכל רבדיו.

חיים אורון: אבל הסולידריות נפרמת, והתחושה של המכנה המשותף הולכת ונפרדת בנושאים המהותיים ביותר – לא המכנה המשותף כאשר אומרים, יש אויב בחוץ וצריך להילחם בו, אלא המבחן הקשה יותר, הממושך יותר והיומיומי, של הקושי שעומד בפניו איש המילואים, מעבר לשירות הסדיר.

חיים אורון: ושימו לב, עדיין מתקיים הפער בשיעורים מאוד גבוהים, מבחינת ההתייצבות גם ליחידות נבחרות, גם ליחידות הקרביות בצבא הסדיר – רק השבוע קראנו על מחזור אוגוסט - ויש נפילה מאוד חזקה כאשר מדובר בצבא המילואים, כי שם המוטיבציה היא אחרת, המניעים הם אחרים; למה בני ה-18 הולכים ליחידות מסוימות, ולמה אותם בני 18, כשהם הופכים להיות בני 22, 23, 25 ו-30, מתפקדים באופן שונה - אין לזה פתרון.

מיכאל נודלמן: תסיים.

חיים אורון: אני כבר מסיים.

חיים אורון: אין לזה פתרון רק בנקודה אחת.

חיים אורון: צריך לשפר מאוד את תנאי המילואים, צריך לדבר על כל הדברים שנעשו כאן.

חיים אורון: אבל מי שחושב שהמשמעות המרכזית של המושג צבא העם, במובן הזה שאנחנו מדברים עליו פה, היא שהבעיות שיש בציבור כולו לא ישתקפו במערך המילואים, וכאילו יהיה איזה אי נפרד, באיזולציה – איננו יודע מה הוא סח.

מיכאל נודלמן: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת יחיאל חזן, בבקשה, ואחריו – חברי הכנסת יעקב אדרי, אלי בן-מנחם, מוחמד ברכה, יולי אדלשטיין, נסים זאב וגילה גמליאל.

יחיאל חזן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, חיילי מילואים, אורחים נכבדים שנמצאים אתנו, טוב עשתה הכנסת - ואני מודה לחברי הכנסת וילן וכבל על כך שביקשו לקיים יום הזדהות עם חיילי המילואים.

יחיאל חזן: אבל כחייל מילואים – אני עדיין עושה מילואים, אף-על-פי שאני חבר הכנסת - אני עומד פה ומתבייש שאנחנו צריכים בעצם לקיים דיון על מנת שנחזק את האנשים שעושים בנאמנות את עבודת שמירת הביטחון של ארץ-ישראל ועם ישראל.

יחיאל חזן: לא יכול להיות מצב שאותם חיילי מילואים שמתנדבים – בעיני, הם מתנדבים – לא יקבלו את מה שאנחנו צריכים להעניק להם באמת.

יחיאל חזן: נכון שיש חברי כנסת שיוזמים פתאום חקיקה על מנת לתגמל ולתמרץ את חיילי המילואים, ואני מרגיש שאני כחבר הכנסת צריך לבוא היום ולחזק את אנשי המילואים ולהצטדק על כך שאני כמחוקק לא עשיתי כלום.

יחיאל חזן: אני רוצה שתדעו, חברי חברי הכנסת, כל עוד יש חיילי מילואים שעושים את העבודה בהתנדבות – לא אלמן ישראל.

יחיאל חזן: אבל, חברי חבר הכנסת פרוש, כאשר אני יושב פה ושומע כיצד אתה עומד ומטיף, בדיון חשוב כזה, לחברי ממפלגת שינוי, על מעשה שעשה השר פורז – אם כן הגיש דוח או לא הגיש דוח – מה זה קשור בכלל לעניין?

יחיאל חזן: לא ראיתי את החרדים באים להתנדב למילואים כאשר עשו את העבודה בקו התפר בהתנדבות, במילואים לא על בסיס של צו.

יחיאל חזן: לא ראיתי את החרדים.

יצחק כהן: על מה אתה מדבר?

יחיאל חזן: לא ראיתי את החרדים.

יחיאל חזן: כמי שגר ביהודה ושומרון - - -

יצחק כהן: - - -

יחיאל חזן: כמי שגר ביהודה ושומרון ומסתובב שם, ולא מפחד להסתובב שם, לא ראיתי את החרדים עושים את העבודה בהתנדבות.

יצחק כהן: - - -

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת כהן.

יחיאל חזן: ואני יודע שלא נוח לך לשמוע את זה, חברי חבר הכנסת יצחק כהן.

יחיאל חזן: אני יודע שלא נוח לך לשמוע את זה.

מאיר פרוש: - - -

יחיאל חזן: הגיע הזמן שתבינו שבעניין - - -

מאיר פרוש: אתה בעד הגדר?

מאיר פרוש: גם אתה בעד הגדר?

יחיאל חזן: מה זה קשור?

יחיאל חזן: מה זה קשור לגדר?

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת פרוש.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת פרוש, זה ויכוח בחינם.

יחיאל חזן: תגיד לי כמה מהחברים שלך עשו מילואים.

יחיאל חזן: למה אני צריך לעשות והם לא?

מאיר פרוש: אתה בעד הגדר?

יחיאל חזן: מה זה קשור לגדר?

יחיאל חזן: מה אתה מסיט את הנושא?

מאיר פרוש: - - - תתבייש לך.

יצחק כהן: - - -

יחיאל חזן: אנחנו מדברים על חיילי המילואים ועל מתנדבי המילואים.

יחיאל חזן: הגיע הזמן שיהיה פה - - -

מאיר פרוש: - - -

יצחק כהן: - - -

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת כהן, לך למקום שלך.

מיכאל נודלמן: מה אתה עושה פה?

מאיר פרוש: - - - על זה תדבר עכשיו, ששרון יעזוב את הממשלה - - -

יחיאל חזן: כאשר אני עושה מילואים, אני הולך לעשות אותם בהתנדבות ובשמחה.

אתי לבני: - - -

יחיאל חזן: ופה המקום, בבית הזה המקום לסייע לאותם אנשי מילואים שעושים 100 ו-110 ימי מילואים בשנה, אותם מג"דים שעושים את העבודה שלהם לחיזוק צה"ל ולחיזוק מערך - - -

מאיר פרוש: - - -

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת פרוש, אי-אפשר ככה.

מאיר פרוש: - - - מי נתן לו רשות?

מיכאל נודלמן: אתה נאמת פה?

מיכאל נודלמן: אתה אמרת הכול.

יחיאל חזן: חברי יצחק כהן, אני לא מדבר על אותם חיילים שעושים מילואים, אני מדבר על אלה שלא באים להתנדב למילואים.

יצחק כהן: - - -

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת כהן, אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה.

מיכאל נודלמן: שמעת, חבר הכנסת כהן.

מאיר פרוש: - - -

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת פרוש, אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה.

מאיר פרוש: שלא ייתנו חלקים מארץ-ישראל.

מיכאל נודלמן: פעם שנייה.

יחיאל חזן: אני חושב שצריך לחזק את אנשי המילואים שעושים 110 ו-120 יום בשנה.

יחיאל חזן: חובה עלינו, חברי הכנסת, לדאוג לכך שיתמרצו או את המעביד או את אותם אנשי מילואים, מכיוון שכאשר הם חוזרים למקום העבודה, הם לא מרגישים כל כך טוב, ואותו מעביד עושה להם טובה כאשר הוא קולט אותם בחזרה.

יחיאל חזן: כולי תקווה שאותם אנשי מילואים אשר עושים עבודתם נאמנה ימשיכו לעשות זאת.

יחיאל חזן: אני חושב שכאשר שר הביטחון יחד עם כל גורמי הביטחון יובילו את המאבק שלא יהיו יותר מילואימניקים שעושים ביטחון שוטף, אלא יהיו חיילי צבא קבע לזמן קצר אשר יעשו את שירות המילואים הזה - אני משוכנע שהוויכוח ייפסק, ואז, אדוני חבר הכנסת פרוש, נראה כמה מתנדבים מאותה אוכלוסייה שאתה מייצג יעשו את שירות המילואים בהתנדבות.

יחיאל חזן: תודה רבה.

מאיר פרוש: אתה רוצה שאני אבנה את הגדר?

מאיר פרוש: איך אתם מוסרים חלקים מארץ-ישראל?

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת פרוש, אני מבקש.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת יעקב אדרי, בבקשה.

יחיאל חזן: אני מבין שפגעתי בציפור הנפש שלך.

אתי לבני: לחבר הכנסת פרוש אין ציפור נפש, יש לו פיל נפש.

יעקב אדרי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, סגן שר הביטחון, קציני צה"ל שנמצאים כאן אתנו, חיילי מילואים, בראשית דברי ברצוני לשלוח את תנחומי למשפחת שייחט, אשר בנם אולג נרצח בידי בני עוולה.

יעקב אדרי: כולי תקווה שכוחות הביטחון ילכדו במהרה את הרוצחים.

יעקב אדרי: לעצם היום הזה, ראשית, ברכותי ליוזמי היום הזה, חבר הכנסת אבו וילן וחבר הכנסת איתן כבל.

יעקב אדרי: אני גם רוצה לברך את שר הביטחון שאול מופז, יחד עם הצוות שלו, אשר מוביל את השינויים לגבי חיילי המילואים.

יעקב אדרי: שמענו גם הבוקר סקירה מפי קציני צה"ל, ואני מקווה מאוד שהמצב רק ילך וישתפר.

יעקב אדרי: היום אנו מצדיעים לנושאים בנטל המילואים במדינת ישראל.

יעקב אדרי: בכ-1,000 ימי האינתיפאדה, האלימות והטרור שעברו עלינו, היו אלה חיילי המילואים, יחד עם יתר כוחות הביטחון, אשר עמדו בחזית השמירה וההגנה על ילדינו ומשפחותינו.

יעקב אדרי: לא מעטים מחיילי המילואים אף שילמו בחייהם בהגינם עלינו ועל המדינה.

יעקב אדרי: מיום קום המדינה ועד עצם ימים אלו נושאים חיילי המילואים בנטל הביטחוני יום-יום ושעה-שעה.

יעקב אדרי: אנו חבים חוב גדול לנושאים בנטל המילואים, ומשום כך עלינו לפעול למענם, לקדם הצעות חוק מהותיות וענייניות אשר ייטיבו עמם.

יעקב אדרי: יש לפעול למען עידוד השירות במילואים, ובמקביל להעניש ביד קשה את אלו המשתמטים משירות המילואים.

יעקב אדרי: אני מקווה מאוד, חבר הכנסת אבו וילן המוביל את הנושא, שיחד עם ההטבות וכל מה שנעשה כאן למען אנשי המילואים, ננקוט יד קשה כלפי המשתמטים.

יעקב אדרי: זה מאוד חשוב, זה נותן איזה איזון לכל הנושא הזה.

יעקב אדרי: אני גם קורא לחברי חברי הכנסת, רבותי, יש לנו פגרה ארוכה מאוד, אולי ניטול יוזמה אישית ונתנדב בזמן הפגרה לשירות קצר של מילואים.

יעקב אדרי: אני חושב שיש לכך ערך מוסף עצום.

יעקב אדרי: אני רוצה לסיים ולנצל את ההזדמנות הזאת לומר לכל המשרתים במילואים ולכלל כוחות הביטחון: תודה ויישר כוח.

מיכאל נודלמן: תודה רבה לחבר הכנסת יעקב אדרי.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת אלי בן-מנחם - אינו נוכח.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת מוחמד ברכה - אינו נוכח.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת יולי אדלשטיין - אינו נוכח.

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

נסים זאב: אדוני היושב בראש, כנסת נכבדה, חבל מאוד שחברי כנסת מנצלים את הבמה הזאת, ובמקום להצדיע לחיילי המילואים הופכים את זה לבמה להסתה נגד בני תורה, נגד עולם הישיבות.

נסים זאב: אם באמת אתם כל כך רוצים לכבד את חיילי המילואים, אפשר להתרכז בנושא עצמו.

נסים זאב: ברשותכם, אני רוצה להצטרף לברכות לחיילי המילואים.

נסים זאב: כולנו מוקירים ומעריכים את מסירותם ועבודתם.

נסים זאב: הם למעשה הכוח המרכזי והעיקרי בשעת חירום ובעתות מלחמה.

נסים זאב: הם למעשה השליחים של עם ישראל.

נסים זאב: ארץ-ישראל אחת היא.

נסים זאב: יש לעודד ולחזק את רוחם, ולאו דווקא בהצעה או בהצעות חוק שייטיבו בנקודת זיכוי ממס הכנסה או בשמירה על מקום עבודתם.

נסים זאב: אני רוצה להתייחס לדברים המהותיים: יש חסר בציוד לחיילי המילואים.

נסים זאב: במלחמת "חומת מגן", הזעקה האישית של חייל המילואים היתה בגלל החסר בכוונות "אלביט".

נסים זאב: לא היו מספיק כוונות צלפים לחיילי המילואים, וגם המיגון האישי של החיילים לא היה מספיק.

נסים זאב: אנחנו יודעים שחייל אחד גם נהרג עקב כך.

נסים זאב: יש הרובה "תבור", צה"ל עומד לרכוש 15,000 רובים, אבל חיילי המילואים כמובן לא יקבלו אותם, משום שבראש סדר העדיפויות עומדים החיילים הסדירים.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, אני חושב שברכישת ה"תבור" יש עניין רב: זה גם מקדם מכירות לא רק בארץ, בעולם כולו.

נסים זאב: ככל שתהיה רכישה פנימית גדולה בתוך מדינת ישראל, גם העולם יתעניין בו, והרכישה תגדל.

נסים זאב: הדבר יצמצם את ממדי האבטלה.

נסים זאב: למעשה, החיילים מבטאים את הקרבתם האישית במערכות הקשות שעמדנו בהן בשנות העימות האחרונות.

נסים זאב: אני רוצה להעלות על נס את הקרבות בג'נין: כדי לשמור על קדושת החיים של האויב, חיילים הקריבו את עצמם.

נסים זאב: ואף-על-פי-כן, נוכחנו בשקריות תעשיית התקשורת בארץ ובעולם כולו.

נסים זאב: הם לא היססו לפגוע בחיילי צה"ל ולתבוע את העמדתם לדין על פשעי מלחמה כביכול.

נסים זאב: אני רוצה להזכיר את הסרט "ג'נין ג'נין".

נסים זאב: מעזים להעלות אותו כאן במדינת ישראל.

נסים זאב: זו חוצפה, זו הפגיעה הכי חמורה בחיילי המילואים.

נסים זאב: כאשר בג'נין נהרגו 13 חיילים רק מפני שלא רצו לפגוע באיזה שהוא אזרח.

נסים זאב: הפרסומים המסולפים וסרטי התעודה השקריים שהעזו להקרינם בארץ מחייבים אותנו לבדיקה מעמיקה.

נסים זאב: אנחנו חייבים להעמיד את האחראים לכך לדין על הסתה.

נסים זאב: אנחנו חייבים לשמור על כבודם של חיילי המילואים ולהבטיח שלעולם לא יצטרכו להצטדק על מעשיהם.

נסים זאב: אתם יודעים, רבותי, שחיילי מילואים עומדים לדין אחרי כמה שנים, אחרי שכבר זיכו אותם בגלל הלחץ הבין-לאומי, בגלל ועדות חקירה, בגלל "בצלם", הצלם בהיכל הזה.

נסים זאב: צריכים להסיר אותו מקרבנו.

נסים זאב: צריך לזכור שגם במוסדות האקדמיים, למשל באוניברסיטת אוקספורד באנגליה, פרופסור מסוים וידוע דחה בקשה של ישראלי להשתלמות אקדמית רק משום שהוא ענה בחיוב על שאלתו לגבי שירותו בצה"ל.

נסים זאב: לכן, חובתנו להגן באופן אמיתי ורציני על אותם חיילי מילואים.

נסים זאב: תודה.

מיכאל נודלמן: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: חברת הכנסת גילה גמליאל, בבקשה.

גילה גמליאל: אדוני סגן היושב-ראש, השר, חברות וחברי הכנסת, היום הכנסת מצדיעה למערך המילואים.

גילה גמליאל: אני רוצה לברך את חברי הכנסת שהעלו את הנושא לדיון היום במליאה ולדיון בכלל בכנסת.

גילה גמליאל: הוועדה לקידום מעמד האשה שבראשותי דנה בשירות הנשים במילואים, שלשמחתי תופס תאוצה עם הזמן, והיום למדנו על כך שכ-30,000 נשים משולבות מאז שנת 2001 במערך המילואים.

גילה גמליאל: אני שמחה שהתחילה להתפתח סוף-סוף גם בשירות הצבאי התפיסה שצריך לשלב נשים במערך הצבאי בכלל.

גילה גמליאל: לדעתי, קיימת בעיה מאוד-מאוד מהותית בעצם התפיסה של הגדרת השירות הצבאי וגם ההגדרה של שירות המילואים, שבה הצבא מגדיר את השירות הצבאי לפי מגדר.

גילה גמליאל: נשים אמורות לשרת שנתיים, גברים שלוש שנים.

גילה גמליאל: אני שמחה שהיום בוועדה הצטרפו אלי להצעת חקיקה שאנחנו רוצים להוביל חבר הכנסת רשף חן משינוי וחברת הכנסת מרינה סולודקין מהליכוד.

גילה גמליאל: החלטנו יחד ליזום חקיקה על מנת להגביר את השוויון בשירות הצבאי ולהפסיק את הקביעה שבה משך השירות הצבאי נקבע על-פי מגדר ולא על-פי מקצוע ועל-פי תפקיד.

גילה גמליאל: אני חושבת שעצם הבעייתיות הזאת יוצרת בסופו של דבר את כל הבעיות שאנחנו נתקלים בהן ביום-יום בכל הנושא של מערך המילואים.

גילה גמליאל: בנוסף, כיושבת-ראש השדולה למען הסטודנטים, אני רוצה לומר שבהיבט הזה יש חובה, גם בכל נושא המל"ג וכל המוסדות בכלל, להקפיד לבוא לקראת הסטודנטים.

גילה גמליאל: אני באופן אישי, כשכיהנתי כיושבת-ראש אגודת הסטודנטים באוניברסיטת בן-גוריון, דאגנו להעביר הטבות לחיילי המילואים ולא להיתקל במצבים כפי שהוצגו היום בוועדת החינוך על-ידי יושב-ראש התאחדות הסטודנטים, מר שגיב אסולין - היחס המחפיר שלפעמים מקבל פן פוליטי מצד המרצים בהיבטים של ההקלות לסטודנטים שמשרתים בשטחים לדוגמה.

גילה גמליאל: אני חושבת שצריך להוקיע את הדברים האלה גם כאן, מעל במת הכנסת, וגם בכלל.

גילה גמליאל: תהיה פנייה מסודרת למל"ג על מנת שדברים כאלה לא יקבלו ביטוי.

גילה גמליאל: היום צריך לעודד את החיילים שלנו ואת החיילות שמשרתות במילואים.

גילה גמליאל: אני חושבת שאנחנו צריכים להגיע למצב אידיאלי, שבו יהיה שירות אזרחי לכול, שלא יהיה מצב שבו חלק מאוד-מאוד מסוים באוכלוסייה שלנו משרת שירות צבאי, חלק מהנשים מתנדב לשירות לאומי.

גילה גמליאל: אני חושבת שיש מקום ליצור שירות אזרחי לכולם.

גילה גמליאל: קודם הזכירו כאן את זק"א.

גילה גמליאל: צריך להביא בחשבון את כל הפעילויות מסביב ולעגן אותן בשירות חובה לכל האזרחים במדינה, ואז לא נמצא את עצמנו במצב שחלק מהאזרחים שלנו משרתים וחלק לא.

גילה גמליאל: זה יפתור את הבעיות בכל המגזרים, גם במגזר הלא-יהודי, גם במגזר הדתי-החרדי, וגם ייצור מצב של שוויון מלא בין כל האזרחים במדינה.

גילה גמליאל: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: אחרון - חבר הכנסת אופיר פינס-פז, בבקשה.

אופיר פינס-פז: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, אני מחשיב מאוד את הדיון שמתקיים היום גם באודיטוריום וגם כאן.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להעיר הערה אחת לשר הביטחון.

אופיר פינס-פז: אני חושב שגם כשקבוצה של מילואימניקים שואלת בצורה מנומסת, אם כי הפגנתית אבל לא מתלהמת אלא מכובדת, מה עשתה הממשלה לטובת המילואימניקים, זו שאלה לגיטימית שצריך לתת עליה תשובה לגיטימית.

אופיר פינס-פז: האמת חייבת להיאמר, הממשלה עשתה מעט מדי.

אופיר פינס-פז: הכנסת עשתה קצת למרות הממשלה.

אופיר פינס-פז: צריך להגיד את זה ביושר.

אופיר פינס-פז: אני מקווה ומאחל לממשלה לעשות יותר בשנה הבאה.

אופיר פינס-פז: אני רוצה לברך את ראש הממשלה על הפגישה שלו עם הנשיא בוש ולהגיד ליושב-ראש סיעת הליכוד, שכשהוא מבקש מאתנו לא להגיש אי-אמון בראש הממשלה כשראש הממשלה בחוץ-לארץ, שהוא לא יעשה לו "זובור", חבל.

אופיר פינס-פז: סיעת הליכוד יכולה להחליט איזו החלטה שהיא רוצה על העניין המדיני.

אופיר פינס-פז: כשראש הממשלה יביא לכאן את מפת הדרכים להצבעה, אנחנו נצביע אתו כאיש אחד, כל סיעת העבודה, ושבליכוד יהיה חופש הצבעה.

אופיר פינס-פז: תודה רבה.

נסים דהן: תודה רבה לחבר הכנסת אופיר פינס-פז ובעצם לאחרון הדוברים.

נסים דהן: אנחנו עוברים להצעת הסיכום בשם כל חברי הבית: הליכוד, האיחוד הלאומי, ש"ס, מרצ, העבודה-מימד, מפד"ל, יהדות התורה.

נסים דהן: את הסיכום יקרא חבר הכנסת יעקב אדרי בשם כל סיעות הבית.

מאיר פרוש: אפשר לקבוע ששינוי לא תהיה - - -

אתי לבני: - - -

נסים דהן: גברתי, כיוון שזה לא כתוב, אז עכשיו את מצטרפת – ושינוי.

זאב בוים: כתוב שינוי, וזה לא כל סיעות הבית.

יעקב אדרי: אדוני היושב-ראש, סגן שר הביטחון, חברי הכנסת, אני רוצה לקרוא הצעה לסיכום הדיון בכנסת בשם כמעט כל הסיעות הבית: הליכוד, האיחוד הלאומי, ש"ס, מרצ, שינוי, מפלגת העבודה, מפד"ל ויהדות התורה.

יעקב אדרי: מערך המילואים מהווה מאז קום המדינה מרכיב מרכזי בחוסנה הצבאי והחברתי.

יעקב אדרי: דבר זה בא לידי ביטוי בימים אלה, שבהם עדה החברה הישראלית לחשיבותו ולתרומתו של מערך המילואים לביטחון, ליכולת ההרתעה ולעמידתו האיתנה של עם ישראל במאבק הנוכחי, כמו במאבקים קודמים.

יעקב אדרי: מערך המילואים מורכב מאלפים רבים של אזרחים העוזבים עסק, עבודה, לימודים ובעיקר משפחה ויוצאים לשירות ממושך, לעתים בתנאי שדה ובלחימה יומיומית.

יעקב אדרי: עובדה זו ראויה להערכה במיוחד לאור העובדה שהמערך המשרת בפועל מבוסס על חלק קטן בלבד מהחברה הישראלית.

יעקב אדרי: יום ההצדעה למערך המילואים בכנסת הוא ביטוי של הערכה של כנסת ישראל למשרתים במילואים.

יעקב אדרי: הכנסת תמשיך ותפעל למיצוב מעמדם של משרתי המילואים בחברה הישראלית ולהוקרתם.

יעקב אדרי: הכנסת תמשיך ותביא לחקיקה שתפצה, תגן, תתגמל ותעריך את המשרת במילואים על שירותו, וכל זאת בתיאום עם הממשלה בכלל ומערכת הביטחון בפרט.

יעקב אדרי: כנסת ישראל מצדיעה למערך המילואים בצה"ל ולמשרתי המילואים ולמשפחותיהם.

יעקב אדרי: תודה לכולם.

נסים דהן: תודה רבה.

נסים דהן: אני שמח, חברי חברי הכנסת, שיש כאן איחוד ואחדות דעים בנושא מערך המילואים במדינת ישראל.

נסים דהן: כמו שכולנו יודעים, הצבא הוא צבא של כל העם.

נסים דהן: אנחנו עוברים להצבעה על נוסח ההצעה לסיכום הדיון.

נסים דהן: מי בעד?

נסים דהן: מי נגד?

נסים דהן: ההצבעה החלה.

נסים דהן: הצבעה מס' 2 בעד הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת יעקב אדרי - 22 נגד - אין נמנעים - אין הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת יעקב אדרי נתקבלה.

נסים דהן: אם כן, פה-אחד, בקולותיהם של כל הנוכחים - 22 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים - הצעת הסיכום כפי שנקראה על-ידי חבר הכנסת יעקב אדרי התקבלה במליאת הכנסת.

נסים דהן: תודה לחבר הכנסת אבשלום וילן על היוזמה ועל העלאת הנושא על סדר-היום הציבורי.

נסים דהן: כמו כן - לחבר הכנסת איתן כבל ולכל אלה שהתבטאו ודיברו בעד.

נסים דהן: הודעה לסגן מזכיר הכנסת, בבקשה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיע, כי הונחה על שולחן הכנסת, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, הצעת חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון מס' 19), התשס"ג-2003, שהחזירה ועדת הכלכלה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: תודה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: [מס' כ/23; "דברי הכנסת", חוב' י"ג, עמ' 3147, וחוב' ט"ז, עמ' 3779; נספחות.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: ]

נסים דהן: הנושא הבא על סדר-היום: הצעת חוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה) (תיקון מס' 13), התשס"ג-2003, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

נסים דהן: יציג את החוק יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה, חבר הכנסת שאול יהלום.

נסים דהן: אין הסתייגויות לחוק, ומייד לאחר הצגתו אנחנו נעבור להצבעה.

שאול יהלום: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להביא לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה) (תיקון מס' 13), התשס"ג-2003.

שאול יהלום: הצעת חוק זו מוסיפה סנקציה פלילית, לצד ההוראות האזרחיות הקיימות בחוק, במטרה להרתיע ולהפחית עד כמה שניתן את התופעה החמורה של פיטורי חיילי מילואים ממקומות עבודתם.

שאול יהלום: חיילי המילואים מהווים, במיוחד בימים אלה - ואני אומר את זה ביום זה של הכנסת - עוגן חשוב וחיוני להגנתה של מדינת ישראל, ועל כן עלינו לעודד את תרומתם ולהפחית ככל האפשר את המכשולים שעלולים להיווצר עקב יציאתם למשימה לאומית זו, גם בתחום יחסי העבודה.

שאול יהלום: הצעת החוק קובעת, כי מעסיק שיפטר עובד במהלך שירות המילואים וב-21 הימים שלאחר תום שירות המילואים, ללא היתר מאת ועדת התעסוקה, יוטל עליו קנס עד לגובה מרבי של 67,000 שקלים חדשים, וזאת נוסף על ההוראות האזרחיות.

שאול יהלום: בנוסף מוצע לקבוע, כי המפקח שמונה לפי חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה יבצע אכיפה גם לעניין ההוראה העונשית המוצעת.

שאול יהלום: הסנקציות שנקבעו עד היום בחוק בגין פיטורי חייל מילואים במהלך שירות המילואים או 21 יום אחריו היו ברמה האזרחית בלבד, וכללו את החיוב להחזיר את המפוטר לעבודתו, אם יסכים לכך, או לחלופין לחייב את המעסיק בתשלום פיצויים בסכום של עד חמש פעמים שכרו.

שאול יהלום: יצוין, כי כבר כיום קיימת ענישה פלילית בחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה לעניין פיטורי חייל מילואים מחמת שירותו במילואים.

שאול יהלום: הצעת חוק זו תרחיב את הענישה הפלילית גם לעניין פיטורים במהלך שירות המילואים עצמו וב-21 הימים שלאחריו.

שאול יהלום: לצערנו, קיימת כיום תופעה בחברתנו של מעסיקים המפטרים עובדים שיצאו לשירות מילואים.

שאול יהלום: מנתונים שהוצגו היום בפני ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת עולה, כי מספר התלונות על פיטורים במהלך שירות המילואים שהוגשו בשנת 2002 לועדת התעסוקה עמד על 247, וכי כ-55% מהן נמצאו מוצדקות.

שאול יהלום: עוד עולה מהנתונים, כי במחצית שנת 2003 לא חלה ירידה, באופן יחסי, במספר התלונות שהוגשו ובמספר התלונות שנמצאו מוצדקות.

שאול יהלום: הצעת החוק המובאת כיום לקריאה שנייה ולקריאה שלישית מהווה חלק מהצעת חוק רחבה יותר, פרי יוזמתו של חבר הכנסת אבשלום וילן, שנדונה בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, ועסקה בתיקון חוק עסקאות גופים ציבוריים (אכיפת נוהלי חשבונות, תשלום חובות מס, העסקת עובדים זרים שלא כדין ושכר מינימום), התשל"ו-1976, שמטרתה לחייב גופים ציבוריים המתקשרים עם קבלנים פרטיים לצורך קבלת שירותים לוודא בטרם ההתקשרות כי קבלנים אלו לא הורשעו בעבירה לפי חוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה).

שאול יהלום: בדיונים לקראת הקריאה הראשונה הוחלט לחלק את הצעת החוק לשתי הצעות חוק נפרדות, ובשלב ראשון להביא הצעת חוק זו, העוסקת בהיבט העונשי, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

שאול יהלום: לאנשי המילואים הנושאים בנטל הביטחוני הכבד, היוצאים לשרת את מדינת ישראל לפי צו מצפונם, נדרשים עידוד, סיוע ותמיכה של כלל הגורמים, לרבות הגורמים האזרחיים.

שאול יהלום: אין לתת יד לפגיעה חמורה בהם, אשר באה לידי ביטוי באובדן מקומות עבודתם.

שאול יהלום: אישור הצעת החוק יהווה אמירה חברתית חשובה ביותר של הכנסת לחיזוק מעמדם של חיילי המילואים ולשמירת זכויותיהם.

שאול יהלום: אני מודה ליוזם הצעת החוק - חבר הכנסת אבשלום וילן.

שאול יהלום: הצעת החוק מוגשת ללא ההסתייגויות, ואני מציע לאשרה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

שאול יהלום: באותה הזדמנות אני רוצה להודות לכל הגורמים, לרבות נציגי צה"ל, שבאו לוועדה והביעו את עמדתם, ולכל צוות הוועדה, ליועצת המשפטית ג'ודי וסרמן, למנהלת שירלי אברמי.

שאול יהלום: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

נסים דהן: תודה רבה.

נסים דהן: אני מבין שאין מתנגדים וגם אין הסתייגויות.

נסים דהן: לכן אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה.

נסים דהן: מי בעד?

נסים דהן: מי נגד?

נסים דהן: זה הזמן להצביע.

נסים דהן: הצבעה מס' 3 בעד סעיפים 1-3 - 24 נגד - אין נמנעים - אין סעיפים 1-3 נתקבלו.

נסים דהן: 25 בעד - לרבות קולו של יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת שאול יהלום - אפס נמנעים ואפס מתנגדים.

נסים דהן: החוק נתקבל בקריאה שנייה.

נסים דהן: מכיוון שלא התקבלו הסתייגויות אנחנו לא צריכים לשאול אם אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית, ועוברים להצבעה בקריאה שלישית.

נסים דהן: בבקשה, מי בעד?

נסים דהן: מי נגד?

נסים דהן: פה-אחד, כולנו בעד חיילי המילואים.

נסים דהן: גברתי השרה, את לא רוצה להצביע בעדם?

נסים דהן: הצבעה מס' 4 בעד החוק - 24 נגד - אין נמנעים - אין חוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה) (תיקון מס' 13), התשס"ג-2003, נתקבל.

נסים דהן: 24 בעד, אפס מתנגדים ואפס נמנעים.

נסים דהן: החוק התקבל בקריאה שלישית והוא יוצא לדרך.

נסים דהן: חבר הכנסת אבשלום וילן, יוזם החוק, רוצה להודות לכל אלה שעזרו וסייעו להעברת החוק.

אבשלום וילן: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני רוצה להודות ליושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, חבר הכנסת שאול יהלום, אשר עזר בהחלט לדחוף את החוק ולפתור את הפלונטר המשפטי שנוצר.

אבשלום וילן: אני רוצה להודות לקצין מילואים ראשי, שבמשך השנה וחצי האחרונה אנחנו עובדים יחד על שורה של חוקים, שבעצם יצרו מציאות יותר הוגנת בתחום הזה של יחסי המילואים, מעסיקים וכו'.

אבשלום וילן: אני רוצה להודות לסגן שר הביטחון, שבהחלט עזר ותמך, וכמובן לצוות הוועדה, לעוזרים הפרלמנטריים שלי ושל איתן כבל, וכן לכל מי שקשור ליום המילואים הזה.

אבשלום וילן: אני תקווה שבאמת נצליח בשנה הקרובה להוביל שורת חוקים שעיקרם שיפור תנאי המילואים, תגמולים וכו', שייצרו מציאות חדשה ביום המילואים הבא, בשנה הבאה בדיוק הבאה עלינו לטובה.

אבשלום וילן: תודה, אדוני היושב-ראש.

נסים דהן: תודה רבה לחבר הכנסת אבשלום וילן המציע והיוזם של החוק.

נסים דהן: עוד ארוכה הדרך לפנינו ואנחנו מקווים להשלים את זה בהקדם.

נסים דהן: [מס' מ/39; "דברי הכנסת", חוב' י"ז, עמ' 4029, וחוב' י"ח, עמ' 4283; נספחות.

נסים דהן: ]

נסים דהן: אנחנו עוברים לנושא הבא: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 63), התשס"ג-2003, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

נסים דהן: יציג את החוק חבר הכנסת שאול יהלום, יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

גדעון עזרא: - - -

נסים דהן: אדוני השר, שינויים בסדר-היום בתיאום עם המזכירות.

נסים דהן: לאחר מכן הצעות חוק בדיון מוקדם בתמיכת הממשלה בנושא מילואים.

נסים דהן: רבותי, סדר-היום מונח לפניכם.

נסים דהן: אם הוא לא מונח, אני מבקש מהסדרנים להניח את סדר-היום החדש לפני חברי הכנסת.

שאול יהלום: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להביא לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 63), התשס"ג-2003.

שאול יהלום: מטרת הצעת החוק היא לתקן את חוק הביטוח הלאומי כך שתבוטל ההבחנה הקיימת בו בין תגמולים בעד שירות מילואים ממושך ורצוף לבין תגמולים בעד שירות מילואים חד-יומי.

שאול יהלום: רבים מחיילי צה"ל מבצעים מספר רב של ימי מילואים חד-יומיים.

שאול יהלום: בהתאם לחוק הביטוח הלאומי ולתקנות שהותקנו מכוחו, חייל מילואים מקבל תגמול בגין שירות מילואים חד-יומי, במרוכז, רק בתום הרבעון, כלומר בתום שלושה חודשים.

שאול יהלום: בעבר היתה קיימת הבחנה בחוק הביטוח הלאומי בין שירות מילואים חד-יומי לבין שירות מילואים של ימים מספר בהתייצבות אחת, כך שחייל ששירת שירות מילואים חד-יומי היה זכאי לתגמול בעד שירות מילואים חד-יומי החל מהיום השלישי בשירות בלבד.

שאול יהלום: בשנת 2001 תוקן חוק הביטוח הלאומי ובוטלה ההגבלה שהיתה קיימת בו, ונקבע כי התגמול ישולם בעד כל שירות מילואים, אפילו חד-יומי.

שאול יהלום: מוצע, לפיכך, לבטל את ההבחנה הקיימת בחוק הביטוח הלאומי בין שירות מילואים חד-יומי לבין שירות מילואים ממושך, דבר שיאפשר תשלום התגמול למשרת בשירות מילואים חד-יומי, ככל חייל מילואים אחר ולא רק בתום הרבעון.

שאול יהלום: הצעת החוק הזאת מהווה נדבך נוסף וחשוב בהקלה על חיילי המילואים ובשמירת זכויותיהם, וראוי לה מאוד שהיא תבוא להצבעה סופית בקריאה שנייה ושלישית היום, ביום החג לאנשי המילואים שהכנסת מציינת.

שאול יהלום: הצעת החוק היא ממשלתית מלכתחילה, ומכאן אני רוצה לברך את שר הרווחה על הגשת החוק מטעם משרדו.

שאול יהלום: עם זאת, היו הצעות חוק פרטיות זהות ובתוך הצעת החוק הממשלתית שילבנו את הצעות החוק הפרטיות שבראש מציעיהן עמד חבר הכנסת איתן כבל, אבל חברו עמו חברי כנסת נוספים: אריה אלדד, גלעד ארדן, דניאל בנלולו, מגלי והבה, אבשלום וילן, מתן וילנאי, רן כהן, חיים כץ ויאיר פרץ.

שאול יהלום: אני מוקיר את כולם יחד עם ההוקרה לזבולון אורלב, שר הרווחה.

שאול יהלום: הצעת החוק מוגשת בצירוף הסתייגויות.

שאול יהלום: אני מציע כמובן לדחותן ולאשר את הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

שאול יהלום: יחד עם מגישי החוק, כאן המקום להודות גם לכל הסגל והצוות בוועדת העבודה והרווחה - למנהלת שירלי אברמי, ליועצת המשפטית ג'ודי וסרמן, לכל צוות הוועדה, וכן לכל הגורמים שהופיעו בוועדה ותרמו את חלקם לגיבוש החוק.

שאול יהלום: אני מקווה שהכנסת תאשר את הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

שאול יהלום: תודה.

נסים דהן: תודה.

נסים דהן: יום החג האמיתי של חיילי המילואים יהיה כשהם לא יצטרכו לעשות עוד מילואים - וגר זאב עם כבש - כמובן.

נסים דהן: בינתיים יש לנו הסתייגויות לחוק.

נסים דהן: חבר הכנסת מאיר פרוש, הסתייגות אחת לסעיף מס' 3.

נסים דהן: נימוק במסגרת של שלוש דקות, ואחר כך נעבור להצבעה.

מאיר פרוש: חמש דקות.

נסים דהן: חמש דקות.

נסים דהן: מה יש לך להגיד בחמש דקות אם אתה לא אומר זאת בשלוש דקות?

מאיר פרוש: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, מאחר שהגשת הסתייגות מאפשרת גם לנצל את הזמן, תן לי לנצל את הזמן, אם לא יהיה לי מה לומר על עצם ההסתייגות.

מאיר פרוש: ההסתייגות שלי אומרת, שטוב עושים יוזמי החוק - אני לא יודע אם טוב עשתה הממשלה - שבוודאי התכוונו לטוב, הם רצו להיטיב עם המשרתים.

נסים דהן: חברי הכנסת ליד תנועת שינוי, מה האספה החדשה הזאת?

נסים דהן: חברי הכנסת, עם כל הכבוד, חבר נואם ואתם עושים ביניכם פרלמנט פרטי.

יצחק הרצוג: אני שמן והוא רזה וקשה לעבור.

נסים דהן: ואתם חושבים שחיילי המילואים מתרשמים מההופעה היפה הזאת שלכם?

נסים דהן: נא לא להפריע.

מאיר פרוש: אני מבקש ממך, אדוני יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה, להסכים לקבל את ההסתייגות.

מאיר פרוש: ההסתייגות שלי אומרת, שזה לא יחול רק מ-1 באוקטובר אלא החל מהשנה הזאת.

מאיר פרוש: דיברת על שירות חד-יומי, דיברת על רבעונים, ואני אומר:

מאיר פרוש: אם אנחנו מיטיבים – אני חושב שצריך להיטיב אתם - מדוע לא נאמר שבכל שנת הכספים 2003, דהיינו מ-1 בינואר 2003, ייחשב השירות החד-יומי כדבר המזכה אותו משרת?

מאיר פרוש: כשאתה מזכיר את הממשלה שהגישה את החוק הזה ואתה משבח את שר הרווחה, אני חייב לומר שאתמול הציג שר הרווחה הצעת חוק שתיתן מענק לידה גם לילד השני.

מאיר פרוש: כאשר הגישו את התוכנית הכלכלית, שם נאמר שמענק הלידה יינתן רק ללידה הראשונה ולילד הראשון, אמרתי לו במליאה, שממשלה שמגישה הצעה שלפיה נותנים מענק לידה רק לילד הראשון, מגלה ומוכיחה לנו שמה שחשוב לממשלה הזאת ומה שמעניין אותה הן משפחות של ילד וכלב.

מאיר פרוש: למה ללידה שנייה לא צריך?

מאיר פרוש: למה ללידה שלישית לא צריך, ורביעית וחמישית?

רוני בריזון: - - -

נסים דהן: חבר הכנסת בריזון, לא להפריע, לא שאלו אותך בכלל, אתה לא צריך לענות.

מאיר פרוש: שר הרווחה אמר, שבעקבות ההערה שלי ובעקבות עוד הערות אכן הגישו אתמול תיקון שלפיו נותנים מענק לידה מוגדל גם בלידה השנייה.

מאיר פרוש: ומה עם היתר?

מאיר פרוש: התרעתי על כך שהעיתונות מלאה היום כתבות על כך שהחרדים בעלייה.

מאיר פרוש: אפשר לחשוב - כביכול הנאצים בעלייה, מי יודע מה קורה.

מאיר פרוש: מנסים להכין דעת קהל נגד החרדים.

יוסף יצחק פריצקי: מה זה, אדוני היושב-ראש, מה המלה הזאת?

מאיר פרוש: הכותרות של החרדים בעלייה זו הכנת דעת קהל נגד הציבור החרדי.

יוסף יצחק פריצקי: - - -

נסים דהן: כבוד השר, אתה מפריע.

מאיר פרוש: הכותרות האלה - - -

יוסף יצחק פריצקי: אף אחד לא יעמוד על דוכן ויגיד - - -

נסים דהן: כבוד השר, אתה מפריע לא במקום.

מאיר פרוש: הכותרות של החרדים בעלייה זו הכנת דעת קהל נגד החרדים, כמו שעשו הנאצים ליהודים, כמו שעשו הנאצים ליהודים.

נסים דהן: חבר הכנסת פרוש.

יוסף יצחק פריצקי: לא יהיה דבר כזה.

מאיר פרוש: לא יעזור לך זה שאתה צועק משולחן הממשלה.

נסים דהן: חבר הכנסת פרוש, תרשה לי להגן עליך.

יוסף יצחק פריצקי: לא יהיה.

יוסף יצחק פריצקי: בוש והיכלם לך - - -

נסים דהן: כבוד השר.

יצחק הרצוג: הוא צודק, תחזור בך.

מאיר פרוש: אולי אתה יכול להגיד לי, חבר הכנסת הרצוג, במה הוא צודק?

מאיר פרוש: מה אמרתי ובמה הוא צודק?

מאיר פרוש: למה אתה מגן עליו?

מאיר פרוש: על מה הוא צודק?

נסים דהן: חבר הכנסת פרוש, ביקשתי ממך לתת לי להגן - - -

יוסף יצחק פריצקי: מה זה, אתה - - -

מאיר פרוש: אתה תשמע, אל תדפוק על השולחן.

מאיר פרוש: אל תדפוק על השולחן, נהנתן תל-אביבי, נהנתן תל-אביבי.

יוסף יצחק פריצקי: שמעתי מצוין.

נסים דהן: אתה הפרעת שלא לצורך, לא במקום, אתה אפילו לא שמעת מה הוא אמר.

נסים דהן: כבוד השר, לא שמעת מה הוא אמר ויש פרוטוקול.

נסים דהן: כבוד השר, הפרעת שלא לצורך.

יוסף יצחק פריצקי: כבוד היושב-ראש, לא ייתכן שיעמוד על הדוכן וישווה מאבק פוליטי לנאצים.

מאיר פרוש: איזה מאבק פוליטי?

נסים דהן: כבוד השר, הוא בכלל לא השווה, אתה לא שמעת.

מאיר פרוש: איזה מאבק פוליטי?

מאיר פרוש: אמרתי ואני חוזר ואומר - - -

נסים דהן: חבר הכנסת פרוש, אתה מפריע לי, אני מנהל את הישיבה ואתה מפריע, עם כל הכבוד.

נסים דהן: כבוד השר, לא שמעת והתפרצת שלא לצורך והפרעת שלא לצורך.

נסים דהן: חבל שהפרעת.

נסים דהן: הוא לא השווה שום מאבק פוליטי.

נסים דהן: להיפך, הוא ציין שה"עליהום" שהיה בתקשורת על הציבור החרדי מזכיר לו ימים אפלים אחרים.

נסים דהן: הוא לא קשר את זה לשום דבר.

נסים דהן: אני מתפלא עליך שהפרעת שלא לצורך.

נסים דהן: הוא דווקא דיבר בשבחך.

נסים דהן: מותר להזכיר מעל הבמה הזאת נאצים בהקשר שלילי, וזה מה שהוא עשה.

נסים דהן: לכן אני מבקש ממך לא להפריע יותר.

נסים דהן: עם כל הכבוד, כבוד השר, נא לא להפריע.

נסים דהן: חבר הכנסת מאיר פרוש, תמשיך.

מאיר פרוש: אני ממשיך, אני מודה לך, אדוני היושב-ראש.

מאיר פרוש: כמובן, מפלגת שינוי נמצאת בלחץ מסוים כיוון שמכריזים עליהם שהם מושחתים ומוצאים אותם מדי יום מעורבים בעוד מעשי שחיתות.

מאיר פרוש: למשל, כמו שהיום יושב-ראש סיעת שינוי הודיע שלא אכפת לו שהעוזר הפרלמנטרי שלו יעשן סמים.

מאיר פרוש: מותר לעשן סמים?

מאיר פרוש: איך מותר שיושב-ראש סיעת שינוי יכריז שמותר לעשן סמים?

מאיר פרוש: הם בלחץ, מותר להם להיות בלחץ.

נסים דהן: נא לסיים.

מאיר פרוש: אני רוצה לפנות בנושא של הביטוח הלאומי.

מאיר פרוש: מאחר שהממשלה קיצצה בקצבאות הילדים, אני פונה מעל הדוכן לממשלה לדחות את הקיצוץ בקצבאות הילדים לפחות עד חודש אחרי החגים.

מאיר פרוש: תודה.

נסים דהן: תודה רבה.

נסים דהן: חבר הכנסת יהלום, אתה רוצה לענות?

נסים דהן: בבקשה, זכותך.

נסים דהן: כבוד השר, חבל, ההתפרצות היתה לא במקום, היית צריך לעודד אותו, הוא דיבר בגנותם של הנאצים, ולא בשבחם.

יוסף יצחק פריצקי: ההשוואה לא היתה - - -

נסים דהן: הוא לא השווה, הוא גינה.

קריאה: אדוני היושב-ראש, הוא ייקח את הפרוטוקול, ותדון בזה ועדת שרים - - -

יצחק וקנין: אדוני השר, עמדתי שם במקרה, לא שמעתי כלום, והוא מתפרץ על לא כלום - - -

קריאות: - - -

נסים דהן: אדוני יושב-ראש הוועדה, בבקשה.

שאול יהלום: אדוני היושב-ראש, ישמע נא לי חבר הכנסת פרוש, כי אני פונה אליו ומבקש להוריד את הסתייגויותיו בשני הכיוונים: הכיוון האידיאולוגי והכיוון המעשי.

שאול יהלום: הכיוון המעשי - עד עכשיו, שילמו כל רבעון.

שאול יהלום: אנחנו באמצע שנת 2003, ינואר-פברואר-מרס – שילמו; אפריל-מאי-יוני – שילמו; מאוקטובר החוק עונה.

שאול יהלום: הבעיה היא בחודשים יולי-אוגוסט-ספטמבר, שחלק הוכן במחשבים, וחלק מצטרף, ויהיה בלבול עצום אם יגידו - תשלמו.

שאול יהלום: לכן, אני מבקש.

שאול יהלום: הדבר השני שאני רוצה לומר לך, חבר הכנסת פרוש - גם אני מסתייג מההתבטאות.

שאול יהלום: אבל הרבה פעמים, אתם ואנחנו אומרים על הציבור שלנו שאנחנו שמחים שהוא גדל, אנחנו אומרים זאת בשמחה – הרי אתה כאן אמרת, יש משפחות שחושבות על ילד אחד וכלב - ואני שומע את זה הרבה מכם, שאתם אומרים בשמחה, החרדים גדלים, ואצלנו יולדים, וגדלים.

שאול יהלום: אני באופן אישי שמח מאוד, והיינו שמחים יותר אם כל החרדים האלה היו גם מתגייסים לצבא והיו לנו עוד כמה אוגדות.

שאול יהלום: אבל השמחה היא שמחה.

שאול יהלום: לבוא ולומר, שמי שטוען, החרדים גדלים - להשוות את זה לעוכרי ישראל, לדעתי, אין לזה מקום.

מאיר פרוש: - - -

שאול יהלום: בכל אופן, אני פונה אליך להוריד את הסתייגויותיך.

נסים דהן: חבר הכנסת פרוש, לא ביקשו ממך לעזור, ובוודאי לא להסביר.

נסים דהן: אנחנו עוברים להצבעה.

נסים דהן: לסעיפים 1 ו-2 בהצעת החוק אין הסתייגויות.

נסים דהן: נא להצביע.

נסים דהן: הצבעה מס' 5 בעד סעיפים 1-2 - 27 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1-2 נתקבלו.

נסים דהן: 27 בעד, ללא מתנגדים וללא נמנעים.

נסים דהן: שם החוק והסעיפים 1 ו-2 נתקבלו בקריאה שנייה, כבקשת הוועדה.

נסים דהן: לסעיף 3 יש הסתייגות.

נסים דהן: חבר הכנסת פרוש, האם אתה עומד על כך שנצביע על הסתייגותך לסעיף 3?

מאיר פרוש: אני מסיר את ההסתייגות.

נסים דהן: חבר הכנסת פרוש מסיר את הסתייגותו.

נסים דהן: אם כן, אני מעמיד להצבעה, בקריאה שנייה, את סעיף מס' 3, כהצעת הוועדה.

נסים דהן: הצבעה מס' 6 בעד סעיף 3 – 24 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 3 נתקבל.

נסים דהן: 24 בעד, ללא מתנגדים וללא נמנעים.

נסים דהן: גם סעיף 3 נתקבל, ובזה עבר כל החוק בקריאה שנייה.

נסים דהן: אנחנו עוברים להצבעה על החוק בקריאה שלישית.

נסים דהן: מי בעד? מי נגד?

נסים דהן: נא להצביע.

נסים דהן: הצבעה מס' 7 בעד החוק – 26 נגד – אין נמנעים – אין חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 63), התשס"ג-2003, נתקבל.

נסים דהן: חבר הכנסת איתן כבל, ביקשת להודות, כמציע החוק, זכותך, בבקשה.

איתן כבל: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מבקש להודות לסגן שר הביטחון זאב בוים, לצוות העוזרים שלי, לאבו, לכל החברים בלובי של המילואים.

איתן כבל: אני רוצה גם להודות לגדעון סער, שבהגינותו הגיש את הערעור, גם כשלא ידעתי על כך, ובעצם סלל את הדרך לשילובה של הצעת החוק שלי בהצעת החוק הממשלתית.

איתן כבל: אומנם הצעת החוק הזאת היא צעד קטן, אבל אנחנו מאמינים, בהמשך ליום זה, שזה צעד גדול.

איתן כבל: גם שכחתי את הקמל"ר – קצין מילואים ראשי – גם לו מגיעה תודה על הפעולה והעשייה שלו.

איתן כבל: תודה להם.

נסים דהן: תודה רבה.

נסים דהן: אחרי שכולם קיבלו את הברכות והתודות, אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

נסים דהן: [נספחות.

נסים דהן: ]

נסים דהן: הנושא הבא שעל סדר-היום: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – חישוב גמול המילואים), התשס"ג-2003, של חבר הכנסת איתן כבל, שמספרה פ/402.

נסים דהן: בבקשה.

איתן כבל: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, הצעת החוק באה לתקן את חישוב התגמול עבור השירות במילואים.

איתן כבל: כיום תגמול המילואים נקבע על-פי הכנסת המשרת ברבע השנה שקדמה לשירות המילואים.

איתן כבל: אולם אם אדם עבד רק חודש אחד או שניים בתקופה זו, חל עיוות בחישוב גמול המילואים.

איתן כבל: מוצע להחשיב את החודש השלישי, למי שעבד רק חודשיים בתקופת רבע השנה, כאילו השתכר שכר מינימום בחודש זה.

איתן כבל: זאת, לעומת החישוב הקיים כיום, ולפיו חודש שבו אין הכנסה נכלל בחישוב בערך של אפס שקלים.

איתן כבל: וכן, אם עבד חודש אחד, התייחס החישוב כאילו הוא השתכר שכר מינימום בחודשיים אלה.

איתן כבל: אני רוצה להדגיש ולהסביר, שעד היום היה מצב מאוד מעוות, שחייל שהתגייס למילואים, כפי שאתם יודעים, החישוב היה על-פי שלושת החודשים שקדמו לשירות המילואים.

איתן כבל: אני מוכרח לומר לכם שזה קרה לי באופן אישי לפני שנים רבות.

איתן כבל: היתה תקופה שלא עבדתי, נכנסתי לעבודה, וכשיצאתי למילואים, באתי לקבל את השובר, חשכו עיני.

איתן כבל: אמרתי: זה מה שאני שווה?

איתן כבל: בסופו של עניין, היום החישוב יהיה כזה, שאותם החודשים מתוך השלושה, חודש או חודשיים, יחושבו כשכר מינימום, ואז הממוצע יעלה את שכרו של החייל ששירת במילואים.

איתן כבל: אני חושב שזו פריצת דרך מאוד גדולה, ואני פונה אליכם, חברי חברי הכנסת, בעיקר כשהממשלה תומכת בהצעת החוק הזאת, לסייע ביום חשוב זה ולהצביע בעד הצעת החוק.

איתן כבל: תודה.

נסים דהן: כבוד השר, הממשלה תומכת?

נסים דהן: אז מהמקום.

גדעון עזרא: מאחר שההצעה לא מופיעה בסדר-היום, אני נואם מהדוכן.

נסים דהן: מה זה לא מופיע בסדר-היום, זה כתוב בסדר-היום.

גדעון עזרא: וזה גם כבוד למשרתים במילואים.

גדעון עזרא: קודם כול, אני רוצה לשבח את חבר הכנסת איתן כבל.

גדעון עזרא: לא אחזור על ההנמקות שהוא נימק.

גדעון עזרא: ההוראות שבחוק אינן נותנות מענה למי שהחל לעבוד לראשונה בסמוך לפני יציאתו למילואים.

גדעון עזרא: לפיכך, מוצע לקבוע בחוק, כי תגמול המילואים למי שלא צבר שלושה חודשי עבודה מלאים לפני שירות המילואים יחושב כאילו שכרו בתקופה שבה לא עבד, ברבעון האחרון, היה בגובה התגמול המזערי, קרי, שכר המינימום במשק.

גדעון עזרא: הממשלה תומכת בהצעת החוק, ומוצע להעבירה לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות להכנתה לקריאה ראשונה.

גדעון עזרא: תודה.

נסים דהן: תודה רבה.

נסים דהן: מכיוון שאין מתנגדים להצעת החוק, אנחנו עוברים להצבעה.

נסים דהן: מי בעד?

נסים דהן: מי נגד?

נסים דהן: נא להצביע.

נסים דהן: הצבעה מס' 8 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לדיון מוקדם בוועדה – 19 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – חישוב גמול המילואים), התשס"ג-‏2003, לדיון מוקדם בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

נסים דהן: 19 בעד, יחד עם קולו של היושב-ראש – 20 בעד, ללא מתנגדים וללא נמנעים.

נסים דהן: הצעת החוק עברה בקריאה טרומית, והיא תועבר לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות להכנתה לקריאה ראשונה.

נסים דהן: [ "דברי הכנסת", חוב' ט"ז, עמ' 3842.

נסים דהן: ]

נסים דהן: אנחנו נמשיך בסדר-היום.

נסים דהן: הנושא הבא הוא: המתקפה האירופית נגד ראש ממשלת איטליה - נשיאת האיחוד האירופי; דיון בעקבות הצעה לסדר-היום של חבר הכנסת גדעון סער.

נסים דהן: יפתח את הדיון חבר הכנסת גדעון סער, בבקשה.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אנחנו מקיימים הערב דיון שיזמתי בנוגע להתקפות הבלתי-ענייניות על ראש ממשלת איטליה, סילביו ברלוסקוני, מצד גורמים פוליטיים באירופה.

גדעון סער: כמדינה אנחנו צריכים לדעת בראש ובראשונה כיצד לנהוג בידידים ובעלי-ברית.

גדעון סער: מאז עלה לשלטון, הוביל סילביו ברלוסקוני לשינוי משמעותי של מערכת היחסים בין איטליה לישראל.

גדעון סער: השינוי הזה נעשה בניגוד לעמדה המסורתית האיטלקית, בניגוד מסוים לנטיות הלב של משרד החוץ האיטלקי, שבעבר החזיקו קו שהיה יותר קרוב לגישה האירופית, נניח לגישה הצרפתית, ביחס לישראל וביחס לסכסוך הישראלי-הערבי.

גדעון סער: השינוי הזה ביחסים, אדוני היושב-ראש, מבוסס על שלושה עקרונות: עקרון הקירבה בין שתי מדינות דמוקרטיות מערביות, שממנו נגזרת קירבה של משטר, קירבה של תרבות, התרחקות מהמשטרים הדיקטטוריים הערביים, שברובם גם דוחים את תרבות המערב.

גדעון סער: העיקרון השני הוא עיקרון שאפשר לכנות אותו "עקרון המנהיגות האמריקנית" – איטליה, בראשותו של ברלוסקוני, מקבלת את התפקיד המוביל של ארצות-הברית בזירה הבין-לאומית, בכלל זה לגבי המזרח התיכון, באופן שמנוגד לעמדה שחלק ממדינות אירופה ניסה ועדיין מנסה לפתח בעשורים האחרונים.

גדעון סער: אולי יותר מכולן מייצגת את הגישה הזאת צרפת, שלפיה אירופה צריכה לפתח גישה בין-לאומית אלטרנטיבית לזו האמריקנית.

גדעון סער: בהקשר המזרח-התיכוני החלופה לעמדה האמריקנית יכולה להיות תמיד פחות אוהדת לישראל.

גדעון סער: העיקרון השלישי הוא עקרון שותפות המלחמה בטרור.

גדעון סער: על-פי העיקרון הזה, בשנים האחרונות, ובמיוחד מאז הפיגועים ב-11 בספטמבר, הופך הטרור לאיום אסטרטגי על המערב כולו, ובמאבק נגדו יש שותפות אינטרסים משמעותית בין ישראל לבין מדינות המערב, בעוד רבות ממדינות ערב נמצאות בהקשר זה בעמדה נייטרלית או אף אנטי-מערבית.

גדעון סער: הביטויים המעשיים לשינוי באופי היחסים בין ישראל לאיטליה היו, בין היתר, ההתבטאויות של ברלוסקוני כל אימת שהוא מתייחס לסוגיית הסכסוך הישראלי-הערבי, שהתקדמות לקראת שלום תהיה אפשרית רק במקרה של דמוקרטיזציה ושינוי מנהיגותי אצל הפלסטינים.

גדעון סער: עמדה זו, שמשמעותה דרישה לשינויים משמעותיים במערכת של הרשות הפלסטינית ובידודו של ערפאת, היא עמדה משותפת לארצות-הברית ולישראל, אך אינה מקובלת במלואה על אירופה.

גדעון סער: ברלוסקוני, כפי שאנחנו יודעים, סירב לפגוש את ערפאת בעת ביקורו האחרון בארץ, והסכים להיפגש רק עם ראש הממשלה, מחמוד עבאס, בפגישה שהתקיימה מאוחר יותר באיטליה.

גדעון סער: הסירוב הזה, יש לציין, הביא אותו לעימות קשה בתוך האיחוד האירופי, כאשר שר החוץ הצרפתי גינה את החלטתו כסטייה מהעמדה האירופית המשותפת, והתוצאה, נכון לעכשיו, היא שיש ערעור על העמדה האירופית הקודמת.

גדעון סער: הדבר הזה, מבחינת האינטרס של ישראל ומבחינת הסיכויים להתקדם לשלום במזרח התיכון, הוא בוודאי חיובי ביותר.

גדעון סער: כביטוי סמלי נוסף לאהדתו לישראל בחר ראש ממשלת איטליה להשתתף, ביוזמתו, בתפילה למען קורבנות הטרור בישראל, אשר נערכה בבית-הכנסת הגדול של רומא לפני כשנה וחצי.

גדעון סער: זה היה ראש הממשלה האיטלקי הראשון שביקר במקום.

גדעון סער: ברלוסקוני תמך גם במתקפה האמריקנית על עירק, למרות התנגדות ציבורית רחבה ביותר באיטליה, והתוצאה היא שהוא נחשב היום לאחד המנהיגים הקרובים ביותר באירופה לארצות-הברית ולממשל של הנשיא בוש.

גדעון סער: היה לכך ביטוי בביקורו האחרון בארצות-הברית, שבמהלכו הוזמן לחוותו הפרטית של הנשיא בוש.

גדעון סער: למיטב ידיעתי, הוא המנהיג האירופי היחיד, נוסף על טוני בלייר, שקיבל הזמנה כזאת.

גדעון סער: ברלוסקוני גם הציע, כתרומה לפיוס אזורי במזרח התיכון, "תוכנית מרשל" בהנהגה איטלקית לשיקום כלכלי של הרשות הפלסטינית.

גדעון סער: הוא הקפיד להדגיש, שבתוכנית כזאת חייבים לקבל ביטוי האינטרסים והצרכים של ישראל, באופן שישראל תצא נשכרת מהמהלך הזה.

גדעון סער: ראש ממשלת איטליה הציע גם לארח באיטליה ועידת שלום מזרח-תיכונית, אם וכאשר תתקיים.

גדעון סער: אין ספק שזהותו ועמדותיו של ראש ממשלת איטליה והממשלה האיטלקית עושות את המיקום הזה לעדיף פי כמה מהצעות אחרות בנושא הזה.

גדעון סער: נראה שבשלב הזה ראש ממשלת איטליה מבקש לקדם שינוי כיוון ביחס לישראל גם בזירה הכלל-אירופית.

גדעון סער: כרגע, מתחילת החודש הנוכחי ועד לסוף דצמבר, איטליה היא הנשיאה התורנית של האיחוד האירופי.

גדעון סער: בתפקיד הזה היא המרכזת והמוציאה אל הפועל את מדיניות החוץ של האיחוד, וברלוסקוני ציין כי אחד הנושאים שהוא מבקש לקדם בתקופת הנשיאות האיטלקית הוא שינוי ביחסי האיחוד עם ישראל.

גדעון סער: לפיכך, ההסכמה שלו לבידודו של ערפאת היא ניסיון מפורש להביא לשינוי בעמדה האירופית, שהיום איטליה עומדת בראשה.

גדעון סער: אשר ליחסי האיחוד האירופי עם ארצות-הברית, שיש להם, כפי שציינתי, השפעה על היחסים עם ישראל, מדובר היום במפורש בהתהוות של שני גושים באירופה, גוש אחד איטלקי-בריטי-ספרדי, שהוא פרו-אמריקני, בניגוד לגוש הצרפתי-גרמני-בלגי, שעמדתו כלפי ארצות-הברית מסויגת יותר.

גדעון סער: תרעומת נוספת עורר ראש ממשלת איטליה כאשר הציע לצרף את ישראל, וגם את רוסיה ומדינות נוספות, לאיחוד האירופי.

גדעון סער: צפוי כי בחודשים הבאים הוא יפעל להידוק ולשיפור המעמד הפורמלי בתחומי כלכלה, מסחר, ביטחון ועוד, של יחסי ישראל-אירופה.

גדעון סער: מובן שכאשר הוא פועל בכובעו כנשיא התורן של האיחוד האירופי, חלות עליו מגבלות שאינן חלות כאשר הוא פועל כראש ממשלת איטליה.

גדעון סער: אני רוצה לציין, שעמדתו האוהדת של ראש ממשלת איטליה באה לידי ביטוי גם בדרכים נוספות ועקיפות.

גדעון סער: אנשי מפלגתו, "פורצה איטליה", שנושאים בתפקידים ממלכתיים בולטים, נותנים תמיכה בלתי מסויגת לישראל.

גדעון סער: המתקפות הבלתי-ענייניות נגדו מצד גורמים אירופיים הן במידה רבה תוצאה של העמדות שתיארתי כאן.

גדעון סער: אני חושב שישראל צריכה להעריך את ידידיה האמיתיים, להבין מי הם ולהשיב להם כגמולם.

גדעון סער: אני חושב שממשלת ישראל צריכה לשים דגש מיוחד בטיפוח היחסים עם איטליה.

גדעון סער: אני חושב שגם אזרחי ישראל צריכים לבטא את הסולידריות שלהם עם איטליה.

גדעון סער: אפשר לבטא את זה בדרכים מגוונות, למשל כאשר אלה שיוצאים לחופשה בחוץ-לארץ בוחרים מקום שבו הם מחליטים לנפוש.

גדעון סער: אני גם רוצה לקוות ולהביע תקווה, בהזדמנות הזאת שאיטליה היא נשיאת האיחוד האירופי, שהנשיאות שלה תביא להידוק הקשרים של ישראל עם האיחוד האירופי כולו.

גדעון סער: בסוף הדיון, אדוני היושב-ראש, אביא הצעה לסיכום הדיון מטעם סיעות רבות בבית.

נסים דהן: אני בטוח.

נסים דהן: תודה.

נסים דהן: [מס' 3147; "דברי הכנסת", חוב' י"ד, עמ' 3359; כרך 198, עמ' 8792; נספחות.

נסים דהן: ]

נסים דהן: לפני שנעבור להמשך הדיון בנושא ההתבטאות כנגד ראש ממשלת איטליה, אנחנו נעשה פסק זמן לכמה דקות ונדון בהצעת חוק למניעת סחר בבני-אדם.

נסים דהן: בתנאי, גברתי, שאין הסתייגויות.

נסים דהן: אומנם על הדף יש מסתייגים, אבל התנאי הוא שהמסתייגים הסירו את הסתייגויותיהם.

נסים דהן: אם כן, מדובר בהצעת חוק למניעת סחר בבני-אדם (תיקוני חקיקה), התשס"ג-2003, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

נסים דהן: יציג את הצעת החוק חבר הכנסת אופיר פינס-פז, בבקשה.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, מטעם ועדת החוקה, חוק ומשפט, אני מתכבד להציג את הצעת החוק של חברת הכנסת זהבה גלאון, הצעת חוק למניעת סחר בבני-אדם (תיקוני חקיקה).

אופיר פינס-פז: ראשית אני רוצה לומר, שהצעת החוק הזאת, תחילת חקיקתה בכנסת הקודמת.

אופיר פינס-פז: חברת הכנסת גלאון בעצם הביאה בפנינו לראשונה שורה ארוכה של הצעות לתיקוני חקיקה בשורה של נושאים.

אופיר פינס-פז: בסוף התהליך הזה אנחנו איחדנו את כל יוזמות החקיקה האלה להצעת חוק אחת.

אופיר פינס-פז: אבל, היא מרחיקה לכת משמעותית ונותנת שורה של מענים בנושאים שונים ובחוקים שונים.

אופיר פינס-פז: היא גם מתקנת את הצעת חוק העונשין וגם את סדר הדין הפלילי וגם את חוק סדרי הדין לחקירת עדים וגם את חוק הסיוע המשפטי.

אופיר פינס-פז: זאת אומרת, יש כאן שורה באמת מרשימה של דברי חקיקה, שלפי דעתי יסייעו במאבק למניעת סחר בבני-אדם, או בצורה יותר נכונה, מאבק במניעת סחר בנשים - וזו היתה אחת המטרות של הוועדה, גם בקדנציה הקודמת וגם בקדנציה הזאת, בראשותו של חברנו מיכאל איתן.

אופיר פינס-פז: הצעת החוק קובעת עונש מינימום על עבירה של סחר בנשים לעיסוק בזנות.

אופיר פינס-פז: דבר שני, אזרח ישראלי שביצע עבירה על סחר בבני-אדם, גם אם ביצע אותה בחו"ל, ניתן יהיה לשפוט אותו בארץ.

אופיר פינס-פז: ניתן יהיה לגבות עדות של קורבן עבירה עוד בטרם תחילת המשפט.

אופיר פינס-פז: זה אחד הדברים החשובים, משום שכתוצאה מהאי-יכולת הזאת בעבר, נגרם נזק גדול מאוד בעניין ההעמדה לדין של עבריינים בסחר בנשים.

אופיר פינס-פז: הקורבנות יוכלו להעיד בבית-המשפט גם שלא בנוכחות הנאשם, על מנת למנוע מהן את האיום שנוצר בעקבות המפגש עם הנאשם.

אופיר פינס-פז: הוועדה גם קבעה בהצעת החוק, כי בהמלצת היחידה לסיוע משפטי במשרד המשפטים יוכל להינתן סיוע משפטי לקורבנות העבירה.

אופיר פינס-פז: בעניין הזה יש הסתייגות מסוימת של הממשלה, משום שההפעלה של העניין הזה עולה יותר מ-5 מיליוני שקלים, מי שזוכר אותו עניין מפורסם, ולכן יש כאן הסתייגות של שר המשפטים, כשאנחנו - אני אומר גם בשמה של יוזמת החוק, חברת הכנסת גלאון, וגם בשם הוועדה - אנחנו מקבלים את ההסתייגות של שר המשפטים, שיציג אותה בהמשך השר גדעון עזרא, כדי שבאמת אפשר יהיה להעביר את החקיקה הזאת בצורה מתואמת בין הממשלה לבין הכנסת.

אופיר פינס-פז: כאמור, אני רואה בהצעת החוק הזאת מכשיר חשוב מאין כמוהו במאבק בסחר בנשים.

אופיר פינס-פז: אני חושב שהכנסת אומרת כאן אמירה מאוד נחרצת, מאוד חשובה, מאוד מרחיקה לכת, בעלת השלכות על ספר החוקים כולו, ואני שמח שחברת הכנסת גלאון, שגם עומדת בראש ועדת החקירה הפרלמנטרית בעניין הזה, הצליחה להביא לפנינו את שלל החקיקה הזאת.

אופיר פינס-פז: אני שמח שוועדת החוקה נתנה לה גם את העזר, כדי שהעניין הזה יקרום עור וגידים ויהפוך לדבר חקיקה.

אופיר פינס-פז: תודה רבה.

נסים דהן: תודה.

נסים דהן: כאמור, חברי הכנסת זהבה גלאון, עזמי בשארה, ג'מאל זחאלקה, ואסל טאהא, מוחמד ברכה, עסאם מח'ול ואחמד טיבי לא יציגו את הסתייגויותיהם.

נסים דהן: הם ויתרו על זכותם להציג את הסתייגותם.

זהבה גלאון: תודות.

נסים דהן: תודות בסוף.

נסים דהן: חברי הכנסת, יש ההסתייגות של שר המשפטים, שהיא הסתייגות ממשלתית.

נסים דהן: יציג את ההסתייגות השר גדעון עזרא, ומייד אחר כך נעבור להצבעה בקריאה שנייה ושלישית.

גדעון עזרא: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מוכרח לומר, גם מניסיוני בהיותי במשרד לביטחון הפנים, אני בהחלט רואה חשיבות רבה בקידום ההצעה הזאת, על מנת לאפשר לכל הנשים הנסחרות גם להעיד וגם לזכות בתנאים טובים יותר.

גדעון עזרא: לפי דעתי, זה יגביר את המוטיבציה שלהן לעשות זאת.

גדעון עזרא: אנחנו אומנם תומכים בהצעה, שכן אנחנו רואים במאבק בסחר בבני-אדם ובהגנה על הקורבנות יעד חשוב מאוד.

גדעון עזרא: הממשלה תומכת גם בהענקת סיוע משפטי לקורבנות הסחר, שכן רק בדרך זו הן יכולות לעשות שימוש בזכויות שלהן ולתבוע את אלה שפגעו בהן בצורה כה מחפירה.

גדעון עזרא: ההסתייגויות של הממשלה, שתבואנה בסוף דברי, אינן גורעות מהתמיכה העקרונית של הממשלה במתן סיוע משפטי לקורבנות הסחר.

גדעון עזרא: הממשלה מאמינה כי יש לקדם מהלך זה, וללא כל קשר עם הצעת החוק היא החלה במהלך ליישום תוכנית פיילוט בעניין.

גדעון עזרא: לפי התוכנית, הפיילוט יופעל באזור תל-אביב, יחול על קורבנות הסחר הממתינות לעדות ויצטמצם בשלב הראשון לתביעות אזרחיות נגד סוחרי הנשים.

גדעון עזרא: מכיוון שהפיילוט טרם החל, קשה להעריך את עלויות הסיוע והפעולות המתבקשות במסגרתו.

גדעון עזרא: העלויות עשויות לכלול לא רק שכר טרחה לעורכי-הדין, אלא גם הוצאות לינה, כרטיסי טיסה ואגרות משפט, שכן מדובר בדרך כלל בשוהות לא חוקיות, אשר הפרוטה אינה מצויה בכיסן.

גדעון עזרא: מתן סיוע משפטי מצריך לעתים שילוב של טיפול פסיכולוגי וסוציאלי, ומסיבה זו יש צורך לעצב נוהלי תיאום עם משרדי הרווחה והבריאות ועם הארגונים הלא-ממשלתיים העוסקים במלאכה.

גדעון עזרא: מסיבות אלה נדרשת הפעלה הדרגתית של הסדר הסיוע המשפטי, כפי שמציעה ההסתייגות שלנו.

גדעון עזרא: לפי נוסח ההצעה, סיוע משפטי לקורבנות סחר אשר רוצות להגיש תביעות אזרחיות, מותנה בכך שיש סיכוי משפטי לזכות בתיקים.

גדעון עזרא: אין תנאי כזה בנוגע לסיוע משפטי בהליכים לפי חוק הכניסה לישראל.

גדעון עזרא: אנו בדעה, שהתניה כזאת צריכה להתקיים בכל סוגי התיקים.

גדעון עזרא: אין זה סביר לאפשר לקורבנות סחר להגיש עתירות ותביעות סרק, שעה שנזקקים אחרים מנועים מלעשות כן.

גדעון עזרא: הממשלה, כאמור, תומכת בהצעה.

גדעון עזרא: ההסתייגויות נועדו לאפשר לרעיון מבורך זה לקרום עור וגידים בצורה אפקטיבית ומאוזנת.

גדעון עזרא: אני קורא לחברי הכנסת לתמוך בהסתייגויות ובהצעה כולה, וכאמור, יש הסכמה של המציעים לתמוך בהסתייגויות של הממשלה, שנמצאות בדף המצורף - אלא אם אתה מבקש שאני אקרא את הסעיפים עצמם?

גדעון עזרא: תודה.

נסים דהן: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה: לשם החוק אין הסתייגויות, לסעיף 1 המסתייגים הסירו את הסתייגותם, לסעיף 2 המסתייגים הסירו את הסתייגותם, לסעיף 3 המסתייגים הסירו את הסתייגותם.

נסים דהן: אם כן, אנחנו עוברים להצבעה, משם החוק עד לסעיף 3 בהצעת החוק המקורית.

נסים דהן: מי בעד?

נסים דהן: מי נגד?

נסים דהן: הצבעה מס' 9 בעד סעיפים 1-3 - 19 נגד - אין נמנעים - אין סעיפים 1-3 נתקבלו.

נסים דהן: כאמור, 19 בעד, אפס מתנגדים, אפס נמנעים.

נסים דהן: פה-אחד של חברי הכנסת הנוכחים - - -

רוחמה אברהם-בלילא: - - -

נסים דהן: חברת הכנסת רוחמה, עוד לא גמרנו להכריז שזה התקבל.

נסים דהן: התקבל בקריאה שנייה - שם החוק עד סעיף 3.

נסים דהן: לסעיף 4 יש הסתייגות של הממשלה.

נסים דהן: אנחנו עוברים לסעיף 4 ומצביעים על ההסתייגות.

נסים דהן: הסתייגות לסעיף 4, על-פי הצעת הממשלה, מי בעד ההסתייגות?

נסים דהן: מי נגד?

נסים דהן: הצבעה מס' 10 בעד ההסתייגות - 17 נגד - אין נמנעים - אין ההסתייגות של שר המשפטים לסעיף 4 נתקבלה.

נסים דהן: בעד ההסתייגות - 17, נגד - אין, נמנעים - אין.

נסים דהן: ההסתייגות התקבלה.

נסים דהן: אם כן, פסקה (2) תסומן (3), ובמקום "8" יבוא "9".

נסים דהן: יש עוד הסתייגות לממשלה? לא, אני מכיר רק אחת.

גדעון עזרא: יש.

נסים דהן: איפה ההסתייגות השנייה?

נסים דהן: כן.

נסים דהן: יש עוד הסתייגות.

נסים דהן: אנחנו עוברים להסתייגות השנייה של הממשלה בסעיף 4.

נסים דהן: מי בעד?

נסים דהן: מי נגד?

נסים דהן: הצבעה מס' 11 בעד ההסתייגות - 18 נגד - אין נמנעים - אין ההסתייגות של שר המשפטים לסעיף 4 נתקבלה.

נסים דהן: 18 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

נסים דהן: ההסתייגות השנייה של הממשלה לסעיף 4 התקבלה.

נסים דהן: חברי הכנסת, בסעיף 4 היו הסתייגויות של חברי הכנסת והם הסירו אותן.

נסים דהן: רק ההסתייגות של הממשלה שעליה הצבענו, ורק היא, התקבלה.

נסים דהן: הסרנו את ההסתייגויות, על-פי בקשתם של חברי הכנסת, זה ברור.

נסים דהן: אחרי שהתקבלה ההסתייגות, אני שואל את המציע, את יושב-ראש הוועדה - חבר הכנסת אופיר פינס, התקבלו שתי הסתייגות של הממשלה לסעיף 4, האם אתה חושב שאפשר לעבור לקריאה השלישית?

אופיר פינס-פז: תן לי לחשוב על זה.

נסים דהן: תחשוב.

נסים דהן: בינתיים, עד שהוא יגמור לחשוב, אנחנו חוזרים לסדר-היום.

אופיר פינס-פז: - - -

נסים דהן: יש לך מזל, חשבת מהר.

נסים דהן: אנחנו עוברים להצבעה על הקריאה השלישית, שבה כלולות ההסתייגויות של הממשלה לסעיף 4.

נסים דהן: הצבעה מס' 12 בעד החוק – 19 נגד – אין נמנעים – אין חוק למניעת סחר בבני-אדם (תיקוני חקיקה), התשס"ג-2003, נתקבל.

נסים דהן: 19 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

נסים דהן: החוק עבר בקריאה שלישית, עם שתי הסתייגויות לסעיף 4 של הממשלה.

נסים דהן: חברת הכנסת זהבה גלאון.

זהבה גלאון: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להודות מאוד לחבר הכנסת אופיר פינס, שליווה את החוק הזה מתחילתו.

זהבה גלאון: החוק נכתב על-ידי מיכל לוצקי, היועצת המשפטית של הוועדה, והובא להכנה ולדיון בכל הקריאות בוועדת החוקה, חוק ומשפט.

זהבה גלאון: אני רוצה להודות לדורית ואג, מנהלת הוועדה, ולסיגל קוגוט, היועצת המשפטית של הוועדה, ולכל חברי הכנסת.

זהבה גלאון: רוחמה אברהם, הקואליציה אחראית.

זהבה גלאון: אני לא רגילה שיש רוב כזה.

זהבה גלאון: תודה רבה לכולם.

נסים דהן: הקואליציה תמיד אחראית – לא תמיד.

נסים דהן: אנחנו חוזרים לדיון שבו הפסקנו, ודווקא גברתי ראשונת הדוברים, בבקשה.

נסים דהן: הנושא הוא ההתבטאויות והמתקפה נגד ראש ממשלת איטליה.

נסים דהן: אחריה - חבר הכנסת אברהם רביץ, אם יהיה נוכח במליאה, ואם לא - חבר הכנסת שאול יהלום, ואם לא יהיה נוכח – חבר הכנסת אריה אלדד.

נסים דהן: בבקשה, גברתי.

נסים דהן: כמה דקות אנחנו ניתן לך כדי שתהיי מבסוטה?

רוחמה אברהם-בלילא: כמה שיותר, לא?

נסים דהן: תתחילי עם שלוש, ואני אפסיק אותך.

רוחמה אברהם-בלילא: אני אשתדל לעמוד בלוח הזמנים.

רוחמה אברהם-בלילא: כבוד היושב-ראש, כנסת נכבדה, בימים האחרונים אנו עדים למתקפה תקשורתית נגד ממשלת איטליה והעומד בראשה, ודיון זה הוא מחויב המציאות.

רוחמה אברהם-בלילא: זאת ההזדמנות של נבחרי העם בישראל לשלוח מכאן קריאת הערכה ועידוד לאחד המנהיגים המובילים והאמיצים באירופה היום.

רוחמה אברהם-בלילא: לנו כישראלים אין כל ספק, כי עמדותיו של ראש הממשלה ברלוסקוני הן עמדות אמיצות וצודקות.

רוחמה אברהם-בלילא: יש צורך במידה רבה של רשעות, חוצפה ועוינות לערכים הבסיסיים של כבוד האדם וחירותו כדי לגנות את מי שמאמין בערכים אלה ופועל למימושם.

רוחמה אברהם-בלילא: אין להתפלא על כך שהמתקפה של חוגי השמאל באירופה התרחשה במקביל לבחירת איטליה לנשיאות האיחוד האירופי וזמן לא רב לאחר תום המלחמה שהפילה את הרודן העירקי, סדאם חוסיין.

רוחמה אברהם-בלילא: איטליה מביאה עמה לתפקיד הנשיאות משב רוח רענן של מדיניות ריאלית, המבוססת על צורכי העולם החופשי ועל העיקרון של כבוד האדם וחירותו.

רוחמה אברהם-בלילא: בהקשר זה נמנתה איטליה עם המדינות המובילות בקואליציה נגד הטרור, בהנהגת ארצות-הברית, ולא ערפלה את עמדותיה נגד כל צורות הטרור, ובכלל זה הטרור הערבי.

רוחמה אברהם-בלילא: אנו, אזרחי ישראל ומרבית מחברי הבית הזה, מעריכים את עמדתה האמיצה של איטליה, שראש ממשלתה נמנע מביקור אצל מנהיג הטרור, ערפאת, בעת ביקורו לאחרונה בארץ.

רוחמה אברהם-בלילא: בניגוד למדינות אירופיות אחרות, איטליה למדה את לקחי השנים הקשות שבהן נלחמה נגד הטרור מבית.

רוחמה אברהם-בלילא: אנו עדיין זוכרים את שיתוף הפעולה בין "הבריגדות האדומות" ובין ארגוני הטרור הערביים, שגרם למאות רבות של קורבנות בישראל ובאירופה, ישראלים ואירופים כאחד, ובכללם ראש ממשלה איטלקי.

רוחמה אברהם-בלילא: רק מנהיג כמו ברלוסקוני, שהביא לראשונה יציבות למערכת המדינית האיטלקית, יכול היה לאחר שנים לתרגם את לקחי השנים הקשות ההן למדיניות נוהגת במדינתו.

רוחמה אברהם-בלילא: אנו יודעים כי רוב המגנים את איטליה היום תומכים במידה כזאת או אחרת בטרור הערבי נגדנו ומסתייגים מן המאבק העולמי בין כוחות החירות בהנהגת ארצות-הברית ובין כוחות החושך והרשע, הפועלים נגד אזרחים, נשים וטף בכל העולם הדמוקרטי.

רוחמה אברהם-בלילא: רק מדינות אחדות בעולם הצטרפו ללא הסתייגות וללא תנאי למאבק בטרור העולמי תחת הנהגת ארצות-הברית.

רוחמה אברהם-בלילא: איטליה, תחת שרביטו של ברלוסקוני, תמכה בכל מהלכיה של ארצות-הברית במלחמה זו.

רוחמה אברהם-בלילא: לכן, יש לשבח את העמדה האמיצה הזאת נוכח האיומים בטרור נגד המערב מצד אחד, ונוכח הלחץ מצד מדינות אחרות באירופה שלא לתת יד למאבק צודק זה בכוחות הרשע, מצד שני.

רוחמה אברהם-בלילא: תודה רבה.

נסים דהן: תודה רבה, גברתי, גם על העמידה בזמנים וגם על הדברים היפים כמובן, כל הכבוד.

נסים דהן: חבר הכנסת אברהם רביץ - אינו נוכח.

נסים דהן: חבר הכנסת שאול יהלום - אינו נוכח.

נסים דהן: חבר הכנסת אריה אלדד - לרשותך, אדוני, שלוש דקות.

אריה אלדד: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, חברי חברי הכנסת, יחסו של ברלוסקוני למדינת ישראל הוא אכן חריג.

אריה אלדד: הוא חריג כי הוא בא מאירופה, ואת היחס העוין של אירופה ליהדות אנחנו מכירים כמעט אלפיים שנה, ואת יחסה העוין של אירופה למדינת ישראל, בעיקר בעשורים האחרונים.

אריה אלדד: בימים אלו אנו מציינים את תחילת שנת ה-100 לפטירתו של הרצל, הרצל שהגיע אל הציונות כשהוא מתבונן בשברי האמנציפציה, כשהוא מבין את עומק האנטישמיות ושורשיה, כשהוא מבין שיש להוציא את היהודים מאירופה כדי לפתור את צרת היהודים, לפני שכל אירופה תיהפך קישינייב אחת גדולה.

אריה אלדד: הרצל שמציע את תוכנית מדינת היהודים שלו כפתרון מדיני, שלהבנתו אירופה צריכה לקפוץ עליו בשמחה, כי התוכנית צריכה להיות מועילה מאוד למדינות אירופה, גם לטורקיה, לכל מי שיש לו יד ורגל בצרת היהודים בטריטוריה שלו.

אריה אלדד: הרצל איננו מצליח לשכנע את המעצמות, לא את הסולטן הטורקי ולא את הקייזר הגרמני ולא את בריטניה הגדולה וגם לא את האפיפיור ברומא, מכיוון שהרצל מתעלם מכך שהאנטישמיות חזקה מהנימוקים הלוגיים שלו.

אריה אלדד: כמה שנים לאחר ההשמדה באירופה - הרבה מדינות באירופה היו שותפות להשמדה הזאת באופן פעיל או באופן סביל, ובשנים הראשונות שלאחר ההשמדה, רגשי האשם הקולקטיביים באירופה גוברים על האנטישמיות המושרשת שלהם, אבל כשההלם חולף והדור תם, חוזרת האנטישמיות להרים ראש באירופה: בבלגיה, בצרפת, באנגליה.

אריה אלדד: ולכן דווקא על רקע זה בא יחסו של ברלוסקוני כמשב רוח רענן, והוא ענייני והוא מדיני, והוא מתייחס לבעיות המזרח התיכון ולישראל באופן שוויוני ולא באופן עוין מלכתחילה.

אריה אלדד: מי שאיננו לוקח את האנטישמיות ככוח מניע באירופה, סופו לטעות פעם אחר פעם בהערכות המצב המדיניות שלו.

אריה אלדד: חברי חברי הכנסת, "באצ'י" מתוק מ"גודייבה", וראוי שנדע להוקיר את מי שמעניק לנו יחס הוגן, ובכל דפוסי ההתנהגות שלנו, דפוסי הצריכה, התיירות, שיתוף הפעולה התרבותי, נעדיף את מי שתומך בנו.

נסים דהן: תודה רבה.

נסים דהן: חבר הכנסת ישראל אייכלר - אינו נוכח.

נסים דהן: חבר הכנסת אבשלום וילן - גם הוא ויתר על זכותו, כי הוא אינו נוכח.

נסים דהן: חבר הכנסת עזמי בשארה - אינו נוכח.

נסים דהן: חבר הכנסת אלי אפללו - אינו נוכח.

נסים דהן: חבר הכנסת טלב אלסאנע - אינו נוכח.

נסים דהן: חבר הכנסת מאיר פרוש - לפני רגע ראיתי אותו כאן במליאה, אבל הוא אינו נוכח וויתר על זכותו.

נסים דהן: חבר הכנסת יורי שטרן - אינו נוכח.

נסים דהן: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, ואחריו - חברת הכנסת אתי לבני.

נסים דהן: מה שלומו, אדוני?

נסים דהן: בסדר?

נסים דהן: יכול לדבר?

נסים דהן: בטוח?

ג'מאל זחאלקה: למה חשבת אחרת?

ג'מאל זחאלקה: אדוני היושב-ראש - - -

גדעון סער: מה עם האינטלקטואלים העצורים בסוריה?

גדעון סער: מה עם חברי הפרלמנט?

ג'מאל זחאלקה: מה עם שני אלה שנרצחו בשבוע האחרון?

גדעון סער: אולי תגיד - - -

נסים דהן: חבר הכנסת גדעון סער.

ג'מאל זחאלקה: מה עם נאסר אבו-אלקיעאן ומורסי ג'באלי?

ג'מאל זחאלקה: מה דעתך, חבר הכנסת סער?

נסים דהן: תמשיך, תמשיך.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה לשמוע מה חושב באמת יושב-ראש הקואליציה - - -

נסים דהן: אתה רואה למה שאלתי אותך מה שלומך?

נסים דהן: ישר ידעתי שתגלוש לזה.

ג'מאל זחאלקה: אני גלשתי לזה?

ג'מאל זחאלקה: הוא שאל.

נסים דהן: מתעסקים עם איטליה עכשיו.

נסים דהן: עזוב אותם.

ג'מאל זחאלקה: הוא העלה שאלה, וכל פעם הוא מעלה את הנושא הזה.

נסים דהן: אני מציע שלא תאבד את הבריאות שלך.

ג'מאל זחאלקה: אדוני היושב-ראש, אני לא יכול לשתוק על הערתו של חבר הכנסת סער.

נסים דהן: מותר לך להעיר.

ג'מאל זחאלקה: לא יותר מזה.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שבעניינו של ברלוסקוני טוב הפתגם: אמור לי מי ידידך ואומר לך מי אתה.

ג'מאל זחאלקה: נדיר מאוד שחבר הכנסת אלדד אומר על מישהו אחר שהוא אדם הגון, מאוזן.

ג'מאל זחאלקה: חבר הכנסת אלדד תומך בטרנספר, חבר הכנסת אלדד מנסה לחוקק חוקים ומציע הצעות לגרש אנשים ממולדתם.

נסים דהן: אני מציע שלא תיתן סיבה לחבר הכנסת אלדד אחר כך להודעה אישית.

נסים דהן: אל תזכיר שמות.

ג'מאל זחאלקה: הוא לא מכחיש זאת.

ג'מאל זחאלקה: תאמין לי, אני אומר את הדברים בהגינות.

ג'מאל זחאלקה: זה הדגל הפוליטי שלו.

ג'מאל זחאלקה: לא האשמתי אותו בשום דבר אחר.

ג'מאל זחאלקה: אם הוא חושב כך על ברלוסקוני, והוא חושב שברלוסקוני הוא אדם מאוזן בעניין הפלסטיני, הוא מאוזן בין הטרנספר שלו לבין הדרישות הפלסטיניות.

ג'מאל זחאלקה: אני לא יודע איזה איזון זה.

ג'מאל זחאלקה: אם ברלוסקוני הוא ידידה של ממשלת ישראל, זה מעיד על האיש ועל ממשלת ישראל.

ג'מאל זחאלקה: אחד המנהיגים הגרועים ביותר באירופה.

ג'מאל זחאלקה: דוגמה שלילית ביותר לזה שההון תופס את השלטון.

ג'מאל זחאלקה: זו מעלתו היחידה כמעט של האיש.

ג'מאל זחאלקה: הוא לא הקים תנועה פוליטית, הוא טכנוקרט חסר כריזמה.

ג'מאל זחאלקה: הוא אדם שיש לו כסף, ובכסף הזה הוא הצליח לתפוס את השלטון באיטליה, בעקבות משבר פוליטי שהיה באיטליה.

ג'מאל זחאלקה: הוא משתלח במנהיגים האירופים, הוא מקרין שנאה כלפי העולם המוסלמי וכלפי העולם הערבי.

ג'מאל זחאלקה: לכן פרופסור אלדד מאוהב בו, דווקא בגלל הערותיו נגד המוסלמים ונגד העולם הערבי.

ג'מאל זחאלקה: באירופה, שבאמת נוקטת בדרך כלל עמדה מאוזנת בסכסוך הישראלי-הפלסטיני, ברלוסקוני הוא יוצא מן הכלל לרעה.

ג'מאל זחאלקה: ברלוסקוני הוא אדם ששותק, ובצורה כלשהי תומך במעשים הנפשעים שנעשים בשטחים הכבושים.

ג'מאל זחאלקה: זה ברלוסקוני.

ג'מאל זחאלקה: אם לממשלת ישראל נשארה בעולם דמותו של ברלוסקוני להיתלות בה, סימן שמצבה גרוע ביותר.

ג'מאל זחאלקה: אמור לי מי ידידך ואומר לך מי אתה.

ג'מאל זחאלקה: אם ממשלת ישראל היא ידידתו של ברלוסקוני, זה מעיד מי הוא ברלוסקוני.

ג'מאל זחאלקה: ואם ברלוסקוני הוא ידידה של ממשלת ישראל, זה אומר הרבה מי היא ממשלת ישראל.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

נסים דהן: חברת הכנסת וסגנית יושב-ראש הכנסת אתי לבני, בבקשה.

נסים דהן: אחריה – חבר הכנסת איוב קרא, אחריו – חבר הכנסת אחמד טיבי, ואחריו – חבר הכנסת עסאם מח'ול.

נסים דהן: בבקשה, גברתי, שלוש דקות.

אתי לבני: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, גם אני רוצה להצטרף למשבחים את מדיניותו של ברלוסקוני, ואחר כך יהיו ההסתייגויות.

אתי לבני: מאוד נעים לנו ואנחנו מייד מחבקים בחום ובאהבה, ולפעמים אהבה שמעבר למידה, מישהו שהוא בעדנו, שהוא קצת בעדנו אפילו, ובוודאי מישהו שבאופן בולט מתנה במה שאנחנו קוראים "בעדנו".

אתי לבני: כשבא ברלוסקוני לישראל ונמנע מלפגוש את ערפאת, לעומת שרים וראשי ממשלות אחרים, זו היתה בהחלט מחווה שמאוד הערכנו.

אתי לבני: כשהוא קורא לצרף את ישראל ואת רוסיה לאיחוד האירופי, מאוד נעים לשמוע זאת.

אתי לבני: ברלוסקוני היה בעד המערכה בעירק, הוא בסך הכול תומך לאורך כל שנות שלטונו בארצות-הברית, הוא נגד הטרור, הוא נגד הפעילויות של הרשות הפלסטינית, וזה מאוד נעים.

אתי לבני: מאוד נעים, בעיקר כאשר הוא עכשיו יושב-ראש האיחוד האירופי, והדברים האלה באים לידי ביטוי במסגרת האיחוד האירופי, וזה, כאמור, עוד יותר נעים.

אתי לבני: אפילו שהוא קורא לאחד החברים שם, הנציג הגרמני, קאפו, ומציע לו לשחק בתפקיד קאפו בסרט, לא נעים להם לשמוע, ואולי גם לנו לא כל כך, אבל על זה אנחנו מתגברים.

אתי לבני: עם זאת, כאשר אנחנו מחבקים את ברלוסקוני, אסור לנו לשכוח את הרקורד שלו באיטליה.

אתי לבני: באיטליה הוא מנהיג שיש עליו הרבה מאוד ביקורת, והרבה יותר מביקורת.

אתי לבני: בנושאים שלא נוגעים ליחס שלו לישראל, אלא בנושאים של שליטה באמצעי התקשורת – הוא איש מאוד עשיר ושולט בשישה מאמצעי התקשורת - - -

ג'מאל זחאלקה: אתם אוהבים את העשירים.

אתי לבני: הוא לגמרי חוסם את חופש הביטוי - - -

נסים דהן: חבר הכנסת זחאלקה, עד שזאב גר ליד כבש, אתה מתחיל להפריע.

ג'מאל זחאלקה: קודם כול, הוא לא זאב ואני לא כבש.

נסים דהן: לא אמרתי שהוא זאב ואתה כבש.

נסים דהן: אולי הפוך?

אתי לבני: אני מדברת פחות או יותר ברוח הדברים שאתה אמרת, אז בוא תקשיב.

אתי לבני: מה אתה מתנפל?

אתי לבני: הוא העביר לאחרונה בפרלמנט חוק שמקנה לו חסינות מהעמדה לדין בשל עבירות שוחד.

אתי לבני: כתבי האישום נגדו מוכנים, אבל אי-אפשר להגיש אותם בשל החוק הזה.

אתי לבני: אני פשוט רוצה לאזכר את הדברים האלה ולומר, שכבר היו בעברנו לא מעט מקרים שתמכנו במדינות שהיו בלתי לגיטימיות מבחינה בין-לאומית.

אתי לבני: כולם זוכרים את דרום-אפריקה, מדינות בדרום-אמריקה.

אתי לבני: שלחנו להן נשק בתקופות שהעולם גינה אותן.

אתי לבני: צריך לזכור את הדברים האלה, למרות האהבה וההערכה לברלוסקוני ולאומץ הלב שלו.

אתי לבני: אני רוצה לציין, עם זאת, שבאחרונה אנחנו שומעים קולות גם באירופה המסורתית, שהיתה נגדנו, ובמובהק קראנו לה אנטישמית.

אתי לבני: אנחנו רואים סימנים של קולות אחרים.

אתי לבני: ב-25 ביוני התקבלה במועצת אירופה החלטה שהגדירה את הטרור הפלסטיני כפשעים נגד האנושות, קראה ליישוב הפליטים במקום מגוריהם ומתן פיצויים להם, וקבעה שאין לפליטים זכות שיבה לתחומי מדינת ישראל.

אתי לבני: גורמים אחרים באירופה, אומנם לא בשטף גדול, התחילו להתבטא ולראות גם את הצד הישראלי.

אתי לבני: לכן אני קוראת לבית הזה ולכולנו, לא לראות באירופה מקשה אחת, וכאשר מישהו כמו ברלוסקוני יוצא בעדנו, לא לחבק אותו עד חנק, אלא לעשות דיפרנציאציה ולראות שגם באירופה אפשר לתקשר ויש גורמים שמוכנים לשמוע גם אותנו.

אתי לבני: תודה.

נסים דהן: תודה רבה.

נסים דהן: חבר הכנסת איוב קרא, אחריו – חבר הכנסת אחמד טיבי.

נסים דהן: אם הוא לא יהיה – חבר הכנסת דוד אזולאי, אם הוא לא יהיה – חבר הכנסת עסאם מח'ול, אם הוא לא יהיה – חבר הכנסת אברהם שוחט, ואם הוא לא יהיה – חברת הכנסת קולט אביטל, והיא כן נמצאת.

נסים דהן: שלוש דקות, אדוני.

איוב קרא: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, ראשית כול, אני רוצה להצדיע לסילביו ברלוסקוני בכל מאודי.

איוב קרא: אני יודע מה זה אירופה, ואני יודע איך מסתכלים עלינו ואיך האווירה שם והתעמולה נגדנו.

איוב קרא: כשאני רואה מנהיג מפלגת שלטון גדולה, "פורצה איטליה", אני מלא הערכה.

איוב קרא: אני גם מחזק את ידי סגנו, ראש מפלגת האיחוד הלאומי, "אליאנצה נציונלה", מר ג'נפרנקו פיני, שגם הוא תמיד מחזק ודוחף - - -

קולט אביטל: עם ה"אליאנצה נציונלה" אני באמת מציעה שתיזהר.

איוב קרא: לא.

נסים דהן: חברת הכנסת קולט אביטל, לא מקיימים דו-שיח במליאה.

נסים דהן: אפשר הערת ביניים, ולא דו-שיח.

נסים דהן: נא לא לענות.

נסים דהן: נא לא להתייחס.

נסים דהן: תיקח אותה לשיחת מוטיבציה.

איוב קרא: גברתי חברת הכנסת קולט אביטל, הייתי באיטליה - - -

קולט אביטל: - - - ואני - לא.

איוב קרא: - - - והייתי באירופה.

איוב קרא: כשאני רואה מנהיג כזה של מפלגת ימין יוצא בריש גלי למען ישראל - -

נסים דהן: אתה יודע שאתה עונה לה על חשבונך.

איוב קרא: אני מצטער.

איוב קרא: זה על הברוטו.

נסים דהן: אין ברוטו ואין נטו.

נסים דהן: זה הברוטו.

איוב קרא: - - אז את צריכה להבין שמאוד חשובה לי הברית הזאת של הידידות כלפי ישראל.

איוב קרא: מי כמוך נלחם למען הבדואים, לפחות בכנסת הקודמת, והיית בשדולה למען הבדואים.

איוב קרא: כאב לי מאוד לראות היום בעלי ברית, ראשי הרשויות הדרוזיות, עומדים ושובתים מול משרד ראש הממשלה, ואיש מהכנסת לא הלך לשאול לשלומם.

איוב קרא: כאב לי גם היום לראות את משפחתו של עזאם עזאם מפגינה מול השגרירות האמריקנית, כדי שסוף-סוף אותו דוחף, אדריכל ה"הודנה" ומפת הדרכים, הנשיא ג'ורג' בוש, יואיל בטובו ליצור הדדיות, לפעול למען הדדיות - לא רק לשחרור מאות אסירים, שאנחנו יכולים להתווכח אם זה כן נחוץ או לא, אלא אסיר אחד חף מפשע, בגלל היותו ישראלי, צריך להיזכר גם בו.

איוב קרא: אבל לא רק בו, אלא צריכה להיות רשימה נגדית, כמו טננבאום ופולארד.

איוב קרא: כשאתה לוחץ למען משא-ומתן או שלום - -

קולט אביטל: כל זה שייך - - - ?

איוב קרא: - - אין דבר כזה שהצד השני יפעל למען שלום, וחוץ ממובארק, ידבר על שלום, ורק שרון יכול, והוא רק מסתכל בחד-צדדיות.

איוב קרא: צריך להיות דו-צדדי.

איוב קרא: צריכה להיות הדדיות.

איוב קרא: הדדיות משמעותה להביא למצב שישחררו גם את עזאם עזאם.

נסים דהן: נא לסיים.

נסים דהן: תודה רבה.

איוב קרא: אני מתפלא על אותה כוונה.

איוב קרא: יש לנו ילדים שהסתבכו באינתיפאדה הזאת.

איוב קרא: הם באו לשמור עלינו - - -

נסים דהן: בנימה חיובית זו נא לסיים.

איוב קרא: מלה אחרונה - יש לנו חיילים שהסתבכו באינתיפאדה הזאת, כאשר שמרו על אזרחי ישראל.

איוב קרא: אנחנו הולכים כרגע לשחרר אסירים, ולהשאיר אותם ילדים שהגנו עלינו מפני אותם מפגעים ומחבלים, ולהביא למצב שהאנשים האלה ימשיכו להיות בבית-סוהר ואלה ישתחררו.

איוב קרא: תגידו לי באיזו מדינה יכול להיות הדבר הזה.

איוב קרא: באנו לבנות דמוקרטיה או באנו לבנות מדינה?

נסים דהן: תודה.

נסים דהן: חברי הכנסת אחמד טיבי, עסאם מח'ול, דוד אזולאי ואברהם שוחט לא נמצאים ואינם נוכחים.

נסים דהן: תעלה ותבוא חברת הכנסת קולט אביטל.

נסים דהן: אקרא את שמות הדוברים, כדי שיתכוננו.

נסים דהן: אחרי חברת הכנסת קולט אביטל - חברי הכנסת משה גפני, אהוד יתום, אילן שלגי, מוחמד ברכה, ואחרון הדוברים הוא חבר הכנסת נסים זאב.

קולט אביטל: אדוני היושב-ראש, השעה מתחילה להיות מאוחרת, וכנראה אהבתנו הבוערת לאיטליה לא החזיקה מספיק חברי כנסת בבית הזה.

קולט אביטל: אני רוצה לברך את חבר הכנסת גדעון סער שהעלה את הנושא הזה לדיון, לא רק בגלל הכרת התודה לאיטליה וליחסה כלפי ישראל, אלא משום שבבית הזה אנחנו מגיעים לסוג דיונים כזה לעתים רחוקות מאוד.

קולט אביטל: אינני רוצה לחזור על כל אותם דברים שנאמרו כאן על-ידי ידידתי, חברת הכנסת אתי לבני, כי אני די מזדהה אתה, אבל אני רוצה להוסיף אולי כמה דברים.

קולט אביטל: הדבר הראשון הוא, שלא צריך לשכוח שגם אם יחסה של ממשלת איטליה הנוכחית הוא יחס חם, אוהד וחובק, היו ממשלות קודמות וגם הן תמכו בישראל.

קולט אביטל: להתכחש לעובדה הזאת זה אומר שבעצם אנחנו לא מכירים תודה לכל אותם ידידים שהיו לנו ועדיין יש לנו, ולא כולם בשלטון.

קולט אביטל: יש הרבה מאוד ידידים באיטליה ויש קהילה יהודית חמה שעזרה במשך שנים, וצריך להכיר להם תודה.

קולט אביטל: דבר שני - לא ברלוסקוני הוא זה שהביא את היציבות לאיטליה.

קולט אביטל: היתה יציבות באיטליה גם לפני משטרו.

קולט אביטל: מעבר לכך, גם אני רוצה לבוא ולהגיד שאירופה איננה מקשה אחת, ולחלק אותה לכאלה שהם פרו-ישראל ולכאלה שהם נגד ישראל, או לשני גושים, פרו-אמריקנים ואנטי-אמריקנים, זה לא יהיה נכון, משני טעמים, וזו חשיבה לטווח קצר מאוד.

קולט אביטל: קודם כול, משום שאירופה, שהיום מונה 15 חברות האיחוד האירופי, עומדת בתוך זמן קצר מאוד להתרחב והיא תכלול בקרוב 25 מדינות, 600 מיליון תושבים-אזרחים באירופה.

קולט אביטל: שנית, מכיוון שגם יתר המדינות באירופה עוברות חשיבה נוספת, ובסך הכול גם ארצות-הברית מתקרבת היום ליתר מדינות אירופה.

קולט אביטל: כך שלא רק שלוש מדינות באירופה תומכות בארצות-הברית.

קולט אביטל: יש התקרבות גדולה וחוזרת היום בין ארצות-הברית לבין אירופה.

קולט אביטל: אבל, ענייננו הוא לבוא ולהגיד: כן, איטליה תומכת אולי בישראל, אבל איטליה היא לא המדינה היחידה.

קולט אביטל: אנחנו צריכים לחשוב על האינטרס הישראלי, ולצערי, אנחנו נוהגים במדיניות סכיזופרנית כלפי אירופה.

קולט אביטל: מצד אחד, אנו באים וטוענים שאירופה היא ידידה גדולה - - -

נסים דהן: גברתי סגנית היושב-ראש, חברת הכנסת לבני, יושב-ראש הכנסת מעיר שבשולחן הזה יושבים רק שרים.

אתי לבני: התקדמתי קצת.

קולט אביטל: מצד אחד, אנחנו באים וטוענים שאירופה לא מספיק קרובה לישראל.

קולט אביטל: מצד שני, אנחנו באים ואומרים שהיא בעצם פרטנרית חשובה.

קולט אביטל: לכן, בסכיזופרניה הזאת כדאי שאנחנו נזכור כמה עובדות.

קולט אביטל: קודם כול, היום אירופה היא הפרטנר, אחד הגדולים, השני בסחר הישראלי.

נסים דהן: נא לסיים.

קולט אביטל: בשנה שעברה סחרנו עם אירופה ב-24 מיליארד דולר.

קולט אביטל: 60% מהיצוא החקלאי שלנו יוצא לאירופה.

קולט אביטל: בעוד שנה, כאמור, 600 מיליון תושבים יהיו אזרחי אירופה, ואנחנו נצטרך לחשוב איך לא להשליך את יהבנו רק על ארצות-הברית.

קולט אביטל: אירופה תהיה השכנה שלנו בעוד שנה, כאשר קפריסין תהיה חלק ממנה.

קולט אביטל: אני חושבת שמדינת ישראל צריכה לשאוף להתקרב כמה שיותר לאירופה וצריכה להבין שהאינטרס שלנו הוא לא רק בארצות-הברית כי אם גם באירופה, לנהוג בהתאם לאינטרס הזה לנסות לקרב כמה שיותר מדינות.

קולט אביטל: בגלל ההרחבה הזאת של אירופה, אנחנו לא צריכים לחבק רק את ברלוסקוני.

קולט אביטל: אנחנו צריכים היום לנקוט מדיניות חוץ רצינית כלפי אירופה.

קולט אביטל: תודה רבה.

נסים דהן: גברתי, תודה רבה.

נסים דהן: חבר הכנסת משה גפני - אינו נוכח.

נסים דהן: חבר הכנסת אהוד יתום וחבר הכנסת אילן שלגי - גם הם אינם נוכחים.

נסים דהן: חבר הכנסת מוחמד ברכה - גם הוא אינו נוכח.

נסים דהן: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

נסים דהן: יחתום את סדר-היום בנושא הספציפי הזה חבר הכנסת אורי אריאל.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה - -

נסים דהן: לרשות כבודו שלוש דקות.

נסים דהן: אני בטוח שתאמר את הדברים.

נסים זאב: - - אני רוצה לברך ולהצטרף לחבר הכנסת גדעון סער.

נסים זאב: אני חושב שזו הצעה נכונה להביא החלטה בכנסת ישראל ולראות את נשיא איטליה כידיד ישראל, ידיד נאמן.

נסים זאב: אנחנו בתקופה לא פשוטה וקשה, ואנחנו סובלים מתסמונת של דחייה על-ידי מדינות רבות, בייחוד באיחוד האירופי ומחוצה לו.

נסים זאב: יש אפילו שנאה ועוינות כלפי ישראל.

נסים זאב: נכון מה שאמרה חברת הכנסת אביטל שיש ויש, אבל הרוב המכריע של האיחוד האירופי, לצערי, עוינים כלפי ישראל.

נסים זאב: לכן, שמירת הידידות עם נשיא האיחוד האירופי חשובה לנו גם בשל קירבתנו הגיאוגרפית לאירופה, ובשל שאיפתנו הלגיטימית להרחבת הסחר, להגדלת היצוא וכמובן לתמיכת האיחוד במדיניותה הפוליטית של מדינת ישראל בשעות קשות אלה.

נסים זאב: יש לנו דרך ארוכה ללכת בה.

נסים זאב: מפת הדרכים עדיין נמצאת על שרטון, ויש בה מוקשים רבים.

נסים זאב: וזאת, לא בשל התנהגותה של מדינת ישראל, אלא בגלל הטרור שמתמשך וממשיך לכרסם בתוכנו.

נסים זאב: כל יום קורים עוד ועוד מעשי רצח ועוד ועוד מעשי טרור.

נסים זאב: אני רואה הישנות של תהליכי אוסלו, כאשר ישראל תמיד ויתרה ונתבעה לעשות מחווה של רצון טוב כלפי אויבינו, כאשר אויבינו משוכנעים שמגיע להם, ומה שנותנים להם - הם מרגישים שמגיע להם יותר.

נסים זאב: הם עומדים מן הצד השני של המתרס, פושטים יד לעומתנו ומחכים לקבל עוד ועוד.

נסים זאב: זו מדיניות עקשנית ונבונה, אבל לצערנו הרב אנחנו נופלים לתוך שוחה אחת אחרי השנייה, בלי שנעצור לרגע ונפסיק את התהליך.

נסים זאב: מובן שאחת הסיבות, אולי החשובה ביותר לכך, היא שאנחנו זקוקים לתמיכה הבין-לאומית ולהכרה בזכויותיה של מדינת ישראל, בזכויות אזרחי ישראל לביטחון המדינה.

נסים זאב: העדר ידידים מבית ומחוץ הוא הגורם לכניעה ולוויתורים שהביאונו עד הלום.

נסים זאב: אני זוכר שרק לפני חודשים מספר, כאשר לא היינו בטוחים בעצמנו ואירופה לחצה ולחצה, היינו במצב גרוע ביותר.

נסים זאב: הנס הגדול - לב מלך ביד ה' - הוא הנשיא בוש.

נסים זאב: אני זוכר כמה רבים היו החששות של יהודי אמריקה, מה יקרה.

נסים זאב: חשבו שבוש יהיה עוין כלפי ישראל, והנה פתאום אנחנו מגלים אחרת.

נסים זאב: כך מדינה אחר מדינה.

נסים זאב: צריך לדעת שפה יש השגחה מלמעלה, ולב מלך ביד ה'.

נסים זאב: אני חושב שמגיעה כל ההערכה לנשיא שגילה אומץ לב ואמר: אני לא מוכן לראות את ערפאת בזירה הפוליטית.

נסים זאב: בכך הוא בעצם מנע אפשרות שאותו טרוריסט יחזור למפה, בוודאי לא בעת הזאת.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחבר הכנסת נסים זאב.

ראובן ריבלין: מחר יבקר בכנסת טום דיליי, שנקרא "הפטיש" בקונגרס האמריקני.

ראובן ריבלין: יש לנו כאן תאום שלו, "הפטיש" של הכנסת הישראלית, על כל פנים במושב זה, חבר הכנסת סער.

ראובן ריבלין: אדוני, אני מתייחס לאדוני.

ראובן ריבלין: אמרתי שמחר יהיה כאן קונגרסמן טום דיליי, מנהיג הרוב הרפובליקני בקונגרס.

ראובן ריבלין: קוראים לו "הפטיש" - the hammer, משום שהוא הצליח להשיג רוב כזה, שהדמוקרטים לא יודעים איך להתמודד אתו.

ראובן ריבלין: ברוב המקרים הם מצטרפים אליו.

ראובן ריבלין: יש לנו פטיש גם בכנסת, נדמה לי שזה אתה, אדוני.

ראובן ריבלין: על כל פנים, נדמה לי שרק אני יודע את הסטטיסטיקה, ואני אומר לך שאתה "פטיש" לא קטן.

ראובן ריבלין: אדוני, האם אנחנו ניגשים להקראת הצעת הסיכום?

ראובן ריבלין: בבקשה, אדוני, נא לדבוק בסיכום שהוגש למערכת כאן.

ראובן ריבלין: לאחר מכן נצביע, רבותי חברי הכנסת.

גדעון סער: הודעת הסיכום, אדוני היושב-ראש, היא מטעם סיעות הליכוד, העבודה-מימד, שינוי, ש"ס, האיחוד הלאומי, המפד"ל ויהדות התורה.

גדעון סער: 1.

גדעון סער: כנסת ישראל מביעה את הוקרתה לידידתה איטליה, הנשיאה התורנית של האיחוד האירופי, ולראש ממשלתה מר סילביו ברלוסקוני, שהינו ידיד אמת של מדינת ישראל והעם היהודי ומחויב לערכי החירות.

גדעון סער: 2.

גדעון סער: איטליה מובילה היום באירופה את המחנה המחויב למאבק נחוש בטרור ובקנאות ולגישה מאוזנת בנושא הסכסוך הישראלי-הערבי.

גדעון סער: 3.

גדעון סער: כנסת ישראל מביעה את תקוותה, כי בתקופת כהונתה של איטליה בנשיאות האיחוד האירופי תחול התקרבות משמעותית ביחסים בין ישראל לאיחוד האירופי.

גדעון סער: 4.

גדעון סער: הכנסת מגנה התקפות בלתי ענייניות מצד גורמים פוליטיים באירופה על ראש ממשלת איטליה ועל ממשלתה, שמקורן במדיניותם האחראית והמאוזנת.

גדעון סער: עד כאן.

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: אם אין הצעות החלטה אחרות, ניגש להצבעה.

ראובן ריבלין: הצעת ההחלטה הוגשה על-ידי הסיעות השונות והוקראה על-ידי יושב-ראש הקואליציה, חבר הכנסת גדעון סער.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 13 בעד הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת גדעון סער - 11 נגד - 1 נמנעים - 1 הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת גדעון סער נתקבלה.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, 11 בעד, אחד נגד, אחד נמנע.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת ההחלטה כפי שהוקראה על-ידי חבר הכנסת גדעון סער בשם המפלגות הנזכרות באותה הודעה, נתקבלה על-ידי הכנסת.

ראובן ריבלין: [מס' מ/29; "דברי הכנסת", חוב' ט"ז, עמ' 3724; נספחות.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: אנחנו ממשיכים בסדר-היום: הצעת חוק לתיקון דיני הרכישה לצורכי ציבור (תיקון מס' 9).

ראובן ריבלין: יציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת הכספים או ממלא-מקומו, כבוד חבר הכנסת איוב קרא.

ראובן ריבלין: בבקשה, אדוני.

ראובן ריבלין: אדוני ממלא היום את מקומו של יושב-ראש ועדת הכספים.

ראובן ריבלין: האם יש הסתייגות לחוק זה?

ראובן ריבלין: יש לנו עוד סדר-יום ארוך, לכן אם אדוני יקצר בהסבר החוק כולנו נשמח לשמוע וגם להשתכנע, ואולי להצביע.

איוב קרא: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, בשם ועדת הכספים אני מתכבד להביא לקריאה שנייה ושלישית את הצעת חוק לתיקון דיני הרכישה לצורכי ציבור (תיקון מס' 9), התשס"ג-2003.

איוב קרא: הצעת החוק הינה הצעת חוק ממשלתית.

איוב קרא: מטרתה של הצעת החוק להחזיר את הוראת ההצמדה בשיעור של 70% לגבי פיצוי בשל הפקעת מקרקעין.

איוב קרא: ההוראה האמורה מתייחסת לשנים 1974-1977, והיא תחול על פיצויים שטרם שולמו או שתלוי ועומד לגביהם הליך משפטי.

איוב קרא: להצעת החוק אין הסתייגויות, ואני מבקש את תמיכת הבית.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חברי הכנסת, לחוק זה אין הסתייגויות.

ראובן ריבלין: לכן נעבור להצבעה בקריאה שנייה.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 14 בעד סעיפים 1-2 - 13 נגד - אין נמנעים - אין סעיפים 1-2 נתקבלו.

ראובן ריבלין: ברוב של 13 בעד, באין מתנגדים ובאין נמנעים, אני קובע שהצעת חוק לתיקון דיני הרכישה לצורכי ציבור (תיקון מס' 9), עברה בקריאה שנייה.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 15 בעד החוק - 16 נגד - אין נמנעים - אין חוק לתיקון דיני הרכישה לצורכי ציבור (תיקון מס' 9), התשס"ג-2003, נתקבל.

ראובן ריבלין: ברוב של 16 חברי כנסת, אין מתנגדים, אין נמנעים, אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: אדוני חבר הכנסת פרץ, אדוני יושב-ראש הסיעה יודע, שיושב-ראש הישיבה, שהוא גם יושב-ראש הכנסת, אינו נוהג להוסיף הצבעות שלא לצורך, כדי שלא להיות במצב שבו אחרים יבקשו להוסיף הצבעות בזמן שלא יבקשו את זה בדין ובצדק.

ראובן ריבלין: אני בהחלט חושב שראוי לצרף את הצבעתך, אולם מי שלא הצביע, לא הצביע.

ראובן ריבלין: זה לא משנה את ההצבעה.

ראובן ריבלין: לכן, רצוי שחברי הכנסת ישבו על כיסאותיהם ויצביעו כאשר הם רוצים, ולא יהיה מצב שבו נשנה הצבעות, כי אחר כך זה יהיה פתח לבעיות.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להמשך סדר-היום: הצעת חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 24), התשס"ג-2003, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: יציג את החוק יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

ראובן ריבלין: מי האיש אשר יציג לנו את החוק?

ראובן ריבלין: חבר הכנסת יורי שטרן, יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה, אינו נמצא כאן.

ראובן ריבלין: אדוני יושב-ראש הקואליציה, יש עכשיו הצעות חוק לדיון מוקדם.

ראובן ריבלין: [נספחות.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: בבקשה, אדוני חבר הכנסת שלום שמחון - ראיתי אותו לפני רגע - נא לעלות ולהציג את הצעת החוק של אדוני – הצעת חוק פ/1333.

שלום שמחון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, על-פי סיכום שנעשה הבוקר בוועדת הכנסת אני מגיש את הצעת החוק לחסימת השיחות האירוטיות, מתוך כוונה למזג אותה עם הצעת החוק שהוגשה לפני שבוע על-ידי חברת הכנסת גילה פינקלשטיין, כדי להסדיר את פעולת ועדת הכלכלה של הכנסת, מתוך כוונה ששתי הצעות חוק אלו ימוזגו ויגיעו בסופו של דבר להיות הצעת חוק אחת שתניע את ההליך שהמשמעות שלו היא לצמצם ככל האפשר את האפשרות שבני-נוער יהיו חשופים לשיחות אירוטיות.

שלום שמחון: הכוונה היא להגיע בסופו של דבר להסדרה מול החברות הסלולריות מתוך רצון ומתוך הבנה להניע את החוק הזה.

שלום שמחון: התחייבתי הבוקר בוועדת הכנסת בפני יושב-ראש הקואליציה שהחוק לא יעוכב בוועדה, וכך אני מתכוון לנהוג לאחר ששתי הצעות החוק האלו יגיעו ביחד לוועדת הכלכלה.

שלום שמחון: אני מודע לעובדה שהצעת החוק עדיין לא נדונה בוועדת השרים לחקיקה, ולכן ייתכן שיש התנגדות של הממשלה.

שלום שמחון: עם זאת, אני מבטיח לאדוני השר, אחרי שתאמר את מה שתאמר, אני אומר כבר עכשיו: הכול יהיה בתיאום עם הממשלה ולא בניגוד לה.

שלום שמחון: כל צעד יהיה מתואם.

שלום שמחון: תודה.

ראובן ריבלין: תודה לחבר הכנסת שמחון.

ראובן ריבלין: השר גדעון עזרא ישיב.

גדעון עזרא: הממשלה קבעה את עמדתה, שמכיוון שלא ניתנה לה הזדמנות לקבוע עמדה לגבי הצעה ספציפית זו, הנטייה שלנו היא להתנגד להצעת החוק.

גדעון עזרא: אנחנו מבקשים מחבר הכנסת שלום שמחון להסיר מסדר-היום את ההצעה ולהגישה בשנית במושב הבא, על מנת לאפשר לממשלה לדון בהצעה לגופה.

גדעון עזרא: מאחר שאתה מתחייב שלא לעשות שום צעד שלא על דעת הממשלה, אני מסיר בשלב הזה את ההתנגדות שלנו, ונעניק חופש הצבעה לחברינו.

ראובן ריבלין: כבוד השר, הנוהג בכנסת בדרך כלל הוא, שאם יש הצעה שעלתה על סדר-היום ויש הצעה דומה שיכולה להיות נספחת לאותו עניין, מבחינת הנשיאות, אדוני גם היה יחד אתי סגן יושב-ראש הכנסת - - -

גדעון עזרא: אני לא רוצה לציין את כל הנקודות, אבל ועדת הכלכלה גם תתכנס במהלך הפגרה, זה לא סוף העולם.

ראובן ריבלין: היא בוודאי גם תדון בהצעה של הגברת פינקלשטיין.

גדעון עזרא: אז אנחנו נהיה בנושא הזה ליברליים, אף שאנחנו בוועדת שרים לענייני חקיקה מאוד לא אוהבים את העניין הזה.

ראובן ריבלין: אני חושב שכך צריך להיות.

ראובן ריבלין: אני מאוד מודה לאדוני שאפשר לי להצביע לפי מצפוני.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: ובכן, רבותי חברי הכנסת, הממשלה הסכימה.

ראובן ריבלין: האם יש מישהו שמתנגד?

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: אין מתנגדים.

ראובן ריבלין: ניגש להצבעה.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, מי בעד, מי נגד, מי נמנע – נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 16 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לדיון מוקדם בוועדה – 20 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון) (שירותים שאינם מיועדים לקטינים), התשס"ג-2003, לדיון מוקדם בוועדת הכלכלה נתקבלה.

ראובן ריבלין: 20 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני מברך את חבר הכנסת שמחון על כך שהעביר את הצעת החוק הפרטית שלו, שתשולב בדיון בוועדת הכלכלה של הכנסת עם הצעת החוק של חברת הכנסת פינקלשטיין.

ראובן ריבלין: אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

ראובן ריבלין: האם יושב-ראש ועדת הפנים הגיע?

ראובן ריבלין: לא הגיע.

ראובן ריבלין: [מס' מ/40; "דברי הכנסת", חוב' י"ז, עמ' 3914; נספחות.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: אנחנו ממשיכים: הצעת חוק משק הגז הטבעי (תיקון), התשס"ג-2003.

ראובן ריבלין: יציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת שלום שמחון.

ראובן ריבלין: בבקשה.

שלום שמחון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, הצעת חוק משק הגז הטבעי (תיקון), התשס"ג-2003, שהיא הצעת חוק ממשלתית, כוללת כמה תיקונים לחוק משק הגז הטבעי.

שלום שמחון: התיקונים באים להתאים את החוק למציאות הכלכלית העכשווית במדינה, וזאת בשלושה היבטים עיקריים.

שלום שמחון: עניינו של התיקון הראשון הוא הליך המכרז למתן רשיון הולכה.

שלום שמחון: בהתאם לחוק, רשיון הולכה כולל הן את ההקמה והן את ההפעלה של מערכת ההולכה.

שלום שמחון: לפי נוסחו של החוק עכשיו, רשיון להולכת הגז הטבעי יכול להינתן באמצעות מכרז בלבד.

שלום שמחון: ואכן, עוד בעת חקיקת החוק התנהלו הליכי מכרז לבחירת חברה שתקים ותפעיל את מערכת ההולכה הארצית של הגז הטבעי.

שלום שמחון: כידוע, נסיבות שונות הביאו למצב שלמכרז הוגשה הצעה אחת בלבד, ובסופו של דבר, החברה שעמדה בראש הקבוצה שהגישה את ההצעה החליטה לפרוש מן ההליך והמכרז הסתיים ללא בחירת זוכה, ובפועל עד עתה לא החלו בהקמה של מערכת ההולכה.

שלום שמחון: מוצע, לפיכך, לתקן את החוק ולאפשר מתן רשיון להולכת גז טבעי במכרז סגור או אף בלא מכרז, הכול בהתאם לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג-1993, בשינויים שיקבעו השרים ובשינויים נוספים, כמפורט בסעיף 4 להצעה.

שלום שמחון: עניינו של התיקון השני, שאליו מתייחסים סעיפים 1 ו-5 בהצעת החוק, הוא באפשרות לתת רשיון לפי החוק גם לחברה ממשלתית.

שלום שמחון: לפי נוסחו של החוק כיום, חל איסור על מתן רשיון לחברה ממשלתית, ומדובר, בין היתר, ברשיון הולכה, רשיון חלוקה, רשיון אחסון ועוד.

שלום שמחון: מאחר שהניסיון שנצבר עד כה העלה, כי למרות הרצון לגרום למעורבות ולהשקעות של המגזר הפרטי בפרויקט ההולכה, הפתרון הראוי ביותר לדעת הממשלה מצדיק להסמיך את שר התשתיות הלאומיות לתת רשיון לחברה ממשלתית, מוצע לאפשר זאת, ובלבד שלעניין רשיון ההולכה, הסמכות תהיה מותנית בכך שהשר, יחד עם שר האוצר, נוכח כי הליך שהתקיים לפי החוק לבחירת בעל רשיון לא צלח.

שלום שמחון: במהלך הכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ולקריאה שלישית שילבה ועדת הכלכלה בהצעה שני תיקונים בעניין זה.

שלום שמחון: התיקון הראשון קובע, כי רשיון לחברה ממשלתית יינתן רק אם החברה תהיה מוסמכת לפעול לביצוע למטרות החוק בלבד, וזאת כדי למנוע אפשרות יצירת חברות ממשלתיות שתהיינה בעלות מונופול בתחום רחב של נושאים.

שלום שמחון: כמו כן נקבע, כי חברה ממשלתית אשר קיבלה רשיון הולכת גז טבעי לא תהיה רשאית להקים מערכת הולכה באמצעות מי שאינו רשאי להיות בעל רשיון אלא באישור הממשלה.

שלום שמחון: ייאמר מייד, כי הוועדה החליטה על תיקון זה בשל חוסר הנוחות - אם אשתמש במלים רכות - שנוצר בוועדה מהעובדה, שאף שהחוק קבע מפורשות כי חברת החשמל לא תהיה רשאית לקבל רשיון הולכה, הן בשל היותה חברה ממשלתית והן בשל היותה ספק גז, החליטה הממשלה להפעילה בנושא זה כקבלן מבצע.

שלום שמחון: אומנם, לבקשת נציגי הממשלה החליטה הוועדה שלא לחסום אפשרות זו באופן מוחלט, אך הוחלט להציב סייגים, כך שהחלטה כזאת תהיה החלטה שתתקבל רק אם אכן תשתכנע הממשלה, לאחר דיון מעמיק, שזו הדרך הראויה לפעולה.

שלום שמחון: בעניין זה הגיש חבר הכנסת דוד טל הסתייגות, והוא מציע שפעולה כזאת תדרוש את אישור ועדת הכלכלה ולא את אישור הממשלה.

שלום שמחון: עניינו של התיקון השלישי הוא באיסורים שקובע החוק לגבי בעלויות צולבות.

שלום שמחון: החוק בנוסחו עכשיו מטיל, בין השאר, מגבלות מבחינת בעלויות, הן על מי שרשאי לעסוק בשיווק ובמכר של גז טבעי, והן על מי שרשאי לקבל רשיון לחלוקת גז טבעי.

שלום שמחון: בסעיף 2 להצעת החוק מוצעות הקלות מסוימות בעניין זה.

שלום שמחון: כמו כן, בהמשך להוראות התיקון העוסק במתן רשיונות לפי החוק לחברה ממשלתית, מוצע להסמיך את שר התשתיות הלאומיות לתת רשיון חלוקה מצומצם לחברה שהחברה הממשלתית בעלת רשיון ההולכה היא בעלת שליטה או בעלת זיקה בה, ובלבד שמצא שר התשתיות יחד עם שר האוצר שאין גורם במגזר הפרטי המעוניין ויכול להקים את רשת החלוקה לפי החוק.

שלום שמחון: השר יהיה מוסמך גם לאשר לאותה חברה שתקבל רשיון חלוקה לעסוק גם במכר ובשיווק של גז טבעי לצרכנים מסוימים, תוך ויתור על דרישה המעוגנת היום בחוק בדבר הפרדה תאגידית.

שלום שמחון: בכל מקרה, מוצע כי רשיון החלוקה יינתן בתנאים שיאפשרו בעתיד הפעלת רשת החלוקה על-ידי גורם מהמגזר הפרטי.

שלום שמחון: בהתחשב בתיקונים שהוספו בוועדה, נמחק סעיף נוסף שהיה כלול בהצעת החוק הממשלתית ועסק בהסמכת הממשלה להקים בעצמה חלקים של מערכת ההולכה או רשת החלוקה, שכן הוא הפך למיותר.

שלום שמחון: אני מבקש לדחות את ההסתייגויות שהוגשו ולאשר את הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית בנוסח שהכינה הוועדה.

שלום שמחון: אני מבקש לומר לחברי חברי הכנסת, שזו אחת התשתיות החשובות ביותר שהממשלה מבצעת בשנים הקרובות והתחילה לבצע לפני שנים מספר.

שלום שמחון: לכן אני ממליץ מאוד שלא לעכב את הצעת החוק.

ראובן ריבלין: אני מאוד מודה ליושב-ראש ועדת הכלכלה של הכנסת, חבר הכנסת שלום שמחון.

ראובן ריבלין: הואיל והמסתייג היחיד, שהגיש שלוש הסתייגויות, חבר הכנסת דוד טל, אינו נוכח, הרי אין הסתייגויות לפנינו, ואני קורא לחברי הכנסת להצביע על סעיפים 1-5 ועל שם החוק - הצעת חוק משק הגז הטבעי (תיקון), בקריאה שנייה.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, נא להצביע.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 17 בעד סעיפים 1-5 - 21 נגד - אין נמנעים - אין סעיפים 1-5 נתקבלו.

ראובן ריבלין: 21 חברי כנסת הצביעו בעד, אין נגד ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אדוני השר, אנחנו אישרנו את החוק בקריאה שנייה.

ראובן ריבלין: נעבור להצבעה על חוק משק הגז הטבעי (תיקון), התשס"ג-2003, בקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 18 בעד החוק - 20 נגד - אין נמנעים - אין חוק משק הגז הטבעי (תיקון), התשס"ג-2003, נתקבל.

ראובן ריבלין: רוב של 20 חברי כנסת, אין מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שחוק משק הגז הטבעי (תיקון), התשס"ג-2003, עבר בקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: אדוני השר רוצה לומר כמה מלים, בבקשה.

ראובן ריבלין: רק יזכור אדוני שעוד סדר-יום ארוך לפנינו ואנחנו עוסקים בעבודת חקיקה ורוצים לסיים.

ראובן ריבלין: מובן שאדוני לא ימנע מעצמו לומר כל דבר חשוב.

ראובן ריבלין: בבקשה.

יוסף יצחק פריצקי: אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, חברי הכנסת, אני מבקש להודות לכנסת על עבודתה.

יוסף יצחק פריצקי: אני מבקש לומר תודה מיוחדת ליושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת שלום שמחון, שבאמת לא חסך מאמצים וקידם את החוק הזה במהירות האפשרית, ועשה ככל יכולתו כדי שנבוא לכאן כמה שיותר מהר לקריאה השנייה והשלישית.

יוסף יצחק פריצקי: יבוא על הברכה, כמו גם אנשי ועדת הכלכלה.

יוסף יצחק פריצקי: אני גם מבקש להודות לכל אנשי צוות המשרד שלי, שערכו וטרחו ועמלו.

יוסף יצחק פריצקי: אני תקווה שלא ירחק היום ונבוא לפני הכנסת ונאמר לה שהתשתית הזאת מוכנה ומשק האנרגיה הישראלי יעבור לגז טבעי, שהוא נקי יותר, זול יותר, בטוח יותר.

יוסף יצחק פריצקי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

ראובן ריבלין: אני רוצה לומר לשר, שהצבענו בקריאה שנייה ובקריאה שלישית על חוק משק הגז הטבעי (תיקון), התשס"ג-2003, עם לוח התיקונים שהיה על-פי הצעת הוועדה, ואנחנו אישרנו כך.

ראובן ריבלין: חברי הכנסת, אתם הצבעתם בעד החוק עם לוח התיקונים כפי שהיה מונח לפניכם.

ראובן ריבלין: [מס' מ/44 ; "דברי הכנסת", חוב' י"ח, עמ' 4230; נספחות.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

ראובן ריבלין: יושב-ראש ועדת הפנים עדיין אינו מוכן, ולכן אנחנו נמשיך בהצעת חוק שירות נתוני אשראי (תיקון מס' 2), קריאה שנייה וקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: יציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת שלום שמחון.

שלום שמחון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, הצעת חוק שירות נתוני אשראי (תיקון מס' 2), התשס"ג-2003.

שלום שמחון: חוק שירות נתוני אשראי, התשס"ב-2002, התקבל בכנסת ביום 14 בינואר 2002 לאחר חמש שנות עבודה בכנסת, והוא היה אמור להיכנס לתוקף ב-1 בפברואר 2003.

שלום שמחון: בחוק נקבע, כי תקנות ראשונות הדרושות להפעלת החוק יועברו לאישורה של הוועדה, שהיא הוועדה המשותפת לוועדת הכלכלה ולוועדת החוקה, חוק ומשפט, בתוך שישה חודשים מיום פרסומו, דהיינו עד סוף חודש יולי 2002.

שלום שמחון: ביום 4 בנובמבר 2002 התקבל בכנסת תיקון לחוק, ולפיו מועד התחילה של החוק נדחה ליום 31 ביולי 2003, ותקנות ראשונות הדרושות להפעלתו יועברו לאישורה של הוועדה המשותפת עד יום 28 בפברואר 2003.

שלום שמחון: אולם בשל התפזרותה של הכנסת החמש-עשרה, עריכת בחירות לכנסת הנוכחית בינואר 2003 והצורך בהרכבה מחדש של ועדות הכנסת, ובהן הוועדה המשותפת, הועברו רק בימים אלו התקנות הראשונות לפי החוק לאישור הוועדה המשותפת.

שלום שמחון: הואיל ולא ניתן להפעיל את הוראות החוק ללא התקנת התקנות מכוחו, ובשל הצורך בתקופת היערכות הכרוכה ביישומן, כשלדעת הממשלה תקופת ההיערכות אמורה להימשך כשישה חודשים ממועד אישור התקנות, מוצע לדחות את מועד תחילתו של החוק בשישה חודשים נוספים.

שלום שמחון: במהלך הכנת הצעת החוק בוועדה המשותפת לקריאה שנייה ושלישית, הוסף להצעה סעיף שלפיו שר המשפטים, באישור הוועדה המשותפת, יהיה רשאי לדחות את תחילתו של החוק לתקופה נוספת שתיקבע, שלא תעלה על שישה חודשים.

שלום שמחון: מטרת תוספת זו היא למנוע מצב שלפיו יידרש תיקון נוסף של סעיף התחילה של החוק.

שלום שמחון: נציין כי אין בתוספת זו משום איתות לכך שהתחילה אכן תידחה, ואנו מצדנו נעשה כל שצריך כדי לזרז את הפעלת החוק.

שלום שמחון: להצעת החוק לא הוגשו הסתייגויות מהותיות, ולפיכך אבקשכם לקבלה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

שלום שמחון: כדי להצהיר על כוונותינו, כבר מחרתיים, אדוני היושב-ראש, מתכוונים להתחיל בהכנת התקנות.

שלום שמחון: תודה.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחבר הכנסת שלום שמחון.

ראובן ריבלין: רבותי, לחוק זה יש מסתייגים, אלא שהם אינם נוכחים, משום שהמסתייג היחיד הוא חבר הכנסת דוד טל.

ראובן ריבלין: הואיל והוא לא נוכח, אין בפנינו הסתייגויות.

ראובן ריבלין: ובכן, רבותי חברי הכנסת, הצעת חוק שירות נתוני אשראי (תיקון מס' 2), התשס"ג-2003 - אני מבקש מחברי הכנסת לשבת במקומות ולהצביע.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 19 בעד סעיף 1 - 15 נגד - אין נמנעים - אין סעיף 1 נתקבל.

ראובן ריבלין: 15 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת חוק שירות נתוני אשראי (תיקון מס' 2) עברה בקריאה שנייה.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, אם החוק עבר בקריאה שנייה, אנחנו נעבור להצבעה בקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: אם אכן גם בקריאה שלישית תאשרו חוק זה, הרי תיקון מס' 2, בהתאם להצעת הממשלה, יתקבל.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 20 בעד החוק - 17 נגד - אין נמנעים - אין חוק שירות נתוני אשראי (תיקון מס' 2), התשס"ג-2003, נתקבל.

ראובן ריבלין: 17 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שחוק שירות נתוני אשראי (תיקון מס' 2) עבר גם בקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: אדוני השר, אני מברך אותך על כך שהעברת גם חוק זה.

ראובן ריבלין: [מס' 3033; "דברי הכנסת", כרך 192, חוב' ה', עמ' 874; חוב' י"ג, עמ' 3221; נספחות.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: אנחנו עוברים להצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה, התשס"ג-2003 קריאה שנייה וקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: יציג את החוק יושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת שלום שמחון.

ראובן ריבלין: לאחר מכן נחזור לוועדת הפנים, חבר הכנסת יורי שטרן, אשר מחר יארח את קונגרסמן טום דיליי, שוודאי יהיה משמאל לו.

שלום שמחון: צריך להיזהר מהתפילות.

שלום שמחון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 58), התשס"ג-2003.

שלום שמחון: הצעת החוק המונחת עתה בפניכם כוללת כמה תיקונים לפקודת התעבורה.

שלום שמחון: התיקונים באים לחזק את מערכת האכיפה כנגד עבירות תעבורה, עבירות שגורמות לאובדן חיים רבים.

שלום שמחון: התיקון הראשון המוצע עוסק בסמכותה של רשות הרישוי לאצול סמכויות לעובדי ציבור.

שלום שמחון: הכוונה היא להסיר ספק הקיים היום בנוסח החוק, ולהבהיר כי רשות הרישוי תהיה מוסמכת לאצול מסמכויותיה גם לקציני משטרה ולקציני צה"ל, לרבות אלו הממלאים תפקידי קצינים בצה"ל.

שלום שמחון: אני מבקש לציין, כי אגב הטיפול בתיקון זה, שאמור היה להיות טכני, הסתבר לנו כי כל נושא האצלת סמכויות רשות הרישוי לקציני צה"ל טעון הסדרה חדשה, וקיבלנו התחייבות כי כך אומנם ייעשה.

שלום שמחון: התיקון השני המוצע עוסק בסמכות לשפוט על עבירות לפי חוק שירותי הובלה, התשנ"ז-1997.

שלום שמחון: כיום הסמכות לדון בעבירות לפי חוק שירותי הובלה שמורה לשופטי בית-משפט השלום.

שלום שמחון: מוצע להסמיך את שופטי התעבורה לדון גם בעבירות לפי חוק שירותי הובלה, שהוא אחד החוקים החשובים שעניינם הסדרת התנועה, בעיקר בכלי רכב כבדים או בכלי רכב המובילים חומרים מסוכנים.

שלום שמחון: ברור לכן שבית-המשפט לתעבורה הוא הערכאה הנכונה לדון בעבירות לפיו.

שלום שמחון: בתיקון השלישי מוצע להעניק לבית-המשפט סמכות להאריך פסילה מינהלית של רשיון נהיגה.

שלום שמחון: לפי המצב המשפטי כיום, אם עברו שלושה חדשים מיום שנפסל רשיון נהיגה, ולא הוגש לבית-המשפט כתב אישום נגד בעליו - תבוטל הפסילה.

שלום שמחון: נובע מכך, שדווקא בתאונות החמורות ביותר, שבהן נדרשת חקירה מסובכת, הנהג מקבל את רשיונו חזרה אם החקירה לא הסתיימה בתוך תקופת הפסילה המינהלית, ולבית-המשפט אין סמכות להאריכה.

שלום שמחון: לפיכך מוצע להעניק לבית-המשפט שיקול דעת להאריך את תקופת הפסילה אף אם עברו שלושה חודשים מיום הפסילה וטרם הוגש כתב אישום, אם השתכנע כי ראוי לעשות כן מטעמים מיוחדים ומנימוקים שיירשמו, כמו למשל אם החקירה מתבצעת כראוי והנסיבות מצדיקות את העיכוב בסיומה.

שלום שמחון: במהלך הכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית הוסיפה הוועדה להצעת החוק את הוראת סעיף 3 לחוק המוצע, ולפיה גם על החלטה להאריך את תקופת הפסילה כאמור יחולו הוראות סעיף 49 לפקודה בדבר סמכות בית-המשפט לעניין עיון חוזר וערר.

שלום שמחון: להצעת החוק לא הוגשו הסתייגויות, ואני מבקש לקבלה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

שלום שמחון: תודה, אדוני היושב-ראש.

ראובן ריבלין: אני מאוד מודה ליושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת שלום שמחון, ולכל עובדות ועדת הכלכלה, ליועצת המשפטית הנכבדה של ועדת הכלכלה ולמנהלת הוועדה.

ראובן ריבלין: תבואו על הברכה על הפוריות הרבה ועל היצירה שאתם מייצרים לכנסת לתפארת מדינת ישראל.

ראובן ריבלין: אני מבקש מחברי הכנסת להצביע בקריאה שנייה על הצעת החוק על כל סעיפיה מהטעם שאין הסתייגויות.

ראובן ריבלין: ובכן, חברי הכנסת, אחרי שתפסתם את מקומותיכם אני מזמין את כולכם להצביע.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 21 בעד סעיפים 1-4 - 21 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1-4 נתקבלו.

ראובן ריבלין: ובכן, 21 חברי כנסת הצביעו בעד, לרבות כמובן שני השרים שהם גם חברי כנסת, נגד לא הצביע איש, גם לא נמנע איש - לכן אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

ראובן ריבלין: רבותי, תם ולא נשלם.

ראובן ריבלין: כדי שהחוק יעבור אנחנו צריכים להצביע עבורו גם בקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: ובכן, רבותי חברי הכנסת, מי בעד הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 58), התשס"ג-2003, בקריאה שלישית?

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 22 בעד החוק – 21 נגד – אין נמנעים – אין חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 58), התשס"ג-2003, נתקבל.

ראובן ריבלין: ובכן, בעוד שתי שניות, שנייה, נכריז על התוצאה.

ראובן ריבלין: ובכן, 21 חברי כנסת בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע, שחוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 58), התשס"ג-2003, עבר בקריאה שלישית ונכנס לספר חוקי מדינת ישראל.

ראובן ריבלין: [מס' מ/2; "דברי הכנסת", חוב' ח', עמ' 1105; הכנסת ה-15, מושב חמישי, חוב' ה', עמ' 9936; נספחות.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: אדוני יושב-ראש ועדת הפנים, תורך הגיע וגם לך מספר לא מועט של הצעות.

ראובן ריבלין: נא להתחיל במלאכה.

ראובן ריבלין: נתחיל בהצעת חוק שאנחנו חוזרים אליה, והיא הצעת חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 24), התשס"ג-2003, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

ואיכות הסביבה): כבוד היושב-ראש, כבוד השרה, חברי הכנסת, הצעת החוק הזאת באה כהצעת חוק ממשלתית לבקשת המשרד לביטחון פנים ושירות בתי-הסוהר, כדי לסגור חור טכני שקיים בחקיקה הנוכחית.

ואיכות הסביבה): בחקיקה הקיימת לא מוזכר מצב שבו נציב שירות בתי-הסוהר לא נמצא, כשהוא בחופשה, או בחוץ-לארץ, או במשימות אחרות, ויש לו ממלא-מקום שיכול לקבל באותה שעה את כל סמכויותיו.

ואיכות הסביבה): לכן הוצע לכלול בפקודת בתי-הסוהר את ההגדרה, שנציב בתי-הסוהר הוא "קצין שירות בתי-הסוהר הבכיר הממלא אותה שעה תפקיד נציב בתי-הסוהר, לרבות סגן נציב בתי-הסוהר".

ואיכות הסביבה): התיקון הוא טכני ופותר בעיה פרקטית.

ואיכות הסביבה): תודה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, גם על תיקון טכני זה צריכה להיות הצבעה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: הואיל ולא הוגשו הסתייגויות אני מאפשר ליושב-ראש הוועדה להגיע למקומו, וגם לכל חבר כנסת אחר הרוצה להצביע.

ראובן ריבלין: אני מזמין אתכם להצביע.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד הצעת החוק בקריאה שנייה?

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 23 בעד סעיף 1 – 16 נגד - אין נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

ראובן ריבלין: ובכן, 16 חברי כנסת בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת החוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 24), התשס"ג-2003, עברה בקריאה שנייה.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, נא להצביע בקריאה שלישית ובכך נקבע אם החוק עבר ואם ייכנס גם הוא לספר חוקי מדינת ישראל.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 24 בעד החוק – 17 נגד – אין נמנעים - אין חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 24), התשס"ג-2003, נתקבל.

ראובן ריבלין: 17 חברי כנסת בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שחוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 24), התשס"ג-2003, עבר בקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: אדוני יושב-ראש הוועדה - את התודות.

ואיכות הסביבה): אדוני היושב-ראש, אמירת תודה גם בשעה מאוחרת זאת אינה דבר מיותר אלא נכון.

ואיכות הסביבה): לכן אני רוצה להודות למנהלת הוועדה יפה שפירא וליועצת המשפטית מירי פרנקל על המסירות שלהן ועל כך שהודות להן בזמן קצר מאוד התאפשר לדון בסדר-היום בדי הרבה חקיקות ונושאים ולהחליט עליהם ועל החקיקה הספציפית הזאת.

ואיכות הסביבה): תודה להן.

ראובן ריבלין: תודה ליושב-ראש ועדת הפנים של הכנסת.

ראובן ריבלין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/24).

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: חברי הכנסת, הצעת חוק הנוער (טיפול והשגחה) (תיקון מס' 17) (פרסום תמונת עירום של קטין), התשס"ג-2003.

ראובן ריבלין: תציג את הצעת החוק לקריאה ראשונה חברת הכנסת גילה פינקלשטיין.

ראובן ריבלין: האם אנשים נרשמו לדיון?

ראובן ריבלין: השעה מוקדמת, 21:30, אם אנשים רוצים לדבר, וזו זכותם המלאה, ידברו.

ראובן ריבלין: אם כך יהיה, אבקש מסגנית היושב-ראש אתי לבני לבוא ולהחליף אותי.

ראובן ריבלין: בבקשה, גברתי.

גילה פינקלשטיין: כבוד היושב-ראש, כנסת נכבדה, הצעת החוק שאני מביאה לפניכם לקריאה ראשונה חשובה במיוחד נוכח האקלים התרבותי והחברתי שאנו חיים בו.

גילה פינקלשטיין: הצעת החוק לתיקון חוק הנוער (טיפול והשגחה) מבקשת להוריד את הגיל שממנו ואילך חל איסור על פרסום תמונת עירום של קטין, מגיל תשע הקבוע כיום בחוק לגיל חמש.

גילה פינקלשטיין: חשיבותה של ההצעה ברורה נוכח המציאות בת ימינו, שבה רבים מקרי הפגיעות על רקע מיני בקטינים צעירים לימים.

גילה פינקלשטיין: זו מציאות שבה גופם של אלו הופך יותר ויותר הפקר בראש חוצות.

גילה פינקלשטיין: גיל חמש, טרם הכניסה לבית-הספר, הוא כיום גם הגיל שבו הילדים מודעים יותר לגופם, וכידוע, בימינו הם מתלבשים כגדולים בגיל צעיר מאשר בעבר.

גילה פינקלשטיין: כמי שעומדת בראש השדולה למען הילד אני רואה לעצמי חובה וזכות לקדם הצעת חוק כזאת, שיש בה משום כבוד לפרטיותם של ילדים והגנה על כבודם נוכח המציאות הלא-פשוטה, ואף האכזרית לעתים, שבה אנו חיים.

גילה פינקלשטיין: ההצעה עברה בקריאה טרומית בלא מתנגדים בתמיכת הממשלה וללא כל סייג, ונדמה לי שכולנו, כל יושבי הבית הזה, ללא יוצא מן הכלל, מאוחדים בדאגה לילדינו באשר הם ובחובתנו להגן עליהם.

גילה פינקלשטיין: על כן אני מבקשת שוב את תמיכתכם בהצעה.

גילה פינקלשטיין: תודה.

נסים זאב: יש הסכמה לא לדבר.

נסים זאב: אפילו אני ויתרתי.

אתי לבני: אין דוברים?

אתי לבני: נעבור להצבעה בעד או נגד.

אתי לבני: הצבעה מס' 25 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה - 18 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הנוער (טיפול והשגחה) (תיקון מס' 17) (פרסום תמונת עירום של קטין), התשס"ג-2003, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

אתי לבני: בעד - 20, נגד - אין, אין נמנעים.

אתי לבני: צירפתי את גם קולו של יושב-ראש הכנסת ואת קולי שלי.

אתי לבני: ההצעה עברה.

אתי לבני: מי נמנע?

אתי לבני: אני מתקנת: 19 בעד.

אתי לבני: ההצעה עברה לוועדת העבודה והרווחה.

אתי לבני: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/27).

אתי לבני: ]

אתי לבני: חברי הכנסת, הצעת חוק ליווי עצור או אסיר במקום ציבורי (תיקוני חקיקה), התשס"ג-2003, של חבר הכנסת גדעון סער - קריאה ראשונה.

אתי לבני: בבקשה.

גדעון סער: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, אני מביא לקריאה ראשונה הצעה שזכתה לתמיכת הבית מקצה לקצה כאשר הובאה כאן בקריאה הטרומית.

גדעון סער: ההצעה עוסקת בכך שעצור שמובא לבית-המשפט, למשל, לצורך הארכת מעצרו, או בכלל נמצא במקום ציבורי – הרחבנו את זה לעומת מה שעבר כאן

גדעון סער: בקריאה טרומית – לא יובא אזוק באזיקים אלא אם כן יש לזה טעם ענייני: חשש שיימלט מן הדין או חשש שינקוט אלימות.

גדעון סער: העילות מנויות כאן בסעיף 11א, אני מייד אפרט.

גדעון סער: מעת לעת ניתן לראות, בכלי התקשורת או בטלוויזיה, שפעמים רבות עצורים מובלים עם אזיקים בלי כל סיבה הגיונית, פרט להשפלתם או שבירתם לצורכי חקירה, או דבר שהוא בלתי ענייני.

גדעון סער: קיימנו הידברות עם המשרד לביטחון פנים ועם משטרת ישראל, ביוזמתו של סגן השר יעקב אדרי, והגענו למצב שבו למעשה אנחנו מסדירים את הנושא הזה בצורה עוד יותר רחבה מכפי שתכננו בקריאה הטרומית.

גדעון סער: כמובן, אנחנו נמשיך לעשות fine tuning של ההצעה לפני הקריאה השנייה והקריאה השלישית.

גדעון סער: ההצעה אומרת, שעצור המובא ממקום מעצרו בליווי שוטר למקום אחר, לא יהיה כבול במקום ציבורי אלא אם סבר השוטר כי קיים חשש סביר שהעצור עלול להימלט או לסייע לאחר להימלט, לגרום נזק לגוף או לרכוש, לפגוע בראיות או להעלימן – אלה העילות.

גדעון סער: קיבלנו הוראה נוספת, ששופט רשאי להורות על שחרור עצור מכבילה כל עוד העצור שוהה באולם בית-המשפט.

גדעון סער: אני מודיע מראש, שיש כאן הוראה שנראית לי קצת רחבה מדי, לגבי עצור שהוגש נגדו כתב אישום.

גדעון סער: ההצעה הזאת בוודאי תובא לוועדת החוקה להמשך הדיון לקראת הקריאה השנייה והקריאה השלישית.

גדעון סער: ההצעה הזאת באה לשמור על כבודו של אדם.

גדעון סער: צריך לזכור, אדם שנמצא במעצר הוא עדיין חף מפשע.

גדעון סער: לא רק שהוא לא הורשע, הוא בדרך כלל לא הועמד לדין.

גדעון סער: אנחנו צריכים לוודא שהדבר הזה נעשה אך ורק במקרים שהוא מתחייב.

גדעון סער: אני חושב שהמשטרה, משיחות שהיו לי עם נציגי המשטרה, מכירה בכך שיש כאן בעיה, מכירה בכך שצריך להסדיר את הנושא הזה בחקיקה ומכירה בכך שהסמכות שלה בנושא הזה צריכה להיות מסויגת.

גדעון סער: אני מבקש מחברי הבית לתמוך בהצעה בקריאה הראשונה.

גדעון סער: תודה.

אתי לבני: תודה רבה.

אתי לבני: נרשם לדיון חבר הכנסת מאיר פרוש.

נסים זאב: הסכמנו לא לדבר.

אתי לבני: אנחנו עוברים להצבעה - בעד או נגד.

אתי לבני: הצבעה מס' 26 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 15 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק ליווי עצור או אסיר במקום ציבורי (תיקוני חקיקה), התשס"ג-2003, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

אתי לבני: 16 בעד, עם קולו של יושב-ראש הכנסת, אין מתנגדים ואין נמנעים.

אתי לבני: החוק עבר בקריאה ראשונה והוא יועבר לוועדה לדיון.

אתי לבני: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/27).

אתי לבני: ]

אתי לבני: החוק הבא: הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון מס' 53) (ייצוג נישום בידי רואה-חשבון), התשס"ג-‏2003, של חברי הכנסת יורי שטרן ואהוד רצאבי.

אתי לבני: חבר הכנסת יורי שטרן.

ראובן ריבלין: בבקשה, אדוני.

יורי שטרן: כבוד היושב-ראש, כבוד השרה, חברי הכנסת, הצעת חוק זו באה להסדיר דבר שעוזר לאזרח ולאיש העסקים בדיון במס שבח ובדיונים שהנושא שלהם הוא סוגיות המיסוי.

יורי שטרן: הוא מצטייד ברואה-חשבון ולאו דווקא בעורך-דין, כי בחלק גדול מהדיונים האלה הסוגיה היא סוגיה כלכלית חישובית לחלוטין.

יורי שטרן: מי שמייצג אותו נכון להיום הוא בפועל גם רואה-חשבון וגם עורך-דין, כי החוק עד היום נתן מעמד מונופוליסטי לעורכי-דין.

יורי שטרן: באנו - עם חבר הכנסת רצאבי - לעשות תיקון במצב הזה.

יורי שטרן: הניסיון נעשה כבר בכנסת הקודמת.

יורי שטרן: החקיקה אז קיבלה אישור של ממשלת ישראל, אך לא הגיעה לסיומה בגלל פיזור הכנסת, ואחר כך ניסינו את זה מחדש.

יורי שטרן: החוק תוקן לאור הדיונים שהיו בוועדת הכספים וגם לאור דיונים שהיו בין הגורמים הרלוונטיים.

יורי שטרן: כך שברור לחלוטין בחוק שמדובר אך ורק בסוגיות של מיסוי, אך ורק לגבי נכס מניב ולא מגורים, ורק בדיונים מסוג זה במס שבח ולא מול בתי-המשפט.

יורי שטרן: אני חושב שזה מקל על האזרח, ולכן כדאי לאשר את החקיקה הזאת שלנו.

ראובן ריבלין: אני מודה מאוד לחבר הכנסת שטרן.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת אתי לבני, שהיא סגנית היושב-ראש, ביקשה ממני להחליפה על מנת שתוכל לשאת את דבריה.

ראובן ריבלין: שלוש דקות, על-פי הרשות, תעלה ותרצה את טענותיה.

ראובן ריבלין: לאחר מכן אני אוחלף על-ידה והיא תזמין את חבר הכנסת אהוד רצאבי, את חבר הכנסת מיכאל נודלמן ואת חבר הכנסת מאיר פרוש.

נסים זאב: הסכמנו שלא מדברים.

נסים זאב: אם כך, גם אני אדבר, אדוני.

נסים זאב: אם אתה פותח דיון, אני לא אוותר.

ראובן ריבלין: האם חבר הכנסת נסים זאב שומר על הפריווילגיה להיות אחרון?

נסים זאב: כן.

ראובן ריבלין: כל עוד הוא מוביל בטבלת חברי הכנסת המשתתפים בדיונים, יש לו זכויות.

אתי לבני: מה הבעיה, גדעון?

גדעון סער: היתה הסכמה שכוללת את כולם.

ראובן ריבלין: הם אומרים, שאם את מדברת, גם הם מדברים.

ראובן ריבלין: אם את לא מדברת, גם הם לא מדברים.

ראובן ריבלין: אבל, רבותי, אנחנו עשינו כברת דרך ארוכה מאוד וקפיצת דרך יפה, ואם החוק חשוב לחברי הכנסת, צריך לדבר.

ראובן ריבלין: אני לא חושב שצריך להצביע בלי לדבר.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת לבני, בבקשה.

אתי לבני: הנושא הזה של ייצוג בפני שלטונות מס שבח על-ידי עורכי-דין ורואי-חשבון הוא נושא מקצועי.

אתי לבני: לעורכי-דין יש בחוק הייחוד לעסוק בייצוג משפטי.

אתי לבני: עסקות מקרקעין דורשות ייצוג משפטי.

אתי לבני: לשכת רואי-החשבון מנסה לקדם חוק שעניינו להוציא חלק מהעבודה המשפטית של הייצוג המשפטי בהשגות ולתת אותו לרואי-חשבון כדי להגדיל את נפח העבודה שלהם.

אתי לבני: אני רוצה לומר, שהחוק הזה לגמרי מיותר, הוא לא תורם כלום לאף אחד.

אתי לבני: הוא אומנם מוצג כאן כאילו הוא תורם לציבור מבחינת הידע החשבונאי של רואי-החשבון, אבל אני מייד אסביר לכם שאין כל יתרון לרואי-חשבון בייצוג המשפטי, שהוא עיקרו משפטי, בפני ההשגות, וכאשר יהיה נושא מאוד-מאוד מסובך - יש מקרים שעורכי-הדין ניגשים לרואי-החשבון ומקבלים מהם את הייעוץ.

אתי לבני: כאשר הוגשה הצעת החוק הזאת על-ידי רואי-החשבון הם התבטאו ואמרו שעורכי-הדין גובים יותר מ-400 מיליון שקלים בדיוני מס שבח.

אתי לבני: יש לי פה ציטוט.

אתי לבני: אני רוצה לומר, שהמספרים האלה אין להם כל בסיס במציאות.

אתי לבני: להיפך, אם נפתח את הייצוג לרואי-החשבון, 400 מיליון השקלים האלה, שכאילו עורכי-הדין לוקחים תמורת הייצוג, יינתנו לרואי-חשבון, כאשר עורך-הדין ממילא הוא חלק מהעסקה.

אתי לבני: זאת אומרת, הציבור ישלם פעמיים, פעם אחת לעורך-הדין, שבדרך-כלל קובע שכר טרחה של 0.5% או 0.75%, בעבור כל הטיפול, לרבות ההשגות.

אתי לבני: זה לא נכון שמפרידים את זה.

אתי לבני: אני באה מהמקצוע הזה, אני עסקתי בעסקאות האלה.

אתי לבני: אתה קובע 0.5%, 0.75%, 1%, עבור עסקת מקרקעין, כולל הכול, חוץ מדיון בבתי-המשפט.

אתי לבני: כאשר אנחנו פותחים ואומרים שרואה-חשבון יכול להופיע במס שבח ולייצג את הלקוח באופן ישיר, הרי יצטרכו לשלם פעמיים ויטילו על הציבור את 400 מיליון השקל האלה פעם שנייה.

אתי לבני: האם זה מה שאתם רוצים בעתות כאלה?

אתי לבני: זה הרי חוק אבסורדי לחלוטין.

אתי לבני: אני רוצה לומר לכם ולהסביר לכם, שהאמנות של עורכי-הדין, המקצוע של עורכי-הדין זה ייצוג.

אתי לבני: הייצוג בעסקאות מקרקעין הוא כמו כל ייצוג אחר בפני כל רשות שהיא.

אתי לבני: אין בזה שום דבר מיוחד, שצריך בגללו להיזקק לרואי-החשבון שיעשו את זה.

אתי לבני: כמו שאנחנו מייצגים בתביעות רפואיות, בעניינים רפואיים, בעניינים של ביטוח, בעניינים של הנדסה, של כלכלה.

אתי לבני: עורכי-הדין מייצגים, הם לומדים את הנושא, הם קוראים, ובמידת הצורך הם מתייעצים עם אנשי המקצוע ואז הם מייצגים.

אתי לבני: האם תאמרו שבבית-המשפט יבוא רופא לייצג בנושא של בריאות?

אתי לבני: האם יבוא מהנדס?

אתי לבני: האם יבוא כלכלן?

אתי לבני: מה פתאום.

אתי לבני: זה לא המקצוע הזה.

אתי לבני: זה מקצוע אחר.

אתי לבני: רק עורך-דין יש לו הכישורים לייצג.

אתי לבני: דבר שני, העניין של הייצוג, והוא הייצוג בהשגות, בעיקרו איננו עניינים חשבונאיים, ובשביל חשבונאות יש לנו תוכנות הכי משוכללות בעולם.

אתי לבני: אני לוחצת על הכפתור ויש לי החישוב.

אתי לבני: בשביל מה אני צריכה את רואי-החשבון?

ראובן ריבלין: תודה, נא לסכם.

אתי לבני: הסיכום הוא, שהעניין של הייצוג - 95% הם לא עניין חשבונאי, הם עניין משפטי.

אתי לבני: אין שום צורך ברואי-החשבון.

אתי לבני: אין שום צורך לפתוח את הנושא הזה לאחרים, שלא לדבר על החיסיון שיש ביחסי עורך-דין--לקוח - - -

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: גברתי, אחר כך תיאלצי לתת לכל אחד מהדוברים, כשאת תהיי יושבת-ראש.

אתי לבני: עוד שתי מלים, על הטיעון המשפטי, שייטען בערר, שאם רואה-החשבון לא יטען אותו בשלב ההשגה, בשלב הבא לא יהיה אפשר לטעון אותו; שלא לדבר על ייקור השירות, שלא לדבר על גלישה לתחומים אסורים.

אתי לבני: מכל הטעמים האלה ועוד הרבה, אין שום סיבה לפתוח את תחום הייצוג בפני רואי-החשבון.

אתי לבני: אפשר להתייעץ אתם במידת הצורך.

אתי לבני: תודה רבה.

אתי לבני: אני מבקשת להצביע נגד ההצעה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, אני מבקש, בעיקר מסגני היושב-ראש, להקפיד על הזמנים.

ראובן ריבלין: רבותי, מי שרוצה לדבר יודיע.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אהוד רצאבי, האם אדוני רוצה לדבר?

אהוד רצאבי: לא.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת מיכאל נודלמן, האם אדוני רוצה לדבר?

מיכאל נודלמן: לא.

ראובן ריבלין: מוותר.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת מאיר פרוש - אינו נוכח.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת לבני דיברה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת יצחק כהן, האם אדוני מבקש לדבר?

יצחק כהן: אני נענה ליושב-ראש הקואליציה.

ראובן ריבלין: אני שמח על צירופך לקואליציה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת נסים זאב?

יצחק כהן: לא, לא.

נסים זאב: כולם ביטלו, גם אני מבטל.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת כהן, אני סתם התלוצצתי.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, נא להכניס בחזרה את ההצבעה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, מה לעשות?

משה גפני: רצאבי אומר בעד ואתי לבני אומרת נגד.

משה גפני: מה לעשות?

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון מס' 53).

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: חבר הכנסת גפני, אדוני לא יודע, כחבר הכנסת הוותיק כאן, שאסור להפריע בהצבעה?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 27 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה - 13 נגד - 1 נמנעים - 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון מס' 53) (ייצוג נישום בידי רואה-חשבון), התשס"ג-2003, לוועדת הכספים נתקבלה.

ראובן ריבלין: 13 בעד, אחד נגד, אחד נמנע.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה ראשונה והיא תועבר לדיון בוועדת הכספים.

ראובן ריבלין: אומרת חברת הכנסת לבני - לוועדת החוקה, חוק ומשפט.

ראובן ריבלין: העניין יועבר לוועדת הכנסת, על מנת - - -

יורי שטרן: כבר היה דיון בוועדת הכספים.

ראובן ריבלין: בסדר, אני קובע, שהצעת החוק, שעברה בקריאה ראשונה ולא בקריאה טרומית, לכן טעיתי, תעבור לוועדת הכספים של הכנסת על מנת להכינה לקריאה שנייה ושלישית.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אנחנו עוברים לנושא הבא בסדר-היום.

ראובן ריבלין: האם חברי הכנסת נמצאים פה?

ראובן ריבלין: סגן שרת החינוך, נא לעלות לדוכן ולהשיב על שאילתות.

ראובן ריבלין: בבקשה, אדוני.

ראובן ריבלין: כבוד סגן השרה ישיב על שאילתא מס' 237, של חבר הכנסת אברהם הירשזון, בעניין מניעת השתתפות תלמיד בטיול בית-ספר.

ראובן ריבלין: חבר כנסת הירשזון אינו נמצא.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אברהם הירשזון שאל את שרת החינוך, התרבות והספורט ביום י"ח בסיוון התשס"ג (18 ביוני 2003):

ראובן ריבלין: פורסם כי תלמיד בבית-הספר "רבין" בתל-מונד הורד מהאוטובוס מאחר שאמו החד-הורית לא שילמה תמורת הטיול.

ראובן ריבלין: במקום התפתחה תגרה בין האם לבין המנהלת לעיני התלמידים.

ראובן ריבלין: רצוני לשאול: 1.

ראובן ריבלין: האם נבדקו הידיעות ונמצאו נכונות?

ראובן ריבלין: 2.

ראובן ריבלין: אם כן - האם יש למשרדך מקור תקציבי למקרים מעין אלו?

ראובן ריבלין: 3.

ראובן ריבלין: מדוע נערך הוויכוח לעיני התלמידים? 4.

ראובן ריבלין: מה עושה המשרד על מנת שמקרים כאלו לא יישנו?

צבי הנדל: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

צבי הנדל: מדובר במקרה מביש שבו פעלה מנהלת בית-הספר בניגוד מוחלט למדיניות משרד החינוך ולהנחיות חוזר מנכ"ל, ואסרה על תלמיד להשתתף בטיול בשל אי-תשלום.

צבי הנדל: צר לי שלמרות אזכורים והנחיות אין-ספור חוזרת על עצמה התנהגות בלתי הולמת ובלתי חינוכית של עובד הוראה בכיר.

צבי הנדל: עם זאת יצוין, שהתלמיד השתתף בכל הפעילויות בבית-הספר, לרבות יציאה לטיול השנתי, עד לחודש מאי שנה זו, אף שכאמור אמו לא הסדירה את התשלומים לבית-הספר.

צבי הנדל: אני גם רואה בחומרה ובדאגה את התנהגותה האלימה של האם כלפי המנהלת.

צבי הנדל: אסור לנו להקל ראש בתופעות מסוג זה ואין לעבור עליהן לסדר-היום.

צבי הנדל: 2.

צבי הנדל: מתוך עירנות למצוקות הילדים בשכבות החלשות הקמתי קרן, בתקציב כולל של 10 מיליוני ש"ח.

צבי הנדל: הקרן מיועדת לסייע לתלמידים נזקקים בהוצאות הקשורות לעזרי לימוד ולפעילות חינוכית חברתית.

צבי הנדל: לבתי-הספר הפונים לקבלת סיוע מהקרן ניתנות הקצאות על-פי מדד הטיפוח של תלמידיהם.

צבי הנדל: לצערי, הפניות ההולכות וגוברות מצמצמות את האפשרות להיענות לצורכיהם של כל התלמידים.

צבי הנדל: במקרה שבו מדובר קיבל התלמיד הנחה בסך 150 ש"ח.

צבי הנדל: 3.

צבי הנדל: נמסר לי שהשיחה עם התלמיד התקיימה מחוץ לאוטובוס ולא לאוזני שאר התלמידים.

צבי הנדל: 4.

צבי הנדל: כפי שציינתי, משרד החינוך רואה בחומרה את התנהגות המנהלת.

צבי הנדל: אשר על כן היא הוזמנה לשימוע אצל מנהלת המחוז ונקראה להקפיד שלהבא לא יישנה מקרה מסוג זה.

צבי הנדל: חבר הכנסת אחמד טיבי שאל את שרת החינוך, התרבות והספורט ביום כ"ה בסיוון התשס"ג (25 ביוני 2003):

צבי הנדל: במכללה הטכנולוגית בבאר-שבע התקיימו קורסים בהוראה להנדסאים עד שנת 1996; אז החליט משרד החינוך להפסיק מסלול זה.

צבי הנדל: מתוך כלל הסטודנטים שנפגעים קשות מההחלטה, הנפגעים העיקריים הם הסטודנטים הערבים.

צבי הנדל: רצוני לשאול: 1.

צבי הנדל: האם המידע נכון?

צבי הנדל: 2.

צבי הנדל: האם משרדך שוקל לפתוח מסלול חלופי?

צבי הנדל: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

צבי הנדל: מבירור שנערך לבקשתי עם המכללה הטכנולוגית בבאר-שבע עולה, כי אכן החליט משרד החינוך ב-1996 להפסיק את המסלול להכשרת הנדסאים להוראה.

צבי הנדל: החלטה זו התקבלה בכפוף להחלטה לגבי אקדמיזציה של מקצוע ההוראה ושעל-פיה רק מי שסיימו מסלולי לימודים אקדמיים יוכלו לעסוק בהוראה.

צבי הנדל: אשר על כן, לא היה טעם להכשיר הנדסאים במסלולי הוראה, שכן בתום לימודיהם לא התאפשר להם לעסוק בהוראה.

צבי הנדל: במסלול שהופסק למדו הן תלמידים ערבים והן תלמידים יהודים, והנפגעים אינם רק הסטודנטים הערבים.

צבי הנדל: האפשרות החלופית להנדסאים המעוניינים לעסוק בהוראה היא להשלים לימודיהם לתואר אקדמי באחת המכללות להכשרת מורים, או במוסדות להשכלה גבוהה.

צבי הנדל: כמו כן קיימת אפשרות שייקלטו בתעשייה ללא תואר בהוראה.

צבי הנדל: חבר הכנסת אליהו ישי שאל את שרת החינוך, התרבות והספורט ביום ב' בתמוז התשס"ג (2 ביולי 2003): במקומון "עפולה והעמקים" פורסם בכ"ח באייר התשס"ג, 30 במאי 2003, על מפגשים של מורים ותלמידים מבית-הספר היהודי "בית זאב" בעפולה עם עמיתיהם מבית-הספר הערבי "אכסאל ג'" באכסאל ועל טיולים משותפים שבמהלכם התארחו התלמידים מעפולה באכסאל.

צבי הנדל: רצוני לשאול: 1.

צבי הנדל: האם הידיעה נכונה?

צבי הנדל: 2.

צבי הנדל: אם כן - האם המפגשים נערכו בהסכמת ההורים?

צבי הנדל: 3.

צבי הנדל: האם האוכל באכסאל היה כשר?

צבי הנדל: 4.

צבי הנדל: האם מתקיימים מפגשים דומים בבתי-ספר נוספים?

צבי הנדל: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

צבי הנדל: הידיעה נכונה.

צבי הנדל: 2.

צבי הנדל: לדברי מנהלת בית-הספר "בית זאב" בעפולה, המפגשים נערכו בהסכמת ההורים.

צבי הנדל: יתירה מכך, רק תלמידים שרצו בכך והביאו הסכמה בכתב, החתומה על-ידי הוריהם, נטלו חלק במפגש.

צבי הנדל: 3.

צבי הנדל: לתלמידים שביקרו באכסאל לא הוגשה ארוחה וממילא לא עלתה שאלת הכשרות.

צבי הנדל: התלמידים התכבדו בכיבוד קל, שכלל מכל שתייה סגור וופל אישי כשר וארוז, מייצור ישראלי.

צבי הנדל: 4.

צבי הנדל: ברחבי מחוז הצפון מתקיימים מפגשים דומים בבתי-ספר נוספים.

צבי הנדל: המפגשים הללו נערכים מתוך מידת הזהירות וההקפדה, כמתחייב, בכל הקשור בענייני כשרות, ובאישור ההורים בכתב את השתתפות ילדיהם.

צבי הנדל: חבר הכנסת מיכאל איתן שאל את שרת החינוך, התרבות והספורט ביום ט' בתמוז התשס"ג (9 ביולי 2003): מפנייה של אזרח עולה, כי גופים פרטיים משתמשים במבני בתי-ספר לצורכי פרסום או שיווק.

צבי הנדל: האזרח אף הביא דוגמאות קונקרטיות.

צבי הנדל: רצוני לשאול: 1.

צבי הנדל: מה היא עמדת משרדך בנושא?

צבי הנדל: 2.

צבי הנדל: האם בתי-הספר חופשיים לנהוג ככל העולה על רוחם באשר לפרסום בשטחם?

צבי הנדל: 3.

צבי הנדל: האם קיימות מגבלות על תוכני הפרסום?

צבי הנדל: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

צבי הנדל: משרד החינוך, התרבות והספורט ער לניסיונותיהם של גופים פרטיים ומסחריים לעשות שימוש במוסדות החינוך לקידום צורכיהם.

צבי הנדל: אשר על כן הקים המשרד לפני למעלה מעשור שנים ועדה לשילוב פרסומת מסחרית במערכת החינוך, כדי לפקח על פעילות זו.

צבי הנדל: כל גוף פנים-משרדי או חוץ-משרדי המבקש לשלב פרסומת מסחרית בפעילותו חייב לפנות לוועדה לקבלת היתר.

צבי הנדל: אם נעשה שימוש במבני בתי-ספר לפרסום ולשיווק ללא היתר, הרי הדבר עומד בניגוד להוראות המשרד ואנו פועלים בהתאם.

צבי הנדל: 2.

צבי הנדל: לבתי-ספר לא ניתן חופש פעולה והם כפופים לנוהלי המשרד ולתקנות המשפטיות המנחות את עבודת הוועדה - החוק להגנת הצרכן ופרסומת המכוונת לקטינים.

צבי הנדל: 3.

צבי הנדל: הוועדה בוחנת ובודקת היבטים חינוכיים, חברתיים וערכיים של הפעילות ושוקלת כל נושא לגופו בהתאם לתועלתו למערכת.

צבי הנדל: הוועדה אינה מתירה פרסום, אלא מאפשרת ציון במלל של נותן החסות, ללא לוגו או שמות מותגים ומוצרים, ובכל מקרה לא בחומר פדגוגי.

צבי הנדל: חבר הכנסת מוחמד ברכה שאל את שרת החינוך, התרבות והספורט ביום ט' בתמוז התשס"ג (9 ביולי 2003):

צבי הנדל: כ-1,000 תלמידים ערבים תושבי נצרת-עילית לומדים בבתי-ספר בעיר נצרת או בכפרים באזור, דבר הגורם סבל רב לתלמידים.

צבי הנדל: נודע לי, כי לאחרונה הוגשו לעירייה בקשות להקמת בית-ספר לתלמידים ערבים בנצרת-עילית, וכי בקשות אלו הועברו למשרדך.

צבי הנדל: רצוני לשאול: 1.

צבי הנדל: האם ידוע למשרדך על בקשות אלה?

צבי הנדל: 2.

צבי הנדל: האם יוקם בנצרת-עילית בית-ספר לתלמידים ערבים, ואם כן – מתי?

צבי הנדל: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

צבי הנדל: התשובה היא לא. 2.

צבי הנדל: השיקולים אם להקים מוסד חינוכי נתונים בידי הרשות המקומית.

צבי הנדל: למשרד החינוך לא הגיעה פנייה של עירית נצרת-עילית ולא נדרשנו לסוגיה שהעלית.

צבי הנדל: חבר הכנסת חמי דורון שאל את שרת החינוך, התרבות והספורט ביום ט' בתמוז התשס"ג (9 ביולי 2003):

צבי הנדל: לפני זמן-מה דובר על אפשרות של הפיכת מכללת "אוהלו" לאוניברסיטה.

צבי הנדל: דבר זה לא מומש בפועל.

צבי הנדל: רצוני לשאול: 1.

צבי הנדל: האם עדיין קיימת כוונה כאמור?

צבי הנדל: 2.

צבי הנדל: אם לא – מדוע?

צבי הנדל: 3.

צבי הנדל: אם כן – מתי תהפוך מכללת "אוהלו" לאוניברסיטה?

צבי הנדל: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-3.

צבי הנדל: מכללת "אוהלו" היא מכללה להכשרת עובדי הוראה הנמצאת בקצרין.

צבי הנדל: מעולם לא היתה למועצה להשכלה גבוהה כוונה להפוך מכללה זו לאוניברסיטה.

צבי הנדל: יתירה מכך, המועצה להשכלה גבוהה קיבלה החלטה עקרונית, כי בשנים הקרובות אין צורך להקים אוניברסיטה נוספת בישראל.

צבי הנדל: מיותר לציין כי הקמת אוניברסיטה מצריכה השקעת משאבים כספיים עצומים והתארגנות אקדמית ומינהלתית מתאימה.

צבי הנדל: במצב התקציבי הנוכחי של מערכת ההשכלה הגבוהה בישראל, אשר עברה כמה קיצוצים בעת האחרונה, נושא הקמת אוניברסיטה נוספת איננו עומד על הפרק.

ראובן ריבלין: אדוני סגן השר, הואיל והטרחנו אותך, אם אדוני רוצה לומר כמה מלים בקשר לעניינים שעלו כאן, הוא רשאי לומר אותן.

ראובן ריבלין: אם לא, אשמח להזמין את השר הבא.

צבי הנדל: רק אומר שני משפטים לגבי המילואימניקים.

צבי הנדל: נאמרו הרבה דברים ואני רוצה לתקן.

צבי הנדל: יש לנו נוער נהדר, נפלא, מתנדב, והוא הולך למילואים ברצון.

צבי הנדל: הדבר העיקרי שמטריד אותו זה יחס החברה.

צבי הנדל: לא אלה שלא מתגייסים, בזה אנחנו הפוליטיקאים מתעסקים; יחס החברה, המעסיק, ששואל אותו: כמה ימי מילואים אתה עושה, ואולי בסופו של דבר הוא מאוים בפיטורים.

צבי הנדל: כולנו יחד צריכים להיות מגויסים לטובת אנשי המילואים, שאף אחד במשק לא יעז לגעת בהם, כי הם ציפור נפשנו.

צבי הנדל: תודה.

ראובן ריבלין: תודה לאדוני סגן שרת החינוך.

ראובן ריבלין: שר התשתיות הלאומיות ישיב על שאילתות.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת מיכאל מלכיאור שאל את שר התשתיות הלאומיות ביום כ"ב באדר ב' התשס"ג (26 במרס 2003):

ראובן ריבלין: מחקר שערך משרד הבריאות בקרב 3,000 ילדים באזור חדרה גילה קשר בין הזיהום שנפלט מתחנת הכוח בחדרה לבין העלייה בשכיחות מחלות הנשימה והירידה בתפקוד הריאות.

ראובן ריבלין: רצוני לשאול: 1.

ראובן ריבלין: אילו אמצעים ינקוט משרדך בנושא, בשיתוף עם המשרד לאיכות הסביבה? 2.

ראובן ריבלין: מה הם הנתונים לגבי זיהום האוויר באשקלון, שבה מופעלת תחנת כוח פחמית דומה?

ראובן ריבלין: 3.

ראובן ריבלין: האם יחזור בו משרדך מהחלטתו להקים תחנת כוח פחמית נוספת באשקלון?

ראובן ריבלין: תשובת שר התשתיות הלאומיות יוסף פריצקי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

ראובן ריבלין: משרד התשתיות הלאומיות פועל בשיתוף הגורמים המתאימים במגוון דרכים לצמצם את זיהום האוויר מייצור חשמל, הן בחדרה והן באתרי ייצור נוספים.

ראובן ריבלין: להלן דוגמאות: א.

ראובן ריבלין: הסבת תחנות כוח לשימוש בגז טבעי, המזהם פחות מדלקים אחרים; ב.

ראובן ריבלין: שימוש במזוט בעל תכולה נמוכה של גופרית וחומרים אחרים להפחתת הזיהום, באתרים שבהם טרם הושלמה ההסבה; ג.

ראובן ריבלין: שילוב יצרני חשמל באנרגיה נקייה במשק החשמל בהתאם להחלטות הממשלה, במגוון טכנולוגיות, כגון הקמת תחנות שמש ורוח.

ראובן ריבלין: צוות בין-משרדי פועל למציאת תמריצים כלכליים ואחרים לעידוד ייצור החשמל באנרגיות חלופיות שאינן מזהמות את הסביבה; ד.

ראובן ריבלין: פעילות לעידוד שימור האנרגיה בדרכים כגון תקינת מוצרים, כדרך להקטנת הביקוש לחשמל ומכאן לצמצום זיהום האוויר.

ראובן ריבלין: 2.

ראובן ריבלין: נתוני זיהום האוויר, כמו גם באתרים נוספים, נמצאים בידי המשרד לאיכות הסביבה.

ראובן ריבלין: בעניין זה יש לפנות לשרה לאיכות הסביבה.

ראובן ריבלין: 3.

ראובן ריבלין: תחנת כוח פחמית נוספת באשקלון: תפקידו של משרד התשתיות הלאומיות הוא לספק חשמל באופן איכותי, זמין ואמין.

ראובן ריבלין: קיים מכלול של שיקולים באשר להקמת תחנת הכוח האמורה.

ראובן ריבלין: שיקולי איכות הסביבה בהחלט מובאים בחשבון, אך יש שיקולים נוספים, כגון ביזור מקורות ייבוא האנרגיה הראשונית - חלק ניכר ממאגרי הפחם בעולם נמצא במדינות ידידותיות לישראל; חלק מהטכנולוגיות הנקיות עדיין יקר בשיעור ניכר ביחס לטכנולוגיות הקיימות, ואין אנו יכולים להתעלם ממרכיב זה העלול להטיל מעמסה נוספת על תעריף החשמל לציבור, וכן לגרוע ממשאביה של המדינה הנדרשים לתחומים נוספים.

ראובן ריבלין: המשרד בוחן, בשיתוף המשרד לאיכות הסביבה, חלופות שונות, ויקבל החלטות לאור השיקולים השונים שצוינו לעיל.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת גילה פינקלשטיין שאלה את שר התשתיות הלאומיות ביום י"ב באייר התשס"ג (14 במאי 2003):

ראובן ריבלין: פורסם כי מאגרי מים רבים בישראל חשופים לפגיעה בנקל, שתוצאותיה עלולות להיות קשות, אך למרות פרסום דוח בנושא עוכב הטיפול בו.

ראובן ריבלין: רצוני לשאול: 1.

ראובן ריבלין: האם הידיעות נכונות?

ראובן ריבלין: 2.

ראובן ריבלין: אם כן – מדוע עוכב הטיפול בדבר?

ראובן ריבלין: 3.

ראובן ריבלין: אם לא – אילו צעדים ננקטו לשיפור הבטיחות?

ראובן ריבלין: תשובת שר התשתיות הלאומיות יוסף פריצקי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-3.

ראובן ריבלין: משרדי מטפל באופן שוטף במיגון מתקני המים בישראל.

ראובן ריבלין: מטעמי ביטחון, אני סבור כי אין להרחיב מעבר לכך בנושא השאילתא.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת גדעון סער שאל את שר התשתיות הלאומיות ביום י"ב באייר התשס"ג (14 במאי 2003):

ראובן ריבלין: פורסם ב"מעריב" ב-14 במרס 2003, כי באוגוסט 2000 החלה חברת "בריטיש גז" בקידוחי גז מול חופי עזה, בעקבות חתימת חוזה עם הרשות הפלסטינית.

ראובן ריבלין: רצוני לשאול: 1.

ראובן ריבלין: האם הנתונים נכונים?

ראובן ריבלין: 2.

ראובן ריבלין: אם כן - האם אישרה ממשלת ישראל את הקידוחים, ואם לא – האם היא פועלת להפסקתם?

ראובן ריבלין: 3.

ראובן ריבלין: האם מדינת ישראל זוכה לרווח כלכלי או מדיני מכך?

ראובן ריבלין: 4.

ראובן ריבלין: האם תוכל ישראל לקבל תמורה בעבור קידוחים אלו?

ראובן ריבלין: 5.

ראובן ריבלין: האם יתערב משרדך בעניין?

ראובן ריבלין: תשובת שר התשתיות הלאומיות יוסף פריצקי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

ראובן ריבלין: חברת "בריטיש גז" קדחה במימי רצועת-עזה, שם נמצא גז טבעי בכמות מוערכת של כ-50 מיליארד מטרים מעוקבים של גז.

ראובן ריבלין: שדה "עזה מרין" נמצא כ-25 ק"מ מן החוף בעומק מים של כ-600 מ'. 2.

ראובן ריבלין: ממשלת ישראל לא אישרה קידוחים אלה וממילא לא הפסיקה אותם.

ראובן ריבלין: 3-4.

ראובן ריבלין: כיוון שאין הפקה משדה "עזה מרין", ממילא אין לאיש רווח, לא כלכלי ולא מדיני.

ראובן ריבלין: רווח כזה יהיה כאשר תחל ההפקה המסחרית של הגז.

ראובן ריבלין: הרווח הגדול של מדינת ישראל יהיה כאשר הגז מ"עזה מרין" יגיע לשוק הגז הישראלי, יצטרף לכמויות הגז הקיימות בישראל ויזרז פיתוח רשת ארצית להולכת גז במחירים זולים, תוך קיום תחרות בין ספקים שונים.

ראובן ריבלין: הגז הוא מקור אנרגיה מועדף בשל מחירו הנמוך יחסית ונזקו המזערי לסביבה.

ראובן ריבלין: 5.

ראובן ריבלין: משרד התשתיות פועל ככל יכולתו להבטיח מקורות גז רבים, אמינים וזולים ככל האפשר, לרווחת המשק הישראלי ואזרחיו.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת יצחק הרצוג שאל את שר התשתיות הלאומיות ביום י"ט באייר התשס"ג (21 במאי 2003):

ראובן ריבלין: היישוב הבדואי אל-זיאדנה בנגב, שבו מתגוררות כ-300 נפשות - 52 משפחות - איננו מחובר לרשת החשמל.

ראובן ריבלין: בקשתם של תושבי היישוב לחבר אותם לרשת החשמל נענתה על-ידי משרדך בשלילה שכן היישוב בלתי-מוכר.

ראובן ריבלין: רצוני לשאול: 1.

ראובן ריבלין: מה היא מדיניות המשרד באשר לחיבור יישובים בלתי-מוכרים לרשת החשמל?

ראובן ריבלין: 2.

ראובן ריבלין: כיצד מטפל משרדך בבעיה של יישובים בלתי-מוכרים, בפרט אלו של הבדואים בנגב?

ראובן ריבלין: תשובת שר התשתיות הלאומיות יוסף פריצקי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) ראשית, אני מבקש לציין כי במשרדי לא אותרה פנייה לחיבור שבט בשם אל-זיאדנה בנגב.

ראובן ריבלין: עם זאת, אני מבקש להשיב, כי על-פי המדיניות שהנהגתי במשרד, אין חיבור של מבנה לא חוקי לרשת החשמל.

ראובן ריבלין: מדיניות זו תקפה גם לגבי יישובים בדואיים וגם לגבי התנחלויות בשטחים.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אלי בן-מנחם שאל את שר התשתיות הלאומיות ביום כ"ו באייר התשס"ג (28 במאי 2003):

ראובן ריבלין: לאחרונה התפוצץ בלון גז במסעדת "ג'ירף" בתל-אביב.

ראובן ריבלין: זו אינה תאונת הגז הראשונה בשנים האחרונות.

ראובן ריבלין: בישראל 2 מיליוני צרכני גז, וכשלים בהחזקת הגז או בטיפול על-ידי טכנאים עשויים להוביל לאסונות.

ראובן ריבלין: רצוני לשאול: 1.

ראובן ריבלין: האם מערך הפיקוח על תחזוקת הגז בישראל מספק?

ראובן ריבלין: 2.

ראובן ריבלין: מה יעשה משרדך כדי למנוע תאונות גז בעתיד? 3.

ראובן ריבלין: האם יש בעיה מהותית עם תפקוד חברות הגז בכל הנוגע לפיקוח על מערכות הגז של הציבור?

ראובן ריבלין: תשובת שר התשתיות הלאומיות יוסף פריצקי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

ראובן ריבלין: לרשות המשרד עומדים עשרה מפקחים העוסקים בפיקוח על ספקי גז ומבצעים בדיקות מדגמיות של מערכות הגז לסוגיהן.

ראובן ריבלין: עד לפני כחצי שנה היו שישה מפקחים בלבד.

ראובן ריבלין: אני סבור כי יש מקום להגדיל משמעותית את מספר המפקחים באגף הפיקוח והבטיחות.

ראובן ריבלין: הנושא הוצג בדיוני ועדת הכלכלה של הכנסת ובדיונים על דוח מבקר המדינה הנערכים גם בימים אלה.

ראובן ריבלין: המשרד ביקש תקציב להוספת עשרה מפקחים, אך משרד האוצר אישר תוספת תקציב לחמישה מפקחים בלבד.

ראובן ריבלין: 2.

ראובן ריבלין: מניעת תאונות גז בעתיד מחייבת פעילות בכמה מישורים, המתבצעת במשרדנו: א.

ראובן ריבלין: הגברת הפיקוח והאכיפה תוך הגדלת מספר המפקחים, כאמור לעיל; ב.

ראובן ריבלין: הגברת התקינה בנושא בטיחות גז.

ראובן ריבלין: כיום נמצאת בשלבי סיום התקנת תקנות הגז (בטיחות ורישוי) (רישוי עוסקים בעבודות גז), תקנות הגז (בטיחות ורישוי) (רישוי ספקי גז), ותקנות העבירות המינהליות (קנס מינהלי – בטיחות גפ"מ); ג.

ראובן ריבלין: הסברה בקרב הציבור: לצורך זה נעשה לפני חודשים מספר מסע פרסום והסברה על-ידי משרד התשתיות הלאומיות.

ראובן ריבלין: בנוסף מתוכנן מסע פרסום לציבור בנושא בטיחות גז בתקופה הקרובה.

ראובן ריבלין: 3.

ראובן ריבלין: על-פי דרישות התקנים הרלוונטיים - ת"י 158, 792, 496 - תדירות הבדיקות התקופתיות למערכות הגז לבישול היא אחת לחמש שנים ותדירות הבדיקות למערכות חימום מים היא אחת לשנה.

ראובן ריבלין: בפועל, חברות הגז אינן מבצעות באופן מלא את הבדיקות התקופתיות לכל מערכות הגז שבאחריותן.

ראובן ריבלין: נושא זה עולה בימים אלה בדיוני ועדת הכלכלה של הכנסת.

ראובן ריבלין: המשרד פועל להגברת האכיפה בתחום זה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת מיכאל איתן שאל את שר התשתיות הלאומיות ביום ד' בסיוון התשס"ג (4 ביוני 2003):

ראובן ריבלין: ב-18 במאי 2003 התפוצץ בלון גז בתל-אביב.

ראובן ריבלין: רצוני לשאול: 1.

ראובן ריבלין: האם חברות הגז מבצעות פעולות אחזקה ובדיקה של מערכות הגז, ואם כן – באיזו תדירות?

ראובן ריבלין: 2.

ראובן ריבלין: האם משרדך מפקח על מערכות הגז, ואם כן – כמה מפקחים עומדים לרשותו וכיצד נעשה הפיקוח?

ראובן ריבלין: 3.

ראובן ריבלין: האם ננקטות סנקציות נגד חברות שאינן עורכות בדיקות תקופתיות, ואם כן – מה הן? 4.

ראובן ריבלין: איזה אחוז מהצוברים אינו מוצב כנדרש, וכיצד תמוגר תופעה זו?

ראובן ריבלין: תשובת שר התשתיות הלאומיות יוסף פריצקי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

ראובן ריבלין: על-פי דרישות התקנים הרלוונטיים - ת"י 158, 792, 496 - תדירות הבדיקות התקופתיות למערכות הגז היא אחת לחמש שנים.

ראובן ריבלין: בפועל, חברות הגז אינן מבצעות באופן מלא את הבדיקות התקופתיות לכל מערכות הגז שבאחריותן.

ראובן ריבלין: 2.

ראובן ריבלין: משרד התשתיות הלאומיות מפקח על ספקי הגז ומבצע בדיקות מדגמיות למערכות הגז לסוגיהן.

ראובן ריבלין: לרשות המשרד עומדים עשרה מפקחים.

ראובן ריבלין: שלושה מהם משמשים גם כמנהלי מרחבים - חיפה והצפון, תל-אביב והמרכז, ירושלים והדרום.

ראובן ריבלין: המשרד ביקש תקציב להוספת עשרה מפקחים, ומשרד האוצר אישר תוספת תקציב לחמישה מפקחים בלבד.

ראובן ריבלין: 3.

ראובן ריבלין: במסגרת הפיקוח אנו מבצעים בדיקות בסוכנויות ובסניפים של חברות הגז, לרבות בדיקות מדגמיות למערכות גז שבאחריות החברות.

ראובן ריבלין: אם הממצאים מצביעים על ליקויים, אי-ביצוע או ליקוי בטיב ביצוע הבדיקות התקופתיות, המשרד מתרה ומזהיר את חברת הגז.

ראובן ריבלין: אם לא חל שיפור, יש לכך משקל חשוב בהחלטת המשרד לשלול רשיון מספק הגז.

ראובן ריבלין: במצבים מסוימים המשרד מחליט על הגשת כתבי אישום כנגד החברות הרלוונטיות.

ראובן ריבלין: 4.

ראובן ריבלין: בארץ יש כ-42,000 צוברים.

ראובן ריבלין: מיקום הצוברים מאושר על-ידי משרד העבודה במהלך הרישוי.

ראובן ריבלין: משרד התשתיות הלאומיות עוסק במתן רישוי לצוברים בקיבולת של מעל 10 טונות במבני מגורים.

ראובן ריבלין: בביקורות המבוצעות בסוכנויות ובסניפי חברות הגז, המשרד מבצע בדיקות מדגמיות לצוברים קיימים מכל סוג.

ראובן ריבלין: אני סבור כי מיגור התופעה יושג על-ידי התמדה של פיקוח ואכיפה, ולצורך כך הגדלנו משמעותית את מספר המפקחים מתחילת שנה זו - בעבר היו כשישה מפקחים - וכאמור לעיל אנו ממשיכים לפעול להגדלה נוספת.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת חיים רמון שאל את שר התשתיות הלאומיות ביום ט' בתמוז התשס"ג (9 ביולי 2003):

ראובן ריבלין: נתונים סטטיסטיים מדאיגים המתפרסמים בעיתונות מצביעים על מחיר בריאותי גבוה שאנו משלמים כתוצאה מזיהום האוויר.

ראובן ריבלין: רצוני לשאול: מה עושה משרדך על מנת להבטיח כמות מספקת של מקורות אנרגיה נקיים - גז טבעי?

ראובן ריבלין: תשובת שר התשתיות הלאומיות יוסף פריצקי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) במענה על השאילתא בנדון, אני מבקש להשיב כדלקמן: הגז הטבעי מהווה מקור אנרגיה נקי יחסית לאנרגיות ראשוניות אחרות.

ראובן ריבלין: במדינת ישראל התגלה גז טבעי בהיקף של BCM 40, וחברת החשמל חתמה הסכם לאספקת גז החל מסוף שנת 2003 בהיקף של BCM1.

ראובן ריבלין: 7 לשנה.

ראובן ריבלין: גז זה יחליף, החל מסוף שנה זו, שרפת דלקים אחרים, כגון מזוט, בתחנת הכוח באשדוד.

ראובן ריבלין: כמויות הגז שנתגלו עד כה בחופי מדינת ישראל לא יכולות לספק את כל הביקושים לגז טבעי של מערכות ייצור החשמל, התעשייה וצרכנים אחרים, ועל כן פועל המשרד לאספקת גז על-ידי ספק נוסף.

ראובן ריבלין: ספקי גז פוטנציאליים: חברת BG באמצעות מאגר גז מול חופי עזה בהיקף של כ-40 BCM, ואפשרות לאספקת גז ממצרים.

ראובן ריבלין: שילוב ספק נוסף במערכת האספקה יאפשר לצרכנים נוספים מלבד חברת החשמל להשתמש בגז ויאפשר לחברת החשמל לעשות שימוש בגז טבעי בתחנות כוח ברחבי הארץ.

ראובן ריבלין: בטווח הארוך נידרש להתקשרות עם ספקים נוספים, אם באמצעות הסכם אספקה ממצרים ואם באמצעות רכישת גז טבעי נוזלי, על מנת לאפשר המשך אספקה סדירה של גז.

ראובן ריבלין: סגן השר לביטחון פנים ישיב על שאילתות.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת יאיר פרץ שאל את השר לביטחון פנים ביום ח' באדר ב' התשס"ג (12 במרס 2003):

ראובן ריבלין: השבועון "דתי דרומי" מדווח, כי המשטרה פשטה על מפעל בקריית-מלאכי שמכר בשר לא כשר תוך זיוף חותמת של הרבנות הראשית.

ראובן ריבלין: רצוני לשאול: 1.

ראובן ריבלין: האם הידיעה נכונה?

ראובן ריבלין: 2.

ראובן ריבלין: אם כן - מה העלתה הפשיטה?

ראובן ריבלין: 3.

ראובן ריבלין: מה ייעשה נוכח גל זיופי כשרות?

ראובן ריבלין: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

ראובן ריבלין: בתאריך 22 בינואר 2003 הגיש מפקח מטעם משרד הדתות תלונה בתחנת קריית-מלאכי נגד מפעל "עוף הזהב", בטענה שהפיץ בשר עם חותמת כשרות ללא תעודה כדין.

ראובן ריבלין: בעקבות האמור נפתח תיק חקירה בתחנת קריית-מלאכי.

ראובן ריבלין: במפעל נערך חיפוש.

ראובן ריבלין: בעל המפעל טען בחקירתו, כי בתחילה אכן היתה לו תעודת כשרות, אולם בשל העלויות הגבוהות של התעודה הוא ויתר עליה.

ראובן ריבלין: נמצא כי אישור הכשרות שהיה מודפס על אריזות הבשר כוסה על-ידי מדבקות אחרות.

ראובן ריבלין: לא נתפס ולא הוכח ששווק בשר עם חותמת כשרות.

ראובן ריבלין: תיק החקירה הועבר לפרקליטות מחוז הדרום להחלטה, שכן יוחסה עבירה של קבלת דבר במרמה שהיא עבירת פשע.

ראובן ריבלין: התיק נסגר על-ידי הפרקליטות מחוסר ראיות.

ראובן ריבלין: 3.

ראובן ריבלין: הטיפול המשטרתי בעבירות של הונאה בכשרות מתבצע על-פי חוק איסור הונאה בכשרות, התשמ"ג-1983, ועל-פי סעיפי חוק העונשין, התשל"ז-1977, הדנים בעבירות זיוף ומרמה.

ראובן ריבלין: העבירות על-פי חוק איסור הונאה בכשרות הן עבירות מינהליות, והתיקים עוברים לטיפול משרד הדתות.

ראובן ריבלין: בכל מקרה של תלונה על-פי החוק הנ"ל אשר מתעורר בו חשד כי לצורך הצגת מוצר, מזון וכדומה, ככשר נעשה שימוש בשמו של אדם ו/או מוסד ללא רשות, כגון על-ידי זיוף חתימה או חותמת על תעודת הכשר, נחקרת התלונה במסגרת המקובלת של חקירת חשדות לביצוע עבירות זיוף ומרמה, על-פי הסעיפים הכלליים בחוק העונשין.

ראובן ריבלין: מדי שנה נפתחים אלפי תיקי חקירה בגין חשד לעבירות זיוף של מסמכים שונים, ולא ניתן לשלוף נתונים סטטיסטיים נפרדים בגין זיוף תעודות כשרות והכשרים.

ראובן ריבלין: הנתונים הסטטיסטיים על מספרי התיקים שנפתחו על-פי חוק איסור הונאה בכשרות אינם מעלים כלל ועיקר כי יש "גל זיופי כשרות" כנטען בשאילתא.

ראובן ריבלין: בחודשים ינואר עד יוני 2003 נפתח תיק אחד בנושא.

ראובן ריבלין: כמו כן, בשנת 2002 כולה נרשמה ירידה של 50% בסך כל התיקים שנפתחו בהשוואה לשנת 2001.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אמנון כהן שאל את השר לביטחון פנים ביום ט"ו באדר ב' התשס"ג (19 במרס 2003):

ראובן ריבלין: שופטת בית-משפט השלום בירושלים קבעה, כי המשטרה עברה על חוק המעצרים בכל הקשור למעצרם של פעילי הליכוד בירושלים.

ראובן ריבלין: רצוני לשאול: 1.

ראובן ריבלין: האם נכונה הטענה שהעצורים שהו בתא שהיו בו 15 עצירים?

ראובן ריבלין: 2.

ראובן ריבלין: מדוע הוחזקו הפעילים במעצר מעבר לזמן המותר?

ראובן ריבלין: 3.

ראובן ריבלין: האם יוסקו מסקנות והמלצות מפרשה זו?

ראובן ריבלין: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

ראובן ריבלין: בשל מחסור חמור בתאי מעצר מחד גיסא, ומפאת החובה החוקית לקיים הפרדה בין סוגי עצורים שונים - נוער, בגירים, נשים, יהודים, ערבים וכו' – מאידך גיסא, הוכנסו העצורים שבנדון לתא היחיד שהיה בסטטוס הרלוונטי להם, היינו "עצורי ימים יהודים".

ראובן ריבלין: מדובר בתא שמיועד ל-12 עצורים, וביחד עם העצורים שבנדון נמנו בו 15 עצורים.

ראובן ריבלין: לאחר ששלושת העצורים התלוננו על התנאים, הוצע להם לעבור לתא ריק, קטן הרבה יותר, והייעוד המקורי שלו הוא תא הפרדה וענישה.

ראובן ריבלין: העצורים הסכימו ואף ניגשו לתא עם ציודם, אך לאחר מכן נמלכו בדעתם וטענו שהוא קטן מדי ולא נוח להם.

ראובן ריבלין: לבקשתם הוחזרו לתא הראשון.

ראובן ריבלין: 2.

ראובן ריבלין: בנסיבות המקרה שבנדון הובאו העצורים לדיון בהארכת מעצרם תוך מועד שהיה אומנם במסגרת 24 השעות מרגע ההודעה על המעצר, ואולם זה היה לאחר שחלפו יותר מ-24 שעות מתחילת עיכובם.

ראובן ריבלין: פעולה זו הסתמכה על הפרשנות המקובלת על המשטרה ומשרד המשפטים מאז חקיקת חוק המעצרים, הוא חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ"ו-1996, ואשר עוגנה בפקודה של המשטרה, ולפיה נושא משך חקירתו של נחקר בתחנת המשטרה אינו מוסדר בחוק ואינו נכלל במסגרת שעות העיכוב על-פי חוק המעצרים.

ראובן ריבלין: הפועל היוצא ממצב זה הוא, שאם במהלך חקירתו של חשוד הוחלט על מעצרו, יהיה מניין 24 השעות ממועד ההודעה על מעצרו, ולא מרגע עיכובו או תחילת חקירתו במשטרה.

ראובן ריבלין: 3.

ראובן ריבלין: הוברר כי למרות פרשנות החוק כאמור לעיל, כבר בשנת 2001 הנחה ראש אגף החקירות של המשטרה, שככלל יש להביא בחשבון את משך זמן עיכובו בשטח של האדם ואת משך חקירתו בתחנה, ולהביאו בפני שופט בהקדם ככל האפשר, במגמה שסך כל פרק הזמן מתחילת עיכובו בשטח או תחילת חקירתו, אם לא עוכב קודם לכן, לא יעלה על 24 שעות.

ראובן ריבלין: במקרים שבהם לא התאפשר הדבר, יתעד ראש צוות החקירה בכתב את הנימוקים לכך וידווח לקצין הממונה.

ראובן ריבלין: לאור העובדה שהתבררה, כי במקרה המעצר דנן לא נהגו על-פי הנחיית ראש אגף החקירות הנ"ל, הופץ ביום 23 במרס 2003 חוזר רענון לכל יחידות החקירה של משטרת ישראל ברחבי הארץ.

ראובן ריבלין: בחוזר הובאו פרטי המקרה והובאה בשנית הנחיית ראש אגף החקירות, המעגנת את המדיניות הראויה ביישום חוק המעצרים.

ראובן ריבלין: נוסף על האמור, בעקבות החלטת בית-משפט השלום בעניין המעצרים נשוא השאילתא דנן ופסקי-דין נוספים שהתקבלו לאחרונה בנושא, שאינם תואמים את פרשנות חוק המעצרים כפי שהיתה מקובלת, בדעת המשרד לביטחון הפנים ומשטרת ישראל לקיים בתקופה הקרובה דיון עם משרד המשפטים לליבון נוסף של הסוגיה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת ואסל טאהא שאל את השר לביטחון פנים ביום ט"ו באדר ב' התשס"ג (19 במרס 2003): נודע לי, כי במכתב פנימי שהופץ על-ידי המשרד לביטחון פנים ניתנה ההוראה שלא לכלול את בתי-הספר הערביים בתוכנית האבטחה של מוסדות החינוך ובתי-הספר שהמשטרה מעניקה.

ראובן ריבלין: רצוני לשאול: 1.

ראובן ריבלין: האם הידיעה נכונה?

ראובן ריבלין: 2.

ראובן ריבלין: אם כן - מדוע ניתנה הוראה זו? 3.

ראובן ריבלין: מה הם השיקולים למתן אבטחה בבתי-הספר בכלל? 4.

ראובן ריבלין: האם יחזור בו משרדך מהוראה זו?

ראובן ריבלין: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-4.

ראובן ריבלין: נושא אבטחת מוסדות חינוך נקבע בהחלטת ממשלה משנת 1995, שבה נקבעו הקריטריונים לאבטחה זו.

ראובן ריבלין: מאחר שהאבטחה היא מפני פעולות איבה, נקבע שהיא תחול רק במגזרים שבסיכון.

ראובן ריבלין: האבטחה הנדרשת עקב המצב הביטחוני היא בעיקר למגזר היהודי נוכח האיומים המוכרים לכולם, אולם מפאת אילוצי תקציב אף המגזר היהודי אינו מכוסה במלואו.

ראובן ריבלין: המשטרה מפעילה מערך ניידות לאבטחת מוסדות חינוך וכן מערך ניידות לסיורי ביטחון שוטפים אשר מאבטחים גם את מוסדות החינוך במגזר הערבי.

ראובן ריבלין: לפנים משורת הדין ובכפוף לאילוצים תקציביים הקצתה המשטרה שומרים אחדים למוסדות חינוך במגזר הערבי.

ראובן ריבלין: החוזר המצוין בשאילתא אינו מהווה החלטה חדשה אלא אזכור של המצב הקיים כפי שפורט לעיל.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת מוחמד ברכה שאל את השר לביטחון פנים ביום ט"ו באדר ב' התשס"ג (19 במרס 2003):

ראובן ריבלין: לאחרונה טען מר נר"י - שמו המלא מופיע במקור - כי בדרכו לתל-אביב באוטובוס קו 842, הורידה יחידת משטרה את כל הנוסעים מהאוטובוס, עצרה את התחבורה לשני הכיוונים, תפסה אותו בכוח והורתה לו להתפשט לעיני כול, וכי לאחר שנבדקה תעודת הזהות שלו ולא נמצאו ממצאים מחשידים, הוא שוחרר.

ראובן ריבלין: רצוני לשאול: 1.

ראובן ריבלין: האם הידיעות נכונות?

ראובן ריבלין: 2.

ראובן ריבלין: אם כן - מדוע לא נבדקה תעודת הזהות שלו בשלב הראשון?

ראובן ריבלין: 3.

ראובן ריבלין: מה ייעשה כדי למנוע הישנות מקרים כאלה?

ראובן ריבלין: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

ראובן ריבלין: בתאריך 8 במרס 2003, סמוך לשעה 22:30, התקבל מאחת הנוסעות באוטובוס מס' 842, שנסע על כביש 65 מצומת אום-אל-פחם לכיוון חדרה, מידע על אדם חשוד שיושב במרכז האוטובוס ולצדו נמצא תיק גדול.

ראובן ריבלין: האוטובוס נעצר על-ידי המשטרה בצומת-ברקאי ובודד מן הכביש.

ראובן ריבלין: הנוסעים הורדו ממנו.

ראובן ריבלין: החשוד נבדק על-פי הנוהל המתייחס למחבל מתאבד.

ראובן ריבלין: הנוהל מחייב בדיקת החשוד מרחוק, לרבות הפשטה, ורק לאחר מכן בדיקת תעודת זהות, וזאת נוכח החשש שהוא יתפוצץ.

ראובן ריבלין: חשוב לציין שבכביש זה נהרגו בשנתיים האחרונות אזרחים רבים בפעילות חבלנית עוינת.

ראובן ריבלין: לאחר שהתברר שהכול כשורה שוחרר האוטובוס על נוסעיו לדרכו.

ראובן ריבלין: 3.

ראובן ריבלין: לצערנו, כל עוד נמשכת פעילות מחבלים מתאבדים כנגד תושבי ישראל, נקראים האזרחים לשמור על רמת עירנות גבוהה ביותר.

ראובן ריבלין: יש לברך על עירנות האזרחים ושיתוף הפעולה עם כוחות הביטחון.

ראובן ריבלין: כוחות הביטחון פועלים לסיכול פיגועים אלו על-פי נהלים מיוחדים שמטרתם לשמור על חיי אדם.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אליהו ישי שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ו באייר התשס"ג (28 במאי 2003):

ראובן ריבלין: בעקבות אירוע בבית-כנסת בבני-ברק, הודיע המטה המבצעי של השר לביטחון פנים, כי הוגשו כתבי אישום נגד חשודים בגרימת נזק הסגת גבול ופגיעה ברגשי דת.

ראובן ריבלין: רצוני לשאול: 1.

ראובן ריבלין: האם אכן החל משפטם, ואם כן – מתי? 2.

ראובן ריבלין: נגד מי הוגשו כתבי אישום?

ראובן ריבלין: 3.

ראובן ריבלין: האם היו נחקרים שהפרקליטות החליטה שלא להגיש נגדם כתבי אישום?

ראובן ריבלין: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

ראובן ריבלין: משפטם של הנאשמים קבוע ליום 23 באוקטובר 2003 לישיבת הקראת כתבי האישום, בבית-משפט השלום בתל-אביב, בפני כבוד השופט דיסקין.

ראובן ריבלין: למותר לציין שלוח הזמנים לניהול התיקים נקבע על-ידי בית-המשפט.

ראובן ריבלין: 2-3.

ראובן ריבלין: הוגשו שני כתבי אישום כנגד כל ששת החשודים שנחקרו בתיקים נשוא השאילתא.

ראובן ריבלין: כתבי האישום הוגשו על-ידי התביעה המשטרתית ולא על-ידי הפרקליטות, שכן מדובר בעבירות מסוג עוון.

ראובן ריבלין: שאילתא מס' 64, של חבר הכנסת דוד אזולאי: אלימות כלפי ראש עיריית פתח-תקווה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת נוכח, נא להשיב, אדוני סגן השר הנכבד.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת כהן, יואיל אדוני גם בשעה מאוחרת זאת להקפיד על מהלכי הבית.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת דוד אזולאי שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ד בניסן התשס"ג (16 באפריל 2003):

ראובן ריבלין: פורסם ב"ידיעות אחרונות", כי תושב התפרץ ללשכת ראש עיריית פתח-תקווה ואיים לפגוע בו.

ראובן ריבלין: בנס לא אירע אסון.

ראובן ריבלין: רצוני לשאול: 1.

ראובן ריבלין: כמה מקרים של ניסיונות לפגוע בראשי רשויות בישראל אירעו בחמש השנים האחרונות?

ראובן ריבלין: 2.

ראובן ריבלין: כיצד יובטח שלומם של ראשי עיריות ומועצות?

יעקב אדרי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, לשאלתך הראשונה, חבר הכנסת דוד אזולאי, להלן התשובה: שדות המיון המוזנים במחשב המשטרה אינם כוללים שדה המאפיין ראש רשות, ולכן לא ניתן לשלוף נתונים סטטיסטיים המתייחסים לתקיפת ראשי רשויות מקומיות בנפרד מתקיפת עובדי ציבור אחרים.

יעקב אדרי: להלן יובאו נתונים לגבי תיקי חקירה שנפתחו בחמש השנים האחרונות על עבירה של תקיפת עובד ציבור, סעיף 381(ב) לחוק העונשין, התשל"ז-1977, זאת אומרת:

יעקב אדרי: כאשר תוקפים ראש רשות – ועבדכם הנאמן יודע זאת מניסיון אישי – התקיפה נחשבת תקיפת עובד ציבור לכל דבר ונכללת באותה קטגוריה.

יעקב אדרי: בשנת 1998 נפתחו 1,177 תיקים; בשנת 1999 נפתחו 1,165 תיקים; בשנת 2000 נפתחו 1,172 תיקים; בשנת 2001 נפתחו 1,112 תיקים; בשנת 2002 נפתחו 1,077 תיקים; בחודשים ינואר עד יוני 2003, השנה, נפתחו 521 תיקים, לעומת 518 תיקים שנפתחו בחודשים ינואר עד יוני 2002.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: חבר הכנסת דוד אזולאי, משטרת ישראל נותנת עדיפות גבוהה לחקירה ולתביעה בתלונות על איומים ותקיפה כנגד עובדי ציבור.

יעקב אדרי: כבר בחודש אוגוסט 1999 אימצה מחלקת המבצעים באגף המבצעים של משטרת ישראל נוהל עקרונות לאבטחת עובדי ציבור מאוימים.

יעקב אדרי: בנוהל נקבעו עקרונות ותהליך טיפול משולב הנדרש במקרה של איומים על עובד ציבור על רקע ביצוע תפקידו, תוך הגדרת תחומי האחריות בין משטרת ישראל, השב"כ והמשרדים הנוגעים בדבר.

יעקב אדרי: אחת לחודש מתבצעת הערכת מצב מחוזית בראשות קצין האג"ם המחוזי לגבי האישים והרשויות שבתחום פיקודו.

יעקב אדרי: על-פי ההערכה נקבעת רמת האיום, ובהתאם לכך סל האבטחה שיוקצה לאישיות המאוימת.

יעקב אדרי: האבטחה שנקבעת מבוצעת בשיתוף הרשות המקומית ו/או משרד הפנים בהתאם לאמצעים הנדרשים.

יעקב אדרי: משטרת ישראל מבצעת את חלקה באכיפת החוק ובמתן האבטחה ככל שנדרש ונקבע.

יעקב אדרי: בבקשה, חבר הכנסת דוד אזולאי.

יעקב אדרי: חשבתי שהתשובה ארוכה וודאי עונה על כל השאלות שלך.

דוד אזולאי: גברתי היושבת-ראש, אדוני סגן השר, אני חושב שקודם כול מן הראוי שתהיה סטטיסטיקה נפרדת לראשי רשויות, מפני שאנחנו יודעים שהם חשופים לאיומים ולאלימות כנגדם.

דוד אזולאי: עם זה, האם המשרד מתכונן או מתכנן איזו תוכנית לקראת הבחירות לרשויות?

דוד אזולאי: כפי שאני יודע כראש עיר לשעבר, סביר להניח שהאלימות והאיומים כלפי רשויות ילכו ויתגברו.

יעקב אדרי: תודה לחבר הכנסת דוד אזולאי.

יעקב אדרי: לגבי השאלה הראשונה, אני אבדוק אם אפשר סטטיסטית להפריד את הנושא הזה.

יעקב אדרי: יכול להיות שהבעיה טכנית, אבל לדעתי אפשר להתגבר על זה.

יעקב אדרי: לגבי הנושא השני, בהחלט המשטרה נערכת לקראת הבחירות לרשויות המקומיות.

יעקב אדרי: כבר היה דיון ראשון, יש היערכות, ואני מקווה ומאמין שהבחירות יעברו בשלום ובביטחון מלא.

יעקב אדרי: ברור שהבחירות לרשויות הן תמיד חמות.

יעקב אדרי: אני מאוד מקווה בכל זאת שהן יעברו בשקט.

אתי לבני: תודה רבה.

אתי לבני: חברת הכנסת גילה פינקלשטיין שאלה את השר לביטחון פנים ביום כ"ב באדר ב' התשס"ג (26 במרס 2003): לאחרונה פורסמה בעיתונות תמונה שבה נראים נערים מראשון-לציון, שנעצרו בחשד שרכשו סמים שונים לשימושם, כאשר רגליהם כבולות באזיקים.

אתי לבני: רצוני לשאול: 1.

אתי לבני: מדוע היה בכך צורך?

אתי לבני: 2.

אתי לבני: מה הוא הנוהל במקרים מסוג זה?

אתי לבני: 3.

אתי לבני: מה יעשה משרדך בנדון?

אתי לבני: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

אתי לבני: לא אותרה כל תמונה בעיתונות שבה נראים נערים כבולים כנטען בשאילתא.

אתי לבני: למרות בקשת לשכתי, גם חברת הכנסת השואלת לא המציאה תמונה כאמור.

אתי לבני: השאילתא נוגעת, כנראה, לאירוע מיום 18 בפברואר 2003, שבו נערך מבצע לאיתור סמים בראשון-לציון ובמהלכו עוכבו לחקירה קטינים החשודים בביצוע עבירות סמים.

אתי לבני: רק חשוד קטין אחד נעצר, והוא נכבל בכבלי יד בלבד ולא בכבלי רגל.

אתי לבני: הקטין נכבל בידיו, כי ניסה לתקוף את השוטר וניסה לברוח.

אתי לבני: 2.

אתי לבני: על-פי פקודת המשטרה, ככלל, אין לכבול קטין.

אתי לבני: ניתן לכבול קטין בהתקיים תנאי מן התנאים הבאים: א.

אתי לבני: קיים חשש סביר שהקטין יברח; ב.

אתי לבני: הקטין ידוע כאלים או מנסה לפגוע בעצמו או באחרים; ג.

אתי לבני: קיים חשש סביר שהקטין ינסה להעלים ראיות או להשמיד ראיות; ד.

אתי לבני: הקטין ניסה בעבר לברוח ממעצר או ממאסר חוקי, או ממעון חסות; ה.

אתי לבני: הקטין ביצע עבירה מסוג פשע שסיכנה בצורה ממשית חיי אדם או שלמות גופו, כגון רצח, ניסיון לרצח, אונס, שוד או עבירת אלימות שגרמה לחבלה חמורה.

אתי לבני: אשר לכבילה בכבלי רגל, נקבע בפקודה כי אין לכבול קטין מתחת לגיל 16 בכבלי רגל.

אתי לבני: קטין מעל גיל 16 ייכבל בכבלי רגל רק אם סבור מפקד חוליית הליווי שאין דרך אחרת להבטיח את הגעת הקטין בשלום ליעדו.

אתי לבני: שאילתא מס' 78, של חברת הכנסת מרינה סולודקין – היא איננה נוכחת.

אתי לבני: חברת הכנסת מרינה סולודקין שאלה את השר לביטחון פנים ביום כ"ב באדר ב' התשס"ג (26 במרס 2003): לאחרונה פורסם במקומונים באשקלון, כי בידיעת החברה קדישא נקברו כמה גופות בחלקת קבר אחת בבית-העלמין ללא-יהודים באשקלון, כדי לחסוך במקומות קבורה, וכי נפתחה חקירה משטרתית.

אתי לבני: רצוני לשאול: 1.

אתי לבני: האם הידיעות נכונות?

אתי לבני: 2.

אתי לבני: אם כן - באיזה שלב נמצאת החקירה?

אתי לבני: 3.

אתי לבני: האם ייפתחו קברים נוספים באותו בית-עלמין?

אתי לבני: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

אתי לבני: במסגרת חקירה שנוהלה במשטרת המחוז הדרומי כנגד שני עובדי חברה קדישא בגין חשד לקבלת שוחד וגנבה בידי מורשה - שאין להם קשר לנושא המועלה בשאילתא - עלתה טענה על קבורה של כמה נפטרים לא-יהודים, ערירים ואלמונים, בחלקת קבר אחת.

אתי לבני: מחקירת החשודים עלה, כי אכן הוכנסו לחלקת קבר אחת כמה גופות של ערירים ואלמונים שנלקחו מהמכון הפתולוגי באבו-כביר.

אתי לבני: במהלך החקירה לא נפתחו קברים.

אתי לבני: 2-4.

אתי לבני: קבורת כמה מתים בחלקת קבר אחת אינה עבירה פלילית, אלא אם נעשתה בניגוד לדרישת המשפחה.

אתי לבני: למשטרת ישראל לא הוגשה כל תלונה על-ידי קרובי משפחה כלשהם של הנפטרים.

אתי לבני: לאור האמור לעיל, לא מנוהלת במשטרת ישראל חקירה כלשהי בנושא.

אתי לבני: יש לציין, שמעבר למה שפורט לעיל, נושא הקבורה נמצא באחריות משרד הדתות, ויש לפנות אליו אם עולה הצורך לקבל פרטים נוספים בנושא.

אתי לבני: שאילתא מס' 92, של חבר הכנסת דוד אזולאי: אספקת אוכל כשר לאסירים.

אתי לבני: חבר הכנסת דוד אזולאי שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ט באדר ב' התשס"ג (2 באפריל 2003): נמסר לי, כי לאחרונה שונו הקריטריונים שלפיהם זכאי אסיר לקבל אוכל בהכשר בד"ץ, וכי בעלי תשובה אינם זכאים לכך.

אתי לבני: רצוני לשאול: 1.

אתי לבני: מה הם הקריטריונים לאישור אספקת אוכל בהכשר בד"ץ לאסיר?

אתי לבני: 2.

אתי לבני: האם בשלוש השנים האחרונות חלו שינויים בקריטריונים?

אתי לבני: 3.

אתי לבני: אם כן – אילו שינויים, מתי הם נקבעו ומי יזם אותם?

יעקב אדרי: לשאלתו של חבר הכנסת דוד אזולאי, להלן התשובה: 1.

יעקב אדרי: הקריטריונים המצטברים המקנים זכאות לקבלת "מזון למהדרין" בבית-סוהר הם כדלקמן: א.

יעקב אדרי: האסיר או העצור השתייך ערב כליאתו בבית-הסוהר לאחד המגזרים החרדיים שבהם נהוג לאכול "מהדרין" בלבד.

יעקב אדרי: לא יכול להיות שאחד שהגיע עכשיו יחליט פתאום שהוא עובר למשהו אחר; ב.

יעקב אדרי: האסיר או העצור מקפיד ביותר לקיים מצוות ולדקדק בביצוע ההלכות הכתובות ב"שולחן ערוך" ונושאי כליו, וזאת בהתאם לבדיקת רב היחידה; ג.

יעקב אדרי: האסיר או העצור אינו אוכל את המזון המסופק, המבושל, המוגש במטבחי שירות בתי-הסוהר, וגם לא מזון בהכשר רבנות רגילה או הרבנות הראשית לישראל; ד.

יעקב אדרי: האסיר או העצור רוכש מוצרי קנטינה "מהדרין" בלבד.

יעקב אדרי: ה.

יעקב אדרי: האסיר או העצור מקפיד על אכילת מזון "מהדרין" בלבד גם בעת שהותו, מסיבה כלשהי, מחוץ לכותלי הכלא.

יעקב אדרי: בוועדה הדנה בבקשת האסיר לקבל מזון בהכשר הבד"ץ משתתפים סגן הרב הראשי לשב"ס, רב בכיר, ובמידת הצורך גם הרב הראשי לשב"ס.

יעקב אדרי: רב בית-הסוהר נקבע כמפקח על הנוהל האמור.

יעקב אדרי: יש לציין, כי שירות בתי-הסוהר כגוף ממלכתי מספק לאסירים מזון כשר בהכשר הרבנות הראשית לישראל כמקובל.

יעקב אדרי: לפנים משורת הדין, הוחלט כי רק אוכלוסיית האסירים החרדים, אשר אכילת מזון בהכשר בד"ץ היתה חלק בלתי נפרד מאורח חייהם טרם המאסר, תוכל להמשיך ולקבל מזון בהכשר הבד"ץ.

יעקב אדרי: 2-3.

יעקב אדרי: הנושא הוסדר בפקודת נציבות שב"ס מאז שנת 1999 ובנוהל מיוחד מחודש ינואר 2000.

יעקב אדרי: לא חלו מאז כל שינויים בקריטריונים.

אתי לבני: תודה רבה.

אתי לבני: שאלה נוספת.

דוד אזולאי: גברתי היושבת-ראש, אדוני סגן השר, אני מודה לך על תשובתך הארוכה, אבל אני רוצה רק להגיד לך שהשאילתא באה בעקבות סיורים שערכתי בבתי-הסוהר בתקופה שבה כיהנתי כיושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

דוד אזולאי: השאלה הזאת עלתה, ולצערי הרב, אני אומר לך באחריות מלאה ומתוך ידיעה אישית, שרבים מן האסירים, ובמיוחד העצורים, אינם זוכים לקבל אוכל כשר למהדרין, למרות היותם שומרי מצוות, למרות היותם מקפידים לאכול אוכל כשר למהדרין.

דוד אזולאי: אני חייב להגיד לך – והדברים נמצאים בכתובים – שהיו מקרים שלולא התערבותי האישית, אותו אסיר או אותו עצור לא היה זוכה לקבל אוכל כשר למהדרין.

דוד אזולאי: לכן, אדוני סגן השר, עם כל הכבוד לתשובה שאדוני ענה כאן, אני בכל זאת מציע להתייחס ברצינות הראויה לשאילתא הזאת, כי אני שאלתי אותה מתוך ידיעה שלפיה אין מענה לאסירים ועצורים המבקשים אוכל כשר למהדרין.

יעקב אדרי: אני חושב שבאמת היתה התייחסות ארוכה ומפורטת של המשרד לנושא.

יעקב אדרי: בכל מקרה, חבר הכנסת דוד אזולאי, אם יש מקרה ספציפי, אני אשמח מאוד לסייע בעניין הזה.

דוד אזולאי: אני לא רוצה כל הזמן - - -

יעקב אדרי: אני מוכן לעשות עוד בדיקה לגבי העצורים.

יעקב אדרי: כנראה הבעיה היא לגבי עצורים.

יעקב אדרי: לגבי אלה ששוהים בבתי-סוהר, אני לא חושב שיש בעיה.

דוד אזולאי: אני מסכים אתך.

יעקב אדרי: אני חושב שהבעיה היא עם עצורים שנעצרים היום או מחר, אבל בבתי-הסוהר אני חושב שהנושא מוסדר.

יעקב אדרי: נבדוק גם את הנושא של העצורים, אבל אני חושב שהתשובה היא די מפורטת.

אתי לבני: תודה רבה.

אתי לבני: שאילתא מס' 96, של חבר הכנסת יצחק וקנין – הוא איננו נוכח.

אתי לבני: חבר הכנסת יצחק וקנין שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ט באדר ב' התשס"ג (2 באפריל 2003): פורסם ב"ידיעות אחרונות", כי ילד בן ארבע, תושב קיבוץ בעמקים, ננשך על-ידי כלב עד שנזקק לניתוח בראשו.

אתי לבני: רצוני לשאול: 1.

אתי לבני: האם הידיעה נכונה?

אתי לבני: 2.

אתי לבני: אם כן - האם יינקטו צעדים נגד בעל הכלב?

אתי לבני: 3.

אתי לבני: כמה מקרים דומים נחקרו בארבע השנים האחרונות על-ידי המשטרה ובכמה מהם הוגשו כתבי אישום?

אתי לבני: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

אתי לבני: מבירור שנערך עולה, כי לא הוגשה תלונה במשטרה בגין האירוע המצוין בשאילתא.

אתי לבני: עיתונאי פנה אל המשטרה לצורך קבלת הפרטים, אך הוא עצמו סירב למסור פרטים על זהות הילד ומקום מגוריו.

אתי לבני: 3.

אתי לבני: בשנת 1999 נפתחו 735 תיקי חקירה בגין עבירה של אי-נקיטת זהירות בחיה, על-פי סעיף 338(6) לחוק העונשין, התשל"ז-1977.

אתי לבני: מתוכם: 462 תיקים עם חשודים נסגרו בעילות שונות, על-פי החוק; 90 תיקים נסגרו לאחר שלא אותר חשוד; 61 תיקים מצויים בתביעה המשטרתית; תיק אחד מצוי בפרקליטות; ב-121 תיקים הוגשו כתבי אישום.

אתי לבני: בשנת 2000 נפתחו 761 תיקי חקירה.

אתי לבני: מתוכם: שלושה תיקים עדיין בחקירה; 110 תיקים מצויים בתביעה המשטרתית; תיק אחד מצוי בפרקליטות; 448 תיקים עם חשודים נסגרו בעילות שונות, על-פי החוק; 114 תיקים נסגרו לאחר שלא אותר חשוד; ב-85 תיקים הוגשו כתבי אישום.

אתי לבני: בשנת 2001 נפתחו 672 תיקי חקירה.

אתי לבני: מתוכם: שישה תיקים עדיין בחקירה; 111 תיקים מצויים בתביעה המשטרתית; תיק אחד מצוי בפרקליטות; 397 תיקים עם חשודים נסגרו בעילות שונות, על-פי החוק; 126 תיקים נסגרו לאחר שלא אותרו חשודים; ב-31 תיקים הוגשו כתבי אישום.

אתי לבני: בשנת 2002 נפתחו 578 תיקי חקירה.

אתי לבני: מתוכם: 21 תיקים עדיין בחקירה; 152 תיקים מצויים בתביעה המשטרתית; 283 תיקים עם חשודים נסגרו בעילות שונות, על-פי החוק; 109 תיקים נסגרו לאחר שלא אותר חשוד; ב-13 תיקים הוגשו כתבי אישום.

אתי לבני: בשנת 2003 – בחודשים ינואר עד יוני – נפתחו 270 תיקי חקירה.

אתי לבני: מתוכם: 56 תיקים עדיין בחקירה; 43 תיקים מצויים בתביעה המשטרתית; 56 תיקים נסגרו בעילות שונות; 115 תיקים נסגרו לאחר שלא אותר חשוד.

אתי לבני: טרם הוגשו כתבי אישום בתיקים.

אתי לבני: שאילתא מס' 98, של חברת הכנסת זהבה גלאון – איננה נוכחת.

אתי לבני: חברת הכנסת זהבה גלאון שאלה את השר לביטחון פנים ביום כ"ט באדר ב' התשס"ג (2 באפריל 2003):

אתי לבני: בשנים האחרונות הובאו לארץ בכפייה אלפי נשים לצורך עיסוק בזנות.

אתי לבני: רצוני לשאול: 1.

אתי לבני: כמה נשים כאלה גורשו בשנת 2001, ולאן?

אתי לבני: 2.

אתי לבני: כמה נשים כאלה גורשו בשנת 2002, ולאן?

אתי לבני: 3.

אתי לבני: כמה נשים כאלה גורשו בשנת 2003, ולאן?

אתי לבני: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

אתי לבני: בשנת 2001 גורשו 413 נשים לארצות מוצאן, כמפורט להלן: 192 – למולדובה; 107 – לרוסיה; 87 – לאוקראינה; לליטא ולקזחסטן – שש לכל מדינה; לאוזבקיסטן ולבלרוס – ארבע לכל מדינה; למונגוליה - שתיים; לגרוזיה, להונגריה, לטג'יקיסטן, לרומניה ולברזיל – אחת לכל מדינה.

אתי לבני: 2.

אתי לבני: בשנת 2002 גורשו 239 נשים לארצות מוצאן, כמפורט להלן: 130 - למולדובה; 52 – לרוסיה; 46 – לאוקראינה; ארבע - לליטא; ללטביה ולאוזבקיסטן – שתיים לכל מדינה; לאסטוניה, לברזיל ולתאילנד – אחת לכל מדינה.

אתי לבני: 3.

אתי לבני: בשנת 2003, בחודשים ינואר--אפריל, גורשו 251 נשים לארצות מוצאן, כמפורט להלן: 92 - למולדובה; 68 - לאוקראינה; 45 - לאוזבקיסטן; 40 - לרוסיה; שתיים - לבלרוס; ללטביה, לקזחסטן, לליטא ולפורטו-ריקו – אחת לכל מדינה.

אתי לבני: חבר הכנסת נסים דהן שאל שאילתא מס' 108 – הוא אינו נוכח.

אתי לבני: חבר הכנסת נסים דהן שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ט באדר ב' התשס"ג (2 באפריל 2003):

אתי לבני: ב-24 ביולי 2002 שיגר מנהל סיעת ש"ס למשרד לביטחון פנים מכתב בעניינו של אסיר המעוניין באוכל כשר.

אתי לבני: ב-10 בספטמבר 2002 השיב לו ראש מטה השר.

אתי לבני: ב-22 באוקטובר 2002 שב מנהל הסיעה, אחרי בדיקה יסודית, וטען שהפרטים שנמסרו כתשובה אינם מדויקים וביקש שוב שבקשת האסיר תיענה.

אתי לבני: רצוני לשאול: 1.

אתי לבני: האם נענתה בקשת האסיר?

אתי לבני: 2.

אתי לבני: מה היא ההחלטה הסופית בנושא?

אתי לבני: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

אתי לבני: בתאריך 2 באוקטובר 2002 נבחנה מחדש בקשתו של האסיר לקבלת מזון בהכשר בד"ץ.

אתי לבני: הוברר כי האסיר רוכש בקנטינה מזון בכשרות רגילה, ועל כן אינו עומד בקריטריונים המצטברים שנקבעו בנוהלי שב"ס לנושא.

אתי לבני: לאור האמור, החליטה הוועדה בשב"ס לאישור מזון בהכשר בד"ץ לסרב לבקשתו של האסיר.

אתי לבני: בשולי הדברים יש לציין, לאור הנטען בפתיח של השאילתא, כי האסיר שבו עסקינן נידון לתקופת מאסר בת ארבע שנים וחצי בגין אחזקת סם שלא לצריכה עצמית, ולא כפי שצוין במכתב התשובה הקודם.

אתי לבני: השוני בציון סעיפי העבירה נבע מכך שכתב האישום תוקן והורדו סעיפי עבירה שנכללו בכתב האישום המקורי, אולם בפקודת המאסר שהוצאה על-ידי בית-המשפט, בתום גזר-הדין, צוינו העבירות המקוריות.

אתי לבני: שב"ס פנה לבית-המשפט לשם קבלת פקודת מאסר מתוקנת, שבה מצוינים סעיפי העבירה שבכתב האישום המתוקן, ופקודת מאסר מתוקנת כאמור אכן נתקבלה לאחרונה בשב"ס.

אתי לבני: בעקבות זאת עודכנו הפרטים במערכת הממוחשבת של שב"ס.

אתי לבני: על אף האמור לעיל, יש לציין שסעיף העבירה שבה הורשע האסיר אינו רלוונטי לעניין זכאותו למזון בהכשר בד"ץ.

אתי לבני: חבר הכנסת יצחק וקנין אינו נוכח – שאל שאילתא מס' 145.

אתי לבני: חבר הכנסת יצחק וקנין שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ט באייר התשס"ג (21 במאי 2003): השבועון "בקהילה" מדווח, כי בתקופה האחרונה יש עלייה במספר האירועים של חילול בתי-כנסת, מוסדות תורה ובתי-עלמין, וכי נפגעו ישיבה בצפת ובית-כנסת בבאר-שבע.

אתי לבני: רצוני לשאול: 1.

אתי לבני: כמה אירועים כאלה נרשמו בחמש השנים האחרונות?

אתי לבני: 2.

אתי לבני: כמה מהם פוענחו ובכמה הוגשו כתבי אישום?

אתי לבני: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

אתי לבני: ראשית יש לציין, שהנתונים שיובאו להלן כוללים גם מוסדות דת ובתי-עלמין של נוצרים ומוסלמים, שכן לא ניתן לשלוף מן המערכת הממוחשבת נתונים סטטיסטיים לגבי מוסדות יהודיים בלבד.

אתי לבני: הנתונים שיובאו להלן הם סך כל התיקים שנפתחו בגין פגיעה במוסדות דת ובבתי-עלמין, כאשר רובם של התיקים נוגעים לפגיעה במוסדות דת.

אתי לבני: מדובר על עבירות של התפרצות, גנבה, הצתות וגרימת נזק.

אתי לבני: בשנת 1998 נפתחו 570 תיקים.

אתי לבני: מתוכם: הוגשו כתבי אישום ב-35 תיקים; 477 תיקים נסגרו בעילה של ע.ל.ן - עבריין לא נודע - שכן לא אותר חשוד כלשהו; שאר התיקים נסגרו בעילות אחרות על-פי החוק, או מצויים בטיפול התביעה המשטרתית.

אתי לבני: בשנת 1999 נפתחו 650 תיקים.

אתי לבני: מתוכם: הוגשו כתבי אישום ב-41 תיקים; 530 תיקים נסגרו בעילה של עבריין לא נודע; שאר התיקים מצויים בחקירה, או בטיפול התביעה המשטרתית, או שנסגרו בעילות אחרות על-פי החוק.

אתי לבני: בשנת 2000 נפתחו 564 תיקים.

אתי לבני: מתוכם: הוגשו כתבי אישום ב-77 תיקים; 424 תיקים נסגרו בעילה של עבריין לא נודע.

אתי לבני: מצב שאר התיקים כמפורט לעיל.

אתי לבני: בשנת 2001 נפתחו 497 תיקים.

אתי לבני: מתוכם: הוגשו כתבי אישום ב-21 תיקים; 378 תיקים נסגרו בעילה של עבריין לא נודע.

אתי לבני: מצב שאר התיקים כמפורט לעיל.

אתי לבני: בשנת 2002 נפתחו 530 תיקים.

אתי לבני: מתוכם: הוגשו כתבי אישום בשלושה תיקים; 436 תיקים נסגרו בעילה של עבריין לא נודע.

אתי לבני: מצב שאר התיקים כמפורט לעיל.

אתי לבני: במחצית הראשונה של שנת 2003 – ינואר--יוני – נפתחו 312 תיקים.

אתי לבני: טרם הוגשו כתבי אישום.

אתי לבני: 212 תיקים נסגרו בעילה של עבריין לא נודע.

אתי לבני: מצב שאר התיקים כמפורט לעיל.

אתי לבני: 3.

אתי לבני: בית-הכנסת שבשכונה י"א בבאר-שבע נפרץ במהלך שנת 2003 שלוש פעמים.

אתי לבני: בכל המקרים נפתחו תיקי חקירה ובוצעו פעולות חקירה רבות.

אתי לבני: היותו של בית-הכנסת בהליכי בנייה ושיפוץ הקל כנראה את ביצוע ההתפרצויות.

אתי לבני: בשלב זה לא נתגלו חשודים במעשה.

אתי לבני: המשטרה ממשיכה לטפל בתיקים אלה במישור המודיעיני.

אתי לבני: גם לגבי שני המקרים שאירעו בשתי ישיבות בצפת נפתחו תיקי חקירה, נערכה חקירה, אך טרם אותרו חשודים במעשה.

אתי לבני: חבר הכנסת טלב אלסאנע אינו נוכח – שאילתא מס' 152.

אתי לבני: חבר הכנסת טלב אלסאנע שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ט באייר התשס"ג (21 במאי 2003):

אתי לבני: בני משפחת ס"א - שמם המלא מופיע במקור - המתגוררים בסמוך לתחנת המשטרה ברהט, טוענים כי ב-7 במאי 2003 תקפו אותם שוטרים ואנשי משמר הגבול, גרמו להם חבלות חמורות ופגעו ברכושם ובכבודם.

אתי לבני: רצוני לשאול: 1.

אתי לבני: האם נחקרו הטענות על-ידי המחלקה לחקירות שוטרים?

אתי לבני: 2.

אתי לבני: מה יעשה משרדך כדי לשפר את היחסים בין שוטרים לבין אזרחים?

אתי לבני: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

אתי לבני: לאור תלונת החשודים על אלימות מצד השוטרים - המוכחשת על-ידי השוטרים - הועברה התלונה, כמתחייב על-פי החוק, לטיפול המחלקה לחקירות שוטרים שבמשרד המשפטים.

אתי לבני: פרטים נוספים בנושא ניתן לקבל ממשרד המשפטים.

אתי לבני: 2.

אתי לבני: בנקודת רהט מופעלים מודלים קהילתיים וקיימת גישה שירותית, תוך שיתוף פעולה מצוין בין עיריית רהט ונקודת המשטרה.

אתי לבני: משטרת ישראל מפעילה מערך חינוך והדרכה בקרב שוטרים.

אתי לבני: בכל הקורסים המשטרתיים, ההדרכות וההשתלמויות ברמות השונות מועברים, נלמדים ונכללים הנושאים הבאים: זכויות אדם, סובלנות, דמוקרטיה, מפגש בין-תרבותי, אתיקה מקצועית, משטרה, קהילה והיחס לאזרח, המיעוטים במדינת ישראל וקליטת עלייה, התרבות האסלאמית, מתן השירות במשטרה, וכן מועברות סדנאות בנושא לחץ ושחיקה במסגרת אימון יחידתי.

אתי לבני: כל אלו נוסף על לימודי חוק ומשפט וסמכויות השוטר.

אתי לבני: חבר הכנסת אלי ישי שאל שאילתא מס' 166, והוא איננו נוכח.

אתי לבני: חבר הכנסת אליהו ישי שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ו באייר התשס"ג (28 במאי 2003): "מעריב" מיום י"ד באייר התשס"ג, 16 במאי 2003, מדווח על התאבדות של שני עצורים.

אתי לבני: האחד היה עצור בכלא "קישון", ולדברי אחותו, הוא טען שהכו אותו; והאחר טען קודם לכן בפני שופט שהוא מבודד, בלי שתייה ואף בלי נייר טואלט.

אתי לבני: רצוני לשאול: 1.

אתי לבני: האם נחקרו שני המקרים הללו?

אתי לבני: 2.

אתי לבני: אם כן – מה העלתה החקירה?

אתי לבני: 3.

אתי לבני: האם יוסקו מסקנות כדי למנוע אסונות כאלה?

אתי לבני: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

אתי לבני: התשובה חיובית.

אתי לבני: במחוז הצפוני מינה סגן מפקד המחוז ועדת בדיקה לגבי התאבדות העצור בבית-המעצר "קישון", ובמחוז תל-אביב מינה סגן מפקד המחוז ועדת בדיקה לגבי התאבדות העצור בתחנת השכונות, כמותווה בפקודת המטה הארצי של המשטרה.

אתי לבני: 2.

אתי לבני: תיק הבדיקה של המחוז הצפוני העלה חשד לביצוע עבירה פלילית של רשלנות מצד שוטרים בבית-המעצר "קישון".

אתי לבני: לאור האמור, ועל-פי החוק, הופסק הטיפול המשטרתי בנושא והחומר כולו הועבר למחלקה לחקירות שוטרים שבמשרד המשפטים.

אתי לבני: טרם התקבלה החלטת מח"ש בנושא.

אתי לבני: תיק ועדת הבדיקה של מחוז תל-אביב העלה, כי לא היתה כל אינדיקציה לכך שהעצור ינסה לפגוע בעצמו.

אתי לבני: כמו כן, לא נמצאה כל חריגה מהנהלים על-ידי מי מבין השוטרים והקצינים המעורבים.

אתי לבני: בשלב זה נתבקשו כמה השלמות על-ידי מחלקת משמעת במטה הארצי של המשטרה מוועדת הבדיקה, בטרם יועבר תיק הבדיקה לבחינה סופית על-ידי מחלקת המשמעת, כמתחייב על-פי פקודות המשטרה בנושא.

אתי לבני: 3.

אתי לבני: כל מקרה נבדק ונבחן לגופו, ומוסקות מסקנות על-פי הממצאים, הן מסקנות אישיות כנגד המעורבים והן מסקנות מערכתיות, ככל שמתחייב.

אתי לבני: חבר הכנסת אריה אלדד שאל שאילתא מס' 168 – הוא איננו נוכח.

אתי לבני: חבר הכנסת אריה אלדד שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ו באייר התשס"ג (28 במאי 2003):

אתי לבני: לאחרונה בוצעו מעצרים רבים של חברי התנועה האסלאמית ונחשפה העלייה הגדולה במעורבותם של ערביי ישראל בפיגועים.

אתי לבני: רצוני לשאול: כמה ערבים ישראלים היו מעורבים בפעולות טרור או הוגשו נגדם כתבי אישום בכל שנה מאז 1990?

אתי לבני: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) להלן הנתונים על-אודות מעורבות ערביי ישראל - לא כולל ערביי מזרח-ירושלים - בהתארגנויות פח"ע שנחשפו מ-1990 ועד מחצית שנת 2003:

אתי לבני: בשנת 1990 – מעורבות ב-23 התארגנויות שנחשפו; בשנת 1991 – מעורבות ב-27 התארגנויות שנחשפו; בשנת 1992 – מעורבות ב-12 התארגנויות שנחשפו; בשנת 1993 – מעורבות בשמונה התארגנויות שנחשפו; בשנת 1994 – מעורבות בעשר התארגנויות שנחשפו; בשנת 1995 – מעורבות בשש התארגנויות שנחשפו; בשנת 1996 – מעורבות בשתי התארגנויות שנחשפו; בשנת 1997 – מעורבות בחמש התארגנויות שנחשפו; בשנת 1998 – מעורבות בארבע התארגנויות שנחשפו; בשנת 1999 – מעורבות בשתי התארגנויות שנחשפו; בשנת 2000 – מעורבות בתשע התארגנויות שנחשפו; בשנת 2001 – מעורבות ב-25 התארגנויות שנחשפו; בשנת 2002 – מעורבות ב-35 התארגנויות שנחשפו; בשנת 2003 – מעורבות ב-16 התארגנויות שנחשפו.

אתי לבני: חבר הכנסת אלי בן-מנחם שאל שאילתות מס' 174 ו-175 - הוא איננו נוכח.

אתי לבני: חבר הכנסת אלי בן-מנחם שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ו באייר התשס"ג (28 במאי 2003):

אתי לבני: מתחילת השנה נרצחו שבע נשים בידי בעליהן.

אתי לבני: לאחרונה הכה גבר מחולון את אשתו למוות בפטיש והתאבד.

אתי לבני: נראה כי מדובר בתופעה ההולכת ומתרחבת, הדורשת ריכוז מאמצים.

אתי לבני: רצוני לשאול: 1.

אתי לבני: האם תפעיל המשטרה תוכנית פעולה מיוחדת לטיפול באלימות המדוברת?

אתי לבני: 2.

אתי לבני: האם תשתף המשטרה פעולה עם גופים אחרים כדי ליישם תוכניות למניעת האלימות במשפחה? 3.

אתי לבני: כיצד משפיע המאמץ הביטחוני על ההתמודדות עם תופעת האלימות במשפחה?

אתי לבני: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) התשובה חיובית, ולהלן אפרט בקצרה את עיקרי התוכנית: בראשית שנת 1999 הוקם במשטרת ישראל מערך חקירות ייחודי לטיפול בעבירות אלימות בין בני זוג.

אתי לבני: לצורך הקמת המערך הוקצו 170 חוקרים ממערך החוקרים הקיים, מתוכם יוחדו עשרה חוקרים לעיסוק במשימה זו בלבד, ועוד 50 חוקרים אשר עוסקים בנושא נוסף על תפקידם.

אתי לבני: בכל תחנת משטרה יש לפחות שני חוקרים בתפקיד זה.

אתי לבני: עם המערך נמנות גם תשע חוקרות ייחודיות שהוקצו למגזר הערבי.

אתי לבני: במחצית שנת2002 תוקננו עוד שישה קציני עבירות מחוזיים לטיפול בנושא האלימות בין בני זוג.

אתי לבני: כל חוקרי המערך הוכשרו בהדרכה ובהשתלמות ייחודית שפותחה בנושא האלימות בין בני זוג.

אתי לבני: נקבעה ומיושמת מדיניות של שימוש מחמיר בסמכויות המשטרה בטיפול בנושא, דהיינו: הימנעות מניסיונות תיווך ועריכת שלום-בית בין הפוגע לנפגעים, הימנעות מגניזת חומר חקירה, גם לבקשת הנפגעות, ומגמה של הבאה לדין.

אתי לבני: מבוצעת הערכת מסוכנות מקצועית של הפוגע בכל שלבי הטיפול המשטרתי, באמצעות פיתוח כלי ממוחשב להערכת המסוכנות.

אתי לבני: בהתאם להערכת המסוכנות, הנעשית מייד עם תחילת הטיפול בתיק, על החוקר לכלכל את צעדיו לצורך נקיטת פעולות המתייחסות הן למעצר החשוד והן להגנה על המתלוננת.

אתי לבני: ניתנת התייחסות מיוחדת לנושא החזקת נשק ומניעת השימוש בו על-ידי הפוגע, בהתאם להערכת המסוכנות ותוך תיאום עם רשויות נוספות כגון משרד הפנים וצה"ל.

אתי לבני: ננקטת מדיניות מחמירה בכל הנוגע לעבירות הפרת צו הגנה על-פי החוק למניעת אלימות במשפחה.

אתי לבני: 2.

אתי לבני: התשובה חיובית, וכך נעשה בפועל.

אתי לבני: המשטרה בטיפולה בנושא האלימות בין בני זוג היא חלק ממערך חברתי הכולל את רשויות הרווחה, החינוך, הבריאות והמשפט.

אתי לבני: רק שיתוף פעולה בין המערכות השונות יאפשר התמודדות ראויה עם התופעה.

אתי לבני: הקשר עם גורמים מטפלים בקהילה מתבצע, בין היתר, על-ידי הפניית נפגעות, הפניית חשודים ודיווח על ילדים העדים לאלימות לגורמים המתמחים בנושא בקהילה, בהתאם לנהלים שסוכמו בין המשטרה לבין משרד העבודה והרווחה, וקבלת משוב מאותם גורמים.

אתי לבני: הוחל בפרויקט ניסויי להפעלת עובדים סוציאליים אשר יימצאו בקשר מיידי עם תחנת המשטרה, ויוצבו בה.

אתי לבני: המטרה הינה שיחה טיפולית ראשונית, חד-פעמית, בתחנה, לאבחון הבעיה, להערכת מסוכנות וליצירת מוטיבציה להמשך טיפול ושיתוף פעולה עם המרכז לטיפול באלימות במשפחה, הכפוף למשרד הרווחה.

אתי לבני: הפרויקט הניסויי הינו במימון משרד העבודה והרווחה, ופועל ב-13 תחנות משטרה, ב-13 יישובים ברחבי הארץ.

אתי לבני: בנוסף, מופעלים בכמה תחנות משטרה מודלים שונים לליווי קורבנות אלימות במשפחה, בשיתוף פעולה עם המרכז למניעת אלימות במשפחה ומרכז השלטון המקומי.

אתי לבני: 3.

אתי לבני: למרות המאמץ הביטחוני שבמסגרתו נדרש כל שוטר במשטרת ישראל לתרום את חלקו, לא נגרע הטיפול הממצה והמחמיר של המשטרה בתחום האלימות במשפחה, שעיקרו פורט לעיל.

אתי לבני: חבר הכנסת אלי בן-מנחם שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ו באייר התשס"ג (28 במאי 2003):

אתי לבני: דוח ארגוני זכויות אדם שהתפרסם באחרונה מתאר מעשי אלימות ושלילת זכויות אלמנטריות מעובדים זרים שמוצא נגדם צו גירוש מהארץ.

אתי לבני: רצוני לשאול: 1.

אתי לבני: האם משרדך מודע לתופעות אלה נגד העובדים המגורשים?

אתי לבני: 2.

אתי לבני: האם פעולות אלה הן חלק ממדיניות המשטרה?

אתי לבני: 3.

אתי לבני: אם לא – מה יעשה משרדך כדי למנוע פגיעה בזכויות אדם, וכיצד יתייחס לדוח ארגוני זכויות האדם?

אתי לבני: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-3.

אתי לבני: מינהלת ההגירה הוקמה בחודש ספטמבר 2002 במטרה ליישם את מדיניות ממשלת ישראל בנושא צמצום מספר הזרים השוהים בארץ שלא כדין.

אתי לבני: ראש מינהלת ההגירה קבע כי פעילות המינהלת תתבסס על העקרונות שלהלן: מתן עדיפות ליציאה מרצון של נתינים זרים השוהים בארץ שלא כדין על פני הוצאת צווי הרחקה.

אתי לבני: בהתאם לעיקרון זה, הופץ בכל ריכוזי האוכלוסייה חוזר, בעשר שפות, ובו מוצע לנתינים זרים לעזוב את הארץ ללא נקיטת אמצעי אכיפה.

אתי לבני: בנוסף מתקיימות שיחות הסבר למנהיגי קהילות הזרים בארץ בנושא זה.

אתי לבני: מתבצעת פעילות אכיפה נגד מעסיקים וחברות כוח-אדם.

אתי לבני: מטרת מדיניות זו היא להרתיע מעסיקים מלהעסיק עובדים זרים שלא כדין מחד גיסא ולשמור על זכויותיהם של עובדים זרים מאידך גיסא.

אתי לבני: אי-מיצוי הדין עם שוהים שלא כדין בישראל, ובלבד שזו העבירה היחידה שהם ביצעו בארץ.

אתי לבני: בבסיס מדיניות זו עומדת המחשבה, כי העובדים הזרים, אף שעברו על החוק, אינם עבריינים שפשעו נגד החברה, אלא הם קורבן של המצב הכלכלי בארץ מוצאם.

אתי לבני: אי-עיכוב קטינים השוהים בארץ שלא כדין.

אתי לבני: בנוהל אשר הפיצה מינהלת ההגירה לכל יחידות משטרת ישראל נקבע, כי אין לעכב או לעצור קטינים אשר שוהים בארץ שלא כדין.

אתי לבני: יש לציין שהרחקתם עם אפוטרופוסם מותרת.

אתי לבני: יתר על כן, הורה שהוא משמורן יחיד לא יעוכב למשמורת.

אתי לבני: בנוסף נקבע, כי במקרה של מעצרו והרחקתו של אב המשפחה תהא רשאית משפחתו לצאת עמו את הארץ באותה טיסה.

אתי לבני: מימון כרטיסי הטיסה למשפחה יהא על חשבון מדינת ישראל, אם המשפחה חסרת אמצעים.

אתי לבני: הטיפול במתלוננים-עדים.

אתי לבני: כדי לעודד זרים השוהים בארץ שלא כדין להגיש תלונות נגד עבריינים אשר פשעו נגדם, הופץ נוהל על-ידי מחלקת חקירות ובו נקבע כי אין לעצור זרים אשר באים להתלונן בתחנת משטרה על עבירה שבוצעה נגדם, גם אם הם שוהים שלא כדין בארץ.

אתי לבני: אי-כבילת זרים השוהים בארץ שלא כדין, אלא במקרים מיוחדים, כגון חשש ממשי לבריחת הנתין הזר או חשש שהנתין יפגע בעצמו או באחרים.

אתי לבני: הקמת בתי-משמורת לנתינים זרים.

אתי לבני: הנתינים הזרים מוחזקים כיום באגף נפרד, בנפרד מאסירים פליליים.

אתי לבני: בנוסף הוקמו בתי-משמורת מיוחדים שמשמשים כמקום מעבר, עד להרחקתם.

אתי לבני: שוטרי מינהלת ההגירה עברו ועוברים טרם תחילת תפקידם הדרכה מיוחדת לטיפול בנתינים זרים השוהים בארץ שלא כדין, וזאת נוסף על הדרכות בסיסיות.

אתי לבני: במינהלת ההגירה יש קצינת תלונות ציבור – עורכת-דין בדרגת רב-פקד, שתפקידה לטפל בתלונות זרים.

אתי לבני: מעבר לכך, כל אדם רשאי לפנות למחלקה לחקירות שוטרים במשרד המשפטים ולהתלונן כנגד שוטרים.

אתי לבני: עד כה הועברו על-ידי המינהלת למח"ש 11 תלונות בגין שימוש בכוח.

אתי לבני: בנוסף מטופלות 23 תלונות בגין גרימת נזק.

אתי לבני: יש להדגיש כי עד כה נבדקו למעלה מ-100,000 עובדים זרים חוקיים ובלתי חוקיים, וכ-57,000 מעסיקים, וכן הורחקו כ-50,000 מהגרי עבודה, מהם כ-30,000 שעזבו מרצונם.

אתי לבני: יש לציין, למשל, שמספר תביעות השכר אשר הוגשו על-ידי מהגרי עבודה עלה במידה ניכרת מאז הקמת מינהלת ההגירה.

אתי לבני: מינהלת ההגירה עשתה, עושה ותעשה כל שביכולתה כדי למנוע פגיעה שלא לצורך בזכויות מהגרי העבודה.

אתי לבני: עם זאת, תפקיד האכיפה בנושא הינו מורכב, קשה וכפוי טובה.

אתי לבני: לצד הדרכות, נהלים והנחיות, קיימת מערכת פיקוח והדרכה תוך-תפקידית, שבאמצעותה מופקים לקחים מדי פרקי זמן קצרים, משוננות הוראות ומיושמות תוצאות תחקירים ממבצעים שונים.

אתי לבני: חבר הכנסת משה כחלון שאל שאילתא מס' 181 – הוא איננו נוכח.

אתי לבני: חבר הכנסת משה כחלון שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ו באייר התשס"ג (28 במאי 2003):

אתי לבני: ב-15 בפברואר 2003 פורסמה באינטרנט קריאה לאנשי חיל השריון שחבריהם נהרגו ממטען חבלה "לסרב פקודה לשירות בעזה, לעלות לירושלים, לבצע הפיכה ולסלק את הפושעים מהשלטון".

אתי לבני: נטען כי המשטרה קיבלה תלונה על עבירות של המרדה ופרסום המרדה, אך לא חקרה את התלונה.

אתי לבני: רצוני לשאול: 1.

אתי לבני: האם נבדקו הידיעות ונמצאו נכונות?

אתי לבני: 2.

אתי לבני: אם כן - מדוע לא נחקרה התלונה?

אתי לבני: 3.

אתי לבני: מדוע המשיכה קריאת ההמרדה להופיע באינטרנט?

אתי לבני: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

אתי לבני: במסגרת תגובות גולשים באינטרנט לכתבה שפורסמה באתר האינטרנט Ynet, פורסמה קריאה של גולש שזו היתה לשונה: "סירוב פקודה לשירות בעזה זה צו השעה.

אתי לבני: השריון, תעלו על ירושלים ועשו הפיכה עכשיו.

אתי לבני: סלקו את הפושעים מהשלטון".

אתי לבני: 2.

אתי לבני: על-פי הנחיות פרקליטות המדינה, המשטרה אינה פותחת בחקירה בגין תלונות שעניינן הסתה והמרדה אלא לאחר קבלת הנחיה בנושא מפרקליטות המדינה.

אתי לבני: התלונה בנדון התקבלה ביאח"ה, ומכוח ההנחיה הנ"ל הועברה אל מחלקת החקירות במטה הארצי של המשטרה.

אתי לבני: מחלקת החקירות העבירה את התלונה אל פרקליטות המדינה לשם קבלת הנחיותיה.

אתי לבני: ביום 14 ביולי 2003 נשלחה אל ראש אגף החקירות הנחיית פרקליטות המדינה, בשם היועץ המשפטי לממשלה, לפתוח בחקירה בעניין זה בחשד לביצוע עבירה של הסתה לאי-ציות - סעיף 110 לחוק העונשין, ובחשד לביצוע עבירה של הסתה להשתמטות - סעיף 109 לחוק העונשין.

אתי לבני: לאור האמור, ינחה ראש אגף החקירות להתחיל בחקירת התלונה בימים הקרובים.

אתי לבני: 3.

אתי לבני: הפרסום המשיך להופיע באתר האינטרנט מאחר שטרם נפתחה חקירה בנושא.

אתי לבני: חבר הכנסת אריה אלדד שאל שאילתא מס' 184 – הוא איננו נוכח.

אתי לבני: חבר הכנסת אריה אלדד שאל את השר לביטחון פנים ביום ד' בסיוון התשס"ג (4 ביוני 2003):

אתי לבני: ב-14 במאי 2003 הוגשה תלונה במשטרת ישראל נגד מחמוד עבאס - אבו-מאזן - על הכחשת השואה.

אתי לבני: רצוני לשאול: 1.

אתי לבני: האם הנושא נחקר?

אתי לבני: 2.

אתי לבני: אם כן – מה היו תוצאות החקירה והמלצותיה?

אתי לבני: 3.

אתי לבני: מה ייעשה בנדון?

אתי לבני: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-3.

אתי לבני: התלונה בנדון הועברה על-ידי אגף החקירות של המשטרה ביום 19 במאי 2003 לעיונו של היועץ המשפטי לממשלה, שכן הגשת כתב אישום על-פי חוק איסור הכחשת השואה, התשמ"ו-1986, דורשת את אישורו.

אתי לבני: ביום 30 במאי 2003 נשלחה עמדת היועץ המשפטי לממשלה אל אגף החקירות של המשטרה ולפיה: "אין מקום לעת הזאת לפתיחה בחקירה פלילית כנגד אבו-מאזן" בגין התלונה בנדון.

אתי לבני: הנמקת היועץ המשפטי לממשלה נסובה בעיקרה על שיקולים מדיניים, ציבוריים וביטחוניים.

אתי לבני: בימים הקרובים תישלח למתלוננים ממשטרת מחוז ירושלים הודעה על גניזת התלונות, כמתחייב על-פי החוק.

אתי לבני: חבר הכנסת ניסן סלומינסקי שאל שאילתא מס' 193 – הוא איננו נוכח.

אתי לבני: חבר הכנסת ניסן סלומינסקי שאל את השר לביטחון פנים ביום ד' בסיוון התשס"ג (4 ביוני 2003):

אתי לבני: רצוני לשאול: 1.

אתי לבני: עם היוודע חשד לביצוע עבירה פלילית, האם פותחת המשטרה בחקירה, או שמא נדרש כי מאן דהוא יגיש תלונה במשטרה לצורך פתיחה בחקירה?

אתי לבני: 2.

אתי לבני: האם קיים הבדל בין סוגים שונים של עבירות פליליות, קרי שוני במדיניות בין עבירה מסוג חטא לעבירה מסוג פשע?

אתי לבני: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי : (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

אתי לבני: בסעיף 59 לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ"ב-1982, נקבע: "נודע למשטרה על ביצוע עבירה, אם על-פי תלונה ואם בכל דרך אחרת, תפתח בחקירה; אולם בעבירה שאינה פשע רשאי קצין משטרה בדרגת פקד ומעלה להורות שלא לחקור אם היה סבור שאין בדבר עניין לציבור או אם היתה רשות אחרת מוסמכת על-פי דין לחקור בעבירה".

אתי לבני: משטרת ישראל חוקרת עבירות על-פי סדרי עדיפויות שנקבעו ובהתאם לאמצעים ולכוח-האדם העומדים לרשותה.

אתי לבני: במסגרת הערכת מצב אסטרטגית שנעשתה בשנת 1997 במשטרת ישראל בתחום מערך החקירות נקבע כי יש לשפר את יכולת המאבק בפשיעה, בין היתר על-ידי שיפור תהליכי תפעול החקירות.

אתי לבני: צוות החשיבה והתכנון האסטרטגי, בראשות ראש אגף החקירות, המליץ על אסטרטגיית "ניתוב ותעדוף", gating, דהיינו, הגדרה שונה של הקריטריונים לפתיחת תיקים ולגניזתם.

אתי לבני: על-פי החלטת ראש אגף החקירות, החל מתאריך 1 בינואר 2002 פועלים כל משרדי החקירות על-פי המודל.

אתי לבני: המודל יוחד לעבודת משרד החקירות בתחנה בלבד, ואינו כולל את יחידות הנוער ויחידות החקירה ברמה הארצית, המחוזית והמרחבית.

אתי לבני: מטרות המודל הן, בין היתר: הפחתת עומסים והגברת האפקטיביות של עבודת משרד החקירות; הנחיה בדבר האופן שבו יסונן ויסווג חומר חקירה גולמי תוך ניתובו ותעדופו, במטרה לרכז את המאמץ החקירתי בתיקים הראויים לטיפול חקירתי; קביעת החלוקה הפנימית במשרד החקירות על-פי מדרג חשיבות התיקים וסדרי עדיפויות; קביעת מנגנוני פיקוח ובקרה במשרד החקירות.

אתי לבני: חבר הכנסת משולם נהרי שאל שאילתא מס' 201 – הוא איננו נוכח.

אתי לבני: חבר הכנסת משולם נהרי שאל את השר לביטחון פנים ביום י"א בסיוון התשס"ג (11 ביוני 2003):

אתי לבני: פורסם כי מעבדה גדולה לזיוף מסמכים רשמיים של מדינת ישראל נתפסה מצפון לירושלים.

אתי לבני: רצוני לשאול: 1.

אתי לבני: האם הידיעה נכונה? 2.

אתי לבני: אם כן - מה העלתה חקירת המשטרה עד כה?

אתי לבני: 3.

אתי לבני: האם נעשה בתעודות אלו שימוש לכאורה למטרות טרור?

אתי לבני: 4.

אתי לבני: אילו מסקנות יוסקו בעקבות זאת?

אתי לבני: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

אתי לבני: התשובה חיובית.

אתי לבני: מדובר בפעילות בקנה מידה המוכר כבר מן העבר.

אתי לבני: 2.

אתי לבני: מדובר בחשוד מרכזי שניהל מעבדת זיוף מסמכים עם אחרים.

אתי לבני: נתפסו תעודות מזויפות מסוגים שונים, כגון רשיונות נהיגה, תעודות זהות, חותמות בנק הדואר ועוד.

אתי לבני: החשוד נחקר על-ידי משטרת מחוז ש"י, שכן הוא תושב א-ראם, בחלק הפלסטיני, ומרכז חייו באזור הפלסטיני.

אתי לבני: התיק בעניינו הועבר עם סיום החקירה לתביעה הצבאית, הוגש כנגדו כתב אישום והוא נעצר עד תום ההליכים המשפטיים נגדו.

אתי לבני: נחקרו חשודים נוספים, תושבי ירושלים, על-ידי משטרת מחוז ירושלים.

אתי לבני: תיק החקירה בעניינם הועבר להחלטת פרקליטות מחוז ירושלים.

אתי לבני: 3-4.

אתי לבני: על-פי ממצאי החקירה נראה כי מדובר בפעילות פלילית.

אתי לבני: הזיוף נעשה על-פי דרישה לכל המעוניין, בעבור תשלום כספי.

אתי לבני: לא נמצאו סימוכין לכיוון פעילות פח"עי.

אתי לבני: חבר הכנסת דוד אזולאי, שאילתא מס' 209 – צפיפות בבתי-הסוהר.

דוד אזולאי: צפיפות גם בשאילתות.

דוד אזולאי: חבר הכנסת דוד אזולאי שאל את השר לביטחון פנים ביום י"א בסיוון התשס"ג (11 ביוני 2003): "מעריב" מי"א באייר התשס"ג, 13 במאי 2003, מצטט מדוח הסניגוריה הציבורית שבחנה את תנאי האסירים, ולפיו מאות אסירים ישנים על הרצפה.

דוד אזולאי: רצוני לשאול: 1.

דוד אזולאי: האם הידיעה נכונה?

דוד אזולאי: 2.

דוד אזולאי: כמה אסירים אמורים לשהות בכל בית-כלא ובכל בית-מעצר לפי התקן, וכמה שוהים בהם בפועל?

יעקב אדרי: 1.

יעקב אדרי: האם הידיעה לגבי הצפיפות בבתי-הסוהר נכונה?

יעקב אדרי: אני חושב שהתשובה היא חיובית ונכונה.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: המספר המדויק של השוהים בבתי-המעצר ובבתי-הסוהר ללא מיטה משתנה מדי לילה - אני חושב שזה די ברור – וממקום מעצר-מאסר אחד למשנהו.

יעקב אדרי: נכון ליום 13 ביולי 2003, שהו בבתי-המעצר של משטרת ישראל 259 עצורים ללא מיטות.

יעקב אדרי: בסך הכול, 2,061 עצורי משטרה וחייבי שב"ס שהו בבתי-מעצר, לעומת 2,028 מיטות.

יעקב אדרי: יש בעיה, הדברים ידועים, ועושים כל מאמץ לטפל בנושא הזה.

יעקב אדרי: תקן הכליאה בשירות בתי-הסוהר, נכון ליום 15 ביולי 2003, עמד על 11,859, ואילו מצבת האסירים עמדה על 12,298 אסירים.

יעקב אדרי: יש לציין שתקן או מספר מיטות מול מספר אסירים אינו מבטא את כל הבעייתיות, שכן יש חובה של הפרדה על-פי סוגי אסירים, נערים ומבוגרים, וכן טעוני הגנה, אשר לא מאפשרת להחזיק באותו תא את כל סוגי האסירים.

יעקב אדרי: כתוצאה מכך בתאים מסוימים יש מיטות ריקות שלא ניתן לנצלן.

יעקב אדרי: אי-אפשר לערבב בין סוגי אסירים, כי זו בעיה לא פשוטה, בעיקר דואגים לביטחונם של האסירים.

אתי לבני: שאלה נוספת לחבר הכנסת דוד אזולאי.

דוד אזולאי: אדוני סגן השר, גם כאן אני רוצה להציע לך לבקר בבתי-הסוהר ובבתי-המעצר - -

יעקב אדרי: ביקרתי.

דוד אזולאי: - - כדי לעמוד מקרוב על העובדות שאדוני קרא כאן.

דוד אזולאי: אני חושב שהגיע הזמן שבמשטרת ישראל יתחילו לחשוב בצורה אחרת לגבי אדם שנעצר בפעם ראשונה, ואולי להתחיל לשחרר את הלחץ בבתי-מעצר.

דוד אזולאי: אדם שנעצר פעם ראשונה והוא רק חשוד, יכול להיות שצריך לשקול סוג של מעצר אחר, לאו דווקא בבית-המעצר, ובכך נחסוך הרבה דברים.

דוד אזולאי: אני אומר לך שיש הרבה עצירים שאינם זוכים למזרן, ונאלצים לישון על השולחן, וזו טראומה לכל החיים, במיוחד אם הוא יוצא אחר כך זכאי.

יעקב אדרי: חבר הכנסת אזולאי, ציינתי שבאמת יש פער בנושא של כליאה לעומת מספר המיטות.

יעקב אדרי: אנחנו מודעים לבעיה ועושים מאמץ גדול מאוד.

יעקב אדרי: הממשלה קיבלה על עצמה לבנות עוד בית-סוהר בשיטה מסוימת.

יעקב אדרי: אנחנו מנסים לזרז זאת.

יעקב אדרי: לגבי הנושא השני, אפשרות של אי-כליאה במעצר ראשון, לא לעצור: אחר כך כולנו מתפלאים שיש בעיות קשות של ביטחון הציבור, הציבור זועק, ואנחנו רואים את שטף האלימות שמתפשט בכל הארץ.

יעקב אדרי: יש בעיה והמשטרה צריכה לעשות את עבודתה.

יעקב אדרי: עם זאת, נעשה כל מאמץ לשפר את תנאי הכליאה, ובעיקר את נושא המיטות.

יעקב אדרי: חבר הכנסת אמנון כהן שאל את השר לביטחון פנים ביום י"א בסיוון התשס"ג (11 ביוני 2003):

יעקב אדרי: עצור שם קץ לחייו בתא המעצר בתחנת השכונות.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם נבדק המקרה, ואם כן – מה העלתה הבדיקה?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: כמה אסירים ועצורים התאבדו או נפטרו במהלך מאסרם בשלוש השנים האחרונות?

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: מה העלתה הבדיקה לגבי כל מקרה?

יעקב אדרי: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: סגן מפקד מחוז תל-אביב מינה ועדת בדיקה למקרה, כמותווה בפקודת המטה הארצי של המשטרה.

יעקב אדרי: הבדיקה העלתה כי לא היתה כל אינדיקציה לכך שהעצור ינסה לפגוע בעצמו.

יעקב אדרי: כמו כן לא נמצאה כל חריגה מהנהלים על-ידי מי מבין השוטרים.

יעקב אדרי: בשלב זה נתבקשו על-ידי מחלקת המשמעת במטה הארצי של המשטרה כמה השלמות מוועדת הבדיקה, בטרם יועבר תיק הבדיקה לבחינה סופית במחלקת המשמעת, כמתחייב על-פי פקודות המשטרה בנושא.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: התאבדות ומוות של עצורים: בשנת 2000 – 11 מקרי התאבדות, שלושה מקרי פטירה; בשנת 2001 – תשעה מקרי התאבדות, ארבעה מקרי פטירה; בשנת 2002 – מקרה התאבדות אחד; בשנת 2003, עד יוני ועד בכלל – שלושה מקרי התאבדות, מקרה פטירה אחד.

יעקב אדרי: התאבדות של אסירים ועצורים בשב"ס: בשנת 2000 – שבעה מקרים; בשנת 2001 – חמישה מקרים; בשנת 2002 – ארבעה מקרים; ובשנת 2003, עד יוני – שני מקרים.

יעקב אדרי: במהלך השנים הנ"ל נפטרו 95 אסירים, מתוכם 60 מחוץ לכותלי בית-הסוהר, כגון בבית-חולים, בעת חופשה וכיו"ב.

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: קצרה היריעה, מטבע הדברים, מלפרט את כל המקרים הנ"ל במסגרת מענה על שאילתא, נוסף על קושי טכני באיתור כל התיקים הרלוונטיים.

יעקב אדרי: כל מקרה נחקר ונבדק לגופו על-ידי ועדת בדיקה במשטרה, או ועדת חקירה בשב"ס.

יעקב אדרי: הממצאים, המסקנות וההמלצות מובאים בפני הגורמים הממונים ומטופלים כמתחייב בכל מקרה ומקרה.

יעקב אדרי: חבר הכנסת יצחק וקנין שאל את השר לביטחון פנים ביום י"א בסיוון התשס"ג (11 ביוני 2003):

יעקב אדרי: ב"הצופה" מיום כ"א באייר התשס"ג, 23 במאי 2003, מובא כי תנאי כליאתו של יגאל עמיר שופרו בעקבות עדותו למען אבישי רביב.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הידיעה נכונה?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן - במה הוטבו תנאי כליאתו?

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: מי הורה על ההטבות ומדוע? 4.

יעקב אדרי: האם קודם לעדותו נועדו אנשי הפרקליטות או השב"כ?

יעקב אדרי: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-4.

יעקב אדרי: האסיר נשוא השאילתא פנה פעמים רבות בבקשה להעברתו לכלא במרכז הארץ, וזאת כדי להקל את ביקורי משפחתו.

יעקב אדרי: לשירות בתי-הסוהר לא היתה התנגדות עקרונית להעברתו, אולם בהעדר מקום כליאה מתאים נדחתה העברתו.

יעקב אדרי: לאחר שהתפנה מקום הפרדה מתאים, תאו של האסיר לשעבר גרגורי לרנר, הועבר האסיר בתאריך 26 בפברואר 2003 לבית-הסוהר "איילון".

יעקב אדרי: להעברתו אין קשר למתן עדות כזאת או אחרת בבית-המשפט.

יעקב אדרי: האסיר מקבל אותם תנאים שקיבל בבית-הסוהר "אוהלי קידר", ולא זכה לכל הטבה נוספת עם העברתו.

יעקב אדרי: חבר הכנסת יצחק וקנין שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ח בסיוון התשס"ג (18 ביוני 2003):

יעקב אדרי: משפחת פ' - שמה המלא מופיע במקור – טוענת, כי בל"ג בעומר, 20 באפריל 2003, בשעה 07:00, היא נקלעה לתקרית במירון שבסופה נכוו ההורים וילדיהם.

יעקב אדרי: לדברי עדי ראייה, בזמן הפינוי הציע אחד השוטרים לאחד הילדים לשמור את מסרטת הווידיאו של המשפחה.

יעקב אדרי: הציוד לא הוחזר לבעליו, והאב הגיש תלונה במשטרת עמנואל וכתב למפקד המרחב.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם נחקר המקרה?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן – מי נחקר, ומה העלתה החקירה?

יעקב אדרי: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

יעקב אדרי: המתלונן פנה אל קצין אג"ם מרחב גליל, שערך בירור מקיף ביותר עם מפקדי הכוחות שעבדו באותה עת.

יעקב אדרי: הבירור לא העלה דבר.

יעקב אדרי: בנוסף, נערכה בדיקה עם מפקד כיבוי אש בצפת, מאחר שגם כבאי האש לובשים מדים הזהים למדי משטרה, אך ללא תוצאות.

יעקב אדרי: קצין אג"ם גליל מסר את ממצאיו בעל-פה למתלונן.

יעקב אדרי: המתלונן, בהיותו תושב עמנואל, הגיש ביום 2 ביוני 2003 תלונה במשטרת עמנואל.

יעקב אדרי: התלונה הועברה לטיפול תחנת משטרת צפת.

יעקב אדרי: כמו כן הועבר עותק מן התלונה אל המחלקה לחקירות שוטרים שבמשרד המשפטים, כמתחייב על-פי החוק, כיוון שהתלונה מעלה חשד כנגד שוטר.

יעקב אדרי: בשלב זה, תיק החקירה נסגר בעילה של עבריין לא נודע.

יעקב אדרי: טרם נתקבלה במשטרה תשובת מח"ש בנושא.

אתי לבני: עתה שאילתא מס' 232.

אתי לבני: חבר הכנסת רן כהן שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ח בסיוון התשס"ג (18 ביוני 2003):

אתי לבני: לנוכח אירועי ספטמבר 2000, התפרעויות קטלניות במגרשי הכדורגל והיתכנות הפגנות סוערות בעתיד – רצוני לשאול: 1.

אתי לבני: האם הצטיידה המשטרה בציוד מתאים לטיפול בהפגנות, כמקובל בעולם?

אתי לבני: 2.

אתי לבני: האם שוקל משרדך להקים משטרת מהומות המתמחה בפיזור הפגנות, ללא שימוש באש חיה?

אתי לבני: 3.

אתי לבני: מה הוא התקציב שמקצה המשטרה לצורך היערכות זו בשנת 2003?

אתי לבני: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה נמסרה לפרוטוקול) 1.

אתי לבני: לאור לקחי אירועי ספטמבר 2000, שדרגה משטרת ישראל את מגוון האמצעים לשימוש באירועי הפרות סדר, הן בתחום ההתקפי - אמצעים לא קטלניים בלבד - והן בתחום ההגנתי.

אתי לבני: אמצעים אלו הם מקובלים ומן המתקדמים בעולם.

אתי לבני: 2.

אתי לבני: במשטרת ישראל לא בוצעה עבודת מטה להקמת משטרת מהומות.

אתי לבני: נושא הסדר הציבורי מטופל על-ידי אגף המבצעים במשטרה.

אתי לבני: 3.

אתי לבני: התקציב שהוקצה לרכש אמצעים לשנת 2003 הוא 1.72 מיליון שקל.

אתי לבני: חבר הכנסת יצחק וקנין שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ח בסיוון התשס"ג (18 ביוני 2003):

אתי לבני: לאחרונה הודה נרקומן מחיפה כי רצח את שכנו ופצע את אשת השכן כי סירבו לתת לו 25 שקל שבהם התכוון לקנות סמים.

אתי לבני: במקרה אחר נהרגה ישישה על רקע דומה.

אתי לבני: רצוני לשאול: 1.

אתי לבני: מה ידוע למשטרה על-אודות מקרים אלה?

אתי לבני: 2.

אתי לבני: האם מדובר בתופעה רווחת?

אתי לבני: 3.

אתי לבני: האם פועלת המשטרה למיגור הפשיעה בקרב נרקומנים ולגמילתם מסמים, ואם כן – כיצד?

אתי לבני: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

אתי לבני: לעניין המקרה הראשון המצוין בשאילתא, מדובר באדם כבן 20, שהגיע בתאריך 26 במאי 2003 לדירת שכניו בני ה-60 וביקש 25 ש"ח.

אתי לבני: השכן השיב שאין ברשותו כסף, והציע שימתין עד שאשתו תחזור הביתה.

אתי לבני: כעבור דקות מספר הגיעה האשה, הצעיר חזר וביקש 25 ש"ח.

אתי לבני: האשה השיבה בשלילה, ובעקבות כך התפתח דין ודברים ביניהם.

אתי לבני: בשלב מסוים ביקש הצעיר מים, ובני הזוג נעתרו לבקשתו.

אתי לבני: אז נכנס הצעיר לתוך דירתם, שלף סכין ודקר את בני הזוג.

אתי לבני: האשה נפטרה ובעלה נפצע.

אתי לבני: החשוד הודה במעשה והוגש נגדו כתב אישום בבית-המשפט המחוזי בחיפה.

אתי לבני: מהודאתו של החשוד עלה, שרצה את הכסף לצורך מימון צריכת סמים.

אתי לבני: האירוע השני המצוין בשאילתא אינו מוכר למשטרה.

אתי לבני: לא ניתנו פרטים מספיקים שיאפשרו את איתורו.

אתי לבני: 2.

אתי לבני: פשיעת הסמים אינה עומדת בפני עצמה והיא מחוללת פשיעה נלווית, בעיקר בתחום הרכוש.

אתי לבני: התופעה בולטת במיוחד בקרב נרקומנים המכורים להירואין ואינם מסוגלים לתפקד בלי הסם.

אתי לבני: כדי לממן את הסם הם נאלצים לבצע עבירות רכוש רבות.

אתי לבני: על-פי הנתונים המצויים בידי המשטרה, כ-90% מעברייני ההירואין רשומים במשטרה גם כעברייני רכוש.

אתי לבני: אין במשטרת ישראל נתונים לגבי מספר מקרי הרצח שנעשו על-ידי נרקומנים כתוצאה מהשימוש בסם או כדי לממן את השימוש בסמים.

אתי לבני: על-פי המידע המצוי בידי המשטרה, אין מדובר בתופעה רווחת, אם כי יכול להיווצר מצב שעבירות רכוש שנעשות על-ידי נרקומנים יגררו לעבירות שוד ואף לרצח.

אתי לבני: בספרות המקצועית לא קיימת תמימות דעים לגבי השאלה מה קודם למה ומה מוביל למה: האם עבריינות קודמת לשימוש בסמים, או שמא שימוש בסמים קודם לעבריינות.

אתי לבני: אולם יש להדגיש שקיימת הסכמה על כך שקיים קשר בין שימוש בסמים לעבירות אחרות, וכי הסבירות שהמשתמשים בסמים יבצעו עבירות רבות יותר מאלו שאינם משתמשים בסמים, גדולה יותר.

אתי לבני: 3.

אתי לבני: משטרת ישראל אינה ממונה על נושא הגמילה מסמים.

אתי לבני: בהתקיים נסיבות המצדיקות זאת, מסכימה התביעה המשטרתית להליך שיקומי של הנאשם הכולל גמילה, במסגרת גזר-הדין של בית-משפט, במקום עונש, או נוסף על עונש מופחת.

אתי לבני: עובדי הנוער במשטרת ישראל פוגשים את בני-הנוער במסגרת פעילות המניעה, הפקחנות והחקירה.

אתי לבני: בכל אחת מן הפעילויות קיימים הכוונה, ייעוץ, הפניה לטיפול והעברת מידע לגבי גמילה מסמים לכל אותם קטינים המעורבים בשימוש בסמים.

אתי לבני: חברת הכנסת אילנה כהן שאלה את השר לביטחון פנים ביום י"א בסיוון התשס"ג (11 ביוני 2003):

אתי לבני: נטען כי ב-2 ביוני 2003 התערבה המשטרה בשביתה במפעל "חיפה כימיקלים" בדרום, אפשרה למפעל להוציא סחורות והפעילה כוח בלתי סביר כלפי העובדים השובתים.

אתי לבני: רצוני לשאול: 1.

אתי לבני: האם הידיעות נכונות?

אתי לבני: 2.

אתי לבני: אם כן - מדוע נקטה המשטרה עמדה בסכסוך?

אתי לבני: 3.

אתי לבני: האם נבדקה הטענה על הפעלת כוח בלתי סביר, ואם כן – מה העלתה הבדיקה?

אתי לבני: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

אתי לבני: ביום 2 ביוני 2003 סייעה המשטרה בהכנסה ובהוצאה של משאיות שחנו ליד המפעל זה כמה ימים.

אתי לבני: המשאיות נשאו חומרים מסוכנים.

אתי לבני: המסוכנות נתמכה גם בחוות דעת מומחה שפירטה מה עלול לקרות אם החומרים ימשיכו לעמוד במקום - פיצוץ, התלקחות וכיוצא בזה.

אתי לבני: 2.

אתי לבני: המשטרה לא נקטה עמדה בסכסוך.

אתי לבני: ההיפך הוא הנכון, משטרת ישראל נמנעת כמדיניות מנקיטת עמדה בסכסוכי עבודה ומתערבת רק במקרים של ביצוע עבירות או במקרים של הפרות סדר.

אתי לבני: יתירה מכך, נגד המשטרה הוגש בג"ץ בעניין נשוא השאילתא, שבו עתר המפעל בנדון נגד המשטרה על שאינה מסייעת בהכנסת סחורות נוספות למפעל.

אתי לבני: העותרים משכו את עתירתם על-פי המלצת בית-המשפט והעתירה נמחקה.

אתי לבני: במהלך הדיון הביעו השופטים עמדה ברורה ביותר, שלפיה המדיניות הזהירה שנוקטת המשטרה בנושא התערבות בסכסוכי עבודה היא נכונה וסבירה.

אתי לבני: 3.

אתי לבני: לא ידוע למשטרה על טענה ממין זה שהועלתה על-ידי מי מבין הצדדים.

אתי לבני: המשטרה ריכזה את העובדים בתוך סככה במקום, כדי למנוע חיכוך בין הצדדים לסכסוך.

אתי לבני: חבר הכנסת דוד אזולאי שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ח בסיוון התשס"ג (18 ביוני 2003): ב"מעריב" פורסם, כי המשטרה תבקש מאזרחים לדווח על עבירות תנועה.

אתי לבני: רצוני לשאול: 1.

אתי לבני: האם הידיעה נכונה?

אתי לבני: 2.

אתי לבני: אם כן - כיצד מטפלת המשטרה כיום בדיווחי אזרחים?

אתי לבני: 3.

אתי לבני: כיצד ניתן לוודא שלא ינוצל כלי זה למטרות לא כשרות?

אתי לבני: 4.

אתי לבני: האם לעדות המדווח משקל יתר על פני עדות העבריין לכאורה, ואם כן – מדוע?

יעקב אדרי: 1.

יעקב אדרי: הדברים המצוטטים בכתבה, לכאורה מפי קצין משטרה, לא נאמרו על-ידו בזו הלשון.

יעקב אדרי: הכתבה המצוינת בשאילתא נוגעת לכך שבימים אלו אכן מוקמת יחידת מודיעין בתוך אגף התנועה של משטרת ישראל.

יעקב אדרי: יחידת המודיעין של אגף התנועה תאסוף מידע מודיעיני איכותי, שמטרתו לכוון את היחידות המבצעיות, האופרטיביות באגף התנועה באופן ממוקד, על-ידי ניצול טוב יותר של המשאבים ביחידות אלו.

יעקב אדרי: מדובר על תלונות אזרחים שעניינן, למשל, דיווח על אדם המוכר לאזרח כמי שנוהג ללא רשיון כל הזמן – אני חושב שזה דבר שחשוב מאוד לדווח עליו – והוא חושש להגיש תלונה מחשש להתנכלות מצד העבריין.

יעקב אדרי: במקרה זה הוא יוכל לפנות ליחידת המודיעין של אגף התנועה באופן אנונימי או לא.

יעקב אדרי: יחידת המודיעין תבדוק את אמינות המידע ותטפל בו ללא מעורבות נוספת של האזרח המדווח.

יעקב אדרי: אופי המידע המודיעיני שיחידת המודיעין באגף התנועה מצפה לו הוא בעיקר כנגד עבריינים סדרתיים.

יעקב אדרי: אין מדובר על עבירה ספציפית שהתבצעה באופן ספציפי לעיני האזרח, כגון מעבר באור אדום או אי-עצירה בתמרור "עצור" וכיוצא באלה.

יעקב אדרי: במקרים אלה יש צורך בתלונה רשמית של האזרח, כדי שאפשר יהיה להוכיח את ביצוע העבירה, כמו כל עבירה אחרת.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: ביחידות המשטרה השונות מתקבלות פניות מאזרחים המבקשים להתלונן על משתמש בדרך שביצע עבירת תנועה.

יעקב אדרי: על-פי החוק, כל אדם רשאי להגיש תלונה למשטרה על עבירה שבוצעה.

יעקב אדרי: עבירה על פקודת התעבורה או על תקנותיה מהווה עבירה מסוג עוון.

יעקב אדרי: אגף התנועה של המשטרה פועל זה שנים על-פי נוהל מיוחד המסדיר את הטיפול בתלונות האזרח על עבירות תנועה שביצע המשתמש בדרך.

יעקב אדרי: הנוהל מפרט את הטכניקה של הטיפול, אך במהותו הוא מבוסס על הטיפול הנוהג בכל תלונה על עבירה פלילית מסוג עוון.

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: אחד הכלים של המשטרה להילחם בתלונות שווא של אזרחים הוא על-ידי ביצוע הליך חקירתי ארוך בתלונה.

יעקב אדרי: אם יסתבר כי התלונה אינה עומדת בקריטריונים הנדרשים, היא תיגנז.

יעקב אדרי: כך, למשל, אם חסרים פרטים והמתלונן לא המציא אותם בפרק הזמן שהוקצב לו, תיגנז התלונה.

יעקב אדרי: ההחלטה אם לרשום דוח התלונה על סמך החומר שהצטבר היא בסמכותו של קצין בלבד לאחר שבחן את כל החומר.

יעקב אדרי: הבאה לדין מתבצעת רק כאשר נאספו ראיות לכאורה נגד החשוד, לאחר שניתנה לו הזדמנות למסור את גרסתו, כמו בכל תלונה אחרת.

יעקב אדרי: 4.

יעקב אדרי: התשובה שלילית.

יעקב אדרי: הנושא נבחן על-פי החוקים והנהלים החלים בטיפול בכל תלונה שמוגשת על חשד לביצוע עבירה.

אתי לבני: שאלה נוספת לחבר הכנסת אזולאי.

יעקב אדרי: בלעדיך היה מאוד משעמם, חבר הכנסת אזולאי.

דוד אזולאי: אנחנו מנהלים כאן דו-שיח, אדוני סגן השר.

דוד אזולאי: זה דווקא מעניין.

אתי לבני: חבל שאני צריכה להיות פה.

דוד אזולאי: מה לעשות?

דוד אזולאי: בשביל זה את מקבלת משכורת.

דוד אזולאי: גברתי היושבת-ראש, אדוני סגן השר, למה בכלל לחייב הגשת תלונה?

דוד אזולאי: אזרח רואה, צריך לגשת לתחנת המשטרה להגיש תלונה.

דוד אזולאי: אם אנחנו רוצים להגביר את האכיפה של חוקי התנועה, אולי נחסוך מהאזרח את האפשרות הזאת של הגשת תלונה.

דוד אזולאי: אם כן, אני חושב שכדאי שהמשטרה תוציא נוהל מטעמה, ולא ככתבה אקראית, לעודד את התופעה הזאת.

דוד אזולאי: כי למשטרה אין היום כוח-אדם גדול לאכוף את חוקי התנועה.

דוד אזולאי: לכן הייתי מציע דווקא לשתף את האזרחים בעניין הזה.

יעקב אדרי: חבר הכנסת דוד אזולאי, לגבי הנוהל אני בהחלט אבדוק את הנושא, ואני באופן אישי אפעל שיפורסם נוהל, כדי שכל אזרח ידע בדיוק איך פועלים בנושא הזה.

יעקב אדרי: חבר הכנסת שלמה בניזרי שאל את השר לביטחון פנים: ביום י"ח בסיוון התשס"ג (18 ביוני 2003): ב"מעריב" פורסם, כי כלב מסוג "אמסטף" תקף קשישה בת 78 מקריית-שמונה ופצע אותה קשה.

יעקב אדרי: לא מכבר נפצע ילד בעכו במקרה דומה.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: כמה מקרי תקיפה על-ידי כלבים אירעו בשנים 2000, 2001, 2002 ו-2003?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: בכמה מהם הוגשו כתבי אישום נגד בעלי הכלבים?

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: מה עושה המשטרה למניעת הישנות מקרים כאלו?

יעקב אדרי: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: בשנת 2000 נפתחו 761 תיקי חקירה בגין עבירה של אי-נקיטת זהירות בחיה, על-פי סעיף 338(6) לחוק העונשין, התשל"ז-1977; בשנת 2001 נפתחו 672 תיקי חקירה; בשנת 2002 נפתחו 578 תיקי חקירה; בשנת 2003, בחודשים ינואר עד יוני, נפתחו 270 תיקי חקירה.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: מתוך תיקי שנת 2000 הוגשו כתבי אישום ב-85 תיקים; מתוך תיקי שנת 2001 הוגשו כתבי אישום ב-31 תיקים; מתוך תיקי שנת 2002 הוגשו כתבי אישום ב-13 תיקים; מתוך תיקי מחצית שנת 2003, טרם הוגשו כתבי אישום בתיקים.

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: משטרת ישראל מבצעת אכיפה כמתחייב על-פי החוק והנהלים ובהתאם לסדרי עדיפויות וכוח-אדם.

יעקב אדרי: חבר הכנסת מיכאל איתן שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ח בסיוון התשס"ג (18 ביוני 2003):

יעקב אדרי: במענה על שאילתא שלי בנושא, נראה מדברי סגן השר לביטחון פנים, ב-25 בדצמבר 2001, שהמשטרה פעלה באורח בלתי שוויוני בתלונות הדדיות שהגישו מנכ"ל תיאטרון "הקאמרי" וחשב התיאטרון לשעבר.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם נחקר מנכ"ל התיאטרון במשטרה?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: האם החקירה הסתיימה, ואם כן – מה הן מסקנותיה?

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: מתי יקבל החשב הודעה על ממצאי החקירה?

יעקב אדרי: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: התשובה שלילית.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: מפלג ההונאה של משטרת מחוז תל-אביב סבר, שחומר התלונה שהגיש חשב התיאטרון הינו גבולי מבחינת ההיבטים הפליליים.

יעקב אדרי: אשר על כן נועצו החוקרים עם הפרקליטות הפלילית של מחוז תל-אביב ופעלו בהתאם להנחיותיה, שכן חומר התלונה טען לעבירות מסוג פשע.

יעקב אדרי: ביום 19 במרס 2002 הועבר התיק אל פרקליטות תל-אביב לשם קבלת המשך הנחיותיה והחלטתה בנושא.

יעקב אדרי: החלטת הפרקליטות טרם נתקבלה.

יעקב אדרי: בדבר פרטים נוספים באשר לטיפול הפרקליטות יש לפנות אל משרד המשפטים.

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: אם תחליט הפרקליטות לסגור את תיק החקירה על-פי אחת העילות בחוק, תישלח הודעה למתלונן על-פי הקבוע בסעיף 63 לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ"ב-1982.

יעקב אדרי: חבר הכנסת יעקב מרגי שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ח בסיוון התשס"ג (18 ביוני 2003): ב"מעריב" מיום י' בסיוון תשס"ג, 10 ביוני 2003, פורסם כי סחיטות, אלימות והצתות הפכו לשגרת חייהם של בעלי מסעדות ומקומות בילוי באשדוד.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הידיעה נכונה?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן - מה עושה המשטרה למיגור התופעה?

יעקב אדרי: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: תופעת סחיטת דמי חסות קיימת, אך לא בממדים העולים מן הכתבה שצוינה.

יעקב אדרי: הכתבה באה בעקבות דוברות יזומה של המשטרה בנושא, אשר מצאה לנכון להביא לידיעת הציבור כי היא מטפלת בתופעה.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: עבירת הסחיטה של דמי חסות בדרך כלל חסרה מתלוננים, דבר המקשה על המשטרה להתחיל לטפל בה.

יעקב אדרי: מדובר בעבירת חשיפה.

יעקב אדרי: מפקד המחוז הדרומי קבע כיעד מחוזי ליחידות המודיעין במחוז ובמרחביו לטפל בתופעת האלימות בפאבים ובמועדונים המתנהלים ללא רשיון עסק ובניגוד להנחיות המשטרה ובחשיפת תופעת סחיטת דמי החסות.

יעקב אדרי: בחמשת החודשים האחרונים טופלו 18 תיקי סחיטת דמי חסות, לעומת ארבעה בתקופה המקבילה אשתקד.

יעקב אדרי: 12 תיקים פוענחו, ונחשפו החשודים.

יעקב אדרי: המשטרה פועלת בנחרצות ובריכוז מאמצים לחשיפת קיומה של התופעה ולאיסוף הראיות לצורך הגשת כתבי אישום.

יעקב אדרי: חבר הכנסת משה כחלון שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ה בסיוון התשס"ג (25 ביוני 2003):

יעקב אדרי: במאי 2003 נדרשו כל השוטרים והסוהרים בוגרי שלוחת אוניברסיטת לטביה בישראל ב"הודעה אישית" מטעם הממונים עליהם לחתום על מסמך שיש בו ויתור על זכויות לתואר האקדמי שניתן להם מטעם האוניברסיטה הנ"ל.

יעקב אדרי: רצוני לשאול:

יעקב אדרי: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) משטרת ישראל ושירות בתי-הסוהר העבירו את "ההודעה האישית" לשוטרים ולסוהרים בהתאם להנחיות הממונה על השכר במשרד האוצר, כפי שעשו כל המעסיקים במגזר הציבורי.

יעקב אדרי: "ההודעה האישית" הביאה לידיעת השוטרים והסוהרים את עיקרי החלטת המדינה ועמדתה כפי שגובשה על-ידי משרד האוצר, נציבות שירות המדינה ומשרד המשפטים, בעקבות ההליך המשפטי אשר התנהל בנושא.

יעקב אדרי: בג"ץ דחה בעבר את העתירות שהוגשו בפניו, אולם הורה למדינה לקבל החלטה באשר לאופן שבו תנהג בבקשות למתן אישורים לתארים מאוניברסיטת לטביה לצורך דירוג שכר.

יעקב אדרי: המדינה גיבשה את עמדתה בשאלה זו, והביאה את העמדה לידיעת בג"ץ, תוך ציון מפורש כי ההחלטה הסופית כפופה לשימוע שייערך אצל הממונה על השכר לבאי-כוחם של העובדים ולגופים אחרים, כגון המשטרה ושירות בתי-הסוהר, אשר בהם העובדים אינם מאורגנים בוועד.

יעקב אדרי: בשימוע שנערך הציגה המשטרה עמדה נחרצת המתנגדת לביטול גורף של ההכרה בתארי לטביה.

יעקב אדרי: נעשו מירב המאמצים לשכנע את נציגי המדינה לשנות את החלטתם.

יעקב אדרי: לאחר שהסתיים תהליך השימוע לכל הגופים, קיבלו הגורמים המוסכמים החלטה סופית.

יעקב אדרי: הוגשה עתירה לבג"ץ נגד יישום ההחלטה הסופית, ובעקבותיה הוצא צו על תנאי ונקבע דיון ליום 17 ביוני 2003.

יעקב אדרי: הצו שניתן לא הקפיא את ההליכים הקיימים, ולכן המשטרה ושירות בתי-הסוהר המשיכו לבצע את הנחיות הממונה על השכר באוצר, והפיצו את "ההודעות האישיות".

יעקב אדרי: "ההודעה האישית" פירטה את החלטת המדינה אשר לבוגרי לטביה.

יעקב אדרי: נקבעו בה לוחות זמנים למסירת בחירת החלופות השונות, שהוגבלו בין 30 ל-60 יום מיום מסירתה.

יעקב אדרי: אי-הודעה על בחירת החלופה הנבחרת בתוך 60 יום משמעותה ויתור על זכותו של השוטר-הסוהר לבחור באחת החלופות.

יעקב אדרי: לאור האמור חובה היה על המשטרה ושירות בתי-הסוהר לידע את המשרתים הנוגעים בדבר על החלטות המדינה בעניינם, למען לא תקופח זכותם.

יעקב אדרי: מפכ"ל המשטרה החליט, כי עם הפסקת תשלום ההטבות בגין התארים תפעל המשטרה להקמת קרן לסיוע, וכן תיערך להגשת עזרה וסיוע לשוטרים שיבחרו לגשת לבחינה.

יעקב אדרי: כאמור, החלטה סופית של בג"ץ טרם ניתנה, והדיון קבוע ליום 31 ביולי 2003.

יעקב אדרי: חבר הכנסת דוד אזולאי שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ה בסיוון התשס"ג (25 ביוני 2003):

יעקב אדרי: נוכח עמדת בג"ץ ועל מנת להקל את הצפיפות בבתי-הסוהר, הוחלט בשירות בתי-הסוהר להכפיל את משך השחרור המינהלי מ-21 יום בשנה הראשונה ל-42 יום ומ-14 יום לכל שנה ל-28.

יעקב אדרי: נודע לי כי ב-19 במאי 2003 נאמר לאסירים שהחלטה זו לא תיושם.

יעקב אדרי: בכך תיוותר הצפיפות בבתי-הסוהר.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הידיעות נכונות?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן - מדוע לא אומצה הצעת שירות בתי-הסוהר לשינוי החישוב?

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: מה הוא החישוב הנעשה בפועל כעת?

יעקב אדרי: 1-2.

יעקב אדרי: בשל מצוקת הכליאה כתוצאה מהגידול הבלתי-נצפה באוכלוסיית האסירים הביטחוניים בעיקר, לאחר התלבטויות והתייעצויות עם מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים ועם היועץ המשפטי לממשלה, יזם המשרד לביטחון פנים הוראת שעה שאפשרה שחרור מינהלי מוקדם יותר של אסירים, על מנת לשחרר מקומות.

יעקב אדרי: הטכניקה שנבחרה היתה הכפלת התקופות הנקובות לשחרור מינהלי, המפורטות בתוספת הראשונה לפקודת בתי-הסוהר, ובלבד שהאסיר ריצה לפחות מחצית מתקופת המאסר המלאה שהוטלה עליו.

יעקב אדרי: יוזמת החקיקה הנ"ל נתקלת בהתנגדות לא מועטה.

יעקב אדרי: תמיכת חברי הכנסת ניתנה לה רק לאחר שהובהר כי הוראת השעה מתבקשת כפסק-זמן שיאפשר היערכות לפתרונות חלופיים למצוקת הכליאה, וכי המשרד לא יוסיף ויבקש הארכת תוקף הוראת השעה לתקופה נוספת.

יעקב אדרי: הוראת השעה התפרסמה ברשומות ביום 1 באוגוסט 2002, והיתה אמורה לפקוע בתום שישה חודשים ממועד פרסומה, דהיינו ב-1 בפברואר 2003.

יעקב אדרי: בפועל, בשל הקדמת מועד הבחירות, נדחה מועד פקיעת הוראת השעה ליום 17 במאי 2003.

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: החל ביום 18 במאי 2003, מועד שבו פקע תוקף הוראת השעה, תקופת השחרור המינהלי של אסירים היא כפי שהיתה עד למועד התקנת הוראת השעה, כפי שקבוע בפקודת בתי-הסוהר.

יעקב אדרי: דהיינו, חזרנו למצב המקורי קודם הוראת השעה.

יעקב אדרי: חבר הכנסת אורי יהודה אריאל שאל את השר לביטחון פנים ביום ב' בתמוז התשס"ג (2 ביולי 2003): ב"מעריב" מיום 18 ביוני 2003 פורסם, שאסירים המגיעים לטיפול בבית-חולים, בהם אסירים במצב שאינו מאפשר תזוזה או בריחה ואף אסירות במהלך לידה, נכבלים למיטותיהם, אף שנוהלי האיזוק והכבילה קובעים שאין לכבול חולים אלא במקרים של ניסיון האסיר לפגוע בעצמו או באחרים.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הידיעות נכונות?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן - מדוע הנהלים אינם נאכפים?

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: מדוע נכבלים חולים שאינם יכולים לזוז בשל מצבם?

יעקב אדרי: 1-3.

יעקב אדרי: נושא כבילתו של עצור במשמורת משטרת ישראל מוסדר בנוהל מחלקת סיור, לרבות נושא כבילתו בבית-חולים.

יעקב אדרי: אגב, היום חבר הכנסת גדעון סער העלה הצעת חוק, ודאי שמעת עליה, שבאה להסדיר את הנושא אחת ולתמיד במתכונת הרחבה של העניין.

יעקב אדרי: הנוהל קובע, שככלל, עצור החייב כבילה, על-פי המפורט בנוהל, כגון מי שבורח, אלים, מנסה לפגוע בעצמו וכיוצא בזה, ייכבל גם בהיותו מאושפז בבית-חולים.

יעקב אדרי: יש לפעמים סכנה שעצירים יעשו ניסיונות התאבדות.

יעקב אדרי: יש הרבה מאוד מקרים כאלה.

יעקב אדרי: אלא אם כן יש בחדר אמצעי אבטחה חלופיים מספקים.

יעקב אדרי: כמו כן, עצור חייב כבילה ישוחרר מכבליו מסיבות רפואיות במקרים שבהם קיימת פניית רופא בשל חשש לפגיעה פיזית באחד מאיברי הגוף, או שהכבלים מפריעים במתן הטיפול הרפואי.

יעקב אדרי: אשר לאסירים ועצורים שנמצאים במשמורת שירות בתי-הסוהר, הרי שאסירים שאינם בסבב חופשות, על-פי קביעת הקטגוריה שלהם על-ידי משטרת ישראל, יוצאים ממתקני שב"ס לכל מטרה כשהם כבולים.

יעקב אדרי: אולם אם מסיבה רפואית אין אפשרות לכבילה, הכבילה מוסרת.

יעקב אדרי: ככלל, אסירים המוגבלים בתנועתם עקב מצבם הבריאותי אינם נכבלים.

יעקב אדרי: כל מקרה של עצור או אסיר נבחן לגופו, בהתאם למידת מסוכנותו, אפשרויות בריחתו, האמצעים המצויים לשמירתו ומצבו הבריאותי.

יעקב אדרי: נקבעו בנוהלי שירות בתי-הסוהר דרכי התייעצות בין הרופאים של בית-החולים, מנהל בית-הסוהר הרלוונטי, רופאי שב"ס, הסוהרים וקציני הביטחון, וכן דרכי הפעולה במצבים השונים.

יעקב אדרי: הנושא מוסדר בפירוט רב בנוהלי שירות בתי-הסוהר.

יעקב אדרי: יש להדגיש, כי על המשטרה ושירות בתי-הסוהר מוטלת החובה והאחריות להחזיק את העצורים והאסירים במשמורת בטוחה, למנוע את בריחתם, לשמור על ביטחונם האישי ועל בריאותם ולמנוע פגיעה בעצמם או בשלום הציבור.

יעקב אדרי: כל ההסדרים בנושא הכבילה נובעים מעקרונות אלו.

אתי לבני: תודה רבה.

אתי לבני: שאלה נוספת לחבר הכנסת אורי אריאל.

אורי אריאל: גברתי היושבת בראש, אכן הצבענו ואישרנו היום – והייתי שותף לזה – את הצעת החוק של חבר הכנסת גדעון סער בקריאה ראשונה.

אורי אריאל: לכן, עד שיהיה חוק ועד שהכול יסתדר, אני מבקש שתשקלו לרענן את הנהלים, כי יש תלונות רבות כלפי המשטרה על מעשים שהיא עושה – ובצדק - כדי שעצורים לא יברחו, ושלעתים רבות מדי הדברים מנוצלים לרעה.

אורי אריאל: חשוב שתקפידו בעניין.

אורי אריאל: תודה.

יעקב אדרי: זה בדיוק העניין, אנחנו הולכים להסדיר את זה, ומהר מאוד.

יעקב אדרי: אני חושב שבנושא הזה יינתנו פתרונות לכל האפשרויות שרק ניתן.

יעקב אדרי: חבר הכנסת טלב אלסאנע שאל את השר לביטחון פנים ביום ט' בתמוז התשס"ג (9 ביולי 2003):

יעקב אדרי: פורסם באינטרנט, כי חבר הכנסת עזמי בשארה הגיש תלונה למשטרה בנושא ארגון בשם "אריות ירושלים", שחתום על גלויות שהופצו במערב העיר, ובהן נקראו התושבים לדווח על בתים בבעלות של ערבים, שניתן לפלוש אליהם, לקנות אותם או להרוס אותם.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם נחקר נושא זה?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן – מה הן תוצאות החקירה?

יעקב אדרי: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: ביום 15 ביולי 2003 העביר אגף החקירות במטה הארצי של המשטרה הנחיה לקצין החקירות של משטרת מחוז ירושלים לפתוח בחקירה בנושא, על-פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה, בגין חשד לביצוע עבירה של פרסום הסתה לגזענות, עבירה לפי סעיף 144ב לחוק העונשין, התשל"ז-1977.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: החקירה טרם הסתיימה.

יעקב אדרי: חבר הכנסת אמנון כהן שאל את השר לביטחון פנים ביום ב' בתמוז התשס"ג (2 ביולי 2003): בשבועון "תל-אביב" מיום י"ג בסיוון תשס"ג, 16 ביוני 2003, פורסמו נתוני האגודה להגנת הילד, ולפיהם בשנת 2002 חלה בתל-אביב עלייה של 180% במספר מקרי ההתעללות בילדים.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הידיעה נכונה?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן – האם יש מגזרים באוכלוסייה שבהם היה הגידול חד במיוחד, ואם כן – אילו?

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: האם זו תמונת המצב בכל הארץ?

יעקב אדרי: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: הנתונים המצויים בידי משטרת ישראל לגבי מחוז תל-אביב הם כדלקמן: בשנת 2002 חל גידול של 9.5% במספר התיקים שנפתחו במחוז תל-אביב בגין כל העבירות נגד קטינים במשפחה לעומת שנת 2001 - 762 תיקים לעומת 696 תיקים.

יעקב אדרי: בעבירות נגד קטינים לא במשפחה חל גידול של 30% במספר התיקים שנפתחו בשנת 2002 לעומת שנת 2001 - 1,298 תיקים לעומת 998 תיקים.

יעקב אדרי: מדובר בתיקים שעניינם תקיפת קטינים, התעללות גופנית, נפשית ומינית בקטין ועבירות מין כלפי קטינים.

יעקב אדרי: בעבירות מין כלפי קטינים במשפחה חל גידול של 2.3% בשנת 2002 לעומת שנת 2001.

יעקב אדרי: בעבירות מין כלפי קטינים לא במשפחה חל גידול של 11% בשנת 2002 לעומת שנת 2001.

יעקב אדרי: בעבירות של התעללות בקטין - גופנית, נפשית ומינית - במשפחה חל בשנת 2002 גידול של כ-12% לעומת שנת 2001, ואילו באותן עבירות שלא במשפחה חלה ירידה של כ-43%.

יעקב אדרי: מנתוני ינואר עד מאי 2003 עולה, כי חל גידול של 6.4% במספר התיקים שנפתחו בגין כל העבירות נגד קטינים במשפחה - 400 תיקים לעומת 376, וגידול של 5.3% במספר התיקים שנפתחו בגין אותן עבירות שלא במשפחה לעומת התקופה המקבילה אשתקד - 499 תיקים לעומת 474.

יעקב אדרי: אין בידי המשטרה נתונים לגבי התפלגות למגזרים באוכלוסייה בגין העבירות הנ"ל.

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: הנתונים בנושא לגבי שאר המחוזות במשטרת ישראל, לא כולל מחוז תל-אביב, הם כדלקמן: בגין כל העבירות נגד קטינים במשפחה חל גידול של 2% בשנת 2002 לעומת שנת 2001.

יעקב אדרי: בעבירות נגד קטינים לא במשפחה חלה ירידה של 3% בשנת 2002 לעומת 2001.

יעקב אדרי: בגין עבירות של התעללות בקטין - גופנית, נפשית ומינית - במשפחה חלה בשנת 2002 ירידה של 63.5% לעומת שנת 2001.

יעקב אדרי: בגין עבירות של התעללות בקטין שלא במשפחה חלה בשנת 2002 ירידה של 35% לעומת שנת 2001.

יעקב אדרי: בגין עבירות מין נגד קטינים במשפחה חלה בשנת 2002 עלייה של 28.7% לעומת שנת 2001.

יעקב אדרי: בעבירות מין נגד קטינים לא במשפחה חלה בשנת 2002 ירידה של 3.4%.

יעקב אדרי: בחודשים ינואר עד מאי 2003 חלה ירידה של 8.6% במספר התיקים שנפתחו בגין כלל העבירות נגד קטינים במשפחה, לעומת התקופה המקבילה אשתקד, ואילו באותן עבירות שלא במשפחה חלה עלייה של 0.6% לעומת התקופה המקבילה אשתקד.

יעקב אדרי: חבר הכנסת יצחק וקנין שאל את השר לביטחון פנים ביום ב' בתמוז התשס"ג (2 ביולי 2003): בשבועון "תל-אביב" מיום י"ג בסיוון תשס"ג, 13 ביוני 2003, מדווח על מכירת קלטות ניאו-נאציות בתל-אביב, ובהן שירים בשפה הרוסית.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הידיעה נכונה?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: האם ידוע למשטרה על אירועים אנטישמיים נוספים במדינת ישראל?

יעקב אדרי: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: למשטרת מחוז תל-אביב לא ידוע באילו חנויות נמכרות קלטות כמצוין בשאילתא.

יעקב אדרי: למרות האמור, בעקבות כתבה שפורסמה בעיתון "הארץ" ב-23 במאי השנה, שבה נכתב כי הוקם בארץ אתר אינטרנט ניאו-נאצי בשפה הרוסית, המכיל התבטאויות גזעניות נגד יהודים וערבים, וכי בפרסומים באתר נאמר שבחנויות לממכר ספרים ברוסית בישראל נמכרים ספרים העוסקים בהכחשת השואה וקלטות של שירים ניאו-נאצים – הנחה היועץ המשפטי לממשלה את המשטרה לפתוח בחקירה בנושא, בחשד לעבירות של הסתה לאלימות והסתה לגזענות, הכחשת השואה ופרסום אהדה לפשעי הנאצים.

יעקב אדרי: בתאריך 29 ביוני 2003 הועברה ההנחיה לראש היחידה הארצית לחקירות הונאה לשם פתיחה בחקירה.

יעקב אדרי: החקירה טרם הסתיימה.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: בידי משטרת ישראל מידע, שרובו מבוסס על מקורות גלויים, בדבר פעילות קבוצות שוליים קטנות של בני-נוער יוצאי חבר המדינות המאמצות סמלים וגינונים נאציים.

יעקב אדרי: לא ברורה מהימנות מקורות אלו.

יעקב אדרי: לא ידוע אם מדובר בתופעה או במקרים בודדים בלבד.

יעקב אדרי: השימוש בסמלים וגינונים נאציים קיים בחלק קטן של קבוצות שוליים אחרות, כגון "כת השטן", שנפלטו ממסגרות חינוכיות וחברתיות.

יעקב אדרי: בעבר טופל במפלג עבירות מחשב ביאח"ה מקרה נוסף של אתר שהפיץ מסרים ניאו-נאציים.

יעקב אדרי: לא נחשפו מפעילי האתר, אך הוא חדל לפעול.

יעקב אדרי: במקרה זה לא ידועים זהותם ומאפייניהם של מפעיליו.

יעקב אדרי: חבר הכנסת דוד אזולאי שאל את השר לביטחון פנים ביום ט' בתמוז התשס"ג (9 ביולי 2003):

יעקב אדרי: באתר האינטרנט "מחלקה ראשונה" - כ"ג בסיוון תשס"ג, 23 ביוני 2003 - פורסם כי היועץ המשפטי לממשלה הורה למשטרה לפתוח בחקירה נגד מפעילי אתר אינטרנט ישראלי ניאו-נאצי בשפה הרוסית.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הידיעה נכונה?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן – מה העלתה החקירה?

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: מה ידוע למשטרה על פעילות ניאו-נאצים בישראל?

יעקב אדרי: 1.

יעקב אדרי: התשובה חיובית.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: החקירה טרם הסתיימה.

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: בידי משטרת ישראל מידע, שרובו מבוסס על מקורות גלויים, בדבר פעילות קבוצות שוליים קטנות של בני-נוער יוצאי חבר המדינות המאמצות סמלים וגינונים נאציים.

יעקב אדרי: לא ברורה מהימנות מקורות אלו.

יעקב אדרי: לא ידוע אם מדובר בתופעה או במקרים בודדים בלבד.

יעקב אדרי: השימוש בסמלים וגינונים נאציים קיים בחלק קטן של קבוצות שוליים אחרות, כגון "כת השטן", שנפלטו ממסגרות חינוכיות וחברתיות.

יעקב אדרי: בעבר טופל במפלג עבירות מחשב ביאח"ה מקרה נוסף של אתר שהפיץ מסרים ניאו-נאציים.

יעקב אדרי: לא נחשפו מפעילי האתר, אך הוא חדל לפעול.

יעקב אדרי: במקרה זה לא ידועים זהותם ומאפייניהם של מפעיליו.

אתי לבני: תודה רבה.

אתי לבני: שאלה נוספת לחבר הכנסת אזולאי.

דוד אזולאי: גברתי היושבת בראש, אדוני סגן השר, ידוע לנו על אתרי אינטרנט שמצהירים על פעילות ניאו-נאצית בריש גלי.

דוד אזולאי: אתה, אדוני סגן השר, אומר לי כאן, שבעצם לא תמיד יש לכם המקורות.

דוד אזולאי: אני חושב שיש אתרים, וחבר הכנסת חמי דורון העיר עכשיו את תשומת לבי לעניין הזה, לכן אני מציע - קצת יותר ברצינות, בנושא הזה, לפני שהדבר יהפוך למגפה, ואז אנחנו נהיה עוד יותר בצרות.

יעקב אדרי: חבר הכנסת דוד אזולאי, אני מודה לך על הדברים, אני לוקח את הדברים לתשומת לבי ואשתדל גם לשים דגש בעניין הזה.

יעקב אדרי: חבר הכנסת יצחק כהן שאל את השר לביטחון פנים ביום ט' בתמוז התשס"ג (9 ביולי 2003):

יעקב אדרי: פרסום בשבועון "תל-אביב", כי תשעה תלמידי תיכון ברמת-גן נעצרו בגין שימוש בסמים.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הפרטים נכונים?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: האם מדובר בתופעה רווחת?

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: מה עושה המשטרה לצמצום עבריינות נוער זו?

יעקב אדרי: סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: 1.

יעקב אדרי: בחודשים מאי ויוני השנה התקבל במחלק נוער של מרחב דן מידע שלפיו קטינים תושבי רמת-גן, רובם תלמידי תיכון בעיר, נוהגים להשתמש בסם.

יעקב אדרי: בחקירת הקטינים התברר, כי חלקם נהג להשתמש, ושניים מהם נהגו גם לספק ולסחור בסם.

יעקב אדרי: מדובר בסם מסוג "גראס".

יעקב אדרי: נחקרו תשעה קטינים, כולם בני 15 ו-16.

יעקב אדרי: נגד שבעה מהם, שהודו בהחזקת סם ובשימוש בו, ננקט הליך של את"ק - אי-תביעה קטינים - לאחר שענו על הקריטריונים הנהוגים לנקיטה של הליך קל יותר, שבו לא יוכתמו ברישום פלילי.

יעקב אדרי: נגד שניים נוספים נפתחו תיקי חקירה פליליים - מסוג פ.א.

יעקב אדרי: - לאחר שהוברר במהלך החקירה כי נוסף על החזקה ושימוש בסם, הם גם סיפקו סם לחבריהם.

יעקב אדרי: כל הקטינים הופנו, כמתחייב, לשירות המבחן לנוער, להמשך מעקב בהיבט הטיפולי ומתן חוות דעת למשטרה.

יעקב אדרי: יש לציין שלא נתפסו סמים בפועל.

יעקב אדרי: הפרטים עלו בעדויות שנמסרו בחקירה.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: מעורבות בני-הנוער בשימוש בסמים מקיפה את כל שכבות האוכלוסייה בכל רחבי הארץ.

יעקב אדרי: בחודשים ינואר עד מאי 2003 נפתחו 2,127 תיקים על עבירות סמים בקרב בני-נוער, לעומת 1,679 תיקים בתקופה המקבילה אשתקד, דהיינו עלייה של 26.6%.

יעקב אדרי: משטרת ישראל מנהלת בשנים האחרונות חקירות של פרשיות סמים בקרב בני-נוער, שהביאו לחשיפת עבירות סמים רבות.

יעקב אדרי: נחשפו גם תופעות של שימוש בהירואין.

יעקב אדרי: הגיל הנמוך ביותר של קטינים שנחשף כי השתמשו בסמים הוא 11 שנים.

יעקב אדרי: הטיפול המשטרתי הייחודי בבני-נוער - ההיבט המודיעיני: הפעילות המודיעינית בנושא עבירות הסמים בקרב בני-הנוער נעשית באופן ייחודי על-ידי יחידות נוער, חשיפה, הפרוסות בכל מחוזות משטרת ישראל.

יעקב אדרי: יחידות אלה מבצעות פעילות מודיעינית חשיפתית ועורכות חקירות בגין עבירות סמים וגם בעבירות אחרות.

יעקב אדרי: בנוסף מטופל הנושא באמצעות רכזי מודיעין נוער שהוכשרו ומונו במיוחד לאיסוף מודיעיני בקרב אוכלוסייה זו, והם פרוסים ביחידות המשטרה השונות.

יעקב אדרי: ההיבט המניעתי והאכיפתי: מערך עובדי מניעת עבריינות נוער פרוס בכל תחנות המשטרה.

יעקב אדרי: המשטרה משתלבת בפעילות מניעה והסברה בנושא הסמים עם משרדי ממשלה, רשויות מקומיות וגורמים בקהילה, כגון הפעלה של מודל "בית-ספר בטוח" שעיקרו יצירת אקלים דוחה עבריינות בבתי-הספר; יישום מודל "בית-הספר הבטוח המשולב" המיועד לתלמידי כיתות י--י"ב, בשילוב ההורים והקהילה; השתלבות במערך הסברתי מקיף בפורומים ארציים ומחוזיים המיועדים לאנשי חינוך, הורים, תלמידים ועוד; פיזור מקסימלי במקומות מועדים - אתרי נוער - ובאזורי בתי-הספר במגמה לתפוס סוחרי סמים, וזאת באמצעות בלשי הנוער - פקחני הנוער - המצויים בשטח; בסופי שבוע יש נוכחות סמויה של פקחני הנוער בתוך מועדונים, פאבים ודיסקוטקים, במגמה לאתר מוכרי סמים ומשקאות משכרים לקטינים; בשילוב עם אגף התנועה ומתנדבי המשמר האזרחי מתבצעות פעולות בדיקה בכניסה וביציאה של אתרי הבילוי בשעות המאוחרות של הלילה, כדי לאתר קטינים תחת השפעת סמים.

יעקב אדרי: הנושא הוכרז כיעד מרכזי של משטרת ישראל.

יעקב אדרי: בטיפול בתופעת הסמים בקרב בני-הנוער מעדיפה המשטרה, בהתאם לנסיבות, להפנות בני-נוער לגורמי טיפול על פני פתיחת תיקים והגשת כתבי אישום, וזאת כפועל יוצא ממדיניותה שלא לתייגם ולפגוע בעתידם.

יעקב אדרי: כל זאת בהתאם לקריטריונים הקבועים בנוהלי המשטרה.

אתי לבני: שאלה נוספת לחבר הכנסת יצחק כהן.

יצחק כהן: אני מודה לך, אדוני סגן השר.

יצחק כהן: אבל לאחרונה התראיינו קציני משטרה בכירים, לאחר אחד המבצעים היותר מוצלחים ותפיסת סוחרי סמים, ונתפסו כמויות גדולות מאוד של סמים.

יצחק כהן: מה שהבנו מהתקשורת, שזה אפס קצה של הסמים שמוברחים ומגיעים לבני-הנוער, מציפים את בתי-הספר, מציפים את מועדוני הנוער, מציפים את המדינה.

יצחק כהן: שמעתי אותו קצין בכיר שאמר שהוא כבר מתחיל לדאוג לילדים שלו.

יצחק כהן: האם אתה לא חושב שיש פה כישלון מערכתי אדיר?

יצחק כהן: למעשה, המשטרה פה היא בקצה, היא כבר בסף השבר.

יצחק כהן: האם לא נראה לך, אדוני, שהטיפול בבעיה נכשל כישלון קולוסלי?

יצחק כהן: הטיפול חייב לעבור רוויזיה.

יצחק כהן: לא יכול להיות שילדים בני 11, כפי שאדוני העיד כרגע, משתמשים בסמים.

יצחק כהן: זה אומר שיש פה כישלון לא רק של המשטרה, לא רק של מערכת החינוך במדינת ישראל - כישלון אדיר של כל מדינת ישראל בנושא הזה.

יצחק כהן: האם אתה לא חושב שהגיע הזמן שתרעננו את המחשבה?

יצחק כהן: המשטרה עושה את המאמצים, ואנחנו עדים למאמצים, ואנחנו מברכים אותה ומעודדים אותה וכל מה שניתן לעשות.

יצחק כהן: אבל, זה לא הפתרון, כפי שאמר אותו קצין בכיר.

יצחק כהן: מה שהמשטרה מצליחה ללכוד מבחינת כמויות - הוא אמר שזה אפס קצה של הכמויות שחודרות.

יצחק כהן: אדוני העיר פה לפני כמה דקות על ילדים בגיל 11.

יצחק כהן: האם אתה לא רואה פה כישלון אדיר, מערכתי?

יצחק כהן: פעם שמעתי את שר החינוך לשעבר, פרופסור רובינשטיין.

יצחק כהן: כששאלו אותו על שימוש בסמים של הנוער בגואה, הוא השיב תשובה, סלח לי אך היתה מביישת, שהנוער הישראלי הוא נוער אוניברסלי.

יצחק כהן: משם התחיל הכישלון.

יצחק כהן: האם אתה לא חושב שהגיע הזמן לחשוב על פתרון בין-משרדי?

יצחק כהן: חינוך?

יצחק כהן: המשטרה היא בקצה ובסוף.

חמי דורון: - - -

אתי לבני: תודה רבה.

יעקב אדרי: חבר הכנסת יצחק כהן, אני לא רוצה - - -

יצחק כהן: גברתי היושבת-ראש, אני מודה לך.

יצחק כהן: אני רואה קשר בין הכישלון האדיר והביזיון שהיה במבחנים שנעשו בכל העולם, וישראל תפסה את אחד המקומות האחרונים במדעים ובמתמטיקה, לבין התופעה החמורה הזאת.

אתי לבני: תודה רבה.

יעקב אדרי: חבר הכנסת יצחק כהן, אינני רוצה להתייחס לעבר, אבל אני יחד אתך ואני בטוח שכל חברי הכנסת כאן מודאגים מהתופעות הקשות בנושא הסמים.

יעקב אדרי: לצערי הרב, אני חושב שאי-אפשר לחסל את התופעה הזאת של הסמים.

יעקב אדרי: המשטרה עושה מאמץ מרבי.

יצחק כהן: חינוך.

יצחק כהן: הרבה תורה.

יעקב אדרי: חבר הכנסת יצחק כהן, תן לי להשיב.

יעקב אדרי: בשבוע שעבר, כאשר עלה הנושא של הקטינות מאשקלון, כמעט כולנו הגענו למסקנה, ושמעתי את כל חברי הכנסת, שיש שבר גדול בכל נושא הערכים והחינוך.

יעקב אדרי: אני חושב שעל זה יש הסכמה של כולנו.

יעקב אדרי: אני חושב שיהיה ראוי ונכון שיתקיים דיון יסודי וממצה בכל הנושא: הנוער שלנו - לאן?

אתי לבני: תודה רבה.

אתי לבני: סגן השר ישיב על שאילתא מס' 377, של חבר הכנסת גפני, בנושא: עומס העבודה של השוטרים.

אתי לבני: חבר הכנסת משה גפני שאל את השר לביטחון פנים ביום ט' בתמוז התשס"ג (9 ביולי 2003):

אתי לבני: פורסם כי שופטת תעבורה הקלה בעונשו של שוטר שנרדם על ההגה וגרם לתאונת דרכים בתום משמרת כפולה בת 14 שעות.

אתי לבני: רצוני לשאול: 1.

אתי לבני: האם משרדך נוקט צעדים להקלת העומס על שוטרים, ואם כן – אילו צעדים?

אתי לבני: 2.

אתי לבני: מה נעשה למניעת תאונות דרכים הנגרמות על-ידי שוטרים?

יעקב אדרי: אני מאוד מעריך את זה.

יעקב אדרי: חבר הכנסת גפני דואג לעבודת השוטרים, וזה מאוד חשוב.

יעקב אדרי: ואכן, יש עומס גדול מאוד.

יעקב אדרי: מוטל עומס עצום, בפרט בשנתיים האחרונות.

יעקב אדרי: 1.

יעקב אדרי: בשנתיים וחצי האחרונות, מאז אירועי אוקטובר 2000, פועלים כלל השוטרים, ושוטרי המגזר המבצעי בפרט, במשך שעות עבודה רבות, לעתים קרובות.

יעקב אדרי: המשטרה פועלת בכמה מישורים כדי לסייע בנושא: א.

יעקב אדרי: מופעלים מרבית חניכי בתי-הספר המשטרתיים לתגבור יחידות השטח.

יעקב אדרי: לכך יש השלכות שליליות על איכות הדרכת השוטרים, וזה ברור לכולנו; ב.

יעקב אדרי: תוספת ימי פגרה לשוטר שעבד במשמרות כפולות או מעבר לשעות העבודה המקובלות; ג.

יעקב אדרי: מתן נופש מבצעי ונופש משפחתי מוגדל לשוטרים המועסקים בעומס יתר; ד.

יעקב אדרי: עידוד ותגבור יציאה לימי נופש יחידתי להפגת מתחים ולרענון כוחות; ה.

יעקב אדרי: דרישה מן האוצר לתגבור כוח-אדם.

יעקב אדרי: לצערנו, הקיצוץ שהושת על המשטרה החל מהשנה יגרום למחסור נוסף בתקנים ויגביר את העומס על השוטרים.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: פעילות המשטרה לצמצום תאונות דרכים משטרתיות נעשית בשלוש דרכים במקביל על-ידי היחידה לבטיחות בדרכים של אגף התנועה: א.

יעקב אדרי: הכשרות - לשיפור הידע ומיומנות הנהיגה של השוטרים, לימוד מעשי ולימוד תיאורטי: השתלמויות בטיחות, ניתוח תאונות דרכים, הפקת לקחים וסדנה להבנת הגורם האנושי; ב.

יעקב אדרי: תחקירי תאונות דרכים - תחקירים המבוצעים על-ידי בוחני תאונות דרכים מוסמכים של יחידת הבטיחות באגף התנועה משמשים כבסיס להפקת לקחים ולמידה; ג.

יעקב אדרי: הסברה - ארגון ימי עיון והרצאות בנושא.

יעקב אדרי: חבר הכנסת גפני, אני שמח על מה שאמרת, כי זו גם הזדמנות, בשם כולם, בשם השר וגם בשם המפכ"ל, להודות לכל שוטרי משטרת ישראל על העבודה המאומצת והחשובה שהם עשו, בפרט בשנתיים האחרונות.

אתי לבני: תודה רבה.

אתי לבני: חבר הכנסת גפני, שאלה נוספת.

משה גפני: גברתי היושבת-ראש, אדוני סגן השר, השאילתא שלי הוגשה בעקבות משפט שהיה לשוטר שנרדם על ההגה וגרם לתאונת דרכים, לאחר שהוא שימש או עבד במשמרת כפולה של 14 שעות, ושופטת התעבורה הקלה בעונשו.

משה גפני: תפקיד המשטרה, בין יתר תפקידיה הרבים, למנוע תאונות דרכים.

משה גפני: היא פועלת כנגד נהגים מקצועיים שעובדים במשמרות ונוהגים באופן רצוף הרבה מאוד זמן, וזה גורם לתאונות דרכים.

משה גפני: כאן יש לנו מקרים כתוצאה מהעומס על השוטרים, כשהדוגמה שהמשטרה נותנת במקרה הזה היא דוגמה לא טובה, מכיוון שאם שוטר עובד במשמרת כפולה ונרדם על ההגה וגורם לתאונת דרכים, מעבר לתאונה עצמה, שזה נורא ואיום, גם יכולת האכיפה שלו, כאשר הוא פונה לנהג אחר שאיננו שוטר, שעובד משמרת כפולה וגורם לתאונת דרכים - גם יכולת ההרתעה שלו פחותה.

משה גפני: האם בזה אי-אפשר למנוע את התופעות האלה?

יעקב אדרי: חבר הכנסת גפני, אני חושב שהעומס, שכבר ציינתי וגם אתה מציין אותו, היה בעיקר בשנתיים האחרונות.

יעקב אדרי: אני חושב שהיה עומס עצום בגלל האינתיפאדה.

יעקב אדרי: אנחנו יודעים ששוטרים עבדו מסביב לשעון.

יעקב אדרי: הרבה פעמים עבדו 12 שעות.

יעקב אדרי: דרך אגב, זה לא רק שוטרי התנועה.

יעקב אדרי: כל משטרת ישראל לא אחת, בנסיבות הביטחוניות שהיו, עבדה מסביב לשעון.

יעקב אדרי: מובן שעכשיו, עם ה"הודנה", שאני מקווה וכולנו מקווים שתצליח, בהחלט העומס ירד.

יעקב אדרי: אני מאוד מקווה שהתופעות האלה באמת לא יישנו.

אתי לבני: תודה רבה.

אתי לבני: סגן השר ישיב על שאילתא אחרונה - שאילתא מס' 380, של חבר הכנסת חמי דורון, בנושא: חקירת משטרה בעניינו של מנכ"ל עיריית עכו.

אתי לבני: חבר הכנסת חמי דורון שאל את השר לביטחון פנים ביום ט' בתמוז התשס"ג (9 ביולי 2003):

אתי לבני: לאחר שהובאו ראיות חדשות, התבקשה המשטרה לחדש את החקירה כנגד מנכ"ל עיריית עכו, בחשד שתוארו האקדמי מזויף.

אתי לבני: עד כה - שנתיים וחצי לאחר פתיחת החקירה - לא נודעה החלטת המשטרה.

אתי לבני: רצוני לשאול: 1.

אתי לבני: מדוע מתארכת החקירה זמן כה רב?

אתי לבני: 2.

אתי לבני: כיצד יוודא משרדך שחקירה בעניינו של איש ציבור תטופל במהירות וביעילות?

יעקב אדרי: 1.

יעקב אדרי: החקירה בנדון נמשכת זמן רב בשל היותה חלק מפרשייה רחבה, המטופלת במחוז הצפוני של המשטרה ועדיין נחקרת.

יעקב אדרי: החקירה מתנהלת בתיאום עם פרקליטות חיפה ופרקליטות המדינה.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: כל נושא חקירת אישים חשובים מוסדר בהנחיה מיוחדת של מחלקת החקירות במטה הארצי של המשטרה.

יעקב אדרי: חקירות אישים חשובים כרוכות מטבען ועל-פי רוב ברגישות ציבורית, בהד תקשורתי ובמעורבות גורמים בעלי עניין זר בחקירה.

יעקב אדרי: כדי להבטיח כי פתיחה בחקירה מסוג זה וניהולה ייבחנו במשנה זהירות, מוטלת בהנחיות הנ"ל חובת דיווח לראש אגף החקירות, כדי שיאשר, הוא או מפכ"ל המשטרה או היועץ המשפטי לממשלה, לפי העניין, את המשך ואופן הטיפול החקירתי.

יעקב אדרי: ההנחיות מחייבות דיווח שוטף לראש אגף החקירות גם בכל הקשור להתפתחויות בחקירה.

אתי לבני: חבר הכנסת דורון, שאלה נוספת.

חמי דורון: גברתי היושבת-ראש, אדוני סגן השר, היום פורסמה בעיתון כתבה לגבי - -

יעקב אדרי: - - - עיריית רחובות.

חמי דורון: - - כמה אנשים - ואינני רוצה לנקוב בשמותיהם מפאת כבודם, אף שזה הופיע בעיתון - בעניין קבלת תואר אקדמי מזויף, גם חינם.

חמי דורון: הבעיה הזאת היא כנראה בעיה שפשתה בקרב המגזר הציבורי, שבו אנשים מתוגמלים בגין היותם בעלי תואר אקדמי כזה או אחר.

חמי דורון: השאלה היא: כיצד פועלת המשטרה וכיצד תפעל, בייחוד כאשר מדובר באדם, במקרה הרלוונטי של השאילתא, שהוא לא איש ציבור במשמעות של נבחר ציבור אלא איש ציבור במשמעות שהוא בסך הכול פקיד בכיר אשר מוכר בתוקף תפקידו בעירייה?

חמי דורון: כיצד יכולים לנהוג אלה הכפופים לו?

חמי דורון: וכיצד ינהגו כלפיהם בתוך העירייה, כאשר זוהי הדוגמה, של הגשת תעודות תואר אקדמי מזויפות כדי לקבל גמול שכר?

אתי לבני: תודה רבה.

אתי לבני: אני רק רוצה להעיר, שהשאלה הנוספת באה באותו עניין ולא פותחים נושא חדש.

יעקב אדרי: חבר הכנסת חמי דורון, רק היום אתה עצמך ציטטת מעיתונים, שאכן הוגש כבר כתב אישום אחד, וכנראה יוגשו עוד כתבי אישום.

יעקב אדרי: בנושא של מנכ"ל עיריית עכו אני מנוע מלענות, כי זה בתהליך של חקירה וצריכים לחכות לתוצאות החקירה, וממילא הן גם יפורסמו.

אתי לבני: תמו השאילתות.

אתי לבני: תם סדר-היום.

אתי לבני: הישיבה הבאה תתקיים מחר, יום רביעי, א' באב התשס"ג, 30 ביולי 2003, בשעה 16:00.

אתי לבני: לילה טוב לכולם.

אתי לבני: ישיבת הכנסת נעולה.