ישיבת מליאה, כנסת 16, פרוטוקול מספר הישיבה השלוש-מאות-וארבע של הכנסת השש-עשרה, 2005-12-20 00:00

משה גפני: הצעת חוק השאלת נכסי תרבות (הגבלת סמכות שיפוט), התשס"ה-2005 17

הוועדה המשותפת): אופיר פינס-פז (העבודה - מימד - עם אחד):

הוועדה המשותפת): 21

הוועדה המשותפת): מסמכים שהונחו על שולחן הכנסת 52

אריה האן: הצעת חוק הקרינה הבלתי מייננת, התשס"ו-2005 53

מאיר שטרית: הצעת ועדת הפנים ואיכות הסביבה בדבר חלוקת הצעת חוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים, עובדים שאינם שוטרים והוראות שונות), התשס"ה-2005 54

גאלב מג'אדלה: הצעת חוק הטבות לנפגעי פוליו, התשס"ו-2005 56

נסים זאב: גאלב מג'אדלה (העבודה - מימד - עם אחד): 64

אחמד טיבי: הצעת חוק לתיקון פקודת רופאי השיניים (מס' 6) (הגבלת פעילות מרפאות של תאגידים), התשס"ו-2005 67

חמי דורון: מסמכים שהונחו על שולחן הכנסת 71

ירדנה מלר-הורוביץ: הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 37), התשס"ו-2005 72

אלי אפללו: הצעת חוק מאגר מידע לתורמי מוח עצם, התשס"ו-2005 73

אראלה גולן: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 86) (מענק לימודים), התשס"ו-2005 74

אברהם רביץ: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 87) (תגמול למשרתים במילואים בשירות חירום), התשס"ו-2005 76

אברהם רביץ: הצעת חוק הגבלת טמפרטורת המים, התשס"ו-2005 77

אריה אלדד: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 88) (תגמול למשרתים במילואים - איסור קיזוז), התשס"ו-2005 78

חמי דורון: הצעת חוק אוויר נקי לישראל, התשס"ו-2005 81

נסים זאב: מסמכים שהונחו על שולחן הכנסת 85

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הצעת חוק חינוך ממלכתי (תיקון מס' 7) (ספרי לימוד), התשס"ו-2005 86

נסים זאב: שאילתות ותשובות 88

נסים זאב: 3174.

נסים זאב: התנהגות מאבטחים בהפגנות בכביש חוצה-ישראל 88

נסים זאב: 3193.

נסים זאב: קווי תחבורה חדשים לקישור ערי הפריפריה החרדיות 90

נסים זאב: 3233.

נסים זאב: מניעת אזרחים ערבים מלעלות על טיסת "אל על" 91

נסים זאב: 3273.

נסים זאב: המאבטחים בכביש חוצה-ישראל 93

נסים זאב: 3295.

נסים זאב: תוכנית לסלילת כביש 9 94

נסים זאב: 3353.

נסים זאב: הצומת ליד אזור התעשייה במבשרת-ציון 95

נסים זאב: 3382.

נסים זאב: תוואי מסילת הרכבת ראשון-לציון--יבנה--אשדוד 96

נסים זאב: 3406.

נסים זאב: תאונות דרכים בתל-אביב 98

נסים זאב: 3444.

נסים זאב: עצירת הרכבת בתחנת חיפה-מרכז בדרך לנתב"ג וממנו 99

נסים זאב: 3492.

נסים זאב: החלטות ועדת היגוי לבדיקת התחבורה במגזר החרדי 101

נסים זאב: 3538.

נסים זאב: קו הרכבת לירושלים 102

נסים זאב: 3567.

נסים זאב: הסבת כלי רכב להנעה בגז 104

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, היום יום שלישי, י"ט בכסלו התשס"ו, 20 בחודש דצמבר 2005 למניינם.

ראובן ריבלין: אני פותח את ישיבת הכנסת.

ראובן ריבלין: הודעה לפי סעיף 53 לחבר הכנסת רן כהן.

ראובן ריבלין: בבקשה, אדוני.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אני מודה לך על החשיבות שאתה מעניק לנושא הזה שאני מעלה מדי יום שלישי.

רן כהן: היום אנצל בפעם האחרונה במהלך כהונתה של הכנסת השש-עשרה את פתיחת המליאה כדי לציין את הנושא הכאוב של התאבדויות חיילים בצה"ל, כפי שעשיתי כאן בכל יום שלישי בחודשים האחרונים.

רן כהן: בפעם האחרונה אני זועק מכאן את הזעקה על הבלתי-ייאמן - שהתאבדויות חיילים הן סיבת המוות מספר אחת בצה"ל.

רן כהן: באופן קבוע ב-20 השנים האחרונות מתאבדים מדי שנה, בממוצע, 35 חיילים.

רן כהן: בראייה רב-שנתית, לא ייאמן, ניתן להעריך שבין 8% ל-10% מחללי צה"ל מאז הקמתו, כ-1,500 איש, היו חיילים מתאבדים.

רן כהן: מאז תחילת 2005 כבר התאבדו, על-פי הפרסומים בתקשורת, יותר מ-32 חיילים בצה"ל.

רן כהן: בנוסף יש מקרי התאבדות גם בקרב משרתי החובה במשטרה ובמשמר הגבול.

רן כהן: צה"ל יכול לעשות הרבה יותר.

רן כהן: בעבר הוא הוכיח יכולת התמודדות מצוינת עם סיבות מוות אחרות, כמו תאונות אימונים, תאונות דרכים או תאונות נשק.

רן כהן: מדוע בתחום התאבדויות חיילים, שגובה את מספר הקורבנות הגבוה ביותר בצבא, לא מושקע אפילו חלק קטן מהמאמץ המושקע במניעת תאונות?

רן כהן: בשבועות האחרונים נרשמה התקדמות משמעותית בהתייחסות הצבא לנושא.

רן כהן: בזכות הפעילות שאנחנו מקיימים גם בוועדת החוץ והביטחון וגם כאן, צה"ל הציג בשבוע שעבר בפני הוועדה את תוכניותיו הראשוניות בעניין, ויש להן בהחלט משקל.

רן כהן: בידי צה"ל דוח מקיף ומעמיק שהכין לפני שחרורו מצה"ל הקצין הבכיר האחרון שעסק בבעיה באופן בלעדי, סגן-אלוף שמואל יאנה.

רן כהן: הדוח כולל המלצות מעשיות לטיפול שורש בבעיית ההתאבדות בצה"ל.

רן כהן: צה"ל חייב – אני אומר את זה בפרידה מהכנסת הזאת אל שורות הצבא – צה"ל חייב ליישם את המלצות הדוח ולהכריז מאבק חזיתי בתופעת התאבדויות החיילים.

רן כהן: דוגמאות מצבאות אחרים בעולם מראות, כי יישום תוכנית כוללת מביא לחיסכון משמעותי בחיי אדם, וחייבים לעשות זאת.

רן כהן: תודה רבה לך, אדוני.

ראובן ריבלין: אני מודה מאוד לחבר הכנסת רן כהן.

ראובן ריבלין: הודעה למזכיר הכנסת.

אריה האן: ברשות יושב-ראש הכנסת, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – החלטת ועדת הכספים בדבר תיקון טעות בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (עיסוק בייעוץ פנסיוני ובשיווק פנסיוני), התשס"ה-2005.

אריה האן: לוח תיקונים להצעת חוק הפטנטים (תיקון מס' 7), התשס"ו-2005.

אריה האן: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה למזכיר הכנסת.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, מי שמבקש להשתתף בנאומים בני דקה, נא להצביע.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת אתי לבני, בבקשה.

אתי לבני: אדוני היושב-ראש, חברותי וחברי חברי הכנסת, אלה הנאומים בני הדקה האחרונים למושב הזה, ורציתי לציין את עזיבתו של חבר הכנסת יוסי שריד את הפוליטיקה הישראלית.

אתי לבני: זה אירוע שלא צוין בכנסת, לבקשתו.

אתי לבני: הוא נימק את זה בכך שהוא לא רצה לשמוע דברים מאנשים שהוא לא רוצה לשמוע מהם דברים.

אתי לבני: אני רוצה לומר מעט שבחו של הפוליטיקאי חבר הכנסת יוסי שריד.

אתי לבני: הוא נבחר בימים אלה על-ידי הציבור הישראלי כשר החינוך הטוב ביותר בכל הזמנים.

אתי לבני: זאת דוגמה לכך שבכל אופן פועלו ומעשיו זכו להכרה ציבורית.

אתי לבני: אני חושבת שבמובנים רבים חבר הכנסת שריד הוא חבר כנסת לדוגמה.

אתי לבני: רק היום העברנו את הצעת החוק שלו למלחמה בשחיתות.

אתי לבני: זה הדבר האחרון שהוא עושה בכנסת הזאת.

אתי לבני: המלחמה הבלתי-נלאית שלו למינהל תקין, לחברה צודקת, לזכויות אדם, תיזכר בדברי כנסות ישראל.

אתי לבני: תודה.

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת בשארה, בבקשה.

ראובן ריבלין: אחריו – חבר הכנסת אלדד.

עזמי בשארה: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, היום החליטו ראשי המועצות המקומיות הערביות להציב אוהל מחאה מול בניין משרד ראש הממשלה.

עזמי בשארה: אני חושב שזה לא עניין של מה בכך.

עזמי בשארה: מדובר בנציגים של כ-20% מאזרחי מדינת ישראל, שנמצאים במצוקה כספית אדירה.

עזמי בשארה: אי-אפשר לעבור על זה לסדר-היום, כאילו מדובר במצוקה של מגזר או קצת עובדים וכו'.

עזמי בשארה: מדובר באלפי עובדים שלא קיבלו משכורות במועצות המקומיות הערביות, מכיוון שתקציב הפיתוח לא משולם ומכיוון שמענקי האיזון מותנים בגבייה, אף שהגבייה עלתה ב-20% משנת 2004 עד 2005.

עזמי בשארה: כלומר, יש פה עניין שצריך להסתכל עליו כבעיה מבנית פוליטית, אפילו היסטורית, במדינת ישראל.

עזמי בשארה: האנשים האלה ישבו עכשיו בקור הזה.

עזמי בשארה: אנחנו מתקרבים לעונת החגים, גם של הנוצרים וגם של המוסלמים, ומדינת ישראל לא יכולה להעמיד פנים שזאת עוד מחאה.

עזמי בשארה: מדובר ב-20% מאזרחי המדינה, וזאת מצוקה כללית, אדוני היושב-ראש.

עזמי בשארה: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אלדד, בבקשה.

ראובן ריבלין: אחריו – חבר הכנסת גפני.

אריה אלדד: אדוני היושב-ראש, טילי "קסאם" הולכים וקרבים למרכזי התשתית והאסטרטגיה של ישראל באשקלון, גם לתחנת הכוח "רוטנברג", גם למפעל התפלת מי הים וגם לקו הנפט אילת--אשקלון.

אריה אלדד: כל מה שאמרנו על הקמת "חמאסטן" לפני ההתנתקות, נאמר היום על-ידי ראש אמ"ן היוצא.

אריה אלדד: זה תמיד רע לבוא ולהגיד: אמרנו לכם, אבל אמרנו לכם.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת גפני, ואחריו – חברת הכנסת גולן.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, הכנסת מסיימת השבוע את כהונתה, שוב לפני המועד שנקבע בחוק, בערך שנה קודם לו.

משה גפני: הציבור בישראל מרגיש אי-יציבות שלטונית.

משה גפני: המציאות הזאת, שבה מתחלפות גם כנסות וגם ממשלות באופן תמידי, יוצרת מצב שבו מי ששולט במדינה זה למעשה הפקידות, בעיקר פקידי האוצר.

משה גפני: הכנסת הזאת יכולה להיות מסומנת, מלבד בנושא ההתנתקות, שעליו דובר כאן רבות, היא יכולה להיות זכורה לרע בעניין הזה של הפגיעה הבלתי-נסבלת בשכבות החלשות, בניגוד לציווי האוניברסלי, אבל קודם כול בניגוד לציווי של היהדות:

משה גפני: כי לא יחדל אביון מקרב הארץ על כן אנוכי מצווך לאמור פתוח תפתח את ידך לאחיך לענייך ולאביונך בארצך.

משה גפני: תודה.

ראובן ריבלין: תודה לחבר הכנסת גפני.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת גולן, ואחריה - חבר הכנסת זחאלקה.

אראלה גולן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני אמשיך את דברי קודמי.

אראלה גולן: הממשלה הודיעה שהיא תקפיא את אישור תקציב השנה הבאה, ובאותה נשימה הכריזה על גיבוש תוכנית העוני.

אראלה גולן: אם אנחנו לא רוצים רק תוכנית, מהיכן בדיוק יבוא הכסף אם הוקפא אישור התקציב?

אראלה גולן: התוכנית מציירת לכאורה תמונה רצופת תקוות לשכבות חלשות במדינה, מציגה סעיפים פופוליסטיים, אופטימיים, שבכלל לא נשמעו בכל הקדנציה הזאת.

אראלה גולן: עכשיו, פתאום בשלושה חודשים של טרם בחירות, כולם נזכרו לעבוד במרץ, כשאין כלל תקציב, וכנראה התוכנית לא שווה יותר מכתבה בעיתון.

אראלה גולן: שוב אני מדגישה, אנחנו לא זקוקים כרגע לכלכלת בחירות, ובוודאי לא על גבו של הציבור.

אראלה גולן: אני מאחלת מכאן החלמה מהירה לראש הממשלה, ואני מזכירה לו באותה הזדמנות שבמדינה הזאת יש גם אנשים מבוגרים שאין להם מזכירות, אין להם יועצים ומאבטחים ואין להם אשפוז במחלקה טובה או צוות רופאים בכיר.

אראלה גולן: יש אנשים שלא מרוויחים כסף מספיק אפילו כדי להבריא בבית, כי אין להם תרופות.

אראלה גולן: התוכנית שהוא מציג היא לעג לרש וניסיון לזכות באהדה - חברתית - בזמן בחירות.

אראלה גולן: את זה כולנו יודעים, כך שעדיף לא לטפח תקוות שווא.

אראלה גולן: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת זחאלקה, ואחריו - חבר הכנסת אליעזר כהן.

ראובן ריבלין: בבקשה.

ג'מאל זחאלקה: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, מראה בית הרוס הוא קשה ומקומם.

ג'מאל זחאלקה: לפני כמה שעות באתי מהעיר לוד.

ג'מאל זחאלקה: שלושה בתים נהרסו שם על-ידי הבולדוזרים של המשטרה ושל העירייה, של האזרח אמין אלסאנע, של יאסין אלסאנע ושל משפחת חוואג'ה באזור תחנת הרכבת.

ג'מאל זחאלקה: האזרחים הערבים בלוד חיים במצב בלתי אפשרי.

ג'מאל זחאלקה: אין רשיונות בנייה, אין תוכניות מיתאר, אין קרקע לבנייה, אין בנייה ציבורית.

ג'מאל זחאלקה: פשוט מכריחים אותם, לא מאפשרים להם אלא לבנות בנייה הקרויה לא חוקית.

ג'מאל זחאלקה: העירייה והממשלה עוברות על החוק ועל עיקרי הצדק בכך שהן לא מאפשרות חיים סבירים ותקינים של אנשים, אפשרות לבנות ולחיות בבתיהם בכבוד.

ג'מאל זחאלקה: אי-אפשר לשלוח את הבולדוזרים אם לא הכינו תוכניות מיתאר ואפשרות למגורים.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת כהן.

ראובן ריבלין: אחריו - חבר הכנסת וילן, שאינו נוכח.

ראובן ריבלין: אחריו - חבר הכנסת דהאמשה.

אליעזר כהן: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, בתאריך זה לפני שנים רבות, בחודש כסלו, קרו שלושה דברים ראויים לציון.

אליעזר כהן: האחד היה שחרורו מהכלא של מייסד חב"ד, הרבי.

אליעזר כהן: הוא שוחרר מהכלא ברוסיה, יום הגאולה של חסידי חב"ד.

אליעזר כהן: באותו תאריך ב-1903 צוין יום היסטורי בתעופה, האחים רייט הטיסו את כלי הטיס הכבד הראשון.

אליעזר כהן: עד אז טסו רק בלונים וכל מיני דברים מצחיקים אחרים.

אליעזר כהן: באותו תאריך האימפריה העות'מאנית אספה יהודים ברחובות תל-אביב וברחובות יפו וגירשה אותם מן הארץ.

אליעזר כהן: איפה האימפריה העות'מאנית?

אליעזר כהן: כל מי שגירש יהודים מארץ-ישראל שילם על כך ונעלם מההיסטוריה.

אליעזר כהן: היהודים חיים ויחיו עוד אלפי שנים בארץ-ישראל.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת דהאמשה, בבקשה, ואחריו - חבר הכנסת טיבי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כבוד היושב-ראש, חברי הכנסת, חבר הכנסת זחאלקה הזכיר את הבתים, ואינני יכול שלא לדבר על הריסת הבתים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הרסו שלושה בתים היום, ועוד שבעה בתים מועמדים להריסה באותו מקום ובאותה עיר, בלוד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני שואל, האם המדיניות הזאת תימשך?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם התחרטה הממשלה כאשר במשך כמה שנים לא היו הריסות בתים כל שבועיים וכל חודש?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם זה פותר את הבעיה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה יוצר בעיה חדשה, זה יוצר אי-אמון, זה יוצר עוול גדול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לפני שעה הייתי באוהל של ראשי המועצות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: קשה לשהות באוהל של אנשים מבוגרים עם כל האביזרים, עם כל האפשרויות, לכמה שעות ולכמה ימים ארעיים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: איך אפשר בגשם הזה, בקור הזה, לזרוק משפחות שלמות, עם ילדים קטנים, עם טף, עם נשים, עם הכול, החוצה ללא רחמים?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יכול להיות שיש בעיות חוקיות, בסדר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי יוצר את החוקיות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הממשלה יוצרת את החוקים, אז היא חייבת למצוא בתים למשפחות ולא להרוס אותם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה, אדוני.

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת טיבי, ואחריו - חבר הכנסת בר-און.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, אני מצטרף לדברי קודמי בקשר להריסת בתים.

אחמד טיבי: דווקא בלוד המחנק הוא קשה והמדיניות הוא מכוונת, והריסת הבתים היום היא דבר שלא ייעשה, חסר רחמים לחלוטין.

אחמד טיבי: קורת-גג היא דבר אלמנטרי ויסודי.

אחמד טיבי: אזכיר בפני אדוני את המקרה של הגברת סנא גאנם מטייבה.

אחמד טיבי: היא מתגוררת בטייבה כ-30 שנה, נשואה לתושב טייבה.

אחמד טיבי: לאחרונה היא ביקשה להתאזרח, ובקשתה נדחתה בשל העובדה שהיא לא מיטיבה להכיר את השפה העברית.

אחמד טיבי: זאת התשובה הרשמית, זה החוק במדינת ישראל.

אחמד טיבי: שאלתי מה לגבי אלה שמגיעים מקייב, למשל, ולא בדיוק מכירים את העברית, לפחות לא כמו הגברת גאנם.

אחמד טיבי: אמרו: לזאת יש חוק אזרחות וכניסה לישראל ולזה יש חוק השבות.

אחמד טיבי: זה יהודי וזאת לא, ולכן היא צריכה לשלם את המחיר.

אחמד טיבי: המחיר הוא שהיא תישאר ללא אזרחות, בת 60 כיום, אדוני.

אחמד טיבי: נראה לך? הכיצד?

ראובן ריבלין: תודה, חבר הכנסת טיבי.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת בר-און.

רוני בר-און: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, השבוע עברה הציבוריות בישראל טראומה קצרה משעה שראש הממשלה חש ברע, עבר עליו מה שעבר, ואני בטוח שכולנו, מראשון ועד אחרון כאן בכנסת, שמחים שהוא יצא כפי שהוא נכנס, בבריאות טובה.

רוני בר-און: אנחנו תמיד מבקרים את הדרג הביצועי, וכשצריך להגיד מלה טובה, צריך להגיד מלה טובה.

רוני בר-און: אני חושב שמגיעה מחמאה גדולה ביותר ללשכת ראש הממשלה, למנכ"ל משרד ראש הממשלה, למזכיר הממשלה וליועצים הפוליטיים וליועצי התקשורת על ההתנהלות הנקייה, המיושבת בדעת, בזמן המשבר הקצר הזה; על הדיווחים התכופים, השקופים והמלאים לתקשורת, וממילא לציבור, על כל הקורה עם ראש הממשלה.

רוני בר-און: אם עברנו גם בעניין הזה את המשבר בשלום ובכבוד, מגיע לאנשים האלה, שהם בדרך כלל אנשים אלמונים, יישר כוח גדול.

רוני בר-און: תודה רבה להם.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת פרוש, בבקשה, ואחריו - חברת הכנסת מלי פולישוק.

מאיר פרוש: אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, אני מבקש להפנות את תשומת לב הבית להודעת חברה קדישא לבג"ץ, כי הולך ונוצר מצב אבסורדי שלפיו בתוך זמן קצר לא תהיה כל פיסת קרקע לטמון ולו נפטר אחד באזור גוש-דן.

מאיר פרוש: מתברר שעתודות הקרקע לקבורה של החברה קדישא הולכות ואוזלות, ואין באפשרותה לאתר מקומות קבורה נוספים לכ-8,500 המטופלים על-ידיה מדי שנה.

מאיר פרוש: מסתבר שהגופים השלטוניים מעדיפים שיקולים כלכליים צרים על פני הדאגה לצורכי הכלל.

מאיר פרוש: מסתבר גם שממסדים נוהגים בחוסר אחריות לאומית, בחוסר רגישות אנושית, וזאת שערורייה המחייבת התייחסות לאלתר, כי אנחנו מחויבים לגמילות חסד של אמת ולא למחדל ולהפקרות.

מאיר פרוש: תודה.

ראובן ריבלין: תודה לחבר הכנסת פרוש.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת פולישוק, ואחריה יעלה לבמה חבר הכנסת אילן ליבוביץ.

מל פולישוק-בלוך: אדוני היושב-ראש, כמו חברי, אני שולחת איחולי בריאות שלמה לראש הממשלה.

מל פולישוק-בלוך: מדינת ישראל צריכה ראש ממשלה בריא, על כך אין מחלוקת.

מל פולישוק-בלוך: אני בטוחה שכולם מסכימים לכך.

מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לנצל את העובדה שראש הממשלה נמצא בבית-החולים – או שהוא כבר השתחרר, אינני יודעת - - -

רוני בר-און: הוא כבר בבית.

מל פולישוק-בלוך: הוא כבר בבית, עוד יותר טוב.

מל פולישוק-בלוך: אבל אחרי שהוא בילה שני לילות בבית-החולים, אולי הוא יבין יותר טוב, אדוני היושב-ראש, את אותם חולי סרטן שפונים אלי בקצב מדהים בתקופה האחרונה, אותם אנשים שלא יכולים להרשות לעצמם תרופות, כאשר תרופה עולה למעלה מ-20,000 שקל בחודש.

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שאנחנו חייבים למצוא לזה פתרון – קרן או פתרון אחר.

מל פולישוק-בלוך: מוכרחים לתת לזה פתרון לפני שהכנסת מתפזרת.

מל פולישוק-בלוך: זה בחיינו, זה לא צחוק.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת פולישוק, אני רוצה להעיר לך, מובן שכל דבר לגבי אותם אנשים שנזקקים הוא בבחינת שאלת חיים.

ראובן ריבלין: עם זאת, אנחנו לא הממשלה.

ראובן ריבלין: אם אנחנו נתחיל להטיל על המדינה הוצאות ללא הגבלה, כל אחד לפי הדרישה והבקשה שהוא נתבקש - תקציב המדינה מוצע על-ידי הממשלה שקובעת סדרי עדיפויות.

ראובן ריבלין: הכנסת יכולה לקבל, הכנסת יכולה לדחות.

ראובן ריבלין: הכנסת לא יכולה לבוא במקום הממשלה, אלא אם כן היא מורה לממשלה מאיפה לקחת את הכסף.

מל פולישוק-בלוך: הכנסת יכולה לדרוש.

ראובן ריבלין: מונחות היום על שולחני הצעות חוק של חברי הכנסת שעלותן למעלה מ-10 מיליארדי שקל.

ראובן ריבלין: 10 מיליארדי שקל.

ראובן ריבלין: אם הייתי יודע שאנחנו נחוקק ו-10 מיליארדים יינתנו לאנשים, הייתי מאושר.

ראובן ריבלין: הייתי אומר, ולו היה זה הדבר האחרון שעשיתי כחבר הכנסת, ודאי כיושב-ראש הכנסת, דייני.

ראובן ריבלין: אבל אני יודע שהחוקים האלה יבואו לממשלה והיא לא תוכל לקיים אותם, כי אין לה תקציב.

ראובן ריבלין: לכן צריך לבדוק ולבחון; אנחנו יודעים שכל זעקה, אם היא באה מהדיסלקטים, או מחולי פוליו, או מילדים שנמצאים במצב תפקודי כזה או ילדים נכים - ודאי סל התרופות.

ראובן ריבלין: כל פעם אנחנו צריכים לדעת מאיפה והיכן.

ראובן ריבלין: כשיש ממשלה פועלת, אנחנו יכולים להפיל אותה.

ראובן ריבלין: כשאין ממשלה פועלת, אנחנו מפתחים אשליות בציבור כאשר אנחנו מעבירים חוקים שהממשלה לא תוכל לקיים.

ראובן ריבלין: אני מבין את בקשתך, הלוואי שיכולנו, אבל הכנסת מתפזרת.

אילן ליבוביץ: יש ממשלה.

אילן ליבוביץ: יש שרים.

אילן ליבוביץ: מה זאת אומרת "אין ממשלה פועלת"?

אילן ליבוביץ: יש שרים.

ראובן ריבלין: אין לה תקציב, חבר הכנסת ליבוביץ.

ראובן ריבלין: התקציב שיתחיל ב-1 בינואר הוא תקציב ‏2005 שיהיה חודשי.

מל פולישוק-בלוך: זה צריך להיות התקציב על שינוייו ואז תראה שיש כסף.

ראובן ריבלין: תבואי לשר ותאמרי לו שבמקום זה יעשה זה.

ראובן ריבלין: הוא יגיד: בסדר, חוק השילוב במקום חוק ההסעה.

ראובן ריבלין: מה הוא יעשה?

ראובן ריבלין: מסל התרופות – תיקח מכאן ותיתן לשם.

ראובן ריבלין: הוא יבוא ויאמר: תגידו לי איפה אני צריך להוריד.

מל פולישוק-בלוך: אני יכולה להראות להם איפה.

מל פולישוק-בלוך: יש בהחלט מאיפה לקחת.

ראובן ריבלין: טוב, אם לא הבנתם את זה עד היום, זה לא יעזור.

ראובן ריבלין: רבותי, הפופוליזם לא יביא מזור.

מל פולישוק-בלוך: אדוני היושב-ראש, אני לא פופוליסטית.

מל פולישוק-בלוך: תאמין לי, אני יודעת מאיפה לקחת.

מל פולישוק-בלוך: אני מציעה לך רק לבוא לוועדה לביקורת המדינה.

מל פולישוק-בלוך: אז תראה, אדוני הנכבד, איפה הבזבוזים ותראה מאיפה לקחת לחולים.

ראובן ריבלין: בשביל זה מפילים ממשלה.

ראובן ריבלין: דרך אגב, אני בטוח שדוח מבקר המדינה מתייחס לתקופה שבה היתה סיעת שינוי בממשלה.

ראובן ריבלין: נדמה לי כי הדוח של הממשלה הזאת יבוא כשמישהו אחר יהיה.

מל פולישוק-בלוך: דוח המבקר לא עוסק בדברים האלה.

ראובן ריבלין: ברור, אבל לבוא ולומר במליאת הכנסת שניתן לזה וניתן לזה, זה דבר חשוב ביותר, רק הוא לא בעל שום ערך ביצועי.

ראובן ריבלין: את נאומו בן הדקה של חבר הכנסת ליבוביץ אינני מודד בדקות, שכן מדי שבוע בכנסת השש-עשרה הוא עלה לדוכן וציין את שמותיהם של אותם קורבנות מיותרים בתאונות הדרכים.

ראובן ריבלין: בבקשה, אדוני.

אילן ליבוביץ: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אני מודה לך על שאתה מאפשר לי לעלות לדוכן ולקרוא את שמות ההרוגים בתאונות הדרכים.

אילן ליבוביץ: הלוואי שלא הייתי צריך לעשות זאת, ואני מאוד מקווה שלא אצטרך לעשות את זה בכנסת השבע-עשרה.

אילן ליבוביץ: בין התאריכים 11 ו-17 בחודש דצמבר השנה נהרגו: סמי שמואל כץ מחיפה, גנאם אחמד מסח'נין, אבו סריחאן כרים מתל-שבע, בן שנה וארבעה חודשים בלבד, ונטע יצחקי מקריית-ארבע.

אילן ליבוביץ: יהי זכרם ברוך.

אילן ליבוביץ: אדוני היושב-ראש, מכיוון שמחר הוא היום האחרון של כנסת זו, אני מאוד מקווה ששר התחבורה יחדל ממאבקי הכוח שלו מול ועדת הכלכלה של הכנסת ויביא מחר להצבעה במליאת הכנסת את הצעת חוק הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, כדי שנוכל לאשרה בקריאה שנייה ושלישית ואולי להביא לכך שבפעם הבאה, בכנסת הבאה, אני לא אצטרך לעמוד כאן ולקרוא את שמות ההרוגים בתאונות הדרכים, או לפחות מספרם יקטן בצורה משמעותית.

צבי הנדל: אצל שטרית אין סיכוי.

ראובן ריבלין: נדמה לי שיש לך בעיה עם החוק הזה שהממשלה ביקשה.

ראובן ריבלין: זה חוק שמבקש להטיל אגרה על הציבור.

ראובן ריבלין: נדמה לי שהממשלה ביקשה שלא לדון בו, משום שהיא יזמה אותו.

אילן ליבוביץ: טוב היה עושה שר התחבורה אם היה מפסיק את משחקי הכוח.

אילן ליבוביץ: אני, כחבר ועדת הכלכלה, מכיר את המשחקים האלה.

אילן ליבוביץ: אני חושב שוועדת הכלכלה הגיעה לאיזו פשרה.

ראובן ריבלין: אני אלמד אותך מה לעשות בכנסת השבע-עשרה.

ראובן ריבלין: יורי שטרן ואני, בכל פעם שהממשלה היתה מגישה הצעת חוק, היינו מגישים הצעת חוק פרטית.

ראובן ריבלין: למה?

ראובן ריבלין: כי הצעת חוק ממשלתית - הממשלה יכולה למשוך או לעכב.

ראובן ריבלין: תמיד היתה לנו במקביל הצעת חוק פרטית.

ראובן ריבלין: אם הממשלה היתה מבקשת לעכב, היינו מקדמים את ההצעה שלנו.

ראובן ריבלין: זה דבר שאני מייעץ לך לעשות בכנסת השבע-עשרה, ואז תוכל לשלוט בחוק במקום שהחוק ישלוט בך.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחבר הכנסת ליבוביץ.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת איוב קרא, בבקשה.

ראובן ריבלין: אחריו – חבר הכנסת צבי הנדל.

איוב קרא: תודה.

איוב קרא: אדוני היושב-ראש, ראשית, אני מודה לך על שאפשרת לי במשך המושב האחרון להעלות את פרשת היעלמותו של החייל מג'די חלבי, שזה 180 יום לא עלו על עקבותיו, למרות החיפושים שעושים משטרת ישראל, כוחות הביטחון, חיילי צה"ל ומתנדבים.

איוב קרא: אני רוצה להאמין שבכנסת הבאה לא נצטרך לעמוד כאן מדי שבוע ולהזכיר אותו.

איוב קרא: אני מקווה שיימשכו החיפושים אחריו.

איוב קרא: אני רוצה להודות לחיילי צה"ל שלוקחים חלק מאוד מרכזי בחיפושים הללו, למפקדיו, לאנשי הביטחון, לאנשי משמר הגבול, למשפחה שסובלת ועושה כל מאמץ כדי למצוא בשורה בקשר לבנה.

איוב קרא: אני מקווה שבימים הקרובים נשמע בשורות טובות ונעלה על קצה חוט שיוביל אותנו לפענוח הפרשה.

איוב קרא: תודה, אדוני היושב-ראש.

ראובן ריבלין: אני מאוד מודה לחבר הכנסת איוב קרא, גם על התפקיד שנטל על עצמו.

ראובן ריבלין: הלוואי שהאובד יימצא.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת הנדל, אחרון הדוברים - בבקשה, אדוני.

צבי הנדל: מכובדי היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אחד הדברים שאני לא אוהב לעשות זה לעמוד בשער ולצעוק: אמרתי לכם.

צבי הנדל: בטרם גורשו יהודי גוש-קטיף ממקומם אמר הרמטכ"ל, אמרנו אני וחברי: היזהרו, אתם נותנים רוח גבית לטרור ולטרוריסטים וה"חמאס" ישתלט על הרחוב הערבי, כי הוא טוען במשך שנים שרק בכוח הפיצוצים והרצח אפשר לגרש יהודים.

צבי הנדל: הנה אנחנו רואים שבבחירות – יעני דמוקרטיות - הוא כמעט משתלט על כל חלקה טובה.

צבי הנדל: מנגד אמרנו: היזהרו, יבוא יום והוא ישתפר עוד קצת ועוד קצת, ומהחורבות של אלי-סיני ודוגית קל להגיע לקצא"א ול"רוטנברג" – תחנת כוח מהגדולות במדינה.

צבי הנדל: ניבאתי וידעתי אשר ניבאתי.

צבי הנדל: חשוב שאזרחי המדינה ידעו שאלה התוכניות לגבי כל יהודה ושומרון.

צבי הנדל: כל יהודה ושומרון.

צבי הנדל: כל ההר ששולט על כל מרכז הארץ.

צבי הנדל: זה לא יהיה רחוק מהעין, בשדרות ובאשקלון, כאילו שם לא חיים יהודים טובים.

צבי הנדל: זה יהיה אצלכם בבית, במרכז.

צבי הנדל: ראו הוזהרתם.

ראובן ריבלין: תמה סדרת הנאומים בני דקה.

ראובן ריבלין: תמו הנאומים בני דקה בכנסת השש-עשרה, אם לא יחולו שינויים דרמטיים.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, אני מודה לכל החברים אשר השתתפו בנאומים בני דקה.

ראובן ריבלין: נאומים בני דקה החלו ביוזמתו של היושב-ראש הקודם, חבר הכנסת לשעבר אברהם בורג, ואני חושב שחצי השעה של נאומים בני דקה קנתה לה מקום בכנסת והפכה לאחד הדברים היותר חביבים על חברי הכנסת, וחברי הכנסת נעזרים בה.

ראובן ריבלין: תודה רבה לכל המשתתפים.

ראובן ריבלין: [נספחות.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: אני מזמין את ממלא-מקום יושב-ראש ועדת הכספים, חבר הכנסת חיים אורון, לעלות ולהביא את החלטת ועדת הכספים בדבר תיקון טעות בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (עיסוק בייעוץ פנסיוני ובשיווק פנסיוני).

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, העלית אותי למדרגה עליונה – ממלא-מקום יושב-ראש.

ראובן ריבלין: זה לא כמו להיות שר החקלאות, אבל בכל זאת זה משהו.

חיים אורון: בסעיף 46 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (עיסוק בייעוץ פנסיוני ובשיווק פנסיוני), התשס"ה-2005, שהתקבל בכנסת ביום י"ח בתמוז התשס"ה, 25 ביולי 2005 – מה שידוע במקומותינו בשם "הרפורמה בשוק ההון" – ופורסם בס"ח התשס"ה, עמ' 918, תוקן חוק בתי-משפט לעניינים מינהליים, התשס"ה-2005 – להלן: החוק המתוקן - והוספה לפרט 21 שבתוספת הראשונה לחוק המתוקן פסקה שסומנה "(2)".

חיים אורון: זאת, אף שבסעיף 18 לחוק להסדרת תוצרת אורגנית, התשס"ה-2005, שהתקבל בכנסת ביום כ"ב באייר התשס"ה, 31 במאי 2005, ופורסם בס"ח התשס"ה, עמ' 474, כבר הוספה בפרט 21 האמור בפסקה שסומנה "(2)".

חיים אורון: בשל טעות טכנית, ניתן הסימון (2) בשנית בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (עיסוק בייעוץ פנסיוני ובשיווק פנסיוני), התשס"ה-2005.

חיים אורון: מוצע לתקן את הטעות.

חיים אורון: מעולם לא הקראתי מעל דוכן הכנסת נייר שכל כך לא הבנתי אותו.

חיים אורון: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אנחנו צריכים להצביע.

ראובן ריבלין: אתה לא מגלה לאף אחד שאפשר לעשות דיון על זה.

ראובן ריבלין: בבקשה, רבותי חברי הכנסת, אני עובר להצבעה על הודעתו של ממלא-מקום יושב-ראש ועדת הכספים חיים אורון בנושא החלטת ועדת הכספים בדבר תיקון טעות בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (עיסוק בייעוץ פנסיוני ובשיווק פנסיוני).

ראובן ריבלין: נא להצביע – מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: התיקון הוא תיקון טכני בלבד.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 2 בעד ההחלטה – 10 נגד – אין נמנעים – אין ההחלטה בדבר תיקון טעות בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (עיסוק בייעוץ פנסיוני ובשיווק פנסיוני), התשס"ה-2005, נתקבלה.

ראובן ריבלין: עשרה בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שההחלטה אושרה על תיקונה.

ראובן ריבלין: [מס' כ/106; "דברי הכנסת", חוב' ז', עמ' 27065; נספחות.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: אני מזמין את יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה להעלות בפני הכנסת את הצעת חוק המקרקעין (תיקון מס' 27), התשס"ו-2005, לקריאה שנייה ושלישית.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק המקרקעין (תיקון מס' 27), התשס"ו-2005, מטעם חבר הכנסת משה גפני.

גאלב מג'אדלה: לפי חוק המקרקעין, התשכ"ט-1969, בעלי דירות בבית משותף חייבים להשתתף בהוצאות לאחזקת הרכוש המשותף.

גאלב מג'אדלה: לשינויים ברכוש המשותף נדרשת ככלל הסכמת כל בעלי הדירות, אלא אם כן נקבע במפורש בחוק שההסכמה כאמור אינה נדרשת.

גאלב מג'אדלה: בהצעת חוק זו מוצע לקבוע בחוק, כי בעל דירה בבית משותף יוכל להתקין ברכוש המשותף מנגנון להפעלת תאורה בשבתות ובמועדים אף ללא הסכמת בעלי הדירות האחרים, ובלבד שהוא יישא בעלות ההתקנה, ההחזקה וההוצאה הכרוכות בכך, וכן שיתקיימו יתר התנאים הקבועים בסעיף המוצע.

גאלב מג'אדלה: כן מוצע לקבוע סעיף תחולה הקובע כי הוראה מיוחדת בדבר התקנת המנגנון שהיתה קיימת בתקנון מוסכם לפני יום א' בטבת התשס"ו, 1 בינואר 2006, תגבר על האמור בהצעת החוק.

גאלב מג'אדלה: להצעת חוק זו לא הוגשו הסתייגויות.

גאלב מג'אדלה: אבקש מחברי חברי הכנסת לאשר אותה בקריאה שנייה ושלישית.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת גפני, האם אדוני רוצה להצביע בעד החוק שלו?

משה גפני: כן.

ראובן ריבלין: נא לשבת.

ראובן ריבלין: אני אמתין עד אשר יושב-ראש הוועדה ישב על כיסאו.

מל פולישוק-בלוך: חבר הכנסת גפני ניסה לשכנע אותי להצביע נגד החוק שלו.

ראובן ריבלין: ובכן, אני מעמיד את הצעת החוק להצבעה.

ראובן ריבלין: הצעת חוק המקרקעין (תיקון מס' 27), התשס"ו-2005, בקריאה שנייה, נא להצביע - מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 3 בעד סעיפים 1-2 – 14 נגד – אין נמנעים - אין סעיפים 1-2 נתקבלו.

ראובן ריבלין: 14 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שחוק המקרקעין (תיקון מס' 27) עבר בקריאה שנייה.

ראובן ריבלין: אנחנו עוברים לקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: ובכן, רבותי חברי הכנסת, הצעת חוק המקרקעין (תיקון מס' 27) בקריאה שלישית - מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 4 בעד החוק – 19 נגד – אין נמנעים – אין חוק המקרקעין (תיקון מס' 27), התשס"ו-2005, נתקבל.

ראובן ריבלין: 19 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת חוק המקרקעין (תיקון מס' 27) עברה בקריאה שלישית, והחוק ייכנס לספר החוקים.

ראובן ריבלין: אני מזמין את היזם, חבר הכנסת גפני, לעלות לדוכן ולברך.

ראובן ריבלין: מדוע האור אצל יצחק כהן נדלק?

ראובן ריבלין: האם הוא היה פה?

קריאה: כן.

ראובן ריבלין: הוא היה.

ראובן ריבלין: בסדר.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני מבקש להודות לחבר הכנסת גאלב מג'אדלה, יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת.

משה גפני: את תיקון החוק הנוכחי הוא העביר בזריזות, ביעילות, במקצועיות, באופן הטוב ביותר שיושב-ראש ועדה יכול להעביר.

משה גפני: כאשר נודע לכולנו שהכנסת מתפזרת, והיה צריך להעביר את החוק הזה – שהוא אומנם לא חוק גדול – הוא העביר אותו בקריאה שנייה ושלישית לפני תום כהונתה של הכנסת הנוכחית, ואני מודה לו על כך.

משה גפני: אני מבקש להודות ליועצת המשפטית של הוועדה, עורכת-הדין מירי פרנקל-שור, למנהלת הוועדה יפה שפירא ולכל צוות הוועדה, ולכל חברי הכנסת שתמכו בהצעה ללא התנגדות.

משה גפני: אני חושב שזה חוק טוב ונכון.

משה גפני: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

משה גפני: ["דברי הכנסת", מושב שלישי, חוב' כ"ב, עמ' 20765.

משה גפני: ]

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: הצעת חוק השאלת נכסי תרבות (הגבלת סמכות שיפוט) - - -

קריאה: רק הצבעה, אדוני.

ראובן ריבלין: רק הצבעה, נכון.

ראובן ריבלין: הצעת חוק מטעם הממשלה - השאלת נכסי תרבות (הגבלת סמכות שיפוט).

ראובן ריבלין: מטרת הצעת החוק היא לקבוע הסדר המאפשר לשר המשפטים להגביל את סמכות השיפוט של בתי-המשפט בישראל בתביעות הנוגעות לזכויות לנכס תרבות שהושאל לשם הצגתו בישראל כל עוד נכס התרבות נמצא בישראל מכוח הסכם ההשאלה.

ראובן ריבלין: נא להצביע, רבותי חברי הכנסת.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 5 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 11 נגד – אין נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק השאלת נכסי תרבות (הגבלת סמכות שיפוט), התשס"ה-2005, לוועדה שתקבע ועדת הכנסת נתקבלה.

ראובן ריבלין: 11 בעד, אין מתנגדים, נמנע אחד.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת החוק השאלת נכסי תרבות (הגבלת סמכות שיפוט) אושר בקריאה ראשונה ויעבור לוועדת הפנים ואיכות הסביבה.

ראובן ריבלין: אני לא יודע למה זה בוועדת הפנים.

ראובן ריבלין: ועדת הפנים הכינה את ההצעה לקריאה ראשונה?

גאלב מג'אדלה: לא.

ראובן ריבלין: זה הגבלת סמכות שיפוט - זאת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

ראובן ריבלין: ההצעה תעבור לוועדת הכנסת על מנת שהיא תחליט איזו ועדה תדון בה ותכין אותה לקריאה שנייה ושלישית.

ראובן ריבלין: [מס' מ/184, פ/2030, פ/2202, פ/2315, פ/2227; "דברי הכנסת", מושב שלישי, חוב' ל"ה, עמ' 23537; מושב שני, חוב' ל"ג, עמ' 13501, חוב' ל"ה, עמ' 14196; מושב שלישי, חוב' ט', עמ' 17425, חוב' י"ג, עמ' 18437; נספחות.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: אנו עוברים להצעת חוק הקרינה הבלתי מייננת.

ראובן ריבלין: יציג את ההצגה יושב-ראש הוועדה המשותפת של ועדת הפנים וועדת הכלכלה, חבר הכנסת יורי שטרן.

ראובן ריבלין: בבקשה, אדוני.

הוועדה המשותפת): אדוני היושב-ראש, החוק שאני מציג הוא שילוב וגם מיזוג של כמה הצעות חוק פרטיות - של חבר הכנסת לשעבר עמרם מצנע, של חבר הכנסת דני יתום, של חבר הכנסת משה גפני ושל חברת הכנסת ד"ר לאה נס, והצעה שלי - שעברו פה בקריאה טרומית לפני שנה וחצי, והצעת חוק של ממשלת ישראל.

הוועדה המשותפת): מכיוון שהחוקים האלה הם חוקים מאוד פרובלמטיים, ששואפים למצוא איזון נכון בין האינטרסים של הקידמה הטכנולוגית, של התקשורת הזמינה לכל אחד - התקשורת הסלולרית, תקשורת הרדיו - לבין חששות וחרדות של הציבור בדבר נזקים לבריאות שעלולה לגרום הקרינה הבלתי מייננת מהמכשירים האלה, ממתקני שידור של התקשורת הסלולרית ושל רדיו, ממתקני חברת החשמל.

הוועדה המשותפת): החששות, וגם העובדות שמצביעות על ירידה בערך הנכסים כתוצאה מזה שהם נמצאים ליד אנטנות או ליד מתקני קרינה אחרים - בקיצור, החקיקה היא מאוד לא פשוטה.

הוועדה המשותפת): לכן הוקמה בסופו של דבר ועדה משותפת של ועדת הפנים ואיכות הסביבה וועדת הכלכלה.

הוועדה המשותפת): עמדתי בראש הוועדה הזאת ואני מציג את החוק.

הוועדה המשותפת): לפני שאני מציג את החוק, אגיד כמה מלים.

הוועדה המשותפת): אנחנו חיים במדינה קטנה, צפופה מאוד, מתקדמת מאוד בתחום התקשורת.

הוועדה המשותפת): בשימוש במכשירים הסלולריים אנחנו ברמות הגבוהות ביותר מבחינת מספר המכשירים באוכלוסייה שלנו, ובמקום הראשון, ורחוק מכולם, מבחינת אורך השיחות שאנחנו מנהלים.

הוועדה המשותפת): אנחנו מותקפים ומוקפים במתקני קרינה שונים מכל המערכות, כאשר השטח שלנו מצומצם, האוכלוסייה שלנו גדולה, ולכן כל החרדות האלה וכל החששות האלה - - -

ראובן ריבלין: אנחנו אחת המדינות היחידות בעולם שמספר הטלפונים הסלולריים בה הוא כמספר אזרחיה.

ראובן ריבלין: צא ולמד שמיליון וחצי מאזרחי המדינה הם ילדים.

הוועדה המשותפת): יש גם אנשים מבוגרים שאולי כבר לא משתמשים.

ראובן ריבלין: צא ולמד איזו מדינה תקשורתית אנחנו.

הוועדה המשותפת): אנחנו מדינה מאוד תקשורתית.

הוועדה המשותפת): אנחנו במקום השני או השלישי מבחינת מספר המכשירים הסלולריים, ואצלנו השיחות הכי ארוכות.

הוועדה המשותפת): לכן הכול ביחד, לא רק בתחום הסלולרי - גם בתחום של תחנות רדיו וגם של מתקנים של חברת החשמל - הכול ביחד יוצר רמת קרינה גבוהה שיצאה משליטה במובן מסוים.

הוועדה המשותפת): אין הוכחות שזה מזיק, אבל יש מקרים לא מעטים, למשל בעוספיא, שבקרבת האנטנות הפיראטיות של רדיו וגם של החברות הסלולריות יש לנו אחוזים מאוד גבוהים של תחלואה בסרטן, או המאבק של תושבי קיבוץ נען ועוד כמה וכמה מקרים כאלה.

הוועדה המשותפת): המקרים האלה, אצלנו וגם בעולם, מצביעים על כך שהחששות האלה יש להם בסיס, אבל מעבר לכך, גם כשהציבור חרד ואין לו נתונים ביד, חובה עלינו כמחוקקים להסדיר שיהיו שקיפות, פיקוח ושמירת ההיגיון והעיקרון של הזהירות המונעת, כי כאשר נדע, יכול להיות שזה כבר יהיה מאוחר.

הוועדה המשותפת): הרי כאשר כולנו נוכחנו לדעת שמהעישון יש נזק רב, זה היה אחרי שמתו מיליוני אנשים בעולם.

הוועדה המשותפת): אנחנו רוצים להסדיר את הנושאים האלה, בהתאם למה שאנחנו יודעים, כאמצעי זהירות, ובהתאם לנורמה ציבורית שיהיו שקיפות ופיקוח.

הוועדה המשותפת): לכן ההסדרים הקודמים, שהיו מבוססים על פקודת הרוקחים, שלפיה הסמיכו את הממונה על הקרינה במשרד לאיכות הסביבה לפקח על הענף הזה, אינם נכונים לעת הזאת.

הוועדה המשותפת): הם לא מספקים לנו תשובות על הרבה מאוד מצבים, ועובדה היא שיכולים להתקין את המתקנים האלה בלי שהציבור יהיה מעורב במהלך הרגיל של התכנון והבנייה - להביע הסתייגויות, להתנגד, בכלל לדעת איפה זה קורה.

הוועדה המשותפת): כל זה הביא אותנו לנקודה שהיינו צריכים להסדיר את הנושא.

הוועדה המשותפת): זה התחיל אצלי מהאנטנות הסלולריות, אבל אני חייב להגיד גם מהבמה הזאת, זה לא המקור הכי בולט והכי חזק, ואולי גם לא הכי מסוכן, של הקרינה.

הוועדה המשותפת): אבל הדאגה הציבורית והחרדה איכשהו הסתובבו סביב הנושא הזה, והוא עזר לנו גם להעלות מודעות למערכות האחרות.

הוועדה המשותפת): החוק ברובו מטפל במכלול המתקנים המקרינים.

הוועדה המשותפת): החוק מסדיר כמה דברים.

הוועדה המשותפת): החוק מסדיר את כל נושא ההיתרים: היתרי הקמה, היתרי הפעלה, היתרי שירות, מי יקבל אותם, באילו תנאים, איזה דיווח צריך לתת בעל ההיתר.

הוועדה המשותפת): החוק מסדיר את נושא המדידות.

הוועדה המשותפת): הוא מסמיך מודדים מוסמכים.

הוועדה המשותפת): הוא יוצר את המעמד של מודד מוסמך ושל כלי מוסמך למדידה.

הוועדה המשותפת): היום אנחנו מקבלים מדידה א', שהיא מטעם החברות הסלולריות, והיא אומרת שהכול בסדר והכול תקין, ומדידה אחרת שעשה מודד עצמאי אומרת שזה לא ככה, שיש פה קרינה מאוד מאוד גבוהה, והאזרח פשוט לא יודע איך להשוות.

הוועדה המשותפת): אנחנו יוצרים פה מעמד של מודדים מוסמכים עם כלים מוסמכים, ולכן לפחות לא יהיו חילוקי דעות סביב העובדות.

הוועדה המשותפת): אנחנו מסדירים את כל נושא הפיקוח.

הוועדה המשותפת): בפעם הראשונה הפיקוח של הממונה על הקרינה, אומנם בעקיפין, יחול גם על המתקנים הביטחוניים.

הוועדה המשותפת): אני רואה בזה פריצת דרך.

הוועדה המשותפת): אנחנו דואגים למערכת הביטחון, אנחנו מבינים את הצרכים המיוחדים שלה, את רמת החשיפה שהיא יכולה להרשות לעצמה, אבל עם זאת, בחקיקה הזאת אנחנו יוצרים מנגנון שדרכו יפקח המשרד לאיכות הסביבה גם על ביצוע החוק הזה במתקנים הביטחוניים.

הוועדה המשותפת): יהיה לפקחים של המשרד לאיכות הסביבה חופש גישה, במגבלות מאוד מאוד הגיוניות בלבד, לכל מתקן ומתקן.

הוועדה המשותפת): אנחנו גם מסדירים את נושא הענישה של אלה שפועלים ללא היתר או מפירים את תנאי ההיתר, דבר שהיום נפוץ מאוד, כאשר חברה שקיבלה היתר למשל להקמת אנטנה עם פרמטרים מסוימים, אחר כך משנה את הקונפיגורציה, מוסיפה עוצמה, ועדיין פועלת במסגרת אותו היתר, אף שהיא כבר הפירה את תנאיו.

הוועדה המשותפת): החוק מסדיר את הענישה באמצעות הקנסות, כאשר מצוין גם הקטע של אחריות אישית של נושא תפקיד באותו תאגיד שמפר את תנאי ההיתר או שמקים מתקן קרינה ללא היתר.

הוועדה המשותפת): הדבר המהפכני הוא שהחוק מכניס, מזווית מיוחדת בלבד בשלב זה, את האנטנות הסלולריות למסלול תכנון ובנייה רגיל, כאשר צריכות להיות תקנות שמסדירות את הנושא.

הוועדה המשותפת): הציבור והרשויות המקומיות, שהיום עומדים חסרי אונים מול התקנת האנטנות, תהיה להם מחר מלה מאוד מכריעה בנושא הזה, כי כל המהלך הזה במדרג מסוים, לפחות לגבי האנטנות הגדולות, יחויב בעמידה בתנאי יידוע לציבור והשמעת הסתייגויות והתנגדויות של הציבור, כמו לגבי כל מתקן אחר.

הוועדה המשותפת): היום אדם מתקין פרגולה אצלו במרפסת וזה פתוח להתנגדויות של השכנים, ומי שמתקין אנטנה ענקית של מטרים רבים עושה את זה ללא מהלך כזה.

הוועדה המשותפת): החוק מסדיר גם נושא נוסף שהועלה באופן בולט מאוד בדיונים ובמאבקים הציבוריים, וכמו שאמרתי, בגללו אני התחלתי את הפעילות שלי בנושא, והוא הרחקת האנטנות הסלולריות ממקומות רגישים.

הוועדה המשותפת): קודם כול בתי-ספר, גני-ילדים, בתי-חולים, בתי-אבות, מקומות שהאוכלוסייה בהם או בגיל הרך, שזה גיל שהסיכון של ספיגת הקרינה בו גבוה במיוחד, או אוכלוסייה מבוגרת מאוד, שהיא אוכלוסייה שאצלה החרדות והפניקות גורמות נזק בריאותי ללא קשר לשאלה אם הוכח או לא הוכח נזק מהקרינה.

הוועדה המשותפת): לכן אנחנו קובעים שיהיו תקנות שיסדירו את המרחקים מהמקומות האלה.

הוועדה המשותפת): הסדרנו את נושא השיפוי, כאשר מתן היתרי הקמת האנטנות יהיה כרוך בהפקדת מכתבי שיפוי על-ידי בעלי רשיון, בעלי היתר.

הוועדה המשותפת): כל הנושא הזה מחייב עוד הרבה מאוד תקינה.

הוועדה המשותפת): החוק ייכנס לתוקפו רק בעוד שנה.

הוועדה המשותפת): השנה הזאת ניתנת למשרדי ממשלה - קודם כול למשרד לאיכות הסביבה, בהתייעצות עם משרדים אחרים - בשביל להסדיר את הנושאים האלה בתקנות, ובהמשך אנחנו, כמחוקקים, נצטרך להרחיב את ההסדרים הספציפיים שהחלנו כעת אך ורק על האנטנות הסלולריות - ואני חוזר ואומר: הן אינן המקור הכי מסוכן ובעל העוצמה הכי גדולה מכל מתקני הקרינה, להיפך - אבל בתחום הזה התקדמנו מאוד עם ההסדרים.

הוועדה המשותפת): אנחנו נצטרך להחיל את ההסדרים הדומים, בהתאם, גם על מתקני חברת החשמל, גם על אנטנות רדיו ומתקני קרינה אחרים, נוספים.

הוועדה המשותפת): החוק הזה, העבודה הפרלמנטרית עליו היתה בעיצומה כאשר התקבלה החלטה על פיזור הכנסת.

הוועדה המשותפת): היו צריכים לסיים מהר מאוד, כי מדובר בחקיקה מאוד מאוד חשובה.

הוועדה המשותפת): ולכן, לגופו של החוק יש פה כמה הערות, ואני חייב לבקש את תשומת לבכם, חברי הכנסת, לשאלה איך אני מבקש מכם להצביע.

הוועדה המשותפת): קודם כול, בסעיף 27 יש שתי גרסאות לגבי הפיצוי, לגבי השיפוי.

הוועדה המשותפת): את שתי הגרסאות האלה אישרנו בוועדה, ואמרנו שנקבל את החלטת הממשלה.

הוועדה המשותפת): הממשלה החליטה בעד גרסה ב', ואני מבקש מחברי הכנסת להצביע בעד גרסה ב'.

הוועדה המשותפת): תיקונים נוספים שסוכם עליהם עם הממשלה, מוכנסים - בגלל השלב המאוחר הזה - באמצעות ההסתייגויות שאני, כיושב-ראש הוועדה, חתום עליהן.

הוועדה המשותפת): אני מבקש להוריד את כל ההסתייגויות, פרט להסתייגויות שלי, של חבר הכנסת יורי שטרן, במקרה אחד.

הוועדה המשותפת): מדובר בהסתייגויות לסעיף 25(א)(5).

הוועדה המשותפת): ופה אני רוצה להסביר מה קרה.

הוועדה המשותפת): אנחנו הנחינו את הממשלה בדיוק בשאלה מה אנחנו רוצים, והשארנו כמה דברים פתוחים.

הוועדה המשותפת): אמרנו: פה נקבל את החלטת ועדת שרים לענייני חקיקה או החלטת הממשלה בשאלה איך המשרדים יסתדרו ביניהם.

הוועדה המשותפת): היה לנו ברור בהחלט, שבנושא הרחקת האנטנות מהמקומות הרגישים, מי שיתקין את התקנות - אנחנו חשבנו שזה יהיה שר הפנים - יעשה את זה, כמובן, בהתייעצות עם השרים האחרים, קודם כול עם שר התקשורת, שהוא ממונה על התחום.

הוועדה המשותפת): אבל לא תהיה לשום שר אחר זכות וטו על התקנות האלה, אלא רק התייעצות.

הוועדה המשותפת): הממשלה שינתה את נוסח החוק.

הוועדה המשותפת): היא העבירה את הסמכות הזאת של קביעת המרחקים משר הפנים לשר לאיכות הסביבה.

הוועדה המשותפת): ובלי להסביר לנו - על התקנות האלה חל סעיף אחר, סעיף 25 בחוק, שלפיו, במקרה של עלות גבוהה, שר התקשורת יכול בעצם להטיל וטו - כי תידרש הסכמתו - על התקנות של השר לאיכות הסביבה.

הוועדה המשותפת): זה מנוגד לסיכום שהגענו אליו, זה לא הוסבר לנו, היועץ המשפטי של הוועדה גילה את זה אחרי דיון מאוד מעמיק בחוק.

הוועדה המשותפת): לכן ברגע האחרון הגיש חבר הכנסת, חברי לסיעת האיחוד הלאומי - ישראל ביתנו, אליעזר צ'יטה כהן, את ההסתייגות שלו.

הוועדה המשותפת): מכל ההסתייגויות האחרות, אני מבקש לתמוך בהסתייגות שלו בלבד, כנגד התיקון שאני מביא בשמי, אבל זה בעצם הנוסח הממשלתי שאני חושב שבטעות או לא בטעות הוא סטה מהמנדט שהוועדה נתנה לממשלת ישראל.

ראובן ריבלין: זו ההסתייגות לסעיף 27?

צבי הנדל: אני כבר הספקתי - - - סיגריות, ארבע כוסות קפה.

הוועדה המשותפת): כן.

הוועדה המשותפת): בסעיף 27 אני מבקש להצביע בעד גרסה ב'.

הוועדה המשותפת): בסעיף 25(א) - - -

קריאה: - - -

הוועדה המשותפת): אוקיי.

הוועדה המשותפת): ואחר כך אני אגיד את מילות התודה שלי.

הוועדה המשותפת): תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: ראשון המסתייגים - אני הולך לפי השם הפרטי - באות אל"ף, אופיר פינס, בבקשה.

ראובן ריבלין: הוא צריך ללכת למפלגת העבודה, יש להם ועידה.

ראובן ריבלין: אצלנו בכלל יש היום יותר ועידות מישיבות כנסת.

ראובן ריבלין: בקדנציה הזאת יש חברי כנסת שהיו בוועידות יותר משהיו בכנסת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: - - -

אליעזר כהן: - - -

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מודה לך, אדוני היושב-ראש, ולחברי הכנסת, שמאפשרים לי להסתייג.

אופיר פינס-פז: ההסתייגות שלי היא מאוד פשוטה.

אופיר פינס-פז: חסר פה סעיף השיפוי.

ראובן ריבלין: רק תגיד לי הסתייגות לאיזה סעיף.

אופיר פינס-פז: ההסתייגות היא לסעיף 27, גרסה ב'.

אופיר פינס-פז: קודם כול, אני מברך את יורי שטרן ואת הממשלה על החוק הזה; מאוד מאוד חשוב שהוא יחוקק.

אופיר פינס-פז: חסר פה עניין השיפוי - שיפוי לטובת פיצוי בעבור נזק, על-פי סעיף 197 לחוק התכנון והבנייה, במקרה של גרימת נזק כתוצאה מהעניין הזה.

אופיר פינס-פז: המועצה הארצית לתכנון ובנייה, שדנה ארוכות בנושא הזה, המליצה לממשלה על שיפוי - 80% החברה הסלולרית, 20% הרשות המקומית.

אופיר פינס-פז: ותאמינו לי, זה עבר דיונים של עשרות שעות.

אופיר פינס-פז: וזאת הנוסחה שבסופו של דבר הומלצה לממשלה.

אופיר פינס-פז: אתם זוכרים ששרון, בזמנו, לא קיבל את ההמלצה, הקים ועדת מנכ"לים.

אופיר פינס-פז: ועדת המנכ"לים המליצה אותו הדבר, רק להיפך: 20% החברות הסלולריות, 80% השלטון המקומי.

אופיר פינס-פז: רק ההמלצה הזאת, לדעתי, שווה ועדת חקירה.

אופיר פינס-פז: אני לא אומר פחות.

אופיר פינס-פז: רק זה שווה ועדת חקירה.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להבין איך מנכ"לים רציניים הגיעו למסקנה שהרשויות המקומיות בישראל, שלא מרוויחות מזה כלום, צריכות לשאת – הן, לא החברות הסלולריות - ב-80% מעלות הפיצוי והחברות הסלולריות רק ב-20%.

אופיר פינס-פז: זה לבד שווה ועדת חקירה, אבל לא משנה.

אופיר פינס-פז: הממשלה, לזכותה ייאמר, לא קיבלה את ההמלצה של ועדת המנכ"לים - שלה - והעניין חזר למועצה הארצית.

אופיר פינס-פז: אני רציתי לחוקק את זה פה.

אופיר פינס-פז: הוועדה, נגד ההמלצה שלי - כי מה הבעיה עם החוק הזה?

אופיר פינס-פז: תבינו.

אופיר פינס-פז: הממשלה יכלה למשוך את החוק, ואז אין כלום.

אופיר פינס-פז: אני הסכמתי – היתה לי שיחה גם עם מאיר שטרית, ובאמצעותו גם עם מזכיר הממשלה ועל דעת - אני מקווה - גם ראש הממשלה.

ראובן ריבלין: האם המועצות המקומיות מקבלות כסף מהחברות הסלולריות?

אופיר פינס-פז: כמעט שום דבר.

אופיר פינס-פז: לפי דעתי שום דבר.

אופיר פינס-פז: כלום.

אופיר פינס-פז: אתה מקבל דמי השבחה על פיתוח של שטח, של בניין, לא של אנטנה סלולרית, מה לעשות.

אופיר פינס-פז: ארנונה, קצת.

ואסל טאהא: יש כאלה שלא משלמות.

ראובן ריבלין: אנחנו לפעמים קלים בביקורת על המנכ"לים.

אופיר פינס-פז: לא, להיפך.

אופיר פינס-פז: אני זהיר.

ראובן ריבלין: אם הרשויות המקומיות הן אלה שקובעות את התשלום ועל-פי גובה התשלום הן קובעות גם איפה יהיו האנטנות, המנכ"לים צודקים.

ראובן ריבלין: תשמעו טוב מה אני אומר.

ואסל טאהא: הרשויות רוצות - - -

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, האמן לי, אני עסקתי בעניין הזה שנה שלמה.

אופיר פינס-פז: הרשות המקומית אמורה לקבוע, קודם כול, להיות מעורבת בשאלה - אם והיכן מתקינים אנטנה סלולרית.

אופיר פינס-פז: העסק יכול להיות בשקיפות ציבורית, הציבור יכול להתנגד - זה מאוד מאוד חשוב, כל הדברים האלה.

אופיר פינס-פז: אבל אם יוכח נזק בבית-המשפט או בכל מקום, אני חושב שהחברה הסלולרית, שהיא זו שמרוויחה בסופו של יום מכל המערכת הזאת, היא צריכה לממן.

אופיר פינס-פז: אגב, כמו יזמים אחרים.

אופיר פינס-פז: כשקבלן בונה בניין ברשות, הוא נותן לה שיפוי, בדרך כלל, של 100%; לא של 80%, של 100%.

משה גפני: אבל, אופיר, למה אתה מציע 80%?

משה גפני: תציע 100%.

אופיר פינס-פז: רציתי 100%.

אופיר פינס-פז: אני אגיד לך למה הצעתי 80%.

ראובן ריבלין: כבוד שר הפנים לשעבר, שהיה ממונה על חוק התכנון והבנייה, האם אני יכול, כחברה סלולרית, לשים אנטנה בכל מקום שאני רוצה, או רק לאחר שקיבלתי אישור מהעירייה?

אופיר פינס-פז: בכל מקום שאתה רוצה.

אופיר פינס-פז: נכון לרגע זה.

אופיר פינס-פז: חוץ מאשר לעירייה - - -

ראובן ריבלין: בכל מקום שאני רוצה?

ראובן ריבלין: חוץ מתמ"א 36?

אופיר פינס-פז: לא, תמ"א 36 - אתה הרי מכיר את זה.

אופיר פינס-פז: היית שר התקשורת, סליחה, אדוני היושב-ראש.

ראובן ריבלין: לכן אני אומר לך: יכול להיות - - -

אופיר פינס-פז: עזוב, עזוב.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, אני מסרב להתעמת עם יושב-ראש הכנסת בסוגיה הזאת - -

ראובן ריבלין: טוב.

אופיר פינס-פז: - - משום שהוא היה פעם שר התקשורת.

משה גפני: אתה טועה.

משה גפני: לפי הצעת החוק - - -

חיים אורון: לפי הערכתי הוא צריך אישור מהעירייה.

אופיר פינס-פז: מי?

חיים אורון: החברה.

אופיר פינס-פז: לא, לא.

אופיר פינס-פז: רק בסוגיות אסתטיות, שום דבר מהותי.

אופיר פינס-פז: נכון להיום, אין מהלך שמחייב שקיפות ואפשרות של הציבור להתנגד, כמו כל דבר אחר בתחום הוועדות.

אופיר פינס-פז: הדבר היחיד שעירייה יכולה להעיר לחברה סלולרית הוא לגבי השאלה אם האנטנה אסתטית או לא.

אופיר פינס-פז: זה הדבר היחיד.

אופיר פינס-פז: המשרד לאיכות הסביבה יש לו סמכות, על הבסיס של הקרינה, לפסול או לאשר אנטנה.

אופיר פינס-פז: זה כן.

אופיר פינס-פז: לא לעירייה.

חיים אורון: אני יכול להעמיד אנטנה אסתטית על הגג של הבית שלי באמצע גבעתיים, והעירייה אין לה מה להגיד?

אופיר פינס-פז: כן.

אופיר פינס-פז: אין לה מה להגיד.

אופיר פינס-פז: נכון להיום.

אופיר פינס-פז: אגב, אנחנו מציעים שיהיה לה מה להגיד.

אופיר פינס-פז: נכון להיום - אין לה מה לומר.

אופיר פינס-פז: המשרד לאיכות הסביבה יכול להוריד את האנטנה מסיבות של קרינה או דברים כאלה.

ראובן ריבלין: אם זה כך, אתה צודק.

אופיר פינס-פז: ודאי, זו המציאות.

משה גפני: אבל, חבר הכנסת פינס, אתה טועה.

משה גפני: כיוון שעל-פי הצעת החוק, לרשות המקומית יש מה לומר, ו-100% על בעל הרשיון, לא על הרשות המקומית.

אופיר פינס-פז: תראה לי את זה.

משה גפני: זאת גרסה ב'.

משה גפני: בעל רשיון.

משה גפני: אתה מוריד את זה ל-80%.

אופיר פינס-פז: תראה לי את זה.

משה גפני: בגרסה ב': "מי שביום מתן היתר להקמת מתקן שידור לתקשורת בשיטה התאית היה בעל מקרקעין, זכאי לפיצויים מבעל רשיון".

ראובן ריבלין: אם תתקבל גרסה א', הוא צודק.

משה גפני: לא, אבל בגרסה ב' - - -

ראובן ריבלין: שמעתי, אבל יושב-ראש הוועדה המליץ לקבל את גרסה א'.

משה גפני: גרסה ב'.

משה גפני: גרסה ב'.

זהבה גלאון: הוא הציע לקבל את ההסתייגות של צ'יטה.

אופיר פינס-פז: לא ידוע לי על זה.

אופיר פינס-פז: אני רק רוצה לומר, שהמלצתי על 80%-20%, חבר הכנסת גפני, מטעם אחד ויחיד: כשהרשות המקומית מבקשת להיות שותפה בתהליך קבלת ההחלטות, צריכה להיות עליה אחריות מסוימת, ולכן אמרתי ש-20% עליה.

אופיר פינס-פז: היא לא פטורה, כי אחרת כל חבר ועדה יחליט מה שהוא רוצה, כי הוא יודע שאין עליו שום חבות, שום אחריות, לכן אמרתי 80%-20%.

אופיר פינס-פז: לא משנה.

אופיר פינס-פז: היו יכולים להחליט 90%-10%, 70%-30%, זה לא משנה, העיקרון קובע.

אופיר פינס-פז: אני רוצה לומר, ראשית, שיושב-ראש הוועדה הודיע לממשלה שהוא לא תומך בהצעה שלי, והוא אמר גם לי.

אופיר פינס-פז: שנית, כתוצאה מזה וכתוצאה מזה שהממשלה יכולה למשוך את החוק, והחלטתי לא לסכן את החוק כי בעיני הוא חוק מאוד מאוד חשוב, הגעתי לסיכום עם הממשלה, ואני רוצה להודיע עליו מעל דוכן הכנסת: הממשלה התחייבה בפני להצביע על שיעור השיפוי בממשלה לפני הבחירות, זה דבר אחד, ודבר שני – לא יאוחר מחודש לאחר שהמועצה הארצית מסיימת את הדיון שהיא מתכוונת לעשות בהמלצות של ועדת המנכ"ל.

אופיר פינס-פז: את זה הודיע לי מאיר שטרית, השר המתאם, על דעת מזכיר הממשלה.

אופיר פינס-פז: לכן נחה דעתי, כי לפני הבחירות שום ממשלה לא תפקיר את הציבור הישראלי בנושאים האלה, ולכן היה חשוב לי שהעניין הזה יבוא לממשלה לפני הבחירות.

אופיר פינס-פז: יש התחייבות ממשלתית, ומבחינה זאת אני משוכנע שתתקבל בממשלה ההחלטה הנכונה, שתראה לנגד עיניה את טובת הציבור.

אופיר פינס-פז: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: יש היגיון רב בהסתייגותו.

ראובן ריבלין: יושב-ראש הוועדה, יש היגיון רב בהסתייגותו.

הוועדה המשותפת): החלטנו בוועדה שאנחנו לא מחליטים לגבי אחוזים.

הוועדה המשותפת): גם כל היועצים המשפטיים אמרו שלא כדאי לנו לקבוע בחוק את החלוקה הזאת.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת פינס, אולי כדאי לחכות עם הקריאה השנייה והקריאה השלישית?

קריאות: לא, לא, לא.

אופיר פינס-פז: לא, לא, לא.

משה גפני: לא, לא, לא.

אופיר פינס-פז: הגעתי לסיכום עם הממשלה שאפשר להצביע.

הוועדה המשותפת): אני מתנגד לזה.

ראובן ריבלין: אם ההצבעה תהיה בסופו של דבר כזאת שלא ידעו מי, מה ואיך, אני לא בטוח שהכנסת הבאה לא תצטרך לתת פרשנויות לחוק הזה.

ראובן ריבלין: בבקשה, המסתייג הבא.

ראובן ריבלין: מי רוצה להסתייג?

משה גפני: אני מסתייג, מה זאת אומרת.

ראובן ריבלין: בבקשה, חבר הכנסת גפני.

ראובן ריבלין: מי עוד מהמסתייגים פה?

אליעזר כהן: יש לי הסתייגות, אבל אני לא רוצה לדבר.

ראובן ריבלין: יפה.

ראובן ריבלין: יש פה מסתייגים שרוצים לנמק?

זהבה גלאון: לא.

ראובן ריבלין: בבקשה.

ראובן ריבלין: אז נוכל ללכת לחוק ההטבות לנפגעי פוליו.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני מבקש לומר לך משהו, אדוני היושב-ראש, על משפט שאמרת היום במליאת הכנסת - הצעת, נדמה לי, לחבר הכנסת אילן ליבוביץ, לגבי הכנסת השבע-עשרה, מה שאני יישמתי בכנסת השש-עשרה.

ראובן ריבלין: עשית טוב.

משה גפני: אני מדבר כמו רבים מחברי על הנושא של הקרינה הבלתי מייננת.

משה גפני: יש הצעת חוק שמתגלגלת בממשלה כבר הרבה מאוד שנים, ומה שעשיתי - לקחתי את הצעת החוק הממשלתית והנחתי אותה על שולחן הכנסת והבאתי אותה להצבעה.

משה גפני: עשינו את זה חברת הכנסת לאה נס ואנוכי.

משה גפני: החוק שהביא יושב-ראש הוועדה המשותפת לוועדת הפנים ואיכות הסביבה ולוועדת הכלכלה, שעשה עבודה מצוינת בשעות רבות של דיונים, בהרבה מאוד ישיבות - אנחנו משולבים בחוק המסובך הזה והחשוב הזה שבמקורו החוק הממשלתי, לא המתוקן.

משה גפני: תראה לאיזו תסבוכת נכנסנו כתוצאה מכך.

משה גפני: יש כאן כמה חוקים פרטיים של חברי כנסת שאוחדו בוועדה יחד עם ההצעה הממשלתית, להוציא את החוק שלי; החוק שלי לא אוחד בוועדה, החוק שלי מוזג בוועדת הכנסת, מכיוון שהוא תואם לחלוטין את ההצעה הממשלתית.

משה גפני: לכן, אדוני היושב-ראש, אם תבוא הממשלה ותמשוך את החוק, החוק הפרטי שלי נשאר.

ראובן ריבלין: הוא לא עומד פה.

משה גפני: הוא עומד פה.

משה גפני: הוא פה.

הוועדה המשותפת): הוא מוזג.

ראובן ריבלין: האם החוק שלו כולו מתייחס לכל החוקים?

משה גפני: כן.

הוועדה המשותפת): כן.

ראובן ריבלין: זאת אומרת, זו גם הצעת חוק פרטית וגם הצעת חוק ממשלתית.

משה גפני: כן.

ראובן ריבלין: עשית טוב.

ראובן ריבלין: נמצאים פה חמישה-שישה חברי כנסת בחוק כל כך מסובך.

ראובן ריבלין: נכון, חברי הכנסת יודעים והם צריכים להיות פה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני לא רוצה להישאר עם האמירה הזאת לבד.

משה גפני: רציתי, כמו חברי, שהחוק הזה יעבור בקריאה שנייה ובקריאה שלישית לפני שהכנסת מתפזרת, והסכמתי עם הממשלה שאנחנו נוריד את כל ההסתייגויות שלנו, ואני לא אנצל את כוחי במצב הזה שיש לי כוח, אפילו אם הממשלה מושכת, להשאיר את החוק שלי, ואני יכול להעביר הסתייגויות, משום שלטעמי הן הסתייגויות מאוד חשובות, אפילו קריטיות.

משה גפני: למשל, באחת ההסתייגויות שלי, האם בנושא של חברת החשמל יכול שר התשתיות להטיל וטו?

משה גפני: בהסתייגות שלי אין לו זכות וטו, אבל אני אסיר את ההסתייגות הזאת.

אליעזר כהן: גם בהסתייגות שלי, שאני מבקש.

משה גפני: אתה מדבר על סעיף אחר, אתה מדבר על שר התקשורת, וזה נושא אחר לחלוטין.

אליעזר כהן: שוב, אותן ההערות.

משה גפני: זה דומה מבחינת המלים, אבל זה סעיף אחר ונושא אחר.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני מבקש לומר לגופו של עניין, המציאות היא שהעולם מתפתח מבחינה טכנולוגית, אנחנו מדברים על פלאפונים שכל אחד במדינת ישראל מחזיק.

משה גפני: בל נשכח שכבר לא מדובר על פלאפונים שבהם מדברים אחד עם השני, אנחנו מדברים על פלאפונים שהם בני "הדור השלישי", כך הם קוראים לזה, שהקרינה שם בלתי ניתנת לתיאור.

משה גפני: הבעיה הרבה הרבה יותר גדולה והרבה יותר רצינית.

ראובן ריבלין: כמה חברים השתתפו בדיון בוועדה על החוק הזה?

משה גפני: תשאל את יושב-ראש הוועדה, הוא יגיד לך.

ראובן ריבלין: יושב-ראש הוועדה, כמה אנשים השתתפו?

הוועדה המשותפת): בין שלושה לעשרה.

משה גפני: מי היה המתמיד?

משה גפני: מי היה המתמיד בוועדה?

ראובן ריבלין: לממשלה אין פה הסתייגויות?

ראובן ריבלין: הממשלה הסכימה להצעת החוק?

משה גפני: פרט לנקודה אחת, כמו שאמרתי, והעלה אותה חבר הכנסת צ'יטה כהן בהסתייגות.

ראובן ריבלין: כל השאר מוסכם על הממשלה?

משה גפני: כן.

משה גפני: כן.

ראובן ריבלין: שלא נעשה פה איזו מהפכה תקשורתית, ואחר כך לא נדע מה עשינו.

ראובן ריבלין: אני מסכים שצריך להגן על הציבור, אין על זה ויכוח, אבל שמחר בבוקר לא נראה פתאום שהצביעו ארבעה חברי כנסת שאפילו לא יודעים על מה הם מצביעים.

ראובן ריבלין: אני מודה שאני בקיא בעניין במידה מאוד מצומצמת, אבל אני בקיא.

ראובן ריבלין: יש פה חברי כנסת שיצביעו, הם לא יודעים על מה הם מצביעים, ויכול להיות שאנחנו עושים איזו מהפכה.

ראובן ריבלין: לכן, אם זה על דעת הממשלה, זו בעיה של הממשלה.

אליעזר כהן: אדוני היושב-ראש, לפני רבע שעה השר שטרית טיפל בזה, והוא בעד, למעט ההסתייגות שלי.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת בר-און, אין לי ברירה, לא נמצא פה שר התקשורת, לא נמצא השר לאיכות הסביבה, לא נמצא פה שר הפנים.

ראובן ריבלין: נדמה לי ששלושתם לא - - -

רוני בר-און: שלושתם נחים בביתם.

ראובן ריבלין: אני הולך להעביר פה חוק.

רוני בר-און: אני אברר מייד.

משה גפני: אדוני היושב-ראש - - -

ראובן ריבלין: יש פה מישהו שיאמר לי משהו מהממשלה?

רוני בר-און: מייד אני אומר לך.

משה גפני: אדוני היושב-ראש ואדוני יושב-ראש ועדת הכנסת, לפני שאתה הולך לברר - -

צבי הנדל: יש פה אנשים מהממשלה הבאה.

משה גפני: - - אני מבקש שתדעו, שהנמכנו פרופיל באופן החמור ביותר, והגענו להסכמה, וכתוצאה מכך גם מוזגו ההצעות בוועדת הכנסת.

משה גפני: הסכמנו עם הממשלה.

משה גפני: היה משא-ומתן, השתתפתי ברוב הדיונים וגם בהתייעצויות שהיו מסביב.

משה גפני: את ההסתייגויות שלי אני מסיר, אמרתי שאני אניח אותן כדי שידעו שבכנסת הבאה צריך להעביר אותן.

ראובן ריבלין: לא תצביע עליהן.

משה גפני: לא נצביע על שום הסתייגויות, להוציא מה שציין יושב-ראש הוועדה יורי שטרן, מה שהממשלה ביקשה.

משה גפני: הסתייגות של חבר הכנסת אליעזר כהן - -

אליעזר כהן: היא לא תקציבית.

משה גפני: - - לא מוסכמת - - -

ראובן ריבלין: אני עומד פה מול כנסת שלמה.

ראובן ריבלין: הנה, חברת הכנסת גלאון לא מסכימה לדחות.

ראובן ריבלין: מספיק שהיא תאמר שאסור לדחות, וזהו.

זהבה גלאון: אני לא מסכימה לדחות - - -

ראובן ריבלין: חברת הכנסת גלאון, היום אנחנו מגלים אחריות באין ממשלה.

ראובן ריבלין: כתוב בתפילות, הוא יגיד לך: באין מליץ יושר מול מגיד פשע, תגיד ליעקב דבר חוק ומשפט - המלך המשפט.

משה גפני: לגבי ההסתייגות של חבר הכנסת אליעזר כהן, אני רוצה שתדע שזו תהיה ההסתייגות היחידה שאם יצביעו עליה היא תהיה בניגוד לעמדת הממשלה.

משה גפני: זו החלטה חדשה של הממשלה, שאנחנו לא היינו שותפים לה.

רוני בר-און: - - -

ראובן ריבלין: הבנתי.

משה גפני: כאן זה עומד.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, לאחר שסיכמנו את עניין הפרוצדורה, אני מבקש לומר כמה מלים על החוק עצמו.

משה גפני: המציאות הזאת, שבשנים שעברו זה היה עניין רק לשוחרי איכות הסביבה שדיברו על נושא האנטנות הסלולריות - עם התפתחות המודעות - - -

רוני בר-און: - - -

ראובן ריבלין: חבר הכנסת בר-און, ביציע האורחים - אני עם משקפי הקריאה שלי - נדמה לי שזו דמותו או צלליתו של סמנכ"ל בכיר במשרד התקשורת, מר גלילי.

ראובן ריבלין: אולי תברר אתו אם מה שאנחנו עושים פה - - -

משה גפני: הוא יגיד לך שהוא מתנגד לזה.

ראובן ריבלין: אסור לו להגיד מה זה.

משה גפני: כן.

משה גפני: אני אומר בשמו.

משה גפני: הוא יגיד שהוא מתנגד.

רוני בר-און: אתה יכול לרדת למטה, בבקשה?

זהבה גלאון: ראש הממשלה חולה, אבל מה עם כל הממשלה?

זהבה גלאון: מה עם כל השרים?

זהבה גלאון: - - -

ראובן ריבלין: חברת הכנסת גלאון, את לא שמת לב שאנחנו הולכים לבחירות?

אליעזר כהן: ראש הממשלה איננו - - -

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני מבקש לסכם את דברי.

משה גפני: חבר הכנסת אליעזר כהן, אני מסיים את דברי.

משה גפני: המודעות לסכנת הקרינה מהאנטנות, מהמתקנים של חברות החשמל, תחנות הטרנספורמציה שנמצאות בבתי מגורים, המציאות הזאת, שהפכה להיות נחלת הכלל, המודעות לסכנה הרבה והקשה שהקרינה הזאת יוצרת, הביאה את כולנו להביא את החוק הזה, שאיננו מושלם ויש בו חסרונות רבים, אבל הוא מהווה פלטפורמה שלא היתה קיימת עד היום.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת יורי שטרן יעלה לכאן ויסביר.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת יורי שטרן יסביר אחר כך מעל הבמה בדיוק מהן הסתייגויות הממשלה.

רוני בר-און: - - - הסכמה הולכת על הכול למעט דבר אחד - - -

צבי הנדל: מותר שגם אנחנו נשמע?

ראובן ריבלין: אתן לך לעלות למעלה, אבל תהיה מוכן ובטוח.

ראובן ריבלין: נדמה לי שסמנכ"ל משרד התקשורת, גלילי, ירד, ואתה יכול לשאול אותו גם כן.

ראובן ריבלין: אתה תדבר.

משה גפני: אין בעיה.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת גלאון, אני לא רוצה - - -

אליעזר כהן: אדוני היושב-ראש, הוויכוח הוא על מלה אחת.

אליעזר כהן: הוויכוח הוא על מלה אחת.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת גלאון, בגלל מחדלי הממשלה, אינני רוצה שנקבל חוק שהציבור כולו פתאום יעמוד ויאמר: רגע, קיבלתם חוק.

ראובן ריבלין: אני רוצה לדעת.

ראובן ריבלין: אני סומך על חבר הכנסת יורי שטרן במאה אחוז.

צבי הנדל: אין ממשלה.

ראובן ריבלין: אני יודע.

ראובן ריבלין: כשאין ממשלה יש לי הנדל, אבל אתה צריך להיות אחראי לזה.

אליעזר כהן: - - -

צבי הנדל: אנחנו אחראים.

צבי הנדל: הם לא אחראים.

ראובן ריבלין: אם אתה תסביר לי למה אנו אחראים, אני מצביע אתך.

משה גפני: חבר הכנסת הנדל ביקש לקבל את הסמכות במקום הממשלה בתקופת ההתנתקות ולא עכשיו.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, החוק הזה איננו חוק מושלם ויש פה פגמים וחסרונות רבים, אבל הוא מהווה חוק תקדימי - חוק שיהיה פלטפורמה, שלא יצטרכו לעבור את כל המכשולים, את כל הדיונים ואת כל ההתייעצויות שנעשו בחוק הזה, גם לקראת הקריאה הראשונה וגם לקראת הקריאות השנייה והשלישית, ועוד פה כינוס הוועדה ועוד פעם דיונים.

משה גפני: אם החוק הזה יאושר - ואני מקווה שהוא יאושר היום - הכנסת הזאת עשתה דבר חשוב.

משה גפני: אתה רוצה שאני אסיים - אסיים.

משה גפני: זה מפני שנלך להצביע עוד מעט.

ראובן ריבלין: לא.

ראובן ריבלין: אינני נבהל, אני רק רוצה שנהיה אחראיים.

ראובן ריבלין: אתה מבין?

משה גפני: תאפשר לי.

משה גפני: הייתי הרבה שעות בעניין הזה.

משה גפני: אני מוכן לומר את זה.

משה גפני: החוק הזה יהיה פלטפורמה.

משה גפני: הדור הבא של חברי הכנסת, או יותר נכון חברי הכנסת שייבחרו לכנסת השבע-עשרה, בעזרת השם, יוכלו להמשיך מאותו מקום שבו אנחנו סיימנו בכנסת הזאת את הצעת החוק הנוכחית.

משה גפני: כל הדברים מוסכמים וכל הנושאים באים בהסכמה, ואני חייב לומר שהרבה הסכמות היו פה עם משרדי ממשלה על כורחם.

משה גפני: יש משרדים שלא רוצים את החוק הזה, וזו האמת, אף-על-פי שהם יגידו שהם בעד.

משה גפני: חלקם נאלצו להסכים מכיוון שהם ראו את הקונסנזוס בסעיפים רבים שמצויים בחוק הזה.

משה גפני: לגבי הסתייגות חבר הכנסת אליעזר כהן, אני רוצה לומר במה אין הסכמה עם הממשלה.

משה גפני: אין הסכמה עם הממשלה.

משה גפני: הממשלה מבקשת, לגבי סעיף 25, שלשר התקשורת תהיה זכות וטו.

משה גפני: דיברנו על הנושא הזה פעמים רבות בוועדה וקיימנו דיונים על העניין.

משה גפני: סמנכ"ל משרד התקשורת בא והביע את עמדתו באופן נחרץ, שהוא רוצה שלשר התקשורת יהיה וטו.

משה גפני: ההחלטה היתה לא כזאת, והממשלה לא עמדה על כך ולא דרשה את זה באופן כזה כמו שהיא דרשה לגבי ההסתייגות שלי על שר התשתיות.

משה גפני: אני רוצה להסביר שמשמעות העניין - - -

צבי הנדל: אדוני היושב-ראש, על זה הוויכוח.

משה גפני: אני מסביר.

אליעזר כהן: על מלה אחת הם מפילים את החוק.

זהבה גלאון: הם לא מפילים.

זהבה גלאון: מה זה מפילים?

אליעזר כהן: הסמכויות - - -

משה גפני: של פינס יורדת.

ראובן ריבלין: הוא לא אמר לי שהיא יורדת.

משה גפני: לא, היא יורדת.

משה גפני: הוא אמר.

משה גפני: זה יורד אוטומטית, והוא אמר שהוא יוריד, ואם לא - נצביע נגדו.

זהבה גלאון: רבותי, אני רוצה להזכיר לכם שהחוק הוא בידי יושב-ראש הוועדה.

זהבה גלאון: ברצותו הוא יכול למשוך - - -

משה גפני: חברת הכנסת גלאון, לא.

משה גפני: יש פה בעיה.

אליעזר כהן: זה על מלה אחת.

משה גפני: החוק הוא חוק ממשלתי, והממשלה יכולה למשוך את כל החוק.

זהבה גלאון: יש פה נציג ממשלה?

זהבה גלאון: אתה רואה נציג ממשלה?

זהבה גלאון: נמצא רק יושב-ראש הוועדה.

נסים זאב: אתה לא נציג ממשלה.

נסים זאב: אתה לא ממלא-מקומו של שר התקשורת.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אליעזר כהן, חבר הכנסת גפני וכמובן חבר הכנסת יורי שטרן, תוקף החוק מתחיל בעוד שנה, כלומר כבר הפחד שלי הוא - - -

משה גפני: זה נכון.

ראובן ריבלין: מה יהיה?

ראובן ריבלין: אם ההסתייגות של חבר הכנסת אליעזר כהן תתקבל, והיא לא על דעת הממשלה, הממשלה תבטל את כל החוק.

ראובן ריבלין: בשנה יש לה זמן - - -

משה גפני: - - - או שהיא תבטל את ההסתייגות.

ראובן ריבלין: היא לא יכולה.

ראובן ריבלין: היא תצטרך לבטל את החוק.

אליעזר כהן: מדוע שהממשלה לא תוותר?

משה גפני: אדוני היושב-ראש, היא יכולה בחוק ההסדרים להביא הסתייגויות.

ראובן ריבלין: לא.

ראובן ריבלין: היא תצטרך לשנות את החוק.

משה גפני: רק את הסעיף הזה.

אליעזר כהן: ראש הממשלה לא מוותר.

אליעזר כהן: מדוע אנחנו צריכים לוותר?

ראובן ריבלין: אמרתי לך משהו?

ראובן ריבלין: אם אתה רוצה דבר - - -

אליעזר כהן: נצביע.

ראובן ריבלין: יכול להיות שחוק איכות הסביבה צריך להיות חוק שייתן לשר לאיכות הסביבה זכות וטו על כל השרים האחרים.

ראובן ריבלין: זה אפשרי.

ראובן ריבלין: מי שמנהל את התקשורת בישראל זה משרד התקשורת, ומי שמנהל את נושא איכות הסביבה זה משרד אחר.

ראובן ריבלין: יש דברים שמכפיפים את משרד התקשורת לצורך קבלת אישור של המשרד לאיכות הסביבה, למשל תמ"א 36, או של משרד הבריאות.

ראובן ריבלין: אלה דברים שהם בדרך תפקודה של הממשלה.

ראובן ריבלין: אם אנחנו מעבירים את זכות ההכרעה בעניין מקצועי למשרד לאיכות הסביבה, יכול להיות שהממשלה לא תוכל לתפקד פה.

ראובן ריבלין: אני לא יודע.

הוועדה המשותפת): כבוד היושב-ראש, יש מנגנון - מנגנון לקביעת התקנות האלה.

הוועדה המשותפת): כאשר כתוב "בהתייעצות", זה אומר שהשר חייב להתייעץ עם שר התקשורת, ואם יש אי-הסכמה הולכים ליועץ המשפטי לממשלה.

הוועדה המשותפת): זה שונה מאוד מהמצב - - -

ראובן ריבלין: אבל, האם ההסתייגות של חבר הכנסת אליעזר כהן קובעת כך?

הוועדה המשותפת): כן.

משה גפני: כן.

משה גפני: היא רק משנה אם צריך - - -

הוועדה המשותפת): חובת התייעצות.

הוועדה המשותפת): לעומת זאת, מה זה "בהסכמה"?

הוועדה המשותפת): "בהסכמה", זה אומר - - -

ראובן ריבלין: הבנתי.

ראובן ריבלין: אני יודע מה ההבדל בין התייעצות לבין הסכמה.

הוועדה המשותפת): היות ששר התקשורת נתון ללחצים מצד הענף שלו - - -

ראובן ריבלין: ידוע.

ראובן ריבלין: אני פשוט - - -

זהבה גלאון: אדוני, גם אם תתקבל ההסתייגות של חבר הכנסת אליעזר כהן, זה לא דרמטי - - -

משה גפני: ודאי שלא.

זהבה גלאון: - - - שלא יוכלו להפעיל את החוק.

זהבה גלאון: זה מאבקי יוקרה יותר מאשר מהות.

זהבה גלאון: הממשלה ידעה - - -

ראובן ריבלין: זה לא.

משה גפני: לא.

משה גפני: זה לא מאבקי יוקרה.

משה גפני: משרד התקשורת דורש זאת בגלל החברות.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת גלאון, תאמיני לי, שאם זו היתה יוקרה, הייתי מבחין בזה.

זהבה גלאון: אבל, אדוני, הממשלה היתה צריכה להבחין שהחוק עולה היום על סדר-היום.

ראובן ריבלין: את צודקת.

ראובן ריבלין: הסירי דאגה מלבך.

ראובן ריבלין: הדין ימוצה.

ראובן ריבלין: אני רק לא רוצה שבסוף הציבור יבוא בטענות לכנסת במקום לממשלה.

ראובן ריבלין: זה הכול.

ראובן ריבלין: זה מה שאני רוצה.

זהבה גלאון: הציבור לא יבוא.

ראובן ריבלין: הדין ימוצה.

ראובן ריבלין: את זה אני מבטיח לך.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני מבקש לסיים את דברי ולהגיד דבר אישי.

אחמד טיבי: יש לאדוני כלים?

ראובן ריבלין: אתה מתכוון לדבר אישי בנושא החוק.

משה גפני: ודאי.

ראובן ריבלין: שלא תפתיע אותי פתאום שאתה החלטת לא לרוץ לכנסת הבאה, כי אני יכול לקבל - - -

משה גפני: זה רעיון, ואני אשקול את זה.

ראובן ריבלין: לא.

ראובן ריבלין: אני לא רוצה אפילו לשמוע דבר כזה מפיך.

ראובן ריבלין: בעזרת השם, ייבחרו לכנסת הבאה - אני רוצה כמה עצות ממך.

משה גפני: אני מודה לך.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להגיד דבר אישי.

משה גפני: אני באופן אישי התחייבתי לממשלה - לא שאני חייב לה בעניין הזה, אבל ידעתי שללא הסכמת ממשלה אנו ניכנס פה לבעיה - - -

זהבה גלאון: קואליציה - - -

משה גפני: חברת הכנסת גלאון, אני התחייבתי, שהחוק שלי ימוזג, ומשום שהממשלה, אילולא המיזוג של החוק שלי יכולה למשוך אותו וזהו, אני התחייבתי שהכול ייעשה בהסכמה עם הממשלה.

משה גפני: בגלל ההסכמה שלי עם הממשלה, שנעשתה מתוך רצון טוב שלי, כדי שהחוק יעבור, אני מושך את ההסתייגויות שלי.

משה גפני: אם הממשלה תודיע שהיא ממשיכה להתנגד להסתייגות של חבר הכנסת אליעזר כהן - אני משוכנע לחלוטין שחבר הכנסת כהן צודק, אבל אם הממשלה תאמר שהיא מתנגדת, אני איאלץ, בניגוד למצפוני ועל כורחי, להצביע נגד ההסתייגות.

משה גפני: תודה רבה.

זהבה גלאון: אוי, חבר הכנסת גפני.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת בר-און, נציג הממשלה.

ראובן ריבלין: אני מכריז על חבר הכנסת בר-און כנציג הממשלה.

זהבה גלאון: מתי ההצבעה, אדוני היושב-ראש?

ראובן ריבלין: מייד.

ראובן ריבלין: יש רק הסתייגות של אליעזר כהן ויורי שטרן רוצה להשיב.

ראובן ריבלין: זה הכול.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת בר-און, בבקשה.

רוני בר-און: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מאוד מודה לך על ההזדמנות שנתת לי.

רוני בר-און: אני ער להערות על כך שאני צריך ללמוד את המאטריה תוך כדי תנועה וגם להשיב בשם הממשלה.

רוני בר-און: הטענות נכונות ואין שום סיבה שמישהו יוותר על הטענות שלו בעניין.

ראובן ריבלין: תתחיל להתרגל להיות שר, להיות אחראי לדברים שאנחנו לא מבינים.

רוני בר-און: תודה, אדוני היושב-ראש.

רוני בר-און: השאלה היחידה שאני שואל גם אותך, חבר הכנסת כהן, גם אותך, חבר הכנסת שטרן, וגם אותך, זהבה, היא, האם אתם רוצים לאכול את הענבים הטובים של החוק הזה או להתקוטט עם השומר?

ראובן ריבלין: זה נכון.

רוני בר-און: אם אתם רוצים להתקוטט עם השומר, אין בעיה.

רוני בר-און: אם אתם רוצים לאכול את הענבים, גם כן אין בעיה.

ראובן ריבלין: מסכים אתך במאה אחוזים.

רוני בר-און: ומהכלל אל הפרט.

רוני בר-און: הרי אם אני, באופן אישי, כיושב-ראש ועדת הכנסת, הייתי רוצה להתנהל אתכם שלא בהגינות, יכולתי בשבוע שעבר לא למזג את ההצעות הפרטיות עם הצעת הממשלה.

רוני בר-און: אז הייתי מביא לפה שר והשר היה מושך את החוק, אם הייתם מתחכמים אתו.

ראובן ריבלין: נכון.

רוני בר-און: שיחקתי אתכם בכללים טובים, כי חשבתי שמגיעה לכם פרמיה על כך שטרחתם, עמלתם וגיליתם עניין באינטרס ציבורי מובהק ונצמדתם להצעת הממשלה.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת גלאון, זה דבר שאני מבקש עליו סליחה, אבל אני מוכרח להסכים עם בר-און.

רוני בר-און: אני סולח.

זהבה גלאון: אדוני, התקדים הזה - - -

רוני בר-און: זהבה, רגע, רגע, קצת פיוס.

רוני בר-און: אני מבקש ממך לשנייה אחת, אל תסכימי אבל תני לי לנסות לשכנע אותך.

רוני בר-און: מאז חזרנו הנה אחרי פגרת הקיץ קיבל היושב-ראש ואתו הנשיאות החלטה האומרת שכל העניינים הקונטרוברסליים לא נחתכים פה על רקע קוניוקטורה, כאשר חברי הליכוד מתרוצצים בפריימריס, העבודה עסוקה בענייניה וכאלה ואחרים עסוקים במקומות אחרים.

רוני בר-און: זאת היתה החלטה טובה וכיבדנו אותה.

רוני בר-און: הנה, בינתיים השר הגיע.

רוני בר-און: באמת, אבל באמת, לתפיסתי המהירה את נושא ההסתייגות של צ'יטה - אתם שופכים את מי האמבט עם התינוק.

רוני בר-און: כי ההבדל בין הסכמה, או התייעצות של השר, גם הוא נושא לפרשנות, ואחר כך אתם יכולים להיות במצב שבו הוא לא ייתן את הסכמתו.

רוני בר-און: אם הוא לא ייתן את הסכמתו משיקולים בלתי סבירים, משיקולים זרים או משיקולים לא ענייניים, תמיד אתם יכולים לתקוף את ההחלטה שלו, בדיוק כפי שתוכלו לתקוף את ההחלטה שלו כאשר מדובר בהתייעצות והוא יחליט בניגוד לדעתכם.

רוני בר-און: באה הממשלה ואומרת: אני הולכת אתכם את כל כברת הדרך, אבל בעניין הזה אני מתעקשת, מטעמים שהובהרו לי על-ידי הפקידות, שזה יהיה בהסכמה.

רוני בר-און: עכשיו אתם אומרים: לא, ייקוב הדין את ההר, ויש לכם הרוב הקוניוקטורלי.

רוני בר-און: אולי לממשלה אין פנים למשוך, או לא היה לה שר שימשוך, והחוק יעבור, אבל התחילה של החוק הזה היא בעוד שנה, ובעוד שלושה או ארבעה חודשים תהיה פה כנסת אחרת ותהיה פה ממשלה אחרת; הדבר הראשון שהיא תעשה, אם הולכים על כיפוף ידיים, יהיה להפוך את החוק הזה על פיו.

זהבה גלאון: נגיע לגשר, נגיע לגשר.

רוני בר-און: אני חוזר לשאלה שבה פתחתי:

רוני בר-און: האם אתם רוצים לאכול את הענבים ולקבל לטובת הציבור חוק נכון וצודק, או שאתם רוצים לנצח את הממשלה בכיפוף הידיים, לריב עם השומר?

זהבה גלאון: מי אמר שזה נכון וצודק?

זהבה גלאון: אנחנו רוצים שהציבור יקבל חוק צודק, דהיינו, גרסת צ'יטה מבחינתנו היא חוק צודק.

רוני בר-און: הממשלה היתה לפניכם בחוק הזה, הובילה את המהלך לפניכם, ואתם, בכל הכבוד, טרמפיסטים לגיטימיים וראויים לכל כבוד כמו הנהג.

רוני בר-און: אתם תקבלו את הקרדיט שמגיע לכם, אבל למה להתעסק בעניין שנראה לי שוליים שבשוליים?

זהבה גלאון: אתה מתעסק בשוליים שבשוליים.

רוני בר-און: משום שזאת עמדת הממשלה.

זהבה גלאון: אתה עושה את זה מצוין.

זהבה גלאון: אתה מייצג את הממשלה, שום שר שבקיא בחומר הזה לא היה עולה לכאן ועושה את זה תוך כדי תנועה כמו שעשית עכשיו.

זהבה גלאון: עשית את מלאכתך נאמנה.

זהבה גלאון: אנחנו רוצים לעבור להצבעה.

רוני בר-און: חברת הכנסת גלאון, בכל הכבוד, אני מאוד שמח לקבל מחמאות בכלל וממך בפרט, אף שתמיד את מאיימת עלי ואומרת: אל תתרגל לזה.

רוני בר-און: אני לא מתרגל לזה, אבל במקרים החריגים והלא-רגילים שזה קורה, זכותי להתבשם באוויר הזה.

ראובן ריבלין: את מיוזמי החוק, חברת הכנסת גלאון?

זהבה גלאון: לא, אבל יש לי עניין.

רוני בר-און: מה זה משנה?

רוני בר-און: יש לה מודעות לחשיבות החוק וזה בסדר גמור.

ראובן ריבלין: אין ויכוח על זה.

זהבה גלאון: אני מגינה על שלום הציבור.

רוני בר-און: זהבה, אני הרי מנסה להסביר לך שגם אנחנו חושבים מעט - לא כמוך, אבל מעט - על ביטחון הציבור, על שלומו, על רווחתו ועל כל הדברים האלה.

רוני בר-און: אני אומר לך שהדרך היחידה של הממשלה להגיב על זה שמישהו מתעקש אתה על קוצו של יו"ד - הפקידות אומרת לי, לא השרים, לא הפוליטיקאים, שמבחינת

רוני בר-און: כם זה במפורש קוצו של יו"ד ומבחינתה עניין שבעיקרון - הסנקציה תהיה שהיא תיקח את החוק הטוב והראוי הזה בתקופת ההמתנה למועד תחילתו ותשמיד אותו מיניה וביה.

זהבה גלאון: בסדר, בסדר, נגיע לגשר.

רוני בר-און: זאת תוצאה לא ראויה.

ראובן ריבלין: הבהרת את עצמך.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת גלאון, אני בטוח שאם תהיי שרת התקשורת תגני על שלום הציבור לא פחות מהשר.

זהבה גלאון: מאה אחוזים.

זהבה גלאון: נגיע לגשר ונתמודד עם הענבים שלו.

ראובן ריבלין: תזכרי, אל תאמרי שיש שר מקצועי שלא שומר על שלום הציבור.

ראובן ריבלין: זאת אגדה שפרצה ויכולה פתאום להכות את הציבור מכה קשה.

זהבה גלאון: לא אמרתי, אבל לא עושה רושם שאני אהיה שרה כל כך מהר.

אבשלום וילן: אני מבין שלכבוד היושב-ראש יש תחזית מעניינת.

רוני בר-און: לפי התעמולה של הליכודניקים, מכיוון שקדימה היא שמאל אתם שותפים.

ראובן ריבלין: אני שאלתי, מי שומר על שלום הציבור?

ראובן ריבלין: האם סמנכ"ל משרד התקשורת או סמנכ"ל המשרד לאיכות הסביבה?

ראובן ריבלין: האם עולה על דעת מישהו שסמנכ"ל משרד התקשורת, כאשר הוא בא וקובע אמות מידה מקצועיות שמחויבות גם בביצוע מקצועי ובשמירה על הציבור, מידתו אחרת?

ראובן ריבלין: אוי לנו ואבוי לנו.

זהבה גלאון: לא אמרנו את זה.

זהבה גלאון: אף אחד לא אמר את זה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת בר-און, אני חייב לומר לך, שמזמן לא שמעתי שר שמסביר כך את העמדה של משרדו.

רוני בר-און: תודה, אדוני היושב-ראש.

רוני בר-און: אדוני יודע שהמחמאות על התפקוד שלי כשר - - -

ראובן ריבלין: לא, לא, עוד הפעם יקרה שאני אצביע אתך?

רוני בר-און: זה בסדר גמור, אבל אדוני זוכר את הסיפור של שלום עליכם?

ראובן ריבלין: כן, בוודאי, את זה אני יודע.

רוני בר-און: שקנישעס בחלום זה חלום, זה חלום ולא קנישעס.

רוני בר-און: אתה מתעורר רעב.

רוני בר-און: המחמאות שאני מקבל כמי שמייצג את הממשלה זה קנישעס בחלום.

מל פולישוק-בלוך: אדוני היושב-ראש - - -

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת פולישוק, אנחנו לא מדברים על ביקורת לאחר מעשה, אנחנו מנסים למצוא ביקורת לפני מעשה, כדי שלא תהיה ביקורת.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת יורי שטרן, אדוני רוצה להשיב?

ראובן ריבלין: בבקשה.

הוועדה המשותפת): חבר הכנסת רוני בר-און, קודם כול, זה לא חוק בשבילי ולא חוק בשביל משה גפני.

הוועדה המשותפת): זה גם בשבילך ובשביל הילדים שלך.

הוועדה המשותפת): לכן, כשתבוא ממשלה אחרת, ונקווה שהיא תהיה אחרת ממש, עם ראש ממשלה אחר, אבל זה לא חשוב, היא לא תבטל את החוק בגלל הסעיף הזה.

הוועדה המשותפת): מקסימום - היא תחזור ותתקן ברוח ההחלטה שהיתה לפני שבוע אצל השרים ולא תקבל את רוח ההחלטה שאנחנו רוצים לקבל.

הוועדה המשותפת): אין פה איום, ואני מסביר את זה שוב.

הוועדה המשותפת): חבר הכנסת רוני בר-און, חבר הכנסת רוני בר-און, ניסיתי גם להקשיב למה שאתה אומר, ואני אומר שההבדל בין התייעצות לבין הסכמה הוא הבדל מהותי.

הוועדה המשותפת): אם שר התקשורת מנהל את השיחה הזאת עם השר לאיכות הסביבה מנקודת מוצא שיש לו זכות וטו, הוא ייצג את החברות הסלולריות נאמנה ועל כל דבר יפעיל זכות וטו, כי העלות גבוהה.

הוועדה המשותפת): גם 100,000 שקל הם עלות גבוהה וגם 10 מיליוני שקל הם עלות גבוהה.

הוועדה המשותפת): אם השר לאיכות הסביבה יודע שהוא חייב להתייעץ עם הגורם המקצועי, שזה משרד התקשורת, הוא לא יעשה שטויות, ואם יהיו חילוקי דעות, יבואו ליועץ המשפטי לממשלה.

הוועדה המשותפת): חבל שהממשלה החליטה לפני שבוע לתקן את הדבר הזה בלי להסביר לנו את המשמעות.

הוועדה המשותפת): לכן, מה שהתחייבנו אנו עושים.

הוועדה המשותפת): ופה אנחנו מחזירים את הסיכום שלנו - עם מה שהיה בוועדה, ולא עם מה שהממשלה החליטה מאחורי גבנו.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: השר שטרית, אני לא יכול לאפשר לך מבחינת הפרוצדורה.

ראובן ריבלין: מהצד, רק אולי הערה של אדוני.

ראובן ריבלין: אני כבר נתתי ליושב-ראש הוועדה לסכם, אז רק הערה מהצד.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, אני מופיע פה בכובע של השר המקשר בין הממשלה לכנסת.

מאיר שטרית: אני שומע שהיתה הסכמה בין הממשלה לבין חבר הכנסת יורי שטרן כיושב-ראש הוועדה על רוב סעיפי החוק.

מאיר שטרית: סוכם בעצם שההסתייגויות לא תעבורנה, להוציא מה שמוסכם עם מר יורי שטרן, ואכן הוגשו הסתייגויות בשמו, חלק מההסתייגויות המוסכמות על הממשלה.

מאיר שטרית: ההסתייגויות האחרות אינן מוסכמות על הממשלה, ולמיטב הבנתי, משיחה עכשיו עם יורי שטרן הבינותי, שבעצם מוכנים לוותר על כל ההסתייגויות, להוציא ההסתייגות של אליעזר כהן.

מאיר שטרית: הבנתי את זה נכון?

הוועדה המשותפת): נכון.

מאיר שטרית: לנוכח המצב הזה, אדוני, מאחר שאני חושב שזה הרע במיעוטו, ועדיף שיעבור החוק גם בחיסרון הזה מכך שלא יעבור כלל, אני מסכים - - -

רוני בר-און: נלחמתי עד טיפת דמי האחרונה.

מאיר שטרית: אני מצטער, רוני.

מאיר שטרית: אני מצטער, רוני, אבל אני בטח לא התכוונתי.

מאיר שטרית: אנחנו באותה מפלגה.

מאיר שטרית: אני רוצה לומר שאנחנו מסכימים להסתייגות - - -

ראובן ריבלין: אדוני, אני רוצה להבין.

ראובן ריבלין: אתה מסכים להסתייגות של אליעזר כהן?

מאיר שטרית: כן.

ראובן ריבלין: אתה מסכים להסתייגויות של שטרן.

ראובן ריבלין: אתה לא מסכים להסתייגות של כהן, אבל אתה לא תמשוך את החוק.

מאיר שטרית: חבר הכנסת פינס הסיר את הסתייגותו בסיכום אתי.

מאיר שטרית: ההסתייגויות האחרות, להוציא ההסתייגויות שיושב-ראש הוועדה הצביע עליהן, שמוסכמות על הממשלה – אנחנו מסכימים להן.

מאיר שטרית: ההסתייגות של חבר הכנסת אליעזר כהן, שנשארה נקודת המחלוקת - ניסיתי לשכנע גם את אליעזר כהן לוותר על הסתייגותו.

מאיר שטרית: אלא אם הוא מודיע לי שהוא מוותר על הסתייגותו, אני בלית ברירה, לנוכח האלטרנטיבה שכרגע היום אין הסדרה של נושא הקרינה - - -

ראובן ריבלין: אבל אתה ממליץ לי להצביע בעדה או נגדה?

ראובן ריבלין: זה מה שאני רוצה לדעת.

מאיר שטרית: אני אומר, לאור העובדה הזאת, כרע במיעוטו, אני מסכים להסתייגות של חבר הכנסת אליעזר כהן, אם הוא לא מציע להוריד אותה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: למה למצוץ את דמנו?

מאיר שטרית: לכן, אדוני היושב-ראש, אם מותר לי, אפשר לקצר את כל הדיון ולהעביר את החוק בסופו של דבר עם הסתייגות אחת.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אני מאוד מודה לך.

ראובן ריבלין: חברי הכנסת אנחנו עוברים לסדרת ההצבעות שאינה פשוטה.

ראובן ריבלין: ובכן, על שם החוק וסעיפים 1-9 אין הסתייגויות.

ראובן ריבלין: בסעיף 10 יש הסתייגות, חבר הכנסת שטרן?

הוועדה המשותפת): כן.

ראובן ריבלין: לסעיפים 1-9 אין הסתייגויות, לרבות שם החוק.

ראובן ריבלין: אני מצביע לפי הצעת הוועדה.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 6 בעד סעיפים 1-9 - 25 נגד - אין נמנעים - אין סעיפים 1-9 נתקבלו.

ראובן ריבלין: אמרתי לכם, קודם כול לפי הצעת הוועדה, כי אין הסתייגויות.

ראובן ריבלין: 25 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שסעיפים 1-9 ושם החוק עברו לפי הצעת הוועדה.

ראובן ריבלין: לסעיף 10 יש הסתייגות של חבר הכנסת יורי שטרן.

ראובן ריבלין: נא להצביע - מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 7 בעד ההסתייגות – 25 נגד – אין נמנעים - אין ההסתייגות של חבר הכנסת יורי שטרן לסעיף 10 נתקבלה.

ראובן ריבלין: 25 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שההסתייגות אושרה.

ראובן ריבלין: אני מצביע את הצעת החוק לפי נוסח הוועדה ובהסתייגות שנתקבלה - הצעת הסעיף בנוסח הוועדה, לרבות ההסתייגות.

ראובן ריבלין: נא להצביע - מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 8 בעד סעיף 10, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה – 26 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 10, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה, נתקבל.

ראובן ריבלין: 26 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שסעיף 10 עבר בהתאם לניסוח הוועדה ובאישור ההסתייגות.

ראובן ריבלין: הצבעה על סעיפים 11-24 לפי הצעת הוועדה, שכן אין עליהם כל הסתייגות.

ראובן ריבלין: נא להצביע - מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 9 בעד סעיפים 11-24 – 26 נגד - אין נמנעים – אין סעיפים 11-24 נתקבלו.

ראובן ריבלין: 26 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שסעיפים 11-24 עברו לפי הצעת הוועדה.

ראובן ריבלין: לסעיף 25 - - -

הוועדה המשותפת): אני מוריד את ההסתייגות, אבל יש הסתייגות של חבר הכנסת אליעזר כהן.

ראובן ריבלין: כעת הסתייגותו של חבר הכנסת אליעזר כהן.

ראובן ריבלין: השר שטרית ידע על מה הוא מדבר.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת בר-און, אני אסביר לך אחר כך, אחרת לא היה אפשר כלל להעביר את החוק.

ראובן ריבלין: עכשיו אני רואה לפי הדיסרטציה פה - - - תאמינו לי, מח"טים ורמטכ"לים לא יודעים לקרוא מפה כזאת.

ראובן ריבלין: סעיף 25, הסתייגותו, לחלופין, של חבר הכנסת אליעזר כהן - אנחנו מצביעים.

ראובן ריבלין: מי בעד? מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: אני מצביע נגד, לי לא אכפת שהחוק לא יהיה.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 10 בעד ההסתייגות – 24 נגד – 1 נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת אליעזר כהן לסעיף 25 נתקבלה.

ראובן ריבלין: 24 בעד, אחד נגד, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שההסתייגות נתקבלה.

רוני בר-און: אני מצביע נגד.

ראובן ריבלין: או, בבקשה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת בר-און נרשם בתור נוכח והוא קבע שהוא מצביע נגד.

ראובן ריבלין: אני לא מקבל.

ראובן ריבלין: אני כותב את מה שהוא אמר, לא מקבל את התיקון.

ראובן ריבלין: הצבעה על סעיף 25 כנוסח הוועדה, לרבות ההסתייגות.

ראובן ריבלין: נא להצביע - מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: עכשיו אפשר להצביע בעד.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 11 בעד סעיף 25, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה – 26 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 25, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה, נתקבל.

ראובן ריבלין: 26 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שההצעה אושרה, עם ההסתייגות.

ראובן ריבלין: עכשיו אנחנו עוברים להצביע על סעיף 26, שיש בו הסתייגות של חבר הכנסת יורי שטרן.

ראובן ריבלין: להצביע, חבר הכנסת שטרן?

הוועדה המשותפת): כן, ודאי.

ראובן ריבלין: אני מצביע את הסתייגותו של יורי שטרן לסעיף 26 - מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 12 בעד ההסתייגות – 25 נגד - אין נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת יורי שטרן לסעיף 26 נתקבלה.

ראובן ריבלין: 25 בעד, אין נגד, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שההסתייגות נתקבלה, ואני מצביע את סעיף 26 לפי הצעת הוועדה, לרבות ההסתייגות.

משה גפני: אני הסרתי את ההסתייגות.

ראובן ריבלין: חברי הכנסת גפני ולאה נס מורידים את הסתייגותם.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת פינס לא ביקש להצביע ולכן אין הצבעה.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 13 בעד סעיף 26, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה – 13 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 26, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה, נתקבל.

ראובן ריבלין: 13 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שסעיף 26 אושר על-פי הצעת הוועדה, עם הסתייגותו של חבר הכנסת שטרן.

ראובן ריבלין: לסעיף 27 יש שתי גרסאות.

ראובן ריבלין: אנחנו נצביע על גרסה - - - חבר הכנסת יורי שטרן, אנחנו צריכים להצביע על גרסה א' מול גרסה ב'.

ראובן ריבלין: לגרסה ב', שהוצעה על-ידי הממשלה, יש לך הסתייגויות.

ראובן ריבלין: האם אתה עומד על ההסתייגות?

הוועדה המשותפת): כן.

משה גפני: לא, אבל יש הסתייגויות לפני כן.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת יורי שטרן, אנחנו צריכים להצביע על גרסה א' מול גרסה ב'.

ראובן ריבלין: לגרסה ב', שהוצעה על-ידי הממשלה, יש לך הסתייגות.

ראובן ריבלין: האם אתה עומד על ההסתייגות?

הוועדה המשותפת): כן.

ראובן ריבלין: אז קודם נצביע על הסתייגותו של יורי שטרן לגרסה ב'.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 14 בעד ההסתייגות – 24 נגד – אין נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת יורי שטרן לגרסה ב' לסעיף 27 נתקבלה.

ראובן ריבלין: 24 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, אני אצביע עכשיו על גרסה ב'.

מאיר שטרית: לא, אדוני.

מאיר שטרית: לאותו סעיף יש הסתייגות לפסקה (2).

ראובן ריבלין: קודם אני צריך לקבל את הגרסה.

מאיר שטרית: לגרסה הזאת יש שתי הסתייגויות.

ראובן ריבלין: אתה צודק.

ראובן ריבלין: יש לנו הסתייגות נוספת לסעיף 27, על-פי גרסה ב', ויש לנו גם על-פי גרסה א'.

ראובן ריבלין: יש לנו פה עשר הסתייגויות, לכן אני מצביע כרגע על ההסתייגויות על גרסה ב', ולאחר מכן אבקש מכם לאשר את גרסה ב'.

ראובן ריבלין: אם תאשרו אותה, אין לנו צורך בגרסה א'.

ראובן ריבלין: אם לא תאשרו אותה, נעבור לגרסה א'.

ראובן ריבלין: הסתייגות לסעיף 27(2), הסתייגות של יורי שטרן - נא להצביע.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 15 בעד ההסתייגות – 22 נגד – אין נמנעים – 1 ההסתייגות של חבר הכנסת יורי שטרן לסעיף 27(2) נתקבלה.

ראובן ריבלין: 22 בעד, אין מתנגדים, נמנע אחד.

ראובן ריבלין: אני קובע שההסתייגות לסעיף 27(2) התקבלה.

ראובן ריבלין: הואיל ולגרסה א' אין הסתייגויות, אנחנו מצביעים על גרסה א' מול גרסה ב'.

ראובן ריבלין: מי שמצביע בעד, מצביע בעד גרסה ב'.

ראובן ריבלין: מי שמצביע נגד, מצביע בעד גרסה א'.

ראובן ריבלין: גרסה ב', לרבות ההסתייגויות שנתקבלו.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 16 בעד גרסה ב' לסעיף 27 – 25 בעד גרסה א' לסעיף 27 – אין נמנעים – אין גרסה ב' לסעיף 27 נתקבלה.

ראובן ריבלין: 25 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שסעיף 27 בגרסה ב' התקבל, לרבות ההסתייגויות.

ראובן ריבלין: אנחנו עוברים לסעיפים 28-31.

ראובן ריבלין: אין הסתייגויות.

ראובן ריבלין: נא להצביע – מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 17 בעד סעיפים 28-31 – 25 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 28-31 נתקבלו.

ראובן ריבלין: 25 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע כי סעיפים 28-31 התקבלו.

ראובן ריבלין: אנחנו עוברים לסעיף 32, שבו אנחנו כוללים את התוספת ומצביעים על סעיפים 32 ו-33, על התוספת, כהצעת הוועדה.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: נמנע?

ראובן ריבלין: נא להצביע.

הוועדה המשותפת): יש פה הסתייגות.

ראובן ריבלין: אני מבטל את ההצבעה.

ראובן ריבלין: אנחנו מצביעים על סעיף 32, שיש בו הסתייגות של יורי שטרן.

ראובן ריבלין: מי בעד ההסתייגות?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 19 בעד ההסתייגות – 23 נגד – אין נמנעים – 1 ההסתייגות של חבר הכנסת יורי שטרן לסעיף 32 נתקבלה.

ראובן ריבלין: 23 בעד, אין מתנגדים, נמנע אחד.

ראובן ריבלין: אני קובע שההסתייגות התקבלה, ולכן אני מצביע עכשיו על סעיף 32 ועל סעיף 33 ועל התוספת, שעליהם אין הסתייגויות, לפי הצעת הוועדה, לרבות ההסתייגות לסעיף 32.

ראובן ריבלין: נא להצביע – מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 20 בעד סעיפים 32-33, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה – 25 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 32-33, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שהתקבלה, נתקבלו.

ראובן ריבלין: 25 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שסעיף 32, עם ההסתייגות, סעיף 33 והתוספת עברו בקריאה שנייה.

ראובן ריבלין: אדוני יושב-ראש הוועדה, נתקבלו הסתייגויות רבות לחוק זה.

ראובן ריבלין: האם אדוני מבקש להמשיך בקריאה שלישית?

הוועדה המשותפת): כן.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: ובכן, רבותי חברי הכנסת, תם ולא נשלם.

ראובן ריבלין: אנחנו מצביעים בקריאה שלישית, על מנת שיושלם.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 21 בעד החוק – 25 נגד – אין נמנעים – אין חוק הקרינה הבלתי מייננת, התשס"ו-2005, נתקבל.

ראובן ריבלין: חוק הקרינה הבלתי מייננת, התשס"ו-2005, עבר בקריאה שלישית בקולותיהם של 25 חברי כנסת, באין מתנגדים ובאין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני מזמין את יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת יורי שטרן, לברך את העושים במלאכה.

הוועדה המשותפת): כבוד היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, זה החלק הכי נעים, לאחר קבלת החוק, לעסוק בהודיה.

הוועדה המשותפת): תמיד יש סיכון שאתה תפסח על מישהו, תשכח מישהו.

הוועדה המשותפת): אני אנסה לא לעשות את זה.

הוועדה המשותפת): אני רוצה קודם כול להודות לציבור הרחב, לכל אותם אנשים שקמו מתוך חרדה, מתוך התרשמות עצמית שלהם ממה שקורה אתם, והפכו את המצוקה ואת החרדה שלהם לנושא למאבק ציבורי.

הוועדה המשותפת): אני מודה לכל הארגונים הירוקים ולכמה פעילים, במיוחד לאמיר בן-דב, שהקים קול צעקה.

הוועדה המשותפת): ליועץ המשפטי של עיריית הרצלייה, ליאור כץ, שהכין את הצעת החוק הפרטית שלי, שעל בסיסה עבדנו הרבה מאוד.

הוועדה המשותפת): לסולימן אבו-רוקן מהכפר עוספיא, היום סגן ראש עיריית הכרמל.

הוועדה המשותפת): לרוני קלר ולמשה משען.

הוועדה המשותפת): לצבי שבח ולאבי דבוש מהפורום לסלולריות שפויה.

הוועדה המשותפת): לאזרחים המודאגים שהקימו קול זעקה ולתושבי ההוסטלים, העולים הקשישים, שלא רק דאגו לעצמם אלא ביקשו למצוא פתרון כולל לבעיה הזאת.

הוועדה המשותפת): אני רוצה להודות לראשי הערים, לפורום ראשי הערים שהוקם לצורך העניין, למרכז השלטון המקומי, ובראש ובראשונה אני רוצה להודות לראש עיריית הרצלייה, יעל גרמן, שהפכה גם את העיר שלה לעיר לדוגמה, אבל לא הסתפקה בכך אלא הרימה את הדגל וגייסה עוד ראשי רשויות, שחלקם הגיעו גם היום לעזור לנו.

הוועדה המשותפת): כמובן לנועה בן-אריה, שהיא היועצת המשפטית של מרכז השלטון המקומי, לפיני קבלו, הנציג של מרכז השלטון המקומי בכנסת, לארגונים הסביבתיים אמרתי, אבל במיוחד לעורכת-הדין תמי גנות, שמייצגת את "אדם, טבע ודין" והיתה אתנו לכל אורך הדרך ועזרה מאוד גם בהיבט המקצועי.

הוועדה המשותפת): אני חייב להודות למומחים וליועצים המשפטיים, קודם כול של המשרד לאיכות הסביבה, לסטיליאן גלברג, שיושב בכיסא של הממונה על הקרינה, ומקרינים עליו לחצים מכל צד.

הוועדה המשותפת): אני לא יודע איך הוא עומד בזה, הוא בריא ושלם והוא מגיע לישיבות, ותמיד הוא אתנו ונותן עצה טובה.

הוועדה המשותפת): יש כאלה שכועסים עליו, מכל הצדדים, וכשכועסים מכל הצדדים זה אומר שהוא בשביל הנכון.

הוועדה המשותפת): אני מבקש להודות ליועצת המשפטית של המשרד לאיכות הסביבה, אורלי חורש-קופמן, על כל העבודה שהיא עשתה בתמיכה ובגיבוי מלא של ד"ר מיקי הרן, מנכ"לית המשרד לאיכות הסביבה.

הוועדה המשותפת): יש פה רשימה ארוכה של יועצים משפטיים של כל משרדי הממשלה שעבדו עבודה מאוד מקצועית.

הוועדה המשותפת): נמצא אתנו גם מר גלילי, סמנכ"ל משרד התקשורת, שאומנם בא עם הרבה מאוד התנגדויות אבל עזר מאוד לעבודת הוועדה.

הוועדה המשותפת): אני רוצה להודות לפורום החברות הסלולריות, ואני רוצה להגיד גם לכל לחברים שלי מהצד הירוק - - -

ראובן ריבלין: חבר הכנסת יורי שטרן, אני זכיתי לעבוד עם סמנכ"ל משרד התקשורת משה גלילי, ובאמת מדינת ישראל חבה לו חוב גדול.

ראובן ריבלין: אנחנו מודים לו פה, מעל במה זאת.

הוועדה המשותפת): לכן אני מודה לו.

הוועדה המשותפת): משרדי הממשלה כולם שלחו יועצים משפטיים, שזה החלק המקצועי, רק מהמשרד הזה היה מגיע הסמנכ"ל, היה יושב ומתמצא בצד החוקי והמשפטי לא פחות מהיועצים המשפטיים ולפעמים אפילו יותר.

הוועדה המשותפת): לכן אני מודה לו, ואני מודה לו גם על כך שאת רוב הקרבות עשינו בוועדה ולא מאחורי הקלעים.

הוועדה המשותפת): אני רוצה להודות לחברי פורום החברות הסלולריות.

הוועדה המשותפת): הם לא הפסידו במאבק הזה.

הוועדה המשותפת): הם ניסו להגן על עצמם והם הלכו רק בדרכים של המאבק הלגיטימי.

הוועדה המשותפת): הם התעמתו אתנו ביושר, כאשר יש להם השקעה כבדה, כאשר הם באמת הביאו את מדינת ישראל לחזית התחום.

הוועדה המשותפת): לכן אני מודה לטל זילברשטיין, שריכז אותם, לכל היועצים שהגיעו מטעמם, וגם על כך שהם התחייבו להוריד את האנטנות הסלולריות מבתי-אבות, מבתי קשישים ומבתי-הספר שעליהם יש אנטנות סלולריות.

הוועדה המשותפת): וכמובן, לא אחרונים, אלה ראשונים ראשונים חביבים - היועץ המשפטי של הוועדה שלנו, עידו בן-יצחק, רחל מלול מנהלת הוועדה, עורכת-הדין מיכל בר-שביט שעזרה לנו מאוד, עורכת-הדין מירי פרנקל, שעזרה כיועצת המשפטית של ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

הוועדה המשותפת): שום דבר לא היה קורה בלעדיהם, אבל גם לא בלי העוזרים שלי, בלי טלי אברבוך ומרינה זר, שהתרוצצו לאורך כל הדרך, אספו חומר, דיברו עם אנשים, עשו עבודה של עוד משרד אחד, קטן אומנם, אבל מאוד יעיל.

הוועדה המשותפת): לכן אני מאוד מודה, יש פה חוב שלא אצליח לפרוע אותו, לא בכנסת הזאת ואפילו לא בכנסת הבאה, אז תודה רבה.

הוועדה המשותפת): תודה לרועי גלר שבא אלינו בהשאלה מ"הרוח החדשה", העמותה שהקים ניר ברקת, כעזרה לחברי הכנסת.

הוועדה המשותפת): מעבר לאותן שמונה שעות שהוא צריך להתנדב אצלנו, הוא עשה ועושה המון גם בשביל קידום החקיקה הזאת.

הוועדה המשותפת): אני מקווה שלא שכחתי גופים וארגונים, ואני מתנצל בפני היועצים המשפטיים שלא קראתי את שמותיהם.

ג'מאל זחאלקה: לא שכחת, מנית כמעט את כל האזרחים בארץ.

הוועדה המשותפת): אני מודה לחברי הכנסת שעזרו, וגם לגאלב מג'אדלה, שכיושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה שיתף פעולה אתנו, כי קיימנו את הישיבות שלנו על חשבון הזמן שלו.

הוועדה המשותפת): תודה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת בשארה, אתה רואה, עד שאתה זוכה להביא הצעת חוק פרטית לקריאה שלישית יודעים להוציא את הנשמה.

ראובן ריבלין: הודעה למזכיר הכנסת.

אריה האן: ברשות יושב-ראש הכנסת, הנני מתכבד להודיע, שהונחו על שולחן הכנסת - לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 54), התשס"ו-2005, והצעת חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם (תיקון מס' 2), התשס"ו-2005 - שהחזירה ועדת החוץ והביטחון; הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 56), התשס"ו-2005, הצעת חוק נכסים של נספי השואה (השבה ליורשים והקדשה למטרות סיוע והנצחה), התשס"ו-2005, והצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 31), התשס"ו-2005 - שהחזירה מוועדת הכספים; הצעת חוק הגנה על הציבור מפני עברייני מין, התשס"ו-2005 - שהחזירה ועדת החוקה, חוק ומשפט; הצעת חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 31), התשס"ו-2005 - שהחזירה ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

אריה האן: הצעת ועדת הפנים ואיכות הסביבה בדבר חלוקת הצעת חוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים, עובדים שאינם שוטרים והוראות שונות), התשס"ה-2005.

אריה האן: לקריאה ראשונה, מטעם חברי הכנסת:

אריה האן: הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון מס' 15) (הגדרת נכה), התשס"ו-2005; הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון מס' 16) (הגדרת זכאות), התשס"ו-2005; הצעת חוק המועצה הישראלית לצרכנות, התשס"ו-2005; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 75) (מאגר מידע לעניין נהגים שנפסלו מלהחזיק רשיון נהיגה), התשס"ו-2005; והצעת חוק מימון מפלגות (תיקון מס' 29) (עידוד ייצוג לשני המינים), התשס"ו-2005.

אריה האן: מסקנות ועדת הכספים בעקבות דיון מהיר בנושא: העלאת העמלות בבנקים.

אריה האן: קובץ החלטות ועדת האתיקה שהונחו על שולחן הכנסת בכנסת השש-עשרה.

אריה האן: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: (קריאה שנייה וקריאה שלישית)

ראובן ריבלין: בטרם אזמין את יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה, חבר הכנסת יורי שטרן רצה להוסיף מלה, ואחריו - כבוד השר שטרית רוצה לומר דבר.

הוועדה המשותפת): אני מאוד מודה ליושב-ראש.

הוועדה המשותפת): שכחתי אדם אחד מאוד מקצועי, מאוד אחראי, עורך-הדין פז ברנט, שהוא היועץ המשפטי של משרד המשפטים, הוא מרכז את ועדת השרים לענייני חקיקה.

הוועדה המשותפת): על אף כל הלחצים וכל הדרמה שהיתה פה עם התיקון שהעברנו - זה עלה לו ביוקר רב מבחינת הלחצים, הבריאות והכול.

הוועדה המשותפת): אני מאוד מודה לו, כי הוא היה מאוד ענייני, מאוד קואופרטיבי, ואתו אפשר לעבוד ולקדם את הדברים במדינת ישראל.

הוועדה המשותפת): תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: כבוד השר שטרית, בבקשה.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, ראשית אני מצטרף לתודות ולברכות.

מאיר שטרית: חוק הקרינה הבלתי מייננת יינן אותנו הרבה מאוד שנים.

מאיר שטרית: בממשלה זה עלה באלף-ואחת צורות שונות ומשונות, ואני שמח שהפרשה הזאת מגיעה לקצה.

מאיר שטרית: הסכמתי לפשרה הזאת, עם ההסתייגות של חבר הכנסת אליעזר כהן, משום שחשבתי שאף אם הממשלה לא מסכימה במאת האחוזים להצעה הזאת - חושבני שמן ההיגיון היה כן להעביר את החוק, אפילו אם יש בו חיסרון מסוים.

מאיר שטרית: אני רוצה להבהיר בפני הכנסת, אדוני היושב-ראש, שהתייעצות, גם על-פי פסיקת בית-המשפט העליון, מחייבת התייחסות להתייעצות.

מאיר שטרית: לא אומרים: התייעצתי אתך, תגיד מה שאתה רוצה, אני מתעלם מזה ושלום על ישראל.

מאיר שטרית: זאת אומרת, גם בנוסח שעבר, כשנאמר שהשר לאיכות הסביבה יתייעץ עם שר התקשורת, פירושו שהוא חייב להתייחס להמלצות שמקבל משרד התקשורת ולא להתעלם מהן.

מאיר שטרית: אני בטוח שבממשלה הדברים האלה יכולים להגיע לידי הסדר הגיוני, מניח את הדעת, ולכן נדמה לי שהוויתור שעשינו פה הוא ויתור נכון, בגבולות הנכונים, שמאפשרים להפעיל את החוק בלי להרוג אותו, אלא עם אפשרות לקיים התייעצות כזאת שהיא משמעותית.

משה גפני: - - -

מאיר שטרית: תודה רבה, חבר הכנסת גפני, גם על הסיוע שלך בעניין.

מאיר שטרית: פז ברנט, שגם לו אני מודה, היה עוזרי במשרד המשפטים ונשאר להיות עוזר לשרי המשפטים אחרי.

מאיר שטרית: אני שמח שהוא ממשיך למלא את תפקידו בעניין הזה באמונה.

מאיר שטרית: דבר אחרון, אדוני היושב-ראש, אני מבקש להבהיר נקודה שלא כל כך ברורה בציבור.

מאיר שטרית: אתה היית שר תקשורת מקצועי מאוד וקידמת הרבה דברים בתחום התקשורת.

מאיר שטרית: לצערי, לא נשלמה הקדנציה שלך ולא השלמת את כל המהפכות שהיו בדרך, וחבל.

מאיר שטרית: מאז שעזבת - - -

ראובן ריבלין: המהפכה הכי טובה היא להוציא את הפוליטיקאים ממשרד התקשורת.

מאיר שטרית: אמת.

מאיר שטרית: היינו באמצע הדרך ולצערי התפזרה הכנסת לפני ולא השלמת את המהלך הזה.

מאיר שטרית: אני חושב שחשוב להבהיר נקודה אחת, ובגלל זה ביקשתי לעלות לדבר.

מאיר שטרית: בציבור נוצר רושם, שככל שיש יותר אנטנות, הקרינה יותר חזקה.

מאיר שטרית: זה פשוט בלוף.

מאיר שטרית: זה דבר לא נכון.

מאיר שטרית: הציבור צריך לדעת, שעדיף שיהיו 100 אנטנות קטנות מאשר אנטנה אחת גדולה.

מאיר שטרית: 100 אנטנות קטנות מפוזרות, או מה שנקרא אנטנות משופלות לאורך כל רחוב או על כל עמוד חשמל, כמו שעושים בהרבה מדינות בעולם, מקרינות הכי פחות.

מאיר שטרית: ככל שיש פחות אנטנות, האנטנות צריכות להיות הרבה יותר חזקות, בעוצמת שידור הרבה יותר גבוהה, ולכן הקרינה הרבה יותר גבוהה.

מאיר שטרית: לכן, אם מישהו חושב שעל-ידי זה שמתקינים פחות אנטנות הוא עוזר לתושבים, הוא טועה טעות מרה.

מאיר שטרית: ככל שיש יותר אנטנות קטנות מפוזרות, הקרינה הרבה יותר קטנה.

מאיר שטרית: הציבור לא תמיד הבין את זה, ולשמחתי, אדוני היושב-ראש, לפי החלטת הממשלה – על-פי הצעות של המועצה הארצית לתכנון ובנייה - נפתח מסלול ירוק להתקנת אנטנות קטנות.

מאיר שטרית: אפשר להתקין את האנטנות בקלות, בלי שום פרוצדורות, כי הן באמת לא מקרינות.

מאיר שטרית: ככל שהאנטנה גדולה יותר, הפרוצדורות, הביורוקרטיות והדרישות שנדרשות גדולות הרבה יותר, כי זה מה שהגיוני וזה מה שנכון לבריאות הציבור.

מאיר שטרית: תודה, אדוני היושב-ראש.

ראובן ריבלין: תודה לכבוד השר, גם על ההערה הנכונה.

ראובן ריבלין: [נספחות.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: חבר הכנסת גאלב מג'אדלה, בבקשה.

ראובן ריבלין: אחריו יעלה חבר הכנסת בשארה, כי כבר קראתי לו, ויציג את חוק הפוליו.

ראובן ריבלין: אני כבר מודיע שזה חוק תקציבי ולכן ההצבעה והסיכום יידחו כנראה למחר.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת מג'אדלה יציג את החלטת ועדת הפנים ואיכות הסביבה בדבר חלוקת הצעת חוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים, עובדים שאינם שוטרים והוראות שונות), התשס"ה-2005.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, מכובדי חברי הכנסת, אני מתכבד להציג את החלטת ועדת הפנים ואיכות הסביבה בדבר חלוקת הצעת חוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים, עובדים שאינם שוטרים והוראות שונות), התשס"ה-2005, לפי סעיף 121 לתקנון הכנסת.

גאלב מג'אדלה: על-פי הצעת ועדת הפנים ואיכות הסביבה מחליטה הכנסת, לפי סעיף 121 לתקנון הכנסת, להרשות לוועדת הפנים ואיכות הסביבה לדון ולהביא בפני הכנסת לקריאה שנייה ולקריאה שלישית חלק מהצעת חוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים, עובדים שאינם שוטרים והוראות שונות), התשס"ה-2005, כך שחלק ההצעה שיובא בפני הכנסת יכלול את סעיף 114 בהצעת חוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים, עובדים שאינם שוטרים והוראות שונות), התשס"ה-2005.

גאלב מג'אדלה: בדברי ההסבר, אדוני היושב-ראש, אני רוצה לומר, שהצעת חוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים, עובדים שאינם שוטרים והוראות שונות), התשס"ה-2005 – להלן: הצעת החוק - נדונה בכנסת בקריאה הראשונה ביום י"ד באייר התשס"ה, 23 במאי 2005, והועברה לוועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת.

גאלב מג'אדלה: ביום י"ב בכסלו התשס"ו, 13 בדצמבר 2005, התירה הכנסת, לפי סעיף 121 לתקנון, להביא לפניה רק חלקים מהצעת החוק, שעניינם הדין המשמעתי במשטרה, בירור קבילות שוטרים וחסיון תחקירים.

גאלב מג'אדלה: חלקים אלה אף אושרו בקריאה שנייה וקריאה השלישית ביום י"ח בכסלו התשס"ו, 19 בדצמבר 2005.

גאלב מג'אדלה: ועדת הפנים ואיכות הסביבה המשיכה לדון ביתר נושאי הצעת החוק – העסקת עובדים שאינם שוטרים והעסקת שוטרים לרגל פעולה או אירוע.

גאלב מג'אדלה: לגבי העסקת שוטרים לרגל פעולה או אירוע הושגו הסכמות, ואילו המחלוקות בנוגע להעסקת עובדים שאינם שוטרים נותרו בעינן.

גאלב מג'אדלה: הכוונה להעסקת שוטרים במגרשי כדורגל, למשל, או באירועי תרבות וספורט.

גאלב מג'אדלה: על כן מוצע להביא בשלב זה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית רק את סעיף 114, שעניינו העסקת שוטרים לרגל פעולה או אירוע, ולהביא לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את יתר הסעיפים – 109-113, 117(ב) והתוספת השנייה - העוסקים בהעסקת עובדים שאינם שוטרים, וסעיפים 118(1)(א), 118(2), 120-123, 125, 126, 128, 130 ו-131, שהם תיקונים עקיפים בחוקים שונים שנועדו להסדיר את מעמדם של עובדים שאינם שוטרים - במועד מאוחר יותר.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, היתה מחלוקת לא קלה בין הייעוץ המשפטי של הכנסת לבין הייעוץ המשפטי של הממשלה, הייעוץ המשפטי של המשרד לביטחון פנים והייעוץ המשפטי של משרד המשפטים.

גאלב מג'אדלה: לא הסכמנו לוותר על זכותה של הכנסת להמשיך להיות דומיננטית בהמשך הדרך בנוגע להעסקת אזרחים שאינם אנשי משטרה.

גאלב מג'אדלה: היה לנו חשש גדול אחד וברור, שהם הולכים לכיוון של הפרטה, ולכן אמרנו שיש לפצל את זה ולאפשר הוראת שעה ל-18 חודשים להמשך העסקת שוטרים בשכר, כמו במגרשי כדורגל.

גאלב מג'אדלה: לא הסכמנו שהחלק השני יהיה בחוק.

גאלב מג'אדלה: אמרנו שנפצל אותו, ואם תוכיח הממשלה שהיא אינה מתכוונת ללכת לכיוונים של הרחבה והפרטה, נוכל להביא את זה לכנסת השבע-עשרה ולקדם את זה רק בהסכמה, כאשר הכנסת היא גוף דומיננטי בעניין, כדי לשמור על אחריותה של הממשלה כלפי אזרחיה להבטחת ביטחונם.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: הואיל ואיש לא נרשם לדיון, אנחנו נעבור להצבעה על החלטת ועדת הפנים ואיכות הסביבה בדבר חלוקת הצעת חוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים, עובדים שאינם שוטרים והוראות שונות), התשס"ה-2005.

ראובן ריבלין: ההחלטה היא לפי סעיף 121 לתקנון הכנסת בדבר חלוקה.

ראובן ריבלין: מי בעד? מי נגד?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 22 בעד הצעת ועדת הפנים ואיכות הסביבה – 10 נגד - אין נמנעים - אין הצעת ועדת הפנים ואיכות הסביבה בדבר חלוקת הצעת חוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים, עובדים שאינם שוטרים והוראות שונות), התשס"ה-2005, נתקבלה.

ראובן ריבלין: עשרה בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהחלטת ועדת הפנים ואיכות הסביבה בדבר חלוקת הצעת חוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים, עובדים שאינם שוטרים והוראות שונות), התשס"ה-2005, נתקבלה לפי סעיף 121 לתקנון הכנסת.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת גולן, אם לא היו עשרה יכולים להצביע, הייתי מקיים הצבעה חוזרת.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת גולן הודיעה שהיא לא הספיקה להצביע כי היא לא ידעה, לא היתה מודעת לכך שכבר הפעלתי את מנגנון ההצבעה.

ראובן ריבלין: אני מקבל את הערתה, אבל לא משנה את ההצבעה.

ראובן ריבלין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/110).

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: אני מזמין את חבר הכנסת עזמי בשארה לעלות ולהציג את הצעת חוק הטבות לנפגעי פוליו, התשס"ו-2005.

ראובן ריבלין: חוק זה עבר בקריאה טרומית, והיתה לי התלבטות קשה אם להביאו לקריאה ראשונה, שכן מדובר בלי כל ספק בחוק תקציבי, שצריך לעבור בניגוד להסכמת הממשלה.

ראובן ריבלין: חשבתי, חבר הכנסת בשארה, שנושא זה, אשר כל כך הרבה שנים זועק לפתחנו, טוב תעשה הכנסת אם תביע את עמדתה כלפי הממשלה הבאה בעניין סדרי העדיפויות ותראה לנכון לעסוק בכך ולמצוא מוצא לנושא הזה אשר מעסיק אותנו כה רבות.

ראובן ריבלין: אני ער לכך שהממשלה היא זו שקובעת את סדרי העדיפויות.

ראובן ריבלין: אני גם ער לכך שלפעמים, כאשר אנחנו מיטיבים עם קבוצה אחת, אנחנו עלולים להגיע למצב שבו ניאלץ להפחית מקבוצה אחרת.

ראובן ריבלין: אבל הנושא הזה, כפי שהסברת בהצעת החוק הפרטית - מאחר שצריך רוב של 51 חברי כנסת, אם הם לא יאשרו זאת, הרי שבלאו הכי זה לא יעבור, ואם יאשרו זאת, ודאי שזה יהיה איזה מורה דרך לכנסת ולממשלה הבאה.

ראובן ריבלין: אני מזמין אותך להציג את החוק לקריאה ראשונה ומקבל את בקשתך שהתשובה וההצבעה יהיו מחר.

עזמי בשארה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, על כל המאמץ שלך.

עזמי בשארה: כפי שאמרת, הצעת חוק זו היא הצעה הומנית ממדרגה ראשונה.

עזמי בשארה: מדובר בציבור גדול שנפגע ושהמדינה צריכה להכיר באחריות לגביו.

עזמי בשארה: אנחנו הצענו את הצעת החוק הזאת לפני כמה חודשים, לפני הפגרה, ולמרות התנגדותה של הממשלה, 72 חברי הכנסת הצביעו בעד, ואף לא אחד נגד.

עזמי בשארה: הכנסת היא ריבונית, כפי שאתה מגלם זאת, ויותר מ-60 חברי הכנסת יכולים לקבוע.

עזמי בשארה: לפי החוק, גם הצעת חוק תקציבית – כן לקבל אותה.

עזמי בשארה: המעט שאנחנו יכולים לעשות זה שהכנסת הזאת תעביר אותה בקריאה ראשונה והכנסת הבאה תחיל דין רציפות עליה, ועל זה כל המאבק.

עזמי בשארה: אני באמת חוזר ומודה לך על כך.

עזמי בשארה: אני גם מודה לארגוני הנכים על העזרה הגדולה, על מעשה השידול, הלובינג, שהם עשו בכנסת – ללא זה, באמת היה קשה.

עזמי בשארה: אני רוצה לומר משהו על הרציונל של החקיקה הזאת, ואחר כך להשאיר אותה בידיכם עד מחר בשעת ההצבעה.

עזמי בשארה: מדובר, אדוני היושב-ראש, במחלה שנפגעו בה מאז תחילת שנות ה-50 5,412 חולים, שלא כולם נכים, ולא כולם, לצערי, אתנו היום; חלק, כמובן, לפי דינו של עולם, עזבו אותנו, וחלק מהם אינם נכים קשים.

עזמי בשארה: אנחנו מעריכים שמספר הנכים הקשים הוא קצת יותר מ-2,500.

עזמי בשארה: משרד האוצר, כפי שהוא נוהג לעשות בוועדת הכספים, עשה מעשה שלא ייעשה: ראשית, העריך ללא שום סיבה את מספר הנפגעים כגבוה הרבה יותר מההערכה שלנו, כ-2,500 ומשהו.

עזמי בשארה: לא רק זה, הוא גם לא שאל את משרד הבריאות מה המספר; הוא העריך לבדו.

עזמי בשארה: למשרד הבריאות יש מספר אחר, ולדעתנו, במקרה הזה משרד הבריאות הרבה יותר מהימן.

עזמי בשארה: הנתונים שלו הרבה יותר מהימנים.

עזמי בשארה: הדבר הזה השתקף גם בהערכת העלות הכספית של החוק הזה.

עזמי בשארה: העלות הכספית של האוצר, שמופיעה בהצעת החוק המוגשת לקריאה ראשונה, היא 190 מיליון שקל בשנה.

עזמי בשארה: הערכת הוועדה נמוכה בהרבה, רק פשוט לא היה זמן בוועדה לעשות הערכה אחרת ושונה מההערכה הזאת.

עזמי בשארה: אנחנו, אדוני היושב-ראש, מעריכים את המספר במחצית מזה של משרד האוצר, פחות אפילו ממחצית מ-190 מיליון לעניין הזה.

עזמי בשארה: עכשיו - להצעת החוק.

עזמי בשארה: ללא שום ספק, הצעת החוק מסתמכת על הכרתה של מדינת ישראל באחריות לכך שבזמן שהיו חיסונים אנשים בכל זאת חלו.

עזמי בשארה: הם חלו או כיוון שהחיסון לא הגיע אליהם, כי חיו בפריפריה, במעברות, ביישובים ערביים, ביישובי גבול, יישובי ספר וכו', או כי חוסנו בחיסון של וירוס מוחלש ולא וירוס ממש.

עזמי בשארה: אנחנו לא יכולים להוכיח, אבל כנראה חלק מהחולים חלו בגלל החיסון עצמו.

עזמי בשארה: אין שום ספק שיש לנו כאן מקרה הרבה יותר חמור ממקרה הגזזת, שלגביו הכנסת העבירה חוק.

עזמי בשארה: הרבה יותר חמור לא רק מכיוון שהנכות, כפי שאתם יודעים ורואים, היא נכות קשה, שנוגעת לכל משפחה גדולה בארץ הזאת, אלא גם מכיוון שאנחנו מדברים על אנשים שכבר עברו את גיל 50 ומסתמנות אצלם תופעות של פוסט-פוליו - התנוונות שרירים; בידיים, שכל כך עמלו בשביל לסחוב את הגוף, מתחילים להופיע סימנים של מחלות קשות אחרות.

עזמי בשארה: אנחנו חושבים שעכשיו הזמן לחוקק זאת, שאסור לחכות.

עזמי בשארה: אילו היה אפשר אפילו להעביר זאת בקריאה שנייה ושלישית, היה יותר טוב.

עזמי בשארה: כל יום שעובר מחריף את מחלתם של אנשים אלה.

עזמי בשארה: אדוני היושב-ראש, אני מסיים בכך: משרד האוצר העלים מאתנו את העובדה שבמשרד הבריאות יש מאות מיליונים – כ-100 מיליון, ואולי יותר; כל מי שמשתמש בחיסון בטיפת-חלב תרם כסף בשביל נפגעי חיסונים, כלומר כסף שקיים לנפגעי חיסונים.

עזמי בשארה: אף אחד לא השתמש בו, כי, תאמין לי, אדוני היושב-ראש, שאף אחד לא יכול להוכיח שהוא נפגע מחיסון.

עזמי בשארה: לכן, ועדת הרופאים אף פעם לא נתנה כסף למישהו שנפגע מחיסון.

עזמי בשארה: כלומר, יש שם הרבה כסף שלא השתמשו בו, כספם של חולים או אזרחים ששילמו בזמן חיסון לביטוח נפגעי חיסונים, זה כסף שקיים.

עזמי בשארה: לכן, אני לא מבין את הדבר הזה.

עזמי בשארה: יש כמעט רפלקס לא מותנה - שאומרים "לא" על כל הצעה הומנית כזאת, שבאה להיטיב עם אנשים שהם ברובם משכבות חלשות, או שהיו בפריפריה או שהם באים מהשכבות החלשות באוכלוסייה.

עזמי בשארה: הגיע הזמן שנעשה זאת, אדוני.

עזמי בשארה: לא פגשתי חבר כנסת אחד שמתנגד לחוק.

עזמי בשארה: הממשלה התנגדה, והקואליציה שלה הצביעה בעד.

עזמי בשארה: עכשיו הקואליציה שלה בכלל איננה.

עזמי בשארה: לכן זה חוק שהיה יכול לעבור בקריאה שנייה ושלישית.

עזמי בשארה: אבל, בכל זאת אני מאוד מודה לך.

עזמי בשארה: דבר נוסף.

עזמי בשארה: ועדת הכנסת עיכבה את זה כל כך הרבה זמן, שלא בצדק, אדוני, על דבר טכני – אם להעביר את זה לוועדת הכספים או לוועדת הרווחה.

עזמי בשארה: עיכבו את זה חודשים.

עזמי בשארה: נראה לי שזה הזמן לעשות משהו בנוגע לתקנון הכנסת במקרים כאלה, לקבוע תקרת זמן.

עזמי בשארה: לכן אנחנו נסחבים עד היום האחרון, כיוון שזה היה כל כך הרבה חודשים בוועדת הכנסת.

עזמי בשארה: על כל פנים, אדוני היושב-ראש, העיקר שהגענו לנקודה הזאת – בעזרתך, ואני עוד הפעם מודה לך.

עזמי בשארה: אני חושב שחברנו, חבר הכנסת אליעזר כהן, שמצורף לחוק, יהיה לו מה להגיד בנושא.

עזמי בשארה: תודה רבה לכם.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: זכות התשובה, כמובן, נתונה לך לפני ההצבעה, ואז תוכל לדבר.

ראובן ריבלין: לפני אליעזר כהן אני מזמין את חבר הכנסת חמי דורון, על מנת שהוא יאמר את דבריו ויוכל להחליף אותי על הדוכן.

ראובן ריבלין: אני רק אבקש לחזור לדוכן לקראת חוק רופאי השיניים, על מנת להסביר את כל הנימוקים שהביאו לידי החלטה.

ראובן ריבלין: בבקשה, חבר הכנסת דורון.

ראובן ריבלין: לרשות אדוני שלוש דקות.

חמי דורון: אדוני היושב-ראש, כרגיל אין פה נציג של הממשלה, וחבל.

חמי דורון: דווקא בהצעת חוק כל כך חשובה אין נציג של הממשלה.

חמי דורון: חבר הכנסת בשארה, אני מניח שאתה כבר התרגלת, הרי אתה ותיק פה בבית הזה – לפחות יותר ותיק ממני – ואם אני הספקתי כבר לקלוט את התרגילים ואת המשחקים של האוצר, אני מניח שגם אתה קלטת את זה כבר לפני הרבה זמן.

חמי דורון: הפקידים של משרד האוצר בוועדות מזכירים לי תמיד את האפסנאי בצבא: אתה אומר להם "בוקר טוב", הם אומרים לך "אין לי".

חמי דורון: זה אוטומטי, זה אצלם רפלקס מותנה מאוד.

חמי דורון: ברגע שהם שומעים שצריך לשלם – אין להם.

חמי דורון: אבל יש להם.

חמי דורון: יש כספים, והגיע הזמן – אני אמרתי את זה גם אתמול, בנושא של מעונות-יום שיקומיים דווקא – שהכנסת תפסיק להתייחס להערכות של משרד האוצר.

חמי דורון: עם כל הכבוד, אנחנו לא עובדים בממשלה.

חמי דורון: יש הפרדת רשויות, אלה שני מנגנונים, שני אורגנים שונים.

חמי דורון: אנחנו צריכים להבין שלממשלה יש סדר העדיפויות שלה, הרצונות שלה, ולכנסת יש סדר-העדיפויות שלה.

חמי דורון: יש לנו ממ"מ, יש לנו מחלקה לא קטנה של ייעוץ משפטי, ולכן איננו צריכים תמיד לקבל את מה שהאוצר אומר.

חמי דורון: הרי האוצר נוהג באופן שיטתי, אדוני היושב-ראש, לתת הערכות שתמיד יהפכו את הצעות החוק, ולו האזוטריות ביותר, להצעות חוק תקציביות.

חמי דורון: זה נתון קבוע.

חמי דורון: אתה יודע, אני יודע את זה, יש פה 120 חברי כנסת שיודעים את זה, והגיע הזמן להפסיק את זה - - -

ראובן ריבלין: כן, אבל מעניין לעניין שלא באותו עניין: חוק זה הוא בעל משמעות תקציבית בלי כל ספק - -

חמי דורון: נכון.

ראובן ריבלין: - - ואנחנו לא רצינו להעבירו בחטף, אף שאני חושב שהיה לנו מספיק זמן להעבירו בכל הקריאות.

ראובן ריבלין: אני לא רוצה שחוק כזה יבוא לידי ביטול בחוק ההסדרים, ולא ניתן להעביר את זה בחוק ההסדרים.

ראובן ריבלין: לכן אנחנו צריכים לתת לממשלה, שיכולה להתגונן בכנסת ולקבוע סדרי עדיפויות, לומר את דברה.

ראובן ריבלין: אנחנו נעביר את זה.

ראובן ריבלין: אני מקווה שכל אלה שייבחרו לכנסת, ורבים מהם יהיו, באפריל-מאי, יוכלו לבקש את החלת דין הרציפות ולהמשיך, ואז הממשלה תצטרך לתת את דעתה על כך.

ראובן ריבלין: כי עד היום הממשלה התחמקה מדיון בנושא החשוב הזה מהטעם שזה עולה הרבה כסף; אני אומר לך, שלפי הערכות הממשלה זה יכול להגיע ל-900 מיליון.

חמי דורון: אדוני היושב-ראש, זה קצת משעשע אם אגיד לך - - -

ראובן ריבלין: אני לא אומר - - -

חמי דורון: לא אתה - - -

ראובן ריבלין: 300 מיליון גם בשארה אומר.

חמי דורון: גם אם זה עולה 300 מיליון, זה לא דבר - - -

ראובן ריבלין: 300 מיליון זה flat - - -

חמי דורון: אבל זה לא 300 מיליון בשנה אחת, נו באמת.

ראובן ריבלין: שמעתי, 300 מיליון זהflat מכל תקציב - - -

חמי דורון: זה נכון שאתה הופך את זה לדבר מאוד מאוד תיאורטי ואומר: 300 מיליון שקל בשנה הראשונה.

חמי דורון: אבל זה לא המצב.

ראובן ריבלין: נחייב אותם לתת תשובה.

חמי דורון: גם אם זה 300 מיליון שקל, זה לאורך שנים.

חמי דורון: צריך להביא את הדברים.

חמי דורון: זה כמו שאני העברתי כאן הצעת חוק - תודה לאל שהיא הפכה לחוק - בנושא של משרדים, משרד אחד, חדר אחד ויחיד לחברי מועצת עיר, עם מחשב, עם טלפון ופקס, והאוצר בא ואמר שעלות החוק 120 מיליון שקל.

ראובן ריבלין: כמה חברי מועצת עיר יש בארץ?

חמי דורון: 6,000 בערך, אדוני היושב-ראש.

חמי דורון: בבדיקה שעשו במשרד הפנים הסתבר שזה עולה בסך הכול 285,000 שקל.

חמי דורון: נו, אז על מה אנחנו מדברים?

ראובן ריבלין: ל-6,000 איש?

חמי דורון: אנחנו לא מדברים על 6,000 חדרים.

חמי דורון: אנחנו מדברים על חדר אחד לכל חברי המועצה.

חמי דורון: אבל הם אמרו בהתחלה 120 מיליון, כי קיבלו את הטענה של מרכז השלטון המקומי.

חמי דורון: לאחר מכן הסתבר שלא כצעקתה והסכומים אין להם שום דמיון כלל למה שקורה במציאות.

חמי דורון: לכן, לצערי הרב, בשלוש השנים האלה למדתי לקבל בצורה מאוד מאוד - לא נקרא לזה וכחנית ולא דווקנית, אבל בהחלט לקבל בצורה מאוד זהירה את ההערכות של משרד האוצר.

חמי דורון: אדוני, אני חושב שהצעת החוק ראויה, היה צריך להגישה מזמן.

חמי דורון: כבר לפני הרבה מאוד זמן היו צריכים לפתור לאנשים את הבעיות האלה, ולגמור בכך פרשייה עגומה מאוד בתולדות המדינה.

חמי דורון: תודה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

רן כהן: פעם אחת צריך לעשות סוף לדרקוניות של האוצר.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אליעזר כהן, ראשון הדוברים.

ראובן ריבלין: אחריו – חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

ראובן ריבלין: אחריו - חבר הכנסת ואסל טאהא.

ראובן ריבלין: אחריו - חברת הכנסת מל פולישוק-בלוך.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת יולי תמיר נמצאת באבל על מות אביה, ואנחנו שולחים מכאן את תנחומינו.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אברהם רביץ ביקש אף הוא לדבר.

ראובן ריבלין: אחריו - חבר הכנסת נסים דהן, חברת הכנסת גילה פינקלשטיין, חבר הכנסת גלעד ארדן, חבר הכנסת יגאל יאסינוב, חברת הכנסת נעמי בלומנטל, חבר הכנסת חיים אורון, חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה, חבר הכנסת עסאם מח'ול, חבר הכנסת גאלב מג'אדלה, חבר הכנסת יעקב מרגי, חבר הכנסת משה גפני, חבר הכנסת אחמד טיבי, חבר הכנסת מאיר פרוש וחבר הכנסת אורי אריאל.

ראובן ריבלין: אחרון הדוברים - חבר הכנסת נסים זאב.

אליעזר כהן: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אומנם עליתי לדבר על חוק ההטבות לנפגעי פוליו, אבל אני מוכרח להתייחס בפתיח לתופעה מסוימת - גם לאור דבריו של חבר הכנסת חמי דורון.

אליעזר כהן: אני בכנסת רק שש שנים, אני בטוח שיש פה חברי כנסת ותיקים יותר, כמו רן כהן, שמכירים את התופעה הזאת.

אליעזר כהן: יש שתי תופעות שמתחילות להיות כיסודות של הבניין הזה.

אליעזר כהן: חבר כנסת רק מגיש הצעת חוק, מייד לממשלה יש הצעת חוק משלה על אותה הצעה.

אליעזר כהן: עוד לא קרה שחבר כנסת הגיש הצעת חוק פרטית והממשלה לא באה ואמרה: אני, אני, גם לי יש חוק.

אליעזר כהן: היא מייד מצמידה.

אליעזר כהן: בכל החוקים שהגשתי, הממשלה באה והביאה את החוק שלה.

אליעזר כהן: חוקים בנושאי שירות אזרחי, ספורט מוטורי, אלמנות - מה שאתה רק רוצה, הממשלה באה עם החוק שלה.

אליעזר כהן: זה לא נורא כשהממשלה מביאה חוק יותר טוב ויותר חכם ומקדמת ומזרזת, אך במרבית המקרים הצעתה באה בשביל לעכב את החוק שהגשנו.

אליעזר כהן: זה סעיף אחד.

אליעזר כהן: הסעיף השני, בעניין התקציב, וחבר הכנסת חמי דורון הציג אותו יותר טוב ממני: על כל סכום שאנחנו מדברים במיליונים הם מדברים על מיליארדים.

אליעזר כהן: הם כבר הפסיקו לדבר על מיליונים.

אליעזר כהן: בנושא חוק הפוליו שמעתי: מיליארד וחצי.

אליעזר כהן: מאין יצא להם המספר הזה?

אליעזר כהן: הייתי המום.

חמי דורון: נפל להם אפס מיותר.

חמי דורון: הם לא התכוונו.

אליעזר כהן: אני הייתי המום בכמה שלבים.

רן כהן: האמן לי, מהשרוול.

חמי דורון: הם לא התכוונו, יצא להם אפס מיותר.

אליעזר כהן: עכשיו אספר לכם את הסיפור של הסיפורים.

אליעזר כהן: ידידי חבר הכנסת רביץ, תשמע סיפור מעניין.

אליעזר כהן: הייתי בלשכתו של ראש הממשלה אהוד ברק בעניין התפלת מים.

אליעזר כהן: שנת 2000/01 היתה השנה השחונה התשיעית ללא גשם.

אליעזר כהן: אלוהים סגר את הברזים, וראש הממשלה רצה להתחיל להתפיל מים.

אליעזר כהן: הלכנו לילדי האוצר, לבייגה שוחט, לשמוע למה לא מתפילים מים.

אליעזר כהן: ילדי האוצר באו ואמרו לו: אבל, אדוני השר, מתקן התפלת מים יעלה לנו 160 מיליון שקל.

אליעזר כהן: קשקוש בלבוש.

אליעזר כהן: אתם יודעים מדוע?

אליעזר כהן: מפני שמתקן התפלת המים שעובד היום באשקלון, ילדי האוצר לא שילמו בעדו.

אליעזר כהן: הוא נבנה מהשקעות של חברות פרטיות.

אליעזר כהן: הם גילו שזה good business והיום משקיעים באים וכל אחד רוצה לבנות עוד מתקן התפלת מים, והולכים להיות לנו חמישה מתקנים להתפלת מים.

אליעזר כהן: למי הם מספרים את הסיפורים?

אליעזר כהן: הם חושבים שאנחנו אהבלים, טמבלים, שיושבים פה בכנסת?

אליעזר כהן: יש גבול לחוצפה שלהם.

אליעזר כהן: התחלתי בעניין הזה ואחזור לנושא.

אליעזר כהן: חוק הטבות לנפגעי פוליו, שעולה היום לקריאה ראשונה, חייב לעלות כאן וחייב לעבור.

אליעזר כהן: אנחנו חייבים להם את זה מוסרית.

אליעזר כהן: מדינת ישראל חייבת להם את זה 50 שנה.

אליעזר כהן: חבר הכנסת בשארה הציג את זה מצוין.

אליעזר כהן: אני שמח שחבר הכנסת בשארה ואני והחברים האחרים נלחמים כתף אל כתף, כי זו דוגמה מצוינת לכך שכאשר אנחנו ניגשים לעזור לאזרחים שלנו בנושא מוסרי, חוב מוסרי, אין פה ערבים ויהודים ואין פה צעירים, ילדים או זקנים.

אליעזר כהן: פה צריך לטפל.

אליעזר כהן: זה חוב מוסרי.

אליעזר כהן: לא מעניין אותי כמה זה עולה.

אליעזר כהן: זה לא חוב מוסרי בשל פגיעה בכבוד או פגיעה במעמד.

אליעזר כהן: היתה פגיעה בגוף ובנפש והיא הולכת ומחמירה - הפוסט-פוליו.

אליעזר כהן: החוק משותף אומנם לכל נפגעי הפוליו שנשארו נכים כתוצאה ממחלה זו, אולם החוק עוסק במיוחד בנכים שנכותם פוגעת פגיעה של ממש ביכולתם הפיזית בתפקודם היומיומי.

אליעזר כהן: ועתה, בהמשך המחלה, הם עוברים את שלביה המתקדמים, המחריפים והפוגעים יותר ויותר.

אליעזר כהן: המטרה היא לעגן את הזכויות שתאפשרנה לנכי פוליו במצב קשה להשתלב בחיים ולהתמודד עד כמה שאפשר עם מגבלות נכותם.

אליעזר כהן: אנחנו חייבים להם את זה ואנחנו נשיג להם את זה.

אליעזר כהן: הם עוברים מכנסת לכנסת, ואנחנו צריכים להפסיק את זה כאן ועכשיו.

אליעזר כהן: אסור לנו לוותר.

אליעזר כהן: הפעם זה יעבור בקריאה ראשונה, כמו שחבר הכנסת בשארה אמר.

רן כהן: החוב המוסרי הוא לא להם אלא לעצמנו.

אליעזר כהן: אם יש דוגמה של חוב מוסרי של ממשל, של מדינה, של ממשלת ישראל שחייבת לאזרחיה, זו הדוגמה.

אליעזר כהן: יש פה קלאסה של תופעה ושל בעיה, בלי שום הבדל של דת, גזע ומין.

אליעזר כהן: לא ארבה בדברים, מפני שחבר הכנסת בשארה הציג את זה יפה מאוד.

אליעזר כהן: אני מחזק את דבריו.

אליעזר כהן: אני רק רוצה להגיד שחוק זה חוצה גבולות פוליטיים, הא ראיה, כמו שאמרתי, שחבר הכנסת בשארה ואנוכי עמיתים בעניין הזה.

אליעזר כהן: אנחנו מבקשים להעלות את החוק להצבעה מחר, כדי להבטיח ולוודא שמחר נעביר את זה, על אפם ועל חמתם, ובהצבעה אישית.

אליעזר כהן: אני רוצה להודות במיוחד לחבר הכנסת בשארה, שהציג את החוק ונאבק בנושא, וזו דוגמה מצוינת של מה שאנחנו יכולים לעשות ביחד.

אליעזר כהן: לחבר הכנסת דהן, שכשר הבריאות לשעבר, עם התובנות שלו בנושא, עזר לנו מאוד, במיוחד בשלבים שחבר הכנסת גדעון סער, ידידי הקרוב, כיושב-ראש הקואליציה, העביר אותנו לוועדת הכספים.

אליעזר כהן: מדוע לוועדת הכספים?

אליעזר כהן: שלחו אותנו לעונש - שזה לא יעבור, חס וחלילה, לאיזו ועדה אחרת, אלא ועדת הכספים תגזור אותנו לגזרים ותראה לנו: חבר'ה, זה עולה המון כסף.

אליעזר כהן: אז חבר הכנסת חיים אורון ידידך, כל הכבוד לו, חבר כנסת מעולה בוועדת הכספים, וחבר הכנסת דהן, ישבו עם ידידנו חבר הכנסת ליצמן, יושב-ראש הוועדה, ועשו עבודה יוצאת מן הכלל, עבודת קודש - חברי הכנסת אורון, ליצמן ודהן - והוציאו אותנו מהרבה מאוד הסתבכויות.

אליעזר כהן: נתקענו בכמה פינות בכמה שלבים.

אליעזר כהן: כל הכבוד להם.

אליעזר כהן: אני רוצה להודות להם על זה.

אליעזר כהן: גם לידידי חבר הכנסת גדעון סער, שבאיזה שלב היה יכול להרוג את החוק הזה, והוא אמר: לא, אני לא אהרוג אותו; אם תפתרו את הבעיות בוועדת הכספים, אתם תעבירו אותו קדימה.

אליעזר כהן: תודה רבה לכולם.

חמי דורון: תודה רבה.

חמי דורון: אנחנו פותחים בדיון.

חמי דורון: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, בבקשה.

ג'מאל זחאלקה: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, המצאת חיסון הפוליו היתה ועודנה אחד מציוני הדרך החשובים ביותר בהיסטוריה של הרפואה המודרנית.

ג'מאל זחאלקה: כל תלמיד רפואה לומד על זה, כל תלמיד רוקחות לומד על זה.

ג'מאל זחאלקה: בארץ, בשנות ה-50 וה-60, ניתנו חיסונים לרוב הילדים, אבל היו שתי בעיות.

ג'מאל זחאלקה: האחת, שיש ילדים שלא קיבלו חיסון, אדוני היושב-ראש, מתוך, הייתי אומר, רשלנות של משרד הבריאות, במיוחד באזורי הפריפריה וביישובים ערביים.

ג'מאל זחאלקה: היתה בעיה חמורה יותר.

ג'מאל זחאלקה: אני בן היישוב כפר-קרע שבמשולש.

ג'מאל זחאלקה: יש שכבת גיל בכפר שלנו, שחלק מהם חולי פוליו, נכים 100%.

ג'מאל זחאלקה: ילדים בריאים לכל הדעות קיבלו את החיסון, ובאותו יום עלה להם החום, היו תופעות מוזרות, לקחו אותם לבית-חולים, בסוף אפילו לא קיבלו טיפול ראוי, ועשרה מהם הפכו לנכים.

ג'מאל זחאלקה: אנשים אלה, אני רואה אותם – שכנים שלי, מכרים שלי, חברים שלי.

ג'מאל זחאלקה: אני רואה איך הם נלחמים כל חייהם במחלה.

ג'מאל זחאלקה: נשים וגברים.

ג'מאל זחאלקה: אשה אחת היתה חברת המועצה המקומית היחידה בכפר-קרע.

ג'מאל זחאלקה: אשה אחרת היא מנהלת הלשכה הסוציאלית ביישוב ערערה.

ג'מאל זחאלקה: אנשים שנלחמים כל חייהם במחלה.

ג'מאל זחאלקה: ואני רואה איך באטיות, בהדרגה, לאט לאט מצבם נעשה קשה יותר, חייהם נעשים קשים יותר, תפקודם נעשה קשה יותר.

ג'מאל זחאלקה: החוק המוצע כאן, שהציע עמיתי לסיעה חבר הכנסת עזמי בשארה - וחבר הכנסת אליעזר כהן הצטרף גם הוא לחוק, ואני מברך אותו על דבריו - הוא חוק מוסרי, הוא חוק חברתי.

ג'מאל זחאלקה: כולם מדברים היום על עזרה לחברה ועל חוקים חברתיים - אין חברתי מזה.

ג'מאל זחאלקה: זה חוק שיעזור באופן ישיר, מכוון, מיועד; לא, איך אומרים, נטמע בים של האזרחים, אלא הולך ישר לאנשים שזקוקים לעזרה הזאת, ואנחנו יודעים איך זה יכול לעזור להם בחיי היום-יום שלהם, בתפקוד היומיומי שלהם, וזה באמת הפיצוי המינימלי שהחברה יכולה לתת לאנשים אלה.

ג'מאל זחאלקה: אני מודה לך, אדוני היושב-ראש, ואני מודה לנכים ולארגון הנכים, שעמלו קשה מאוד, באו בכל פעם לכנסת ושכנעו חברי כנסת, עד שהגענו לכך שזה יוצבע בקריאה ראשונה מחר, ויעבור, אני מקווה, בקריאה שנייה ושלישית, ואנשים סוף-סוף יקבלו את המגיע להם מהחברה.

ג'מאל זחאלקה: תודה.

חמי דורון: תודה רבה.

חמי דורון: חבר הכנסת ואסל טאהא, בבקשה, ואחריו - חברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך.

ואסל טאהא: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, ברצוני להודות לחברי, חבר הכנסת עזמי בשארה, שעבד קשה על מנת להציע את ההצעה הזאת.

ואסל טאהא: ברצוני גם להודות לכל אלה שהצטרפו לחוק, לרבות חבר הכנסת אליעזר כהן.

ואסל טאהא: צדק חבר הכנסת אליעזר כהן כשאמר שזו הצעה שחוצה קווים פוליטיים, משרתת קבוצה חלשה, נזקקת לעזרה, ויהיה זה מבייש אם אנחנו, נבחרי הציבור, לא נעמוד לצדה של הקבוצה הזאת.

ואסל טאהא: זו הצעת חוק מוסרית, וההתנגדות השיטתית של הממשלה והאוצר, שאינה מובנת - מבינים אותה רק באוצר.

ואסל טאהא: כל אלה שמתנגדים רק רוצים להתעלל בקבוצה הזאת, במיוחד לאור הקיצוצים הקשים שהממשלה הזאת חוללה בשנה האחרונה ושנגעו לקבוצות חלשות ונזקקות רבות, לרבות הקבוצה הזאת.

ואסל טאהא: ההצעה הזאת היא הצעה ראויה לתמיכה, הצעה טובה, יש לתמוך בה ויש להעביר אותה בקריאה ראשונה וגם בשנייה ושלישית.

ואסל טאהא: אני מקווה שכל חברי הבית יתגייסו מחר על מנת לעזור בהעברת ההצעה הזאת.

חמי דורון: תודה רבה.

חמי דורון: חברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך, בבקשה.

חמי דורון: אחריה - סגן השר רביץ.

מל פולישוק-בלוך: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, גם האנשים ביציע, אני חושבת שהגיע הזמן שכנסת ישראל תתקן עוול של הרבה מאוד שנים, ואני גאה להיות שותפה למי שיצביע בעד חוק כזה, ואני שמחה על כך - בשביל זה עליתי על הבמה, גם לברך אתכם שאתם כאן וגם לתמוך במציעי החוק.

מל פולישוק-בלוך: אני חוזרת – כבר אמרתי את זה היום בנאום בן דקה, ואני רוצה בדקה הנוספת שיש לי כאן עכשיו לחזור על פנייתי – אני אומרת גם לממשלה, לראש הממשלה ובמיוחד לשר האוצר: כל יום אני מקבלת פניות קורעות לב מאנשים חולי סרטן, מבני משפחה, שלא מקבלים תרופות.

מל פולישוק-בלוך: יש תרופות, יודעים מה התרופה, יודעים שהיא מצילה חיים, ואין מי שישלם בשבילה.

מל פולישוק-בלוך: אנשים אין להם כסף להוציא 100,000 שקל לטיפול כולל.

מל פולישוק-בלוך: אין להם.

מל פולישוק-בלוך: ואני - באמת, אני לא יודעת מה לעשות.

מל פולישוק-בלוך: אני כבר לא יודעת למי לפנות.

מל פולישוק-בלוך: אולי לנדבנים.

מל פולישוק-בלוך: אולי מישהו שומע אותי ומוכן לתרום?

מל פולישוק-בלוך: להקים איזו קרן לאותם מסכנים, לאותו ילד שכתב לי שאמא שלו חולת סרטן והיא אשה צעירה, ואנא, תעזרי לי, הוא אומר.

מל פולישוק-בלוך: איך אני אעזור לו?

מל פולישוק-בלוך: תגידו לי, איך?

מל פולישוק-בלוך: אני כבר לא יודעת מה לעשות.

מל פולישוק-בלוך: תודה רבה.

חמי דורון: תודה רבה לחברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך.

חמי דורון: אדוני סגן השר רביץ - מוותר.

חמי דורון: חבר הכנסת נסים דהן - איננו נמצא.

חמי דורון: חברת הכנסת גילה גמליאל - איננה נמצאת.

חמי דורון: חברת הכנסת גילה פינקלשטיין - איננה נמצאת.

חמי דורון: חבר הכנסת גלעד ארדן - איננו נמצא.

חמי דורון: חבר הכנסת יגאל יאסינוב - איננו נמצא.

חמי דורון: חברת הכנסת נעמי בלומנטל - איננה נמצאת.

חמי דורון: חבר הכנסת חיים אורון - איננו נמצא.

חמי דורון: חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה נמצא?

חמי דורון: איננו נמצא.

חמי דורון: חבר הכנסת עסאם מח'ול - איננו נמצא.

חמי דורון: חבר הכנסת גאלב מג'אדלה - איננו נמצא.

חמי דורון: חבר הכנסת יעקב מרגי - איננו נמצא.

חמי דורון: חבר הכנסת משה גפני - איננו נמצא.

חמי דורון: חבר הכנסת אחמד טיבי - איננו נמצא.

חמי דורון: חבר הכנסת מאיר פרוש - איננו נמצא.

חמי דורון: חבר הכנסת אורי אריאל - מוותר?

אורי אריאל: מוותר.

חמי דורון: ובכן, בזה תם סדר הדוברים.

נסים זאב: סליחה, אני רשום שם.

חמי דורון: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

חמי דורון: אתה לא רשום אצלי, אבל אתה רשום אצל סגנית המזכיר.

חמי דורון: בבקשה.

עזמי בשארה: אדוני היושב-ראש, רק תזכיר שההצבעה מחר, שחברי הכנסת ישמעו.

חמי דורון: כן.

חמי דורון: אני אזכיר זאת מייד כאשר חבר הכנסת נסים זאב יסיים את דבריו.

חמי דורון: חבר הכנסת איוב קרא גם כן מופיע ברשימה, אבל הוא איננו נמצא.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש - - -

חמי דורון: קראתי בשמך, חבר הכנסת מג'אדלה.

חמי דורון: אני אתן לאדוני לדבר אחרי חבר הכנסת נסים זאב.

נסים זאב: אדוני היושב בראש, כנסת נכבדה, הצעת החוק באה, סוף-סוף, להכיר באותם נפגעים שהיו זקוקים לחסדיהם של גופים שונים, של גופים וולונטריים, שלא יכולים לתת שום מענה לבעיותיהם.

נסים זאב: די להשפלה, די לביזיון.

נסים זאב: הפוליו זה מחדל, זו לא מחלה.

נסים זאב: אדוני היושב בראש, אין פיצוי שיוכל לתת מענה אמיתי לאותם נפגעים שהפכו להיות נכים לצמיתות, במקרה הטוב.

נסים זאב: מדובר פה בלמעלה מ-5,000 איש שנפגעו מהמחדל של מדינת ישראל, כאשר נתנו את הזריקות הלא-נכונות, הלא-ראויות, והמדינה התכחשה כמו שהיא מתכחשת להרבה דברים.

נסים זאב: אנחנו זוכרים את הדיון בנושא הגזזת, שנים על גבי שנים התקיימו כאן דיונים, והממשלה התנערה ואמרה: זה לא קשור, לא הם אחראים, לא הם צריכים לשאת באחריות.

נסים זאב: צריך לזכור שהרבה מהם נפטרו, ואלה שנשארו בחיים לאחר שנים גם כן לא החזיקו מעמד בסבל ובכאב.

נסים זאב: אין שום פיצוי, אדוני היושב בראש, לא לכאב ולא לסבל שאותם אנשים סובלים, וסובלים בשתיקה, מקבלים את הייסורים האלה בלית ברירה, עם כל הכאב והצער.

נסים זאב: הממשלה לא מוכנה להכיר במחדל שלה, לא מוכנה להכיר בייסורים של אותם אנשים ובכאבם.

נסים זאב: לכן סוף-סוף הכנסת היום זועקת את זעקתם וכואבת את כאבם של אותם אנשים.

נסים זאב: אני מאוד מברך את החברים שעשו מאמץ להביא את הצעת החוק עוד לפני שהממשלה הזאת חולפת מן העולם.

נסים זאב: לפחות יש סיכוי טוב שבכנסת הבאה הנושא הזה יעלה על סדר-היום ויקבל התייחסות נאותה וראויה.

חמי דורון: תודה רבה לחבר הכנסת נסים זאב.

חמי דורון: חבר הכנסת גאלב מג'אדלה, בבקשה.

חמי דורון: אף-על-פי שאיחרת, תדבר.

חמי דורון: אחריו – חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה, ולאחר מכן – חבר הכנסת חיים אורון, ובזה תם סדר הדוברים.

חמי דורון: אני לא אתן לדוברים נוספים.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, ראשית כול אני רוצה להודות לך, אדוני היושב-ראש, על שאפשרת לי לעלות לדוכן.

גאלב מג'אדלה: יכולתי להסתפק בדבריהם של הדוברים שקדמו לי בהנאה ובעונג רב.

גאלב מג'אדלה: העלייה שלי לדוכן היא כדי שידעו נפגעי הפוליו שהם לא לבד.

גאלב מג'אדלה: חברי כנסת רבים, טובים, ממפלגות שונות תומכים ויתמכו ויסייעו בידם.

גאלב מג'אדלה: נותר לי רק לברך את היוזמים ואת כל אלה שרואים יעד ומשימה בסיוע בעניין הזה לאזרחים הטובים האלה, שאי-אפשר לפצותם על סבלם ועל מה שעבר עליהם, אולי במעט שבמעט נוכל להחזיר להם חלק ממה שמגיע להם.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

חמי דורון: תודה רבה.

חמי דורון: חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה, בבקשה.

חמי דורון: אחרון הדוברים יהיה חבר הכנסת חיים אורון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כבוד היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, זהו אחד החוקים הצודקים ביותר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה עשרות שנים אנשים רבים סובלים מפגיעה ולא היה להם מזור ולא היה ניתן להושיע אותם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כאשר המחלה פוגעת, היא פוגעת בלי הבחנה בתושבים, אפילו גיאוגרפית היא אינה מבדילה ביניהם, ולא רק על-פי צבע, ולכן אין יותר צודק מאשר לתת לנפגעים האלה, אפילו באיחור של כמה עשרות שנים, את הפיצוי ואת המזור שמגיע להם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הייתי שותף גם להצעת חוק דומה, אני שמח שההצעה הזאת תעבור עכשיו, בעזרת השם, והבעיה תיפתר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הייתי בסוד העניינים ופנו אלי עשרות אנשים מכל המגזרים, וגם סופר בשעתו שהחיסון שקיבלו החולים האלה לא היה חיסון מתאים ולא היה חיסון בריא, וזה מה שתרם למחלתם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הממשלה כבר היתה חייבת לתקן את העוול הזה, וטוב לה לממשלה שלא תתנגד לחוק, ונעביר את החוק, בעזרת השם, גם אם הממשלה תגיד שאין כסף, כי אין יותר חשוב מאשר לפצות חולים ונפגעים ואנשים שהפכו לנכים וסובלים עשרות שנים בגלל, בין היתר, לא רק מחדל, אלא גם חיסון לא נכון ולא ראוי שניתן להם בשעתו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ברשותך, אומר שני משפטים גם לצופינו הערבים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: (נושא דברים בשפה הערבית; להלן תרגומם לעברית: בשם האל הרחמן והרחום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אחי המאזינים והצופים בכל מקום, הנושא הוא הצעת חוק לפיצוי נפגעי הפוליו שחלו בשנות ה-50.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנו יודעים שהיה חיסון נגד המחלה הזאת, אבל חיסון זה שקיבלו החולים, לא היה מספיק ולא היה מתאים, ולכן המחלה הוחמרה, וחלק מהאזרחים שקיבלו חיסון זה נפגעו במחלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני יודע שיש עשרות תלונות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הגיעו אלי עשרות פניות מאזרחים, ובפרט מערבים בכפר-קרע ובאזור המשולש.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הגיע הזמן שחולים אלה יפוצו בפועל על מה שקרה להם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לממשלה אין כל תירוץ להתנגד, או לטעון שאין אפשרות או כספים לכך.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: היא האחראית מלכתחילה לטיפול בכל החולים ובכל הנכים, ובפרט למה שקרה לחולים אלה, שקיבלו חיסון לא מתאים ולא בריא.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הממשלה גרמה לאזרחים רבים לחלות, ולא סייעה לחולים אחרים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו, בעזרת האל, נתנגד לממשלה, ננסה בכל כוחנו להעביר הצעת חוק זו ולהביא לכך שיתמכו בה בהצבעה בצורה גורפת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה, אדוני.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ) תודה רבה, אדוני.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת חיים אורון - בבקשה, אדוני.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אחמד טיבי אחריו.

ראובן ריבלין: בבקשה, חבר הכנסת חיים אורון.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, ראשית אני רוצה לומר "יישר כוח" לקבוצת החברים שיושבת פה ביציע, כי אילולא המאבק שלהם לא היינו מגיעים לכך.

חיים אורון: זה מאבק לדוגמה של קבוצת אזרחים שנאבקה בדין, לא הרפתה, גם בימים ובשעות שהיה נראה שלא ניתן לעבור את המחסום הזה מסיבות של פיזור הכנסת וכן הלאה, ואני שמח, ואני רוצה גם להודות ליושב-ראש הכנסת שפתח לנו פתח.

חיים אורון: המבחן יהיה בהצבעה מחר, ואני מאמין ובטוח שהצעת החוק תעבור.

חיים אורון: אבל היתה סכנה גדולה שהפתח הזה לא ייפתח, ואילו לא היה נפתח הפתח הזה, היינו מתחילים את כל התהליך הזה בכנסת הבאה מראשיתו, ואני לא יודע בדיוק לאן זה היה מגיע.

חיים אורון: אנחנו נעבור מחר, אני מקווה, את מחצית הדרך; אני אפילו לא יכול להבטיח לכם שזאת המחצית הקשה ביותר, כי יכול להיות שהמחצית השנייה תהיה עוד הרבה יותר קשה, אבל בכל זאת אני מקווה מאוד שגם גישתה של הממשלה בקדנציה הבאה, לפחות על-פי מה שעולה מכל מיני דוברים במערכת הבחירות, תהיה שונה, ואג'נדה חברתית לא תהיה סלוגן של איש יחסי ציבור, אלא אג'נדה חברתית תהיה חלק מרכזי ומהותי במדיניות של הממשלה - התמודדות עם בעיות חברתיות אמיתיות.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, אני חושב שאני מצוי במצוקות החברתיות במדינת ישראל.

חיים אורון: האוכלוסייה שבה מדובר והציבור שבו מדובר, אין ראויים מהם שמדינת ישראל תושיט להם יד ותפרוס רשת ביטחון במחלה שעל-פי כל אמת מידה יש לנו אחריות משותפת לכך שהאנשים הללו נפגעו מהמחלה הזאת.

חיים אורון: האמירה שלי איננה מכוּונת כלפי מישהו באופן אישי, או מחפשת מישהו שהיה אחראי בשנה מסוימת, אף שגם על זה נכתבו דברים.

חיים אורון: אם יש משמעות למושג סולידריות ולמושג אחריות, היא באה לידי ביטוי לא רק כאשר תפסת אשם והכנסת אותו לבית-הסוהר.

חיים אורון: כולנו מכירים, וודאי קודמי העלו זאת לא אחת, ואינני רוצה לחזור על הדברים.

חיים אורון: כמו כן מדובר, לשמחתנו הרבה, בקבוצה מוגדרת וסגורה, יודעים בדיוק מי האוכלוסייה שמדובר בה.

חיים אורון: דרך אגב, חלק גדול ממנה נמצא גם היום במסגרת קריטריונים שהחוק הזה מתלבש עליהם: נכות ברמה כזאת ונכות ברמה אחרת.

חיים אורון: החוק לא ממציא את זה.

חיים אורון: לא יצטרכו לגלות את העולם מחדש.

חיים אורון: אני אומר לזכותם של החברים, שהם גם הלכו לקראתנו, ולא בקלות, בוועדת הכספים, ולא הציגו עמדה נוקשה וקיצונית שאתה לא היה אפשר לגבש את הרוב בוועדת הכספים.

חיים אורון: זה מונח לפתחנו בקדנציה הבאה.

חיים אורון: אני רוצה להגיד באופן ברור מאוד, ששאלת המענק החד-פעמי מופיעה בחוק הזה בנוסח מאוד פתוח.

חיים אורון: אני חושב שבשלב הבא בחקיקה נצטרך להגדיר אותה באופן יותר מפורש.

חיים אורון: אבל, כדי לעבור את השלב הזה הסכימו החברים לנוסח הזה, ואני חושב שהם עשו נכון.

חיים אורון: אם הם היו מתעקשים, יכול להיות שלא היינו מגיעים למעמד הזה ולא היינו מצביעים על זה מחר.

חיים אורון: ואז, אינני יודע בדיוק באיזה מקום היינו נמצאים.

חיים אורון: אני רוצה לסיים ולומר, שמבחינתי אג'נדה חברתית היא לא ססמת בחירות ורגישות חברתית היא לא תוצאה של תחושה של איש יחסי ציבור שאמר לך: דבר על זה עכשיו, זה הולך טוב.

חיים אורון: זו איזו נקודת מוצא בסיסית מאוד בתפיסת עולם, ואני חושב שהיא באה לידי ביטוי במבחנים מהסוג הזה; האם הכלל מוצא לנכון במבחנים מהסוג הזה לגייס מתוכו את הכוחות, המשאבים וסדרי העדיפויות ולומר: כן, אנחנו נענים לצורך המיוחד הזה של קבוצה מסוימת, כי אנחנו חושבים שחובתו של הכלל להיענות לה ?

חיים אורון: אין הרבה דוגמאות שבהן הכלל הזה נכון יותר ליישום מהמקרה של נפגעי הפוליו.

חיים אורון: כפי שאמרתי, אני מקווה שהחוק יעבור מחר, ומייד עם כינונה של הכנסת הבאה נחיל עליו דין רציפות ונשלים את החקיקה.

חיים אורון: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אמן, כן יהי רצון.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחבר הכנסת חיים אורון, אשר עזר לי מאוד בקבלת החלטה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אחמד טיבי, אחרון הדוברים, בבקשה.

ראובן ריבלין: לאחר מכן נמשיך בסדר-היום ונעבור לחוק לתיקון פקודת רופאי השיניים.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, מדובר באוכלוסייה שהגורל התאכזר אליה, ולכן מן הדין היה שהממשלה תיענה לתביעות להטבות שמגיעות לה, והיא לא נענתה.

אחמד טיבי: לכן, טוב שהחוק הזה מוצע, כדי לכפות על הממשלה לעשות את מה שהיא לא עושה.

אחמד טיבי: מה עוד שבחלק מהמקרים טעות, חיסון פגום או לקוי, גרמו לפגיעה גופנית קשה עם השלכות נפשיות.

אחמד טיבי: לכן, אדוני היושב-ראש, חבל שהחוק הזה לא עובר בקריאה שנייה ובקריאה שלישית, והוא נדחק, בגלל תרגילים פרלמנטריים של ועדת הכנסת, לסוף המושב.

אחמד טיבי: אפשר היה להסתכל בעיני האנשים שיושבים פה ולגלות קצת אמפתיה, והאמפתיה הזאת נעדרה מהקואליציה ומהממשלה.

אחמד טיבי: לכן, אדוני היושב-ראש, טוב שהחוק הזה מובא.

אחמד טיבי: ברשותך, אני רוצה לומר משהו, דקה, בנושא אחר.

אחמד טיבי: אתה זוכר שלפני פחות מחודש נורה אזרח בעיסאוויה, סמיר דארי, בגב, על-ידי שוטר מג"ב.

אחמד טיבי: מייד לאחר מכן הוציאו הודעה במח"ש שעל פניו מדובר בירי לא מוצדק והוא יושעה מתפקידו.

אחמד טיבי: לפני כמה שעות נודע לי שהוא ממשיך לשרת במג"ב והוא לא הושעה מתפקידו, והוא אפילו יקבל שימוע יחד עם עורך-דין בכיר שלו בעוד שבוע אצל מפקד מח"ש.

אחמד טיבי: לכן, המסר ששב ועולה ממח"ש הוא שמותר לירות בערבים, ללא עונש וללא הרתעה.

אחמד טיבי: זה מסר מסוכן.

אחמד טיבי: כפי שאמרנו, מח"ש חייבת להתפרק ולהפוך לגוף אזרחי בהנהגת משרד המשפטים.

אחמד טיבי: חבל שהמסרים הבוטים האלה שעולים בדמם של אנשים יוצאים פעם אחר פעם ממח"ש.

אחמד טיבי: חבל גם שבפיקוד מג"ב לא תפסו יוזמה והשעו אדם שירה במישהו בגב, ויש עדים שאמרו לו: אל תירה.

אחמד טיבי: יש מישהו שאמר לו: אל תירה.

אחמד טיבי: איאד חרב, עיתונאי של "קול ישראל", אמר לו: אל תירה בו.

אחמד טיבי: הוא ירה בו בגב והרג אותו ורצח אותו.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, תודה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אחמד טיבי, תודה.

ראובן ריבלין: רבותי, כאמור, תשובה והצבעה יהיו מחר בזמן שייקבע.

ראובן ריבלין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/108).

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: אני עובר להצעת חוק לתיקון פקודת רופאי השיניים.

ראובן ריבלין: חברי הכנסת, בטרם אזמין את חבר הכנסת אילן ליבוביץ אני רוצה לומר לכם, שהיתה לפני חוות דעת חריפה של הייעוץ המשפטי של הכנסת שלפיה מטרת הצעת החוק היא לאסור על תאגידים לפתוח ולהפעיל מרפאות שיניים ולהגביל את פעילותם של תאגידים קיימים.

ראובן ריבלין: נאמר לי שבהצעת החוק בעיות חוקתיות קשות ביותר היורדות לשורשה של ההצעה.

ראובן ריבלין: הצעת החוק, לדעת הייעוץ המשפטי, פוגעת בזכויות הבאות: חופש העיסוק, זכות הקניין, זכות השוויון וחופש ההתארגנות.

ראובן ריבלין: לפי הייעוץ המשפטי של הכנסת, הפגיעות בזכויות האדם המוגנות בהצעת החוק אינן מידתיות וספק אם הן לתכלית ראויה.

צבי הנדל: צריך להחליף את היועצת המשפטית.

ראובן ריבלין: קודם כול, אני מכבד את הייעוץ המשפטי.

ראובן ריבלין: עם זאת, לאחר ששקלתי ולאחר ששמעתי את חבר הכנסת יולי אדלשטיין ואת חבר הכנסת אילן ליבוביץ, נתברר לי שחוק זה עבר בקריאה טרומית בהסכמת הממשלה.

ראובן ריבלין: הסכמת הממשלה ניתנת לאחר שזה עובר את ועדת השרים לענייני חקיקה, שהיא בדרך כלל בראשות שר המשפטים.

ראובן ריבלין: אם הממשלה, כאשר היא אישרה, לא חשבה שהחוק פוגע בצורה חוקתית ובמידה חמורה כזאת – אחרת היא ודאי לא היתה מאשרת אותו.

ראובן ריבלין: על כל פנים, היא אישרה אותו.

ראובן ריבלין: נכון הדבר שהשר מאיר שטרית, שר המשפטים לשעבר, ביקש וערער בפני הממשלה על החלטת ועדת השרים לאחר שההצעה אושרה בקריאה טרומית.

ראובן ריבלין: בדקתי כדי לראות אם השר שטרית עשה זאת בתוקף היותו שר או בגלל היותו בעל עניין אחר בחוק המוצע לתיקון.

ראובן ריבלין: התברר לי שהשר שטרית, שהיה חבר כנסת פעיל, הוא זה שיזם את החוק שהיום מבקשים לשנות אותו.

ראובן ריבלין: לכן, נוצרה פה בעיה שבה יש שתי אסכולות או שתי קבוצות או שני אינטרסים המנוגדים זה לזה.

ראובן ריבלין: גם אם היה מתברר לי שוועדת הכנסת היתה מקבלת את הכרעתו של הייעוץ המשפטי, ברור לי שהיתה עומדת בפני הוועדה החובה להעביר את העניין חזרה למליאה בניסוח החוק כפי שהוא אושר על-ידי המליאה בקריאה הטרומית.

ראובן ריבלין: הואיל והנושא במחלוקת קשה והואיל ומקובל עלי או מקובלת עלי לכאורה עמדת הייעוץ המשפטי - שכל עוד לא התברר לי אחרת אני חושב שכך הדבר - הואיל ולא מדובר פה בחוק תקציבי והואיל וניתן לתקן והממשלה עדיין לא חזרה בה מהסכמתה, הערעור הוא לאחר שההסכמה ניתנה ולאחר שהכנסת כבר אמרה את דברה באשרה את הצעת החוק בקריאה מקדמית, אני בחרתי להעלות את הנושא על סדר-היום לקריאה ראשונה, ולקריאה ראשונה בלבד, בהסכמה עם המציעים המלומדים והנכבדים.

ראובן ריבלין: הכנסת השבע-עשרה תיתן את דעתה על כל אותן סוגיות אשר הועלו על-ידי הייעוץ המשפטי, שאם הן אכן נכונות הרי באמת מדובר פה במצב שאנחנו כמובן נצטרך לתת את דעתנו עליו.

ראובן ריבלין: הכנסת סוברנית להחליט שהיא, הסטייה, כן מידתית.

ראובן ריבלין: הכנסת סוברנית לבוא ולומר שהיא למטרה ראויה, שכן הכוונה של המחוקקים בשלב זה ושל היזמים היא לשמור על ביטחון הציבור ועל בריאותו.

ראובן ריבלין: לכן אני מזמין את חבר הכנסת אילן ליבוביץ לבוא ולהציג את הצעת החוק, אשר תועלה כאן לקריאה ראשונה.

ראובן ריבלין: אין מדובר בהצעת חוק תקציבית, ולכן הכנסת רשאית להצביע על כך היום.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת ליבוביץ, אם אתה רוצה להצביע היום, תצביע היום; אם אתה רוצה להעביר זאת למחר, תחליט אתה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת חמי דורון, נא לבוא להחליף אותי, או שחבר הכנסת דהאמשה יכול להחליף את שנינו.

חמי דורון: חבר הכנסת דהאמשה יחליף אותך, כי ממילא אני צריך לדבר.

ראובן ריבלין: בכבוד רב.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אילן ליבוביץ, בבקשה.

ראובן ריבלין: כמציג החוק אני לא מגביל אותך בזמן.

אילן ליבוביץ: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, בשנת 1986 שונתה פקודת רופאי השיניים כך שגם לתאגידים, אשר אינם כפופים לדרישות ההכשרה המקצועית וההתאמה האישית החלות על רופאי שיניים, ניתנה אפשרות לפתוח, להפעיל ולנהל מרפאות שיניים.

אילן ליבוביץ: חבר הכנסת יולי אדלשטיין ואנוכי, יחד עם חברי כנסת נוספים, הגשנו הצעת חוק לשינוי המצב הנוכחי.

אילן ליבוביץ: המצב שבו תאגידים מסחריים ומי שאינם רופאי שיניים מוסמכים לפתוח מרפאות שיניים גרם לכמה תופעות שליליות העלולות לסכן את בריאות הציבור ולגרום לו נזק.

אילן ליבוביץ: נכנס גורם מתווך בין המטפל למטופל, והיום קשה לדעת מי עומד מאחורי המרפאה.

אילן ליבוביץ: רק לשם דוגמה, הובאו בפנינו מקרים שבהם מטופל חוזר לטיפול המשך במכון מסוים או במרפאה, והמרפאה כבר לא קיימת או רופא השיניים כבר לא עובד באותה מרפאה.

אילן ליבוביץ: המטופל נשאר בלי הכסף, עם טיפול פגום או חלקי, עם עוגמת נפש ובלי שידע למי לפנות.

אילן ליבוביץ: החוק גרם לכך שלתחום הרפואי הרגיש הזה נכנסו גופים ואנשים חסרי השכלה מקצועית ואתיקה רפואית.

אילן ליבוביץ: החוק הביא לפגיעה אנושה בתחום ולפריחת מרפאות שאין עליהן פיקוח רפואי נאות והכרחי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ההצבעה מחר.

אילן ליבוביץ: ברור שבעלי המרפאות הללו רוצים להגדיל את רווחיהם גם אם זה לא לטובת החולים, והדבר נעשה באמצעות שכר עבודה נמוך, ייצור רב וקניית חומרי גלם זולים.

אילן ליבוביץ: התיקונים לחוק המוצעים במסגרת ההצעה מטרתם למנוע פתיחתן של מרפאות תאגידים מסחריות נוספות.

אילן ליבוביץ: תאגידים קיימים, ואני מדגיש זאת, יוכלו להמשיך להתקיים ולפעול בהיקף הנוכחי.

אילן ליבוביץ: כפי שסוכם בוועדה, לקראת הקריאה השנייה והשלישית תיבדק אפשרות שהתאגידים הקיימים יוכלו להגדיל את נפח הפעילות שלהם במגבלות מסוימות, שייקבעו בין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והשלישית.

אילן ליבוביץ: המטרה היא, חברי הכנסת, להכניס סדר בכאוס שנוצר בתחום בריאות השיניים.

אילן ליבוביץ: נוסף על כך הוסכם בוועדה, שבין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והשלישית נתקן את המצב כך שמרפאות השיניים של קופות-החולים ובתי-החולים יוכלו להמשיך להתקיים, וכן מרפאות השיניים של עמותות הצדקה למיניהן, שפועלות במסגרות שונות על מנת לתת טיפולי שיניים לאוכלוסיות נזקקות ולאוכלוסיות חלשות.

אילן ליבוביץ: מוסכם ומובן על כולם שהדבר הזה יידון בין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והשלישית ויתוקן כך שיתאפשר ההמשך של זה.

אילן ליבוביץ: לגבי דבריה של היועצת המשפטית של הוועדה ודברי יושב-ראש הכנסת, אני רוצה לציין בפני חברי הכנסת, שוועדת השרים לחקיקה נתנה את דעתה לעניין.

אילן ליבוביץ: אני רוצה לצטט את דבריו של שר הבריאות, שעמד והשיב בשעתו על הצעת החוק בקריאה הטרומית.

אילן ליבוביץ: אני מצטט מהפרוטוקול מיום 20 ביולי שנה זו.

אילן ליבוביץ: שר הבריאות מתייחס לפגיעה בחופש העיסוק והוא אומר כך: "הדבר הזה נמצא על סדר-היום של משרד הבריאות ומשרד המשפטים כבר לא מעט זמן.

אילן ליבוביץ: הטענה מנגד היא, שאם נבטל את האפשרות הזאת, נפגע בערכים שגלומים בחוק-יסוד: חופש העיסוק.

אילן ליבוביץ: צריך למצוא פה איזונים.

אילן ליבוביץ: במסגרת האיזונים האלה אין הכוונה, לפי מה שאני מבין ולפי מה שראיתי בהצעת החוק, גם של חבר הכנסת ליבוביץ, לבטל או לאסור את הפעילות של התאגידים שקיימים גם היום.

אילן ליבוביץ: אין הכוונה למנוע מקופות-החולים בסופו של דבר להפעיל את רפואת השיניים במסגרות שלהן, שהן בדרך כלל חלק מהביטוחים המשלימים של הקופות.

אילן ליבוביץ: הכוונה היא למנוע פעילות של תאגידים מסחריים מכאן ואילך, ואני חושב שבדבר הזה יש הרבה היגיון וזאת טובת הציבור".

אילן ליבוביץ: שמענו טיעונים נכבדים מהייעוץ המשפטי של הכנסת בנוגע להגבלת חופש העיסוק בנושא הזה, בנוגע לפגיעה בזכות הקניין ובנושאים חוקתיים וחשובים אחרים.

אילן ליבוביץ: בישיבה נכחו כשמונה חברי כנסת, כולם שמעו את הטיעונים ובסופו של דבר החליטו שנמשיך בחקיקה ובין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והשלישית ניתן על כך את הדעת, נתעמק יותר בנושא הזה.

אילן ליבוביץ: אנחנו רוצים לקדם את הצעת החוק הזאת כדי שאפשר יהיה להמשיך לדון בה, להתעמק בה ולהביא לשינוי המצב הקיים היום בכנסת השבע-עשרה.

אילן ליבוביץ: תודה רבה, אדוני.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת אילן ליבוביץ, שהציג בפנינו את הצעת החוק לתיקון פקודת רופאי השיניים (מס' 6) (הגבלת פעילות מרפאות של תאגידים), התשס"ו-2005.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ההצבעה על הצעת החוק תהיה מחר, אבל עכשיו נשמע את המתדיינים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כן, חבר הכנסת נסים זאב, אתה רוצה לדבר?

נסים זאב: בוודאי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בסדר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני עובר לרשימת הדוברים, ואזמין את הדוברים לפי הסדר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אדוני יוזמן אם הוא רשום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת יולי אדלשטיין, רוני בריזון, אראלה גולן, חמי דורון, אהוד יתום, ענבל גבריאלי, לאה נס, גלעד ארדן, חיים כץ, מיכאל גורלובסקי, דניאל בנלולו, איוב קרא ואבשלום וילן - אלה הרשומים, חלקם לא נמצאים וחלקם מוותרים על זכותם לדבר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אמרת שאם כולם מוותרים אתה מוותר?

נסים זאב: לא.

נסים זאב: אדוני היושב בראש, כנסת נכבדה, הצעת חוק לתיקון פקודת רופאי השיניים באה להגביל את פעילותם של תאגידים וארגוני צדקה הקיימים היום.

נסים זאב: ידוע לנו שיש 4,000 מרפאות פרטיות ו-694 מרפאות של תאגידים.

נסים זאב: החוק הזה בא לחסל את התאגידים ולמנוע אפשרות של הקמת מרפאות נוספות של ארגוני צדקה וחסד.

נסים זאב: אנחנו יודעים מה העלויות של מרפאות שיניים, כמה עולה היום ללכת לרופא שיניים, למרפאת שיניים.

נסים זאב: אנשים סובלים מכאבים במשך שנים ולא הולכים לטפל בשיניהם כיוון שהדרישות הכספיות, העלויות כבדות ואין לבעלי משפחות יכולת לשאת בנטל ההוצאה.

נסים זאב: קמו ועדיין קמים ארגונים שעוזרים בכך, ואני חושב שזה דבר מבורך.

נסים זאב: מעבר לזה שהיועץ המשפטי אומר שיש כאן פגיעה חמורה בחופש העיסוק, יש כאן מלחמה - הרב רביץ, שתדע לך - נגד מרפאות השיניים הקיימות היום ברחבי הארץ.

נסים זאב: אתה יודע כמה אלפים ורבבות הולכים למרפאות של ארגוני הצדקה והחסד, והחוק הזה בא לחסל אותן.

נסים זאב: אסור לנו לתת יד לכך, אסור לנו לשתוק.

נסים זאב: אני מוכן רק לדבר אחד - אם המציעים באמת ובתמים כל כך דואגים לאלה הסובלים מכאבי שיניים, אפשר לעגן בחוק שצריך להיות רופא מומחה, רופא מוסמך, רופא אחראי שייקח אחריות להמרפאה, אבל לא לבוא בהצעת חוק ולחסל 694 מרפאות של תאגידים קיימים.

נסים זאב: אגב, אם מישהו התבונן בסעיפים הוא ראה דבר מוזר מאוד.

נסים זאב: רופא שיניים שעובד בתאגיד מסוים, לא יכול לעבוד בתאגיד נוסף.

נסים זאב: אם יש לו מרפאה פרטית, או למשל יש רופא שעובד במרפאת שיניים שעתיים, שלוש שעות, ואני מכיר הרבה מקרים כאלה - - -

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מבקש לסיים.

נסים זאב: זה חשוב, עוד כמה שניות.

נסים זאב: אני אוותר על רשות הדיבור בהצעות החוק האחרות, אבל זה חשוב, ואתה רואה שאני מדבר בלהט, משום שהנושא הזה באמת נוגע ללבי.

נסים זאב: יש הרבה רופאי שיניים שעובדים כמה שעות בבוקר, ואחר-הצהריים הם מתנדבים במרפאות אחרות.

נסים זאב: החוק הזה בעצם בא ואומר שהם לא יוכלו לעבוד במרפאה אחרת, מכיוון שכבר יש להם עיסוק במקום אחר.

נסים זאב: איזה מין דבר זה?

נסים זאב: רופא שיניים לא יכול להחליט לעבוד בבוקר בשכונה מסוימת, במרפאה מסוימת, ואחר-הצהריים להתנדב במרפאה של צדקה וחסד, שהוא ארגון כזה.

נסים זאב: אני רוצה לומר לך, אדוני היושב בראש, הכנסת הזאת לא יכולה להעביר בחטף, יום לפני פיזורה של הכנסת, לפני קריסתה של הממשלה הזאת, חוק כזה, שכאילו בא להיטיב עם האזרחים, ובא לעשות עוול שלא יכופר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת נסים זאב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אחרון הדוברים - חבר הכנסת חמי דורון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כאמור, ההצבעה על החוק הזה תהיה מחר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לפני ההצבעה מחר, חבר הכנסת יולי אדלשטיין יוכל להשיב למתדיינים ולסכם את הנושא.

חמי דורון: אדוני היושב-ראש, סגני השרים שנמצאים, עכשיו אנחנו מרובים בסגני שרים.

חמי דורון: לפחות יש איזו נציגות של הממשלה בדיון הזה.

חמי דורון: חברי חברי הכנסת, הצעת החוק הזאת היא הצעה ראויה, ואף שהבנתי גם מדברי היושב-ראש שלכאורה יש חשיבה, לפחות אצל חלק מהיועצים המשפטיים בכנסת, שמדובר בהצעה שפוגעת בזכות יסוד, דהיינו בחופש העיסוק, נדמה לי שבריאות הציבור היא בהחלט מאזן מידתי לנושא של פגיעה בחופש העיסוק.

חמי דורון: אני חושב שגם אם קיימת כזאת, היא בהחלט תעמוד בפסקת ההגבלה.

חמי דורון: אני חושב שהצעת החוק הזאת היא הצעה ראויה ונכונה מאחר שהרבה פעמים אנשים מקימים לעצמם תאגידים, ואז נוצר מצב שהמחויבות ללקוח היא של התאגיד ולא של הרופא.

חמי דורון: הרבה פעמים אין ללקוח עם מי לדבר לאחר שטופל.

חמי דורון: אין לו עם מי לדבר מכיוון שהרופא כבר לא נמצא.

חמי דורון: הרופא איננו או שבכלל כבר אין רופאים בתחום הזה באותה חברה.

חמי דורון: וההסכם שקיים, החוזה שקיים הוא בין הלקוח לאותו תאגיד.

חמי דורון: התוצאה הישירה היא שהפציינט, הלקוח, החולה נפגע.

חמי דורון: לכן אני חושב שבמצב הזה החוק מאוד מידתי, וגם אם יש לכאורה פגיעה בחופש העיסוק היא מידתית ועומדת בפסקת ההגבלה.

חמי דורון: על כן אני מציע בהחלט לחברי הכנסת לאמץ את הצעת החוק הזאת ולהעביר אותה בקריאה ראשונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת חמי דורון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, כאמור, ההצבעה על החוק הזה תהיה מחר.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, זה נכון לכל ההצבעות הערב?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא, רק להצבעה הזאת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הודעה לסגנית מזכיר הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, התשס"ו-2005, שהחזירה ועדת הכלכלה; הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 90), התשס"ו-2005, שהחזירה ועדת החוקה, חוק ומשפט.

ירדנה מלר-הורוביץ: לקריאה ראשונה, מטעם חברי הכנסת:

ירדנה מלר-הורוביץ: הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון מס' 15) (הגדרת נכה), התשס"ו-2005, של חבר הכנסת חיים אורון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון מס' 16) (הגדרת זכאות), התשס"ו-2005, של חברי הכנסת יצחק כהן, דוד טל ומשה כחלון; הצעת חוק המועצה הישראלית לצרכנות, התשס"ו-2005, של חבר הכנסת רומן ברונפמן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 75) (מאגר מידע לעניין נהגים שנפסלו מלהחזיק רשיון נהיגה), התשס"ו-2005, של חבר הכנסת גלעד ארדן; הצעת חוק מימון מפלגות (תיקון מס' 29) (עידוד ייצוג לשני המינים), התשס"ו-2005, של חברי הכנסת אתי לבני, זהבה גלאון וגדעון סער.

ירדנה מלר-הורוביץ: החלטות ועדת הכספים לגבי הצווים הבאים: 1.

ירדנה מלר-הורוביץ: צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 7), התשס"ו-2005; 2.

ירדנה מלר-הורוביץ: צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 32), התשס"ו-2005, למעט סעיף 5(ד) לצו; 3.

ירדנה מלר-הורוביץ: צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 31), התשס"ו-2005; 4.

ירדנה מלר-הורוביץ: צו היטלי סחר (היטל בטחה של יבוא להגנה על הייצור המקומי) (הוראת שעה) (מס' 2), התשס"ג-2003 (תיקון), התשס"ה-2005.

ירדנה מלר-הורוביץ: מסקנות ועדת הכספים בעקבות דיון מהיר בנושא: העלאת העמלות בבנקים – של חברי הכנסת אראלה גולן ויצחק כהן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לסגנית מזכיר הכנסת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/226).

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ]

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, אנחנו חוזרים להצעת חוק שהיתה צריכה לעלות קודם אבל לא עלתה, הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 37), התשס"ו-2005, קריאה ראשונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יציג את הצעת החוק סגן שר התעשייה, המסחר והתעסוקה, חבר הכנסת אפללו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ההצבעה על הצעה זאת תהיה בישיבת הכנסת מחר, לא היום.

אלי אפללו: אדוני היושב-ראש, חברי כנסת נכבדים, הצעת החוק באה להוסיף על ההגנות שהחוק מעניק לעובדת במצבים שבהם היא חשופה לפגיעה של המעביד - טיפולי הפריה, היריון, לידה ושהייה במקלט לנשים מוכות.

אלי אפללו: ההצעה קובעת, בין היתר, כי אי-חידוש חוזה העבודה לתקופה קצובה ייחשב לפיטורים; ימי מחלה של עובדת בהיריון שלא זכאית לגמלאות הביטוח הלאומי ייחשבו לימי היעדרות; אסור יהיה להקטין היקף משרה בכל המצבים שבהם החוק מגן על העובדת מפני פיטורים; העובדת בהיריון תהיה רשאית לעבוד במנוחה השבועית.

אלי אפללו: הצעת החוק קובעת גם את תנאי הזכאות של עובד לדמי לידה.

אלי אפללו: מצד שני, שר התמ"ת יוכל לאשר פיטורים של עובדת אחרי לידה במקרים מסוימים, כמו סגירת עסק ופשיטת רגל.

אלי אפללו: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לסגן שר התעשייה והמסחר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כאמור, ההצבעה בקריאה ראשונה על הצעת חוק זו תהיה מחר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אין בפני דוברים שרוצים לדבר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/110).

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ]

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו עוברים להצעה הבאה: הצעת חוק מאגר מידע לתורמי מוח עצם, התשס"ד-2004, של חברת הכנסת אראלה גולן וקבוצת חברי הכנסת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תציג את הצעת החוק חברת הכנסת אראלה גולן.

אראלה גולן: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, הצעה זאת זוכה לתמיכתם של רבים מחברי הכנסת, והיא נועדה להסדיר את פעילותם של מאגרי מידע לסיווג רקמות לשם תרומת מוח עצם בישראל.

אראלה גולן: קודם כול אני רוצה להודות ליושב-ראש הכנסת רובי ריבלין, שמעבר לכול ראה את טובת הציבור ופעל להעלאת הצעת החוק היום.

אראלה גולן: תודתי נתונה גם ליושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, חבר הכנסת חיים כץ, שפעל להעלאת הצעת החוק טרם פיזורה של הכנסת.

אראלה גולן: זעקתם של חולים רבים הזקוקים לתרומת מוח עצם לשם הצלת חייהם עולה מכל עבר, ואיננו יכולים להרשות לעצמנו להתעלם שוב ושוב ממצוקתם.

אראלה גולן: למרות הצורך הציבורי הרחב, מאגרי מוח עצם וגופים הקשורים לעניין אינם פועלים תמיד לטובת מבקשי התרומה, שכן עבודתם לא תמיד מתבצעת תחת ביקורת, בהסמכה מתאימה ובהתאם לנהלים בין-לאומיים, כמקובל בעצם במדינות מתוקנות.

אראלה גולן: הצעת החוק הזאת באה להקל את סבלם של החולים ומבקשי התרומות ולייעל את עבודת מאגרי מוח העצם.

אראלה גולן: היא באה להגביר את מודעות הציבור לצורך במאגר מידע רחב ולחסוך כספים על-ידי הגדלת המאגרים והגדלת הסיכוי למצוא תורם בארץ ולא בחו"ל גם עבור אוכלוסיות מיעוטים שמתקשות כיום מאוד למצוא תורם מתאים עבור יקיריהן.

אראלה גולן: בישראל קיימים שלושה מאגרים המרכזים מידע, ויש להם תוצאות של כ-250 תורמים פוטנציאליים במצטבר.

אראלה גולן: אולם אין בכך כדי לתת מענה הולם ומספק לכל החולים הנזקקים לתרומת מוח עצם.

אראלה גולן: יתר על כן, אין מאגר מידע מרכזי המרכז את מכלול התוצאות של בדיקות מוח עצם בישראל, וחולים הזקוקים לתרומות מוח עצם נאלצים לעתים לעשות חיפושים ממושכים בשלושת המאגרים ובמאגרים נוספים של תורמים מחוץ לישראל, לצורך איתור תורם מתאים.

אראלה גולן: הצעת חוק מאגר מידע לתורמי מוח עצם באה לקבוע הוראות שונות לעניין לקיחת דגימות וביצוע בדיקות התאמה, וכן חובת רישוי להקמה, להפעלה, להחזקה ולניהול של מאגר מידע לתורמי מוח עצם, במטרה לקבוע אמות מידה אחידות לכל מאגרי המידע, בכל הנוגע לניהול המאגרים.

אראלה גולן: כן מוצע כי משרד הבריאות יקיים, יפעיל וינהל מאגר מידע מרכזי, שבו ירוכזו כל הנתונים מכל מאגרי המידע בישראל, וזאת במטרה להקל על האוכלוסייה של החולים הנזקקים לתרומת מוח עצם באיתור תורם פוטנציאלי.

אראלה גולן: כמו כן מוצע להסמיך את שר הבריאות לקבוע הוראות בדבר אמות מידה ללקיחת בדיקות דם וביצוע בדיקות התאמה שיחולו על כל גורם המבצע כיום או בעתיד בדיקות כאמור.

אראלה גולן: בנוסף מוצע להסמיך את המנהל הכללי של משרד הבריאות, או מי שהוא הסמיך לעניין זה, להורות לבעל רשיון המפעיל מאגר מידע לבצע את כל הפעולות הנדרשות לצורך טיוב הדגימות שקיימות כבר היום במאגרים לשם התאמתן לאמות המידה החדשות שייקבעו בתקנון.

אראלה גולן: תודה רבה.

אראלה גולן: אשמח על תמיכתכם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחברת הכנסת אראלה גולן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו יכולים להצביע בקריאה ראשונה על הצעת חוק מאגר מידע לתורמי מוח עצם, התשס"ו-2005.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי בעד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי נגד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אפשר להצביע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצבעה מס' 23 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 10 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק מאגר מידע לתורמי מוח עצם, התשס"ו-2005, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ברוב של עשרה תומכים, אין מתנגדים ואין נמנעים, הצעת החוק אושרה בקריאה ראשונה והיא תועבר לוועדת המדע.

אראלה גולן: למה מדע?

אראלה גולן: לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: היא תועבר לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות להמשך הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/226).

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ]

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו חוזרים לסדר-היום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יעלה ויבוא חבר הכנסת אברהם רביץ, סגן שר הרווחה, ויציג בפנינו לקריאה ראשונה את הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 86) (מענק לימודים), התשס"ו-2005.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, חבר הכנסת רביץ.

אברהם רביץ: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, הצעת החוק שבפניכם עוסקת בשני עניינים.

אברהם רביץ: א.

אברהם רביץ: סעיף 74 לחוק הביטוח הלאומי קובע, כי בראשית כל שנת לימודים ישלם המוסד מענק לימודים לזכאים לכך, ובלבד שהתנאים המזכים במענק יתקיימו בחודש אוגוסט שבתכוף לפני אותה שנת הלימודים, או בחודש ספטמבר שבתחילת אותה שנה.

אברהם רביץ: כיום משולם המענק לחלק ניכר מן הזכאים רק בסוף חודש אוגוסט, ולחלק נוסף רק במהלך חודש ספטמבר, וזאת בשל הצורך לבחון אם התקיימו תנאי הזכאות במהלך חודש אוגוסט או ספטמבר.

אברהם רביץ: תשלום המענק בתחילת שנת הלימודים, או אף לאחר שכבר נפתחה, מחטיא את מטרתו.

אברהם רביץ: לפיכך מוצע לתקן את סעיף 74 ולקבוע כי על תנאי הזכאות להתקיים בחודשים יולי או אוגוסט, כך שרוב אוכלוסיית הזכאים תזכה לתשלום המענק עוד בתחילת חודש אוגוסט, כחודש לפני פתיחת שנת הלימודים.

אברהם רביץ: ב.

אברהם רביץ: סעיף 296(ג)(1) קובע כחריג לעניין מענק לימודים, כי יראו את 1 באוגוסט כמועד שבו הוגשה התביעה למענק ילדים, וזאת אף אם לא הוגשה תביעה בפועל.

אברהם רביץ: לאור ריבוי המקרים שבהם פנו מבוטחים למוסד באיחור רב, ובהתחשב בכך שמטרת המענק לסייע במימון רכישת ספרי הלימוד, מבקשת ההצעה לבטל את סעיף 296(ג)(1), כך שגם לעניין מענק תחול ההוראה שבסעיף 296(ב), המגבילה את המועד שעד אליו ניתן להגיש תביעה למענק.

אברהם רביץ: זאת בהתאם לכללים החלים על יתר המענקים המשתלמים לפי חוק.

אברהם רביץ: אני מציע לאשר את הצעת החוק בקריאה ראשונה ולהעבירה להכנה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כדי לאפשר לתלמידים הזקוקים לכך והראויים לכך והזכאים לכך שיהיה להם הכסף לפני תחילת שנת הלימודים, כדי שיוכלו לקנות ספרים לצורך שנת הלימודים הבאה, ולא לאחר המועד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, אין רשימת דוברים, אני מבין שאין מישהו שרוצה לדבר בעניין הזה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה ראשונה על הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 86) (מענק לימודים), התשס"ו-2005.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי בעד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי נגד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אפשר להצביע.

אברהם רביץ: אני מבקש לצרף את הקול שלי.

אברהם רביץ: הצבעה מס' 24 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 10 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 86) (מענק לימודים), התשס"ו-2005, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ברוב של 11 תומכים, בצירוף קולו של סגן השר רביץ, אין מתנגדים ואין נמנעים, הצעת החוק אושרה בקריאה ראשונה והיא תועבר לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות להמשך הכנתה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/226).

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ]

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו עוברים להצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 87) (תגמול למשרתים במילואים בשירות חירום), התשס"ו-2005, קריאה ראשונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: גם היא תוצג על-ידי סגן שר הרווחה, חבר הכנסת רביץ.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, אדוני.

אברהם רביץ: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, הצעת החוק שבפניכם עוסקת בתשלום גמול מילואים בשעת-חירום.

אברהם רביץ: סעיפים 278, 277 ו-376 לחוק הביטוח הלאומי קובעים, כי במקרה שבו הורה שר הביטחון על שירות מילואים בשעת-חירום, תשולמנה על-ידי צה"ל מקדמות על חשבון תגמול המילואים.

אברהם רביץ: הצורך בהוראה זו נבע מהחשש כי במקרה של גיוס חירום ממושך, שבמסגרתו יגויסו גם עובדים במוסד לביטוח לאומי, לא יוכל המוסד לשאת באחריותו לתשלום תגמולי המילואים במועדם.

אברהם רביץ: חשש זה אינו קיים עוד, לאור ההתפתחות הטכנולוגית ושינוי שיטות העבודה שחלו במוסד מאז נקבעו בחוק ההוראות האמורות בשנת 1977.

אברהם רביץ: זאת ועוד, הוראות החוק הנ"ל מחייבות את צה"ל לקיים מערך עצמאי ומיוחד לצורך תשלום מקדמות במקרה של גיוס חירום.

אברהם רביץ: לפיכך מבקשת הצעת חוק זו לתקן את הוראות החוק ולהשיב את הטיפול בתשלום לידי המוסד לביטוח לאומי.

אברהם רביץ: אני מציע לאשר את הצעת החוק בקריאה ראשונה ולהעבירה להכנה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

אברהם רביץ: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת רביץ.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת רשף חן רצה לומר דברים לגבי הצעת החוק הזאת, בבקשה.

רשף חן: מוותר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 87) (תגמול למשרתים במילואים בשירות חירום), התשס"ו-2005.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי בעד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי נגד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אפשר להצביע?

אברהם רביץ: אני מבקש לצרף את קולי.

אברהם רביץ: הצבעה מס' 25 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 8 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 87) (תגמול למשרתים במילואים בשירות חירום), התשס"ו-2005, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

חמי דורון: אני מבקש לצרף את קולי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ברוב של עשרה תומכים, בצירוף קולותיהם של חברי הכנסת אברהם רביץ וחמי דורון, אין מתנגדים ואין נמנעים, הצעת החוק אושרה בקריאה ראשונה, והיא תועבר לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות להמשך הכנתה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/109).

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ]

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, לפנינו הצעת חוק הגבלת טמפרטורת המים, התשס"ו-2005 - גם היא לקריאה ראשונה - של חבר הכנסת אריה אלדד, אשר יציג בפנינו את הצעת החוק.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, חבר הכנסת אלדד.

אריה אלדד: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, 45,000 מקרי כווייה בשנה בישראל, 2,500 איש מתאשפזים בבתי-חולים מדי שנה כשהם סובלים מכוויות, בהם 1,400 ילדים.

אריה אלדד: 75% ממקרי הכווייה בילדים נגרמים ממים חמים, ממי ברז חמים מדי או ממים רותחים מהקומקום או ממיחם השבת.

אריה אלדד: יש דרכים פשוטות מאוד למנוע תחלואה קשה ומוות.

אריה אלדד: 75 ילדים מתים מדי שנה כתוצאה מכוויות מים חמים.

אריה אלדד: התקשורת, אולי כתוצאה מבעיות במשרד החינוך וחוסר יכולת של הנחלת הבנת הנקרא, עשתה סלט שלם מהחוק הזה, ועשו קמפיין ואמרו שזה לא בסדר, שמסרסים את הקומקומים, ומעכשיו המים החמים לא יהיו מספיק חמים, ונצטרך לשתות קפה פושר, ואי-אפשר לעשות קפה פושר.

אריה אלדד: אז בואו נעשה סדר בדברים האלה.

אריה אלדד: החוק אומר כך: בברזים חדשים שיותקנו במדינה תוגבל טמפרטורת המים ל-50 מעלות.

אריה אלדד: בקומקומים ובמיחמים יותקן תפס בטיחות שמונע שפיכת המים אם הקומקום מתהפך ונופל על הילד.

אריה אלדד: זו לשון החוק, זו מטרתו, הוא יכול, בדומה למה שקרה בארצות מתוקנות רבות, להפחית במידה רבה מאוד פציעה קשה, נכות קשה וגם מקרי מוות.

אריה אלדד: אני קורא לכם לתמוך בהצעת החוק הזאת.

אריה אלדד: ההתנגדות של הממשלה היתה רק כיוון שהיא אמרה שיש תקנות שמכסות חלקית ולכן אין צורך בחוק.

אריה אלדד: אני מזכיר לחברי הכנסת שהתנגדות דומה הובעה בזמנו גם נגד החוק שחייב חגירת חגורות בטיחות, אמרו שיש תקנות ולא צריך חוק.

אריה אלדד: אבל כל עוד לא נחקק החוק לא הצליחו להקטין במידה משמעותית את הפגיעה בתאונות הדרכים.

אריה אלדד: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת אריה אלדד, אשר הציג את הצעת חוק הגבלת טמפרטורת המים, התשס"ו-2005, לקריאה ראשונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם יש חבר כנסת נוכח שרוצה לדבר על הצעת החוק הזאת?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אין דוברים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לכן אנחנו עוברים להצבעה על הצעת החוק בקריאה ראשונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי בעד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי נגד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אפשר להצביע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצבעה מס' 26 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה - 8 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הגבלת טמפרטורת המים, התשס"ו-2005, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ברוב של שמונה תומכים, אפס מתנגדים ואפס נמנעים, הצעת החוק אושרה בקריאה ראשונה והיא תועבר לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות להמשך הכנתה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/109).

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ]

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, הנושא הבא: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 88) (תגמול למשרתים במילואים – איסור קיזוז), התשס"ו-2005, קריאה ראשונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יציג את הצעת החוק חבר הכנסת אילן ליבוביץ.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אינני רואה אותו.

אליעזר כהן: הוא פה, הוא בא.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, חבר הכנסת ליבוביץ, תואיל לעלות ולהציג את הצעת החוק.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מציע לחברי הכנסת להיות באולם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש לפעמים שינויים או הצעות שלא עולות, ולא רוצים אי-נעימות.

קריאה: מה עם הצעת חוק הכלבת של יוסי שריד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זהו, ההצעה הזאת ירדה, דילגנו עליה.

גאלב מג'אדלה: אמרו לי שעולה עכשיו הצעת חוק אוויר נקי לישראל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אחרי החוק הזה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, חבר הכנסת ליבוביץ.

אילן ליבוביץ: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, הצעת החוק הזאת באה לתקן עיוות שבו הביטוח הלאומי השתמש בתגמולי המילואים שמגיעים למשרתי המילואים כדי לקזז חובות אחרים שיש לאותו חייל מילואים לביטוח הלאומי.

אילן ליבוביץ: אם לך או לי, אדוני היושב-ראש, יש איזה חוב לביטוח הלאומי, הביטוח הלאומי צריך לפעול בהליכים משפטיים, הוצאה לפועל, בכל מיני דרכים כדי לגבות מאתנו את החוב.

אילן ליבוביץ: במקרה הזה הביטוח הלאומי מצא דרך מאוד נוחה, והיא לקזז את הכסף מהתגמול עבור שירות המילואים.

אילן ליבוביץ: זה נכון שאפשר לקזז גם מגמלאות אחרות, אבל החוק הזה בא לעודד את המיעוט שמשרת במילואים לצאת למילואים גם אם יש לו חוב לביטוח הלאומי, כדי שלא ניתקל במצב שבו חייל מילואים שחייב כסף לביטוח הלאומי יאמר: אם אני יוצא למילואים לא תהיה לי בסוף החודש משכורת, אז עדיף לי לא לצאת למילואים, כדי שלא יקזזו לי את החובות האלה.

אילן ליבוביץ: אני רוצה לומר, אדוני, שהביטוח הלאומי עושה ככל שביכולתו כדי להקשות את העברת הצעת החוק הזאת.

אילן ליבוביץ: הביטוח הלאומי, דרך שר הרווחה בזמנו, חבר הכנסת אורלב היום, התחייב בשנת 2004 לבצע פיילוט, שבמשך חצי שנה הוא לא יקזז חובות של חיילי המילואים, כדי שנראה במה מדובר, מה העלות התקציבית.

אילן ליבוביץ: בשנת 2004 הם טענו שהעלות התקציבית של הצעת החוק היא 120 מיליון שקלים.

אילן ליבוביץ: על-פי תכתובות שיש לי עם מנכ"ל הביטוח הלאומי, הוא מציין שמאוקטובר 2004 עד אפריל 2005 הם לא קיזזו חובות של חיילי מילואים.

אילן ליבוביץ: חבר הכנסת אריאל, עד היום לא הצלחתי לקבל את נתוני האמת כמה הם לא קיזזו בחצי השנה הזאת, גם לא כשיושב-ראש הכנסת פנה - אתמול - למנכ"ל הביטוח הלאומי - כי הם טוענים שזאת הצעה תקציבית ואי-אפשר להצביע עליה – וביקש לראות הוא את נתוני הפיילוט.

אילן ליבוביץ: שלחו לו אומדן, ובמה השתמשו באומדן הזה?

אילן ליבוביץ: בנתוני כמות ימי המילואים שהיתה בשנת 2002.

אילן ליבוביץ: אזכיר גם לחברי הכנסת וגם לצופים בבית, ששנת 2002 היתה שנת שיא בשירות המילואים, כי אז היה מבצע "חומת מגן" וכולם גויסו לשירות מילואים.

אילן ליבוביץ: אז איך אנחנו באים, על-פי השנה שבה היה בחמש השנים האחרונות – משנת 2000 עד שנת 2005 - מספר ימי המילואים הגדול ביותר, לחשב כמה תגמולי מילואים אנחנו מחשבים?

אילן ליבוביץ: מדוע מסתיר הביטוח הלאומי את נתוני האמת, אם הוא ביצע פיילוט?

אילן ליבוביץ: כמה הוא לא קיזז באותה מחצית שנה?

אילן ליבוביץ: יתירה מזאת, האומדנים של הביטוח הלאומי הולכים ופוחתים.

אילן ליבוביץ: בתחילה הוא דיבר על 120 מיליון שקלים בשנת 2004.

אילן ליבוביץ: כשהגענו לוועדת החוץ והביטחון זה ירד ל-50 מיליון, ולאחר מכן ל-35 מיליון שקלים.

אילן ליבוביץ: המכתב האחרון של אגף התקציבים שהגיע לידי דיבר על 7.8 מיליוני שקלים.

אילן ליבוביץ: האומדן שקיבל יושב-ראש הכנסת אתמול דיבר על 5.47 מיליוני שקלים.

אילן ליבוביץ: הכול כדי שזה יהיה מעל 5 מיליוני שקלים, כדי לדרוש אותו רוב של 51 חברי הכנסת.

אילן ליבוביץ: אומר לך, חבר הכנסת אורי אריאל, שפניתי לממ"מ, והוא עשה את הבדיקה שלו, ומצאנו שזה כמובן מתחת ל-5 מיליוני שקלים.

אילן ליבוביץ: יתירה מכך, כשדנו בכך שוב בוועדת החקיקה של ועדת החוץ והביטחון, הגיעו נציגי הצבא ואמרו שבשנת 2006 יהיה מספר ימי המילואים נמוך עוד יותר מההערכה של מרכז המחקר של הכנסת, כך שהסכום הזה עוד יפחת ממה שמרכז המחקר של הכנסת אומר.

אילן ליבוביץ: לפיכך, מכיוון שאנחנו רוצים באמת שחיילי המילואים יצאו למילואים ולא ינסו להשתמט בכל מיני טענות, וגם כדי שנעשה אתם את הצדק הזה, שהמיעוט הזה שעושה מילואים לא יקזזו לו את התגמולים האלה בגלל חובות כאלה ואחרים, שלפעמים הם חובות שהם במחלוקת עם המוסד לביטוח לאומי - לא תמיד החוב הוא חוב חלוט שאין עליו ויכוח - אני מבקש מחברי הכנסת לאשר את הצעת החוק הזאת כדי שנוכל להמשיך בחקיקתה בכנסת הבאה.

אילן ליבוביץ: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת אילן ליבוביץ, שהציג בפנינו את הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 88) (תגמול למשרתים במילואים – איסור קיזוז), התשס"ו-2005, לקריאה ראשונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת חמי דורון - בבקשה, אדוני.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תעשה את זה קצר ואל תלאה את הנוכחים.

חמי דורון: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

חמי דורון: חבר הכנסת מג'אדלה, מה קרה?

גאלב מג'אדלה: אני נהנה לשמוע אותך.

חמי דורון: גם אני נהנה לשמוע אותי.

חמי דורון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, הצעת החוק הזאת היא הצעה ראויה ביותר לאור העובדה שבעצם המפסידים הגדולים מההתנהגות של הביטוח הלאומי, מהשיטה של הביטוח הלאומי - המפסידים הגדולים הם בעיקר הסטודנטים והעצמאים הקטנים.

חמי דורון: הרי אדם שהוא שכיר בחברה במשך הרבה מאוד שנים, ממשיך לקבל את המשכורת שלו, כי את הטפסים של הביטוח הלאומי הוא מביא למקום העבודה ומקום העבודה בעצם גובה את הכסף מהביטוח הלאומי.

חמי דורון: אבל הסטודנטים, להם זה לא קורה.

חמי דורון: ואז הם נפגעים מהותית, כי כשהם עובדים - בדרך כלל סטודנט עובד לפי שעות.

חמי דורון: וכשהוא לא נמצא בעבודה, הוא נמצא במילואים, המשכורת הזאת לא נמצאת.

חמי דורון: ואותו דבר לגבי העובדים העצמאים, שלא מקבלים משכורת, ואם הם לא נמצאים בעסק שלהם, העסק לא עובד, השכר לא נמצא, והם מאוד מאוד תלויים למחייתם בכסף הזה מהביטוח הלאומי.

חמי דורון: בא הביטוח הלאומי ורוצה לעשות לעצמו חיים קלים, ואם יש לו איזה חוב - שיכול להיות, בכלל, חוב שנמצא בוויכוח, בדיון - אותו זה לא מעניין.

חמי דורון: הוא מוריד.

חמי דורון: הוא לוקח מראש, מנצל את הכוח שלו בצורה בלתי הגיונית, בלתי סבירה, ומנכה את הכסף מהעובד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

חמי דורון: על כן צריך להצביע בעד החוק הזה.

חמי דורון: החוק הזה הוא חוק ראוי, הוא נכון, ואני מבקש שכל חברי הכנסת יצטרפו להצבעה בעד הצעת החוק.

חמי דורון: תודה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת חמי דורון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 88) (תגמול למשרתים במילואים - איסור קיזוז), התשס"ו-2005, בקריאה ראשונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי בעד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי נגד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אפשר להצביע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצבעה מס' 27 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה - 11 נגד – אין מתנגדים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 88) (תגמול למשרתים במילואים - איסור קיזוז), התשס"ו-2005, לוועדת החוץ והביטחון נתקבלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ובכן, ברוב של 11 תומכים, אפס מתנגדים ואפס נמנעים, הצעת החוק אושרה בקריאה ראשונה, והיא תועבר לוועדת החוץ והביטחון להמשך הכנתה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/111).

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ]

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יעלה ויבוא חבר הכנסת גאלב מג'אדלה, יושב-ראש ועדת הפנים, ויציג בפנינו את הצעת חוק אוויר נקי לישראל, התשס"ו-2005, לקריאה ראשונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ההצבעה על הצעת החוק הזאת תהיה מחר; לא תהיה הצבעה היום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, חבר הכנסת מג'אדלה.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה ראשונה את הצעת חוק אוויר נקי לישראל, התשס"ו-2005, מטעם חבר הכנסת עמרי שרון וקבוצת חברי הכנסת.

גאלב מג'אדלה: הצעת החוק באה להסדיר את הטיפול בבעיית זיהום האוויר בישראל באופן כולל.

גאלב מג'אדלה: זיהום האוויר בישראל הוא אחד המפגעים הסביבתיים החמורים ביותר המשפיעים על בריאות הציבור בארץ, על איכות חייו ועל סביבתו.

גאלב מג'אדלה: על-פי מחקרים שנערכו, זיהום אוויר הוא גורם ישיר לעודף תחלואה ואף לתמותה מוקדמת באזורים רבים בארץ.

גאלב מג'אדלה: זיהום האוויר גורם גם לנזק לתשתיות ולחקלאות.

גאלב מג'אדלה: הסדרת נושא זיהום האוויר באמצעות חוק ראשי, אשר יאגד בתוכו את כלל הסמכויות וההיבטים של זיהום אוויר, תבטיח טיפול יעיל יותר בבעיית זיהום האוויר וצמצום זיהום האוויר באופן משמעותי לטובת הציבור כיום ובדורות הבאים.

גאלב מג'אדלה: ההסדר המוצע בחוק מבוסס על למידה מעמיקה מהסדרים דומים במדינות אחרות, ובייחוד חוק אוויר נקי האמריקני.

גאלב מג'אדלה: בשל הצורך בהסדרה מקיפה של הטיפול בבעיית זיהום האוויר, תדון ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, לקראת הכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, ביתר סוגיות ההתאמות של הדין הקיים להצעת החוק.

גאלב מג'אדלה: אבקש מחברי הכנסת לאשר את הצעת החוק בקריאה ראשונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת גאלב מג'אדלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כאמור, הצעת החוק תוצבע מחר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אין דוברים, אני מבין.

גאלב מג'אדלה: סליחה, רק ברשותך, אדוני, אם אפשר לומר.

גאלב מג'אדלה: אני באמת מנצל את ההזדמנות שניתנה לי על-ידי היושב-ראש – ותודה, אדוני היושב-ראש - לומר לכל אלה שעמלו, גם חברי הכנסת, גם הצוותים המקצועיים, גם הגורמים ששילבו ידיים, צוות הוועדה והיועץ המשפטי של הוועדה, יישר כוח ותודה רבה על שסוף-סוף יש לחברה הישראלית חוק אוויר נקי כפי שמתבקש ומתחייב בחברה מודרנית ומתקדמת.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת מג'אדלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת יעקב מרגי יואיל לעלות ולהציג בפנינו את הצעת - - -

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני מבקש לדבר על החוק.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: על איזה חוק?

משה גפני: על החוק אוויר נקי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חוק אוויר נקי?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת משה גפני רוצה לדבר על החוק, אז יוכל לדבר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ההצבעה על החוק הזה היא מחר, כפי שאמרנו.

משה גפני: אה.

משה גפני: אני יכול לדבר מחר?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אתה תדבר היום, ומחר נצביע.

אורי אריאל: גפני, אתה יכול לדבר אתמול ולהצביע היום.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אדוני יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה, ראשית, אני באמת רוצה להודות על הבאת הצעת החוק שאני אחד מיוזמיה.

משה גפני: הראשון הוא עמרי שרון - אנחנו כמה יוזמים של החוק.

משה גפני: החוק הזה מחויב המציאות בעידן שאנחנו מצויים בו, עם זיהום האוויר החמור, שאכן גורם לתחלואת יתר ואפילו לתמותה, וחייבים להתמודד עם המציאות, ובאמת להתמודד אתה בחקיקה ראשית.

משה גפני: אבל אני מבקש לומר - מכיוון שאנחנו לא מאשרים אותה בקריאה שנייה ושלישית, אנחנו צריכים לאשר אותה עדיין - - -

נסים זאב: הזיהום יימשך גם בקדנציה הבאה.

משה גפני: אנחנו צריכים לאשר אותה בקריאה הראשונה - אתה צודק, חבר הכנסת נסים זאב - אני רוצה לומר לכולם - - -

צבי הנדל: מי מציע אוויר נקי?

חמי דורון: חבר הכנסת הנדל, קבוצה גדולה מאוד של חברי כנסת מציעים, האמן לי, וחתמו על הצעת חוק אוויר נקי.

צבי הנדל: - - -

חמי דורון: הראשון הוא חבר הכנסת עמרי שרון.

חמי דורון: ידעתי שאתה תיהנה מזה.

משה גפני: יש שמונה יוזמים, ויש מספר רב נוסף של - - -

צבי הנדל: יש לי הצעה איך לעשות את האוויר נקי.

משה גפני: מספר רב של חברי כנסת מכל הסיעות חתומים על הצעת החוק הזאת.

משה גפני: אנחנו מעבירים בכנסת הזאת, גם בקריאה השנייה והשלישית, אבל גם בתהליכי חקיקה שונים, הצעות חוק שונות שעניינן איכות הסביבה, והיום כולם מבינים שמדובר בבריאות ובחיי אדם.

משה גפני: וכל הזמן יש לנו התמודדות עם הממשלה.

משה גפני: צריך לציין את זה.

משה גפני: גם לחוק הזה הממשלה מתנגדת.

משה גפני: הממשלה מתנגדת מכול וכול.

משה גפני: זאת אומרת: היא לא מסכימה שנצביע על הצעת החוק בקריאה ראשונה.

חמי דורון: לא מפליא אותי.

משה גפני: בסדר, אני יודע.

משה גפני: זה גם לא משנה איזו ממשלה.

משה גפני: הממשלה מתנגדת.

משה גפני: אני לא יודע מתי יבוא השלב הזה שהממשלה תבין שהנושא של אוויר נקי, של קרינה, של זיהום מכל סוג שהוא שגורם לנזק מוכח כבר - - -

אורי אריאל: למה אבו-עמרי, שיחיה לו עוד ימים ושנים, מתנגד לאוויר נקי שמציע עמרי?

משה גפני: שאלה טובה.

משה גפני: אני באמת לא חשבתי על זה לפני שעליתי.

גאלב מג'אדלה: בקריאה שנייה ושלישית תביא את התשובה על שאלה ששאל אורי אריאל.

צבי הנדל: אתה כבר לא בקואליציה.

משה גפני: רבותי, חבר הכנסת - - -

גאלב מג'אדלה: - - -

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת מג'אדלה, חברי הכנסת, אתם מבזבזים את זמנו של חבר הכנסת גפני.

משה גפני: אני סבור, אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, שהגיע הזמן, וצריך לומר.

משה גפני: כל מי שישתתף בקואליציה הבאה, שתהיה, בעזרת השם, בכנסת הבאה, צריך לדעת שאנחנו צריכים לעבור פאזה.

משה גפני: אנחנו צריכים לעבור כבר למצב שבו גם הממשלה, לא רק חברי כנסת בהצעות חוק פרטיות - הממשלה חייבת לדאוג לדברים הללו, שהופכים להיות אקוטיים, הם הופכים להיות קריטיים, הם הופכים להיות נושאים שהציבור מודע להם.

משה גפני: אני מקווה שהצעת החוק תעבור בקריאה ראשונה על אף התנגדות הממשלה, ושהכנסת הבאה תמשיך את החוק החשוב הזה לקריאה שנייה ושלישית.

משה גפני: אני מודה לך, אדוני יושב-ראש ועדת הפנים, על שהצגת את החוק.

משה גפני: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת גפני.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת זאב, אתה רוצה להשתתף בדיון על החוק הזה?

נסים זאב: כן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יעלה ויבוא חבר הכנסת נסים זאב, וגם הוא יאמר את דבריו על הצעת חוק אוויר נקי לישראל, התשס"ו-2005, ולאחר מכן נעבור לנושא הבא.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, חבר הכנסת זאב.

נסים זאב: אדוני היושב בראש, כנסת נכבדה, הצעת חוק אוויר נקי לישראל היא חיונית.

נסים זאב: הזיהום במדינת ישראל הולך ומחריף, וההתמודדות צריכה להיות ברמה לאומית, אין חולק על כך.

נסים זאב: אבל, הפלא ופלא, מצד אחד אנחנו דואגים למנוע זיהום אוויר - אבל הצפיפות בערים הולכת וגדלה.

נסים זאב: תסתכלו מה קורה במרכזי הערים הגדולות – ירושלים, תל-אביב, חיפה, באר-שבע - שם מתגוררת רוב האוכלוסייה, והצפיפות בהן נוראה.

נסים זאב: מי שהיה רגיל לראות בניינים בני ארבע או חמש קומות בירושלים, מוצא כבר בניינים בני שבע קומות ויותר, ואפילו 20 ו-30 קומות.

נסים זאב: זה מערך שאי-אפשר לנתק אותו, אי-אפשר להפריד נושא אחד מהשני ולומר שפה עוסקים בבנייה ופה עוסקים באוויר נקי לישראל.

נסים זאב: צריך להסתכל על המערך כולו וגם על נושא התכנון, שלדעתי פיזור האוכלוסייה הוא חלק בלתי נפרד ממנו.

נסים זאב: הפיזור צריך להיות רחב יותר, על פני שטחים רבים יותר.

נסים זאב: אולי כדאי ללמוד קצת מהערבים בכפרים, איך הם בונים את הבתים שלהם.

נסים זאב: הם יודעים איך לפזר את הבנייה שלהם בשטח גדול ורחב יותר.

נסים זאב: אנחנו נכנסים למצב שבו יש בנייה מסיבית בשטחים מסוימים.

נסים זאב: לגבי פליטת עשן ממכוניות - אני חושב שהמשטרה והממונים על מניעת זיהום אוויר לא עושים מספיק בנושא הזה.

נסים זאב: אנחנו רואים שהרבה מכוניות פולטות רעלים ברמה שלא מאפשרת להתקרב למכונית ואין מי שאוכף את החוק נגדם.

נסים זאב: גם הנושא של החלפת סולר בגז במפעלים, בבתי-מרחץ, במקוואות וכדומה, הוא דבר חיוני ביותר.

נסים זאב: אולי גם צריך לחוקק הוראה, שמעכשיו כל מפעל כזה או בריכה כזאת לא יופעלו בסולר, אלא אך ורק בגז.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת נסים זאב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, כאמור, ההצבעה על הצעת חוק אוויר נקי תהיה רק מחר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הודעה לסגן מזכיר הכנסת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בינתיים חבר הכנסת מרגי יכול להתכונן להצגת הצעת החוק שלו.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק התאגידים הביטחוניים (הגנה על אינטרסים ביטחוניים), התשס"ו-2005, שהחזירה ועדת החוץ והביטחון; הצעת חוק גנים בוטניים, התשס"ו-2005, והצעת חוק התניית מענקים ממשלתיים למפעלי תעשייה (תיקוני חקיקה), התשס"ו-2005, שהחזירה ועדת הכלכלה; הצעת חוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים והוראות שונות) (תיקון), התשס"ו-2005, והצעת חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 32), התשס"ו-2005, שהחזירה ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: תודה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לסגן מזכיר הכנסת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/111).

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ]

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו עוברים לנושא הבא: הצעת חוק חינוך ממלכתי (תיקון מס' 7) (ספרי לימוד), התשס"ו-2005, קריאה ראשונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יציג את הצעת החוק חבר הכנסת יעקב מרגי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, אדוני.

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, בהצעת חוק חינוך ממלכתי (תיקון מס' 7) (ספרי לימוד) אני מציע להגביל את חופש הפעולה של מנהלי בתי-הספר לקבוע ולהחליף ספרי לימוד שנקבעו בחוק על-ידי הוועדות המוסמכות במשרד החינוך או על-ידי השר, כדי למנוע ממנהל בית-הספר להחליף תדירות את ספרי הלימוד.

יעקב מרגי: על-ידי הוראה זו יצומצם הנטל הכלכלי הכרוך ברכישת ספרי לימוד ותתאפשר העברת ספרי לימוד משנה לשנה וכן מכירה ורכישה של ספרי לימוד משומשים.

יעקב מרגי: מה שקורה היום, חבר הכנסת גפני, הוא שהוועדה מאשרת מתוך "פול" של ספרים.

יעקב מרגי: ניקח לדוגמה ספרי מתמטיקה – הוועדה מאשרת חמישה-שישה-שבעה ספרי מתמטיקה, ומנהל בית-הספר קובע מערך ספרי לימוד.

יעקב מרגי: נניח שהוא קובע שכיתה ח' תלמד השנה בספר x.

יעקב מרגי: שנה לאחר מכן באה מורה אחרת למתמטיקה, או מנהל אחר, וקובעים ספר אחר מתוך אותם ספרי לימוד שבמאגר.

יעקב מרגי: אני, כאב לכמה ילדים, רוצה להשתמש בספר שקניתי בשנה שעברה, אבל אני לא יכול.

יעקב מרגי: לכן הצעת החוק הזאת קובעת, שאחת לחמש שנים אפשר להחליף ספר לימוד, אלא אם כן שונתה מערכת הלימודים והספר הוצא ממנה בכלל.

יעקב מרגי: אבל, כל עוד הספר מאושר בתוך ה"פול", לא יוכל מנהל בית-הספר להחליף אותו, אלא רק לאחר חמש שנים.

יעקב מרגי: כפי שידוע לי, חוקי המתמטיקה אינם משתנים וכך גם הגיאוגרפיה שלנו ועוד הרבה מקצועות.

יעקב מרגי: לכן אני חושב שהצעת החוק תיטיב עם הרבה משפחות ברוכות ילדים, שלא יצטרכו מדי שנה בשנה לרכוש ספרים, מה גם שאם רכשתי השנה ואין לי בן ממשיך בשנה הבאה באותה כיתה, אני אוכל למכור אותם או להשאיל אותם, כדי שאחרים יוכלו להשתמש בהם ולא לרכוש ספר חדש.

יעקב מרגי: אני שמח שהצעת החוק הזאת עולה היום לקריאה ראשונה.

יעקב מרגי: אני מבקש את תמיכת חברי הכנסת בהצעת החוק.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת מרגי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת משה גפני, בבקשה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת מרגי, אני כמובן אתמוך בהצעת החוק, כי היא הגיונית ונכונה.

משה גפני: בחינוך הדתי אין בעיה.

משה גפני: אמרת נכון, מה שלמדו בשנה שעברה במתמטיקה לא משתנה.

משה גפני: ההיסטוריה לא משתנה וספר שהיה נכון לשנה שעברה נכון לשנה.

משה גפני: אבל מה יעשו בחינוך הממלכתי?

משה גפני: אם למשל לימדו בבית-הספר על תורת דרווין, שהאדם התפתח מהקוף - משהו מצחיק מאוד - ופתאום התברר שזה פשוט לא נכון – עכשיו יש מחקרים בארצות-הברית שמראים שזה לא נכון, לא היה ולא נברא – אז מה באמת יעשו בבית-ספר כזה?

משה גפני: זה לא בית-ספר דתי.

משה גפני: מלמדים את הילד שהאדם בא מהקוף, את זה המדע קבע - - -

יעקב מרגי: פה במדינה ימשיכו ללמד שמוצא האדם הוא מהקוף.

משה גפני: עד שהם יבינו שזה לא נכון?

משה גפני: לאחרונה התפרסם מחקר שאומר שזה פשוט לא נכון.

משה גפני: אני מבין שאמרת – ולכן אני כמובן תומך בהצעת החוק – שאם אכן יש ספר שיצא והתברר שהוא לא נכון, כמו למשל הסיפור הזה של תורת דרווין, שמלמדים את השטות הזאת בבתי-ספר בישראל, אצל יהודים, אז אם אכן יתברר – והרי יתברר מהר מאוד שזה לא נכון - אז שמהר יסלקו את הספרים הללו, גם על-פי הצעת החוק שלך.

משה גפני: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת גפני.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: גם חבר הכנסת נסים זאב רוצה לומר דברים על הצעת החוק.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, חבר הכנסת זאב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני בטוח שגם אתה תעשה את זה בקצרה ובחן.

נסים זאב: אני רוצה לברך את חברי, חבר הכנסת יעקב מרגי, על הצעת החוק.

נסים זאב: כאחד שהקים מוסד ויש לי אחריות וזיקה לאותו מוסד, אני יודע מה המשמעות של החלפת ספרים ומה העלויות שיש מדי שנה.

נסים זאב: הורים לא עומדים בנטל הכספי.

נסים זאב: חבר הכנסת מרגי, אני רוצה לומר לך שהבעיה אינה רק של מנהל בית-הספר, אלא שמשרד החינוך משנה עתים ומחליף את הזמנים, והוא מחליט בכל פעם אילו ספרים יהיו וגם ממליץ, ועל-פי המלצותיו רצים מנהלי בתי-הספר.

נסים זאב: היום התחרות בין בתי-הספר רבה וגדולה, וכל אחד רוצה להשיג את הרמה הגבוהה ביותר וחושב שעל-ידי שיטת לימוד מסוימת בחשבון הוא יכול לקדם יותר את העניינים.

נסים זאב: למשל בלימוד הקריאה - נהגו ללכת לפי ספר מסוים, ועכשיו כמעט כל שנתיים-שלוש שנים השיטה משתנה.

נסים זאב: בכל פעם משרד החינוך חושב ששיטה מסוימת טובה ושיטה אחרת פחות טובה.

נסים זאב: לכן אני אומר שהצעת החוק צריכה לחול קודם כול על משרד החינוך, כדי להגביל את משרד החינוך שלא ישגע את מנהלי בתי-הספר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת נסים זאב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, אנחנו נעבור להצבעה על הצעת חוק חינוך ממלכתי (תיקון מס' 7) (ספרי לימוד), התשס"ו-2005, קריאה ראשונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי בעד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי נגד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אפשר להצביע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצבעה מס' 28 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 7 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק חינוך ממלכתי (תיקון מס' 7) (ספרי לימוד), התשס"ו-2005, לוועדת החינוך, התרבות והספורט נתקבלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ובכן, ברוב של שבעה תומכים, אפס מתנגדים ואפס נמנעים, הצעת החוק אושרה בקריאה ראשונה, והיא תועבר לוועדת החינוך, התרבות והספורט להמשך הכנתה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, הנושא הבא הוא דיון בעניין החלטת האו"ם בדבר יום זיכרון בין-לאומי לשואה, דיון בעקבות הצעות לסדר-היום של חברי הכנסת לאה נס, יורי שטרן, משולם נהרי, זבולון אורלב ואילן שלגי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אמורה לפתוח את הדיון חברת הכנסת לאה נס.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אינני רואה אותה באולם; אינני רואה גם את חברי הכנסת שטרן, נהרי, אורלב או שלגי שיכלו לפתוח את הדיון במקומה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו עוברים לנושא הבא, שהוא הנושא האחרון בסדר-היום: שאילתות לסגן שר התחבורה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יואיל חבר הכנסת שמואל הלפרט לעלות ולהשיב על השאילתות, כפי שאני אפרט להלן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: סגן שר התחבורה ישיב על שאילתות אלה: שאילתא מס' 3140, של חברת הכנסת נעמי בלומנטל; איננה נוכחת - לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברת הכנסת נעמי בלומנטל שאלה את שר התחבורה ביום כ"ב בסיוון התשס"ה (29 ביוני 2005): לאחרונה פורסם כי בקו התעופה אילת--תל-אביב המזוודות אינן עוברות שיקוף.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לדעתי, יש בכך סכנה ביטחונית, במיוחד בימים אלה, כאשר הטרור הולך וגובר לקראת יישום תוכנית ההתנתקות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הדברים נכונים?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – כיצד תצומצם סכנה זו?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שר התחבורה שמואל הלפרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: עובדי חברות התעופה בשדות התעופה בישראל - כמו גם עובדי "אל על" בטיסות הבין-לאומיות ובחוץ-לארץ - פועלים על-פי הנחיות שירות הביטחון הכללי, שהוא הגוף המקצועי הממלכתי האמון על נושא הביטחון בתעופה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מטעמים מובנים, איני יכול לפרט את נהליה ואופיה של מערכת הבידוק הביטחוני ואת מעגלי האבטחה השונים, שאליהם הציבור איננו חשוף.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מבדיקתנו עולה, כי בדיקת המזוודות בשדה התעופה באילת, כפי שמתבצעת על-ידי עובדי הביטחון במקום, תואמת את הדרישות וההנחיות של מערכת הביטחון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לאור האמור לעיל, עניינה של השאילתא הוא שיטת העבודה של מערכת הביטחון, אשר נקבעת, כאמור, על-ידי שירות הביטחון הכללי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3174, של חבר הכנסת משולם נהרי; איננו נוכח – לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת משולם נהרי שאל את שר התחבורה ביום כ"ט בסיוון התשס"ה (6 ביולי 2005): ב-18 במאי 2005 השיב סגן שר התחבורה, בתשובה על שאילתא בעל-פה שהגשתי בעניין יחס אלים של מאבטחים כלפי מפגינים בכביש חוצה-ישראל, כי משרדך יעיר על הנושא לחברת "כביש חוצה ישראל".

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בינתיים נטען כי בהפגנות נוספות שבו מאבטחים והכו אזרחים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הטענה מוצדקת?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – האם התלונן משרדך במשטרה, ואם לא – מדוע?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי שוכר את שירותי המאבטחים?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שר התחבורה שמואל הלפרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מאבטחי כביש חוצה-ישראל הונחו חד-משמעית שלא לנקוט צעדים אלימים ולהכות מפגינים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בנוסף, חברת האבטחה הקודמת ששכרה חברת "כביש חוצה ישראל" הוחלפה, ועניינו של המאבטח שנקט אלימות לא מוצדקת נמצא בחקירת משטרה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שירותי המאבט

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חים ממומנים על-ידי חברת "כביש חוצה ישראל".

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3175, של חבר הכנסת רומן ברונפמן; איננו נוכח – לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת רומן ברונפמן שאל את שר התחבורה ביום כ"ט בסיוון התשס"ה (6 ביולי 2005): לאחרונה דווח לי, כי התחבורה הציבורית פועלת ביישובים ערביים בצפון רק בשעות הבוקר והערב, במקביל ליציאה לעבודה ולחזרה ממנה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם נכון הדבר, ואם כן – מדוע?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם יש יישובים יהודיים שהתחבורה הציבורית פועלת בהם באופן דומה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה ייעשה בנדון?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שר התחבורה שמואל הלפרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1, 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: פעילות התחבורה הציבורית ביישובים הערביים בצפון משתנה מיישוב ליישוב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש יישובים, כגון ראמה, שפרעם, נצרת וכפר-כנא, שבהם פועלים קווי שירות באוטובוסים בתדירות טובה, ויש יישובים שבהם רמת השירות נמוכה יותר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חלק מן הבעיות בשירות נבע מהתשתית הלקויה של היישובים, אשר לא אפשרה כניסת כלי רכב גדולים ליישוב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בעיה אחרת היתה ביקושים מועטים לשימוש בתחבורה ציבורית, אשר לא הצדיקו הגדלת תדירות בקווי השירות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: משרדנו שקד על פתרון למתן שירות באמצעות עריכת מכרזים למתן רשיונות לקווי שירות במוניות במהלך השנים 1998 ו-2000 וכן מתן רשיונות לקווי שירות במסגרת מדיניות 1994.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המכרזים נועדו ליישובים רבים, כדוגמת באקה-אל-ע'רביה, תמרה, זמר, בועינה-נוג'ידאת, אום-אל-פחם וכאבול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מוניות השירות אשר זכו במכרזים פועלות ביישובים אלו בתדירות גבוהה והן נוסעות ליעדים שונים, ובכך שיפרו באופן ניכר את שירות התחבורה הציבורית ליישובים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בנוסף, נתנו רשיונות לקווי שירות ליישובים כפר-יאסיף ואבו-סנאן, אשר שיפרו אף הם את השירות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כמו כן, משרדנו פרסם רשימה של קווי שירות שלגביהם יינתנו רשיונות לקווי שירות במוניות במסגרת הרפורמה הנהוגה בענף מוניות השירות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חלק מן הקווים שפורסמו מטרתם שיפור התחבורה הציבורית ליישובים ערביים נוספים בצפון, כגון עראבה, סח'נין, דיר-חנא ויפיע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תלונות על מיעוט שירות בתחבורה הציבורית מטופלות באופן פרטני, ללא כל קשר לאופי האוכלוסייה ביישוב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לעניין זה חשוב לציין, כי יש יישובים יהודיים רבים אשר פעילות התחבורה הציבורית בהם מתמקדת בשעות הבוקר ובשעות הערב בלבד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: משרדנו עושה מאמץ לשפר גם את השירות שניתן להם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: דוגמאות ליישובים כאלה הן היישוב שמשית ויישובים בגוש תפן, בהתאם לצרכים הפרטניים בכל יישוב, וכן מצפים באזור הגליל התחתון ויישובים ברמת-הגולן, אשר השירות בהם כולל מספר מועט של נסיעות ביום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3193, של חבר הכנסת יאיר פרץ – לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת יאיר פרץ שאל את שר התחבורה ביום כ"ט בסיוון התשס"ה (6 ביולי 2005): פורסם ב"המודיע", כי משרדך אישר 13 קווים חדשים לקישור ערי הפריפריות החרדיות עם מרכזי הערים החרדיות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם נכון הדבר?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – באילו קווים מדובר, והאם הם כבר מופעלים?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – ממתי?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שר התחבורה שמואל הלפרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אכן יש כוונה להוסיף כמה קווים חדשים לקישור ערי הפריפריות החרדיות עם מרכזי הערים החרדיות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בשלב זה מדובר בקווים שיפעלו בין הקהילות הדתיות בערים ערד, קריית-גת, אשדוד, ירושלים, בית-שמש, בני-ברק, טבריה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חלק מהקווים הופעלו לפני כמה שבועות וחלק יופעלו בחודשים הקרובים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3232, של חברת הכנסת גילה פינקלשטיין – לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברת הכנסת גילה פינקלשטיין שאלה את שר התחבורה ביום ו' בתמוז התשס"ה (13 ביולי 2005): בט"ו בסיוון תשס"ה, 22 ביוני 2005, פורסם כי רק בחצי מ-215 נקודות המפגש בין פסי רכבת לכבישים בארץ מותקנים מחסומים אוטומטיים, או שיש בהן הפרדה מלאה בין תנועת הרכבות והמכוניות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם נכון הדבר?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – האם יוצבו מחסומים אוטומטיים בכל נקודות המפגש בין פסי רכבת לכבישים, או לחלופין, האם יבוטלו לאלתר נקודות שאין בהן מחסום אוטומטי?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שר התחבורה שמואל הלפרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: קיימים 155 מפגשים חד-מפלסיים; 102 מהם מפגשים מוגנים על-ידי מחסום אוטומטי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כל המפגשים שאינם מוגנים בקווים שמתנהלת בהם תנועה סדירה של רכבות נוסעים נחסמו פיזית, למעט שניים שבהם הותקן מחסום אוטומטי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חמישה מהם ייפתחו מחדש לאחר שיותקן בהם מחסום אוטומטי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ככלל, לא יותקנו עוד מפגשים חד-מפלסיים ללא מחסום אוטומטי, על-פי החלטת הדירקטוריון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3233, של חבר הכנסת עזמי בשארה – לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת עזמי בשארה שאל את שר התחבורה ביום ו' בתמוז התשס"ה (13 ביולי 2005): נודע לי, כי לפני כשבועיים מנעו קציני ביטחון של חברת "אל על" ממנכ"ל המרכז למלחמה בגזענות ומבן-דודו לטוס מווינה לישראל והציעו להם לטוס בחברה אחרת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם התלונות מוצדקות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – מדוע הוצע להם לטוס בחברה אחרת במקום בחברת "אל על"?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם יש הנחיות מיוחדות לגבי נוסעים ערבים? 4.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה ייעשה בנדון?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שר התחבורה שמואל הלפרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המקרה שבתלונה נבדק, ונמצא כי מאחר שברשות הנוסעים היה מחשב נישא, מערך האבטחה פעל על-פי הנהלים המחייבים במקרה של צורך לטפל במחשב נישא, וזאת ללא קשר להיות הנוסעים ערבים ישראלים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לאור המגבלה שהתעוררה בנוגע לטיפול במחשב הנישא, ועל מנת להקטין ככל האפשר את האי-נוחות של הנוסעים, הוצע להם לטוס בטיסה של חברת תעופה אחרת, אשר יצאה 30 דקות לפני טיסת "אל על".

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כלומר, לא נגרם להם עיכוב מבחינת זמן הנחיתה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: העברתם לטיסה האחרת נעשתה בהסכמתם, ותוך התנצלות על האי-נעימות שנגרמה להם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מערך האבטחה של חברת "אל על" פועל בהתאם להנחיות גורמי הביטחון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: נוהלי הביטחון בתעופה הישראלית מחמירים יותר מהנהלים המקובלים בעולם, וזאת מסיבות מובנות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 4.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לאור נסיבות המקרה שפירטתי קודם, לא מצאתי מקום לפעולה כלשהי של משרדי בעניין.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3272, של חבר הכנסת אילן ליבוביץ – לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת אילן ליבוביץ שאל את שר התחבורה ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): לאחרונה אירעו שוב תאונות שהיו מעורבות בהן רכבות במעברים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מן התחקירים המשטרתיים הראשוניים עולה, כי מוטלת על בכירי הנהלת הרכבת אחריות לליקויים שנמצאו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הוקמה ועדת חקירה בהרכב שונה משל זו שחקרה את התאונה הראשונה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – מי הם חבריה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם לא – מדוע לא הוחלפו חברי הוועדה הקודמת?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שר התחבורה שמואל הלפרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: את תאונות הרכבת חקרו שלושה גורמים: חקירת משטרה, חקירה פנימית של רכבת ישראל וחקירה מטעם משרד התחבורה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רכבת ישראל הקימה שתי ועדות חקירה בהרכב דומה לשתי התאונות שבהן היו מעורבות רכבות במעברים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הועדה: חוקר תאונות תפעוליות ראשי, רכבת ישראל; ממונה בטיחות ארצי, רכבת ישראל; מנהל אגף אחזקת נייד, רכבת ישראל; עורך-הדין שלמה ששון רייך, רכבת ישראל; עורך-הדין יהודה קאופמן, יועץ לרכבת ישראל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הוועדה מונו לשמש כוועדת חקירה, וזאת בתוקף נוהל ועדות חקירה התקף בחברה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בנוסף מינה שר התחבורה בעקבות התאונה ברבדים ועדה בראשות מנהל אגף בכיר לתכנון תחבורתי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3273, של חבר הכנסת יצחק וקנין – לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת יצחק וקנין שאל את שר התחבורה ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): פורסם, כי יוגש כתב אישום נגד מאבטח שנשכר על-ידי חברת "כביש חוצה ישראל" והשתמש נגד מפגינים בשוקר חשמלי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: עוד פורסם, כי חברת "כביש חוצה ישראל" קיבלה הוראה להפסיק את השימוש בשירותי חברת האבטחה שהעסיקה את המאבטח.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הידיעות נכונות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – באיזו חברת אבטחה מדובר?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הפסיקה חברת "כביש חוצה ישראל" לעבוד עם החברה, ואם כן – מתי?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שר התחבורה שמואל הלפרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אכן הידיעות היו נכונות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברת האבטחה שהופעלה אז היתה חברת "טריפל אי".

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: החברה הפסיקה לעבוד בכביש חוצה-ישראל ב-19 באפריל 2005.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3292, של חבר הכנסת רשף חן – לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת רשף חן שאל את שר התחבורה ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): הובא לידיעתי, כי בימי שבת מחלף בני-ברק-- גבעת-שמואל מכיוון כביש 4 דרומה סגור לכלי רכב, וכי כדי להגיע לגבעת-שמואל יש להמשיך בנסיעה עד למחלף בר-אילן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הידיעה נכונה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – מי החליט על סגירת הכביש?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מדוע חוסמים את המחלף כולו במקום את הכבישים שמסביב לבני-ברק, כך שהמעבר לגבעת-שמואל יהיה פתוח?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שר התחבורה שמואל הלפרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: נכון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הגשר של מחלף גבעת-שמואל מעל כביש 4 סגור בשבתות ובמועדי ישראל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2-3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ההחלטה על הסגירה נכללה באישור התב"ע של המחלף על-ידי הוועדה המחוזית של תל-אביב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כנגד החלטה זו הוגשה עתירה לבג"ץ, אשר נדחתה בנימוק שהסדרי תנועה הם חלק מהגורמים המשפיעים על החיים בסביבה, ולכן הדבר בסמכותה של הוועדה המחוזית – אפילו שמדובר בנושא המטופל על-פי תקנות התעבורה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3295, של חברת הכנסת אתי לבני – לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברת הכנסת אתי לבני שאלה את שר התחבורה ביום כ"ז בתמוז התשס"ה (3 באוגוסט 2005): נודע לי כי ועדת השרים לענייני פנים דנה בימים אלה בתוכנית לסלילת כביש מס' 9, וזאת טרם בדיקת הכדאיות הכלכלית של הכביש ולמרות התנגדותם החריפה של הארגונים הירוקים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הידיעה נכונה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – מדוע התוכנית עולה לדיון בוועדת שרים לפני בדיקת הכדאיות הכלכלית?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה ייעשה בנדון?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שר התחבורה שמואל הלפרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הידיעה נכונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: התוכנית לכביש 9 נדונה ואושרה בוועדת השרים לענייני פנים ושירותים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אין קשר בין אישור התוכנית לבדיקת הכדאיות הכלכלית, שכן מדובר בתוכנית מיתארית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בדיקה כזאת תיעשה לקראת וכתנאי לתקצוב הפרויקט ולביצועו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3337, של חבר הכנסת אמנון כהן – לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת אמנון כהן שאל את שר התחבורה ביום כ' בתמוז התשס"ה (27 ביולי 2005): נודע לי, כי נודע לזוג שטס בחברת "ארקיע" לספרד ודרכה בטיסות שכר הקשורות עמה, כי החברה מספקת ארוחות כשרות רק לטיסות שבמטוסיה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: האם נשקל לספק ארוחות כשרות לטסים בטיסות אחרות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שר התחבורה שמואל הלפרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) "ארקיע" היא חברת תעופה ישראלית וכל הארוחות המוגשות בטיסותיה כשרות בהשגחת הרבנות הראשית לישראל, בפיקוח הרב יואל סויסה, הכפוף לרב רשות שדות התעופה ונמל התעופה בן-גוריון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כמו כן ניתן להזמין בטיסות "ארקיע" ארוחות כשרות למהדרין.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בהתאם ללוח הטיסות של "ארקיע", הוחלט שלא לבצע השנה סדרת טיסות לספרד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברת "ארקיע אינטרנשיונל" היא חברה-בת של "ארקיע" ומשמשת כסיטונאית תיירות המשמשת כסוכנת נסיעות לכל דבר ועניין, ומשווקת, בין היתר, חבילות נופש וטיסות שכר לחוץ-לארץ המבוצעות גם על-ידי חברות תעופה זרות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מובן כי ל"ארקיע אינטרנשיונל" אין כל שליטה על פרופיל השירות וסוגי הארוחות המוגשות בבתי-מלון בחוץ-לארץ או בחברות תעופה – שכר - זרות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כשירות ללקוחותיה, דואגת "ארקיע אינטרנשיונל" להעביר לספקי התיירות השונים כל בקשה מיוחדת, ואולם אין היא יכולה להתחייב כי בית-המלון ו/או חברת התעופה ו/או כל ספק אחר אכן מספקים את השירות המבוקש, לרבות ארוחות כשרות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3353, של חבר הכנסת יגאל יאסינוב – לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת יגאל יאסינוב שאל את שר התחבורה ביום כ' בתמוז התשס"ה (27 ביולי 2005): פורסם ב"זמן מבשרת" ב-7 ביולי 2005, כי הצומת הסמוך לאזור התעשייה במבשרת מסוכן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הידיעה נכונה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – האם יטופל הדבר, ואם כן – מתי?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שר התחבורה שמואל הלפרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הידיעה אשר פורסמה בעיתון נכונה, ומייד עם פתיחת המרכול נערך סיור במקום על-ידי מהנדס מטעם המפקח על התעבורה במשרדי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האחריות הישירה מוטלת על המועצה המקומית מבשרת-ציון, אשר נתנה את רשיון העסק והציבה תמרורים בכביש שלא בתחום סמכותה - ועל כן הם בלתי חוקיים ולא ניתנים לאכיפה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בעקבות זאת, הורה המפקח על התעבורה על סגירת הצומת עד להסדרת הנושא בצורה בטיחותית על-ידי רשות התמרור המקומית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3366, של חבר הכנסת איתן כבל – לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת איתן כבל שאל את שר התחבורה ביום כ"ז בתמוז התשס"ה (3 באוגוסט 2005): נטען כי רשת הכבישים בארץ אינה יכולה להכיל כלי רכב מנועיים ואופניים בכפיפה אחת בלי שיתרחשו תאונות קטלניות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: על-פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, רוכבי אופניים הם כ-5% מכלל הרוגי תאונות הדרכים בעשור האחרון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: האם יורה משרדך, כחלק ממאבקו בתאונות הדרכים, על הקמת תשתיות לסלילת דרכים ייעודיות לאופניים, ואם לא – מדוע?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שר התחבורה שמואל הלפרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) משרד התחבורה, כמדיניות כוללת, מעודד סלילת שבילי אופניים ואף מסייע במימון שבילים אלה ובתכנונם ברשויות מקומיות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: היוזמה לסלילת שבילים היא של הרשויות המקומיות, שפונות למשרד התחבורה בבקשת מימון ותכנון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לעיריית תל-אביב, לשם דוגמה, סייע המשרד לאחרונה לתכנן ולממן כמה שבילים לרוכבי אופניים לבקשתה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בנוסף, משרדי מגבש הנחיות לתכנון שבילי אופניים ופועל להכנסת תמרורים מיוחדים לשבילי אופניים ללוח התמרורים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3382, של חבר הכנסת אילן ליבוביץ – לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת אילן ליבוביץ שאל את שר התחבורה ביום כ"ז בתמוז התשס"ה (3 באוגוסט 2005): נטען, כי לפי תוכנית דרך מס' מח/148 שהגישה רכבת ישראל, יעבור תוואי מסילת הרכבת ראשון-לציון--יבנה--אשדוד באזור יבנה ממזרח לכביש 4, אף שתוכנן במקור לעבור ממערב לכביש, וכי רכבת ישראל חתמה על שיפוי לעיריית יבנה על כל תביעות התושבים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הידיעות נכונות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – מדוע הועתק התוואי ומה הן העלויות הצפויות מהעתקתו?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מתי אושרה סופית התוכנית ועל-ידי מי? 4.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מדוע חתמה עיריית יבנה על שיפוי כנ"ל?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שר התחבורה שמואל הלפרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) תוואי המסילה ראשון-לציון--אשדוד מאושר בתוכנית המיתאר למסילות ברזל - תמ"א 23 - משנת 1987.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תוכנית המיתאר הארצית מציגה תוואי מסילות בקנה מידה 1:100,000, והוראות התוכנית מאפשרות גמישות בהתוויית מסילה בתוכנית מפורטת של 1 ק"מ לכל צד מהתוואי המופיע בתוכנית המיתאר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: על-פי חוק, התקבלו הנחיות המשרד לאיכות הסביבה להכנת תסקיר השפעה על הסביבה, שבו ניתנו הנחיות לבחינת חלופות להתוויית המסילה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אחת החלופות שנבחנה היתה הקמת התוואי ממערב לכביש.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בתאריך 19 במאי 2004 התקיים דיון להפקדה בוועדה המחוזית, ובו התקבלו המלצות התסקיר - החלופה המומלצת על-ידי היזם והמשרד לאיכות הסביבה הינה התוואי המזרחי .

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אחד התנאים העיקריים להפקדת התוכנית היה קיום וועדת היגוי בלשכת התכנון, שתכלול את נציגי משרדי הממשלה והרשויות שבהן עובר התוואי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ועדת ההיגוי התכנסה כמה פעמים ונדרשנו לתת מענה על בעיות סביבתיות ותכנוניות רבות, שעיקרן היה איחוד תשתיות עם רצועת כביש מס' 4.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: התוצאה היא הצמדה מקסימלית ושימוש בתשתיות משותפות לרצועת הכביש ולרצועת המסילה, כל זאת למנוע היווצרות "שטחים כלואים" ולמזער את הפגיעה הנופית והסביבתית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בוועדה זו נכח מהנדס העיר יבנה כמה פעמים, והוא התייעץ עם ראש העירייה, וכל זאת כדי לתת מענה מקסימלי לתושבי העיר, בשמירה על איכות חייהם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: נושאים נוספים: תחנת רכבת - התוואי הנוכחי נותן את מענה תחבורתי הטוב ביותר למיקום התחנה - במרכז התחבורתי הקיים בעיר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מיקום התחנה תואם ואושר במשרד התחבורה ועם ראש העיר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אקוסטיקה - כיום תושבי השכונות הסמוכות לכביש מס' 4 אינם זוכים למיגון מפני רעש הכביש, בעוד בתוכנית המסילה, רכבת ישראל מקימה מיגון אקוסטי אשר יגן מפני רעש הכביש הקיים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מעבר המסילה ביבנה בסמוך לשכונות נעשה בחפיר בעומק של כ-14 מטר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כלומר, המסילה אינה נצפית כלל מהשכונות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בנוסף, אין חשש ממפגע אקוסטי ומרעידות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חציית כביש מס' 4 - חציית הכביש תתבצע גם אם התוואי יעבור ממערב לכביש, מאחר שהמסילה צריכה להתחבר לתוואי מסילה קיים ופעיל ממערב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מיקום חצייה זו יגרום לפגיעה נופית קשה - אורך גשר ואזור החצייה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תוספת העלות להעתקת הקו לצד מערב היא כ-80 מיליון ש"ח.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: התוספת הצפויה ללוח הזמנים לתחילת ביצוע – כשנתיים, בכלל זה תכנון, תיאום עם הרשויות, לרבות תיאום מחדש עם מע"צ למחלפי יבנה ואשדוד-צפון, והליכים סטטוטוריים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: התוכנית טרם נדונה להתנגדויות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הכרעה למתן תוקף תתקבל לאחר הדיון בהתנגדויות, בסמכות הוועדה המחוזית מחוז מרכז.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לסיכום: מיקום תוואי המסילה לא שונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הוא נבחן ברמת תוכנית מפורטת על כל ההיבטים ההנדסיים והסביבתיים, ונמצא כמיקום המומלץ ביותר מבחינה תחבורתית וסביבתית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רכבת ישראל חתמה על כתב שיפוי עבור הרשויות המקומיות, וביניהן עיריית יבנה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3405, של חבר הכנסת זבולון אורלב – לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת זבולון אורלב שאל את שר התחבורה ביום כ"ז בתמוז התשס"ה (3 באוגוסט 2005): שיטת הענקת רשיונות לנהגי רכב משא כבד שונתה לאחר 1995, כאשר הוחלט לחייב נהגים לעבור קורס מעשי ומבחן נוסף על קורס עיוני.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: עם זאת, לא שונתה שיטת הענקת רשיונות לנהגי רכב כבד שקיבלו את רשיונם לפני 1995, ואלה ממשיכים לנהוג ללא ביקורת על רמת נהיגתם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: האם יפעל משרדך לתיקון מצב זה, ואם כן – כיצד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שר התחבורה שמואל הלפרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) עד לשנת 1980 לא היתה כל הבחנה לשיטת הענקת רשיונות לנהגי רכב משא.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מאותה שנה נקבעה הבחנה בין הכשרת נהגים ברכבי משא של 15 טונות ומעלה לעומת רכב משא במשקל קל יותר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בשנת 1995 שונתה שוב השיטה כאשר הוחלט לחייב נהגים לעבור קורסים עיוניים ומעשיים וכן לחייב בדיקה רפואית במכון הרפואי לבטיחות בדרכים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מאותו רגע ואילך הפך רשיון זה גם לדרגה של רשיון לכל דבר, ולא רק היתר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: במתן דרגה זו תוך החמרת התנאים לא ניתן היה להחיל את התנאים רטרואקטיבית, מאחר שמדובר ב"זכות קנויה".

עבד-אלמאלכ דהאמשה: עם זאת לא ידועה לנו שום סוגיה בנושא, במיוחד בשל העובדה שמדובר בפעולה שהיתה לפני יותר מעשר שנים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש להדגיש, כי משרד התחבורה מבצע בקרה שוטפת על רמת נהיגתם של נהגים ברכב משא באמצעות אכיפה משטרתית ופעולת קציני הבטיחות בתעבורה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3406, של חברת הכנסת לאה נס – לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברת הכנסת לאה נס שאלה את שר התחבורה ביום כ"ז בתמוז התשס"ה (3 באוגוסט 2005): פורסם, כי על-פי בדיקה של משטרת התנועה, תל-אביב היא העיר שבה היה מספר התאונות הקשות הרב ביותר בארץ, והרחוב שבו הן אירעו, יותר מאשר בכל רחוב אחר, הוא דרך ז'בוטינסקי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם נכון הדבר?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – כיצד יפעל משרדך לאור נתונים אלה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שר התחבורה שמואל הלפרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הקו האדום של נת"ע - הרכבת הקלה בתל-אביב - המתוכנן בדרך ז'בוטינסקי יעביר חלק ניכר מהתנועה באמצעות רכב פרטי לרכבת הקלה ויפחית את העומסים ברחוב הזה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בנוסף, משרד התחבורה מפתח ומשפר עורקי תנועה מקבילים לרחוב ז'בוטינסקי, שאמורים אף הם להוריד את נפחי התנועה מרחוב זה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: עורק מקביל אחד הוא רחוב אלוף שדה ברמת-גן, שבו בוצעה הפרדה מפלסית אחת, ובשנת 2006 מתוכננת הפרדה מפלסית נוספת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: עורק נוסף, ביצוע ציר אם המושבות, פרויקט שיוביל תנועה מפתח-תקווה דרך בני-ברק--רמת-גן לתל-אביב, וגם הוא מתוכנן להפחית עומסי תנועה מרחוב ז'בוטינסקי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: במסגרת הטיפול ברחוב זה על-ידי נת"ע תשונה תצורת הרחוב והוא יוסדר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3407, של חבר הכנסת זבולון אורלב – לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת זבולון אורלב שאל את שר התחבורה ביום כ"ז בתמוז התשס"ה (3 באוגוסט 2005): נהגי אוטובוסים בעלי רשיון המגיעים לאחת מחברות האוטובוסים הציבוריות נבדקים בקפדנות ועוברים השתלמות מעשית נוספת - כ-100 שעות לימוד ואימון מעשי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כאשר נהג אוטובוס פונה לאחת מהחברות הפרטיות, מסתפקים ברשיון המוענק על-ידי אגף הרישוי ולא דורשים השתלמויות נוספות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם משרדך מודע לנושא זה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כיצד יפעל משרדך למניעת סיכון חיי אדם מנהגי אוטובוסים בלתי מיומנים?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שר התחבורה שמואל הלפרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברה פרטית אשר ברשותה/בבעלותה אוטובוסים אינה מחויבת על-פי תקנות התעבורה לבצע הכשרה מיוחדת על מנת לקבל נהג אוטובוס לעבודה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: על-פי נוהלי קציני הבטיחות חייב קצין הבטיחות בחברה לוודא כי ברשות הנהג רשיון נהיגה מתאים וכן בדיקת תעודת יושר/עבירות תנועה בטרם יתחיל את עבודתו בחברה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כמו כן מחויבת החברה לבצע הדרכה חצי-שנתית לנהגים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בימים אלה מתקיימים דיונים בנושא קציני הבטיחות ותפקודם בחברות ההסעות הפרטיות, ומשרדנו בוחן את האפשרויות לגבי נהלים חדשים אשר יחייבו את החברות וקציני הבטיחות בהדרכות ובהכשרות לנהגים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3444, של חבר הכנסת רשף חן – לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת רשף חן שאל את שר התחבורה ביום ז' בחשוון התשס"ו (9 בנובמבר 2005): הובא לידיעתי, כי הרכבת היוצאת מנתב"ג לחיפה אינה עוצרת בתחנת הרכבת מרכז בעיר בין השעות 22:00 ו-05:00, אף שזה אזור תיירותי ונמצאים בו בתי-הארחה רבים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כמה רכבות יוצאות מנתב"ג לחיפה בשעות האלה? 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מדוע אין הרכבת עוצרת בתחנה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם ישונה המצב?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שר התחבורה שמואל הלפרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בין השעות 22:00 ו-05:00 מופעלות ארבע רכבות מנמל התעופה בן-גוריון לחיפה וצפונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מהן רכבת אחת היוצאת מנמל התעופה בן-גוריון בשעה 03:53 ואינה עוצרת בחיפה-מרכז.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תחנת חיפה-מרכז ממוקמת בעיר התחתית בחיפה, שהיא אזור מסחרי/עסקי ולכן שומם לחלוטין בשעות הלילה ובשעות הבוקר המוקדמות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בהתאם לכך, אין גם כל תחבורה ציבורית - מוניות, אוטובוסים - בתחנה זו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מסיבה זו, הרכבת מנמל התעופה בן-גוריון שצוינה בסעיף הקודם עוצרת באזור חיפה רק בתחנת חוף-הכרמל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תחנה זו סמוכה לשכונות מגורים בחיפה ובכרמל וצמודה לתחנה המרכזית של "אגד".

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מצב זה לא ישתנה, לפי ההסבר שניתן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3459, של חבר הכנסת ניסן סלומינסקי – לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת ניסן סלומינסקי שאל את שר התחבורה ביום ז' בחשוון התשס"ו (9 בנובמבר 2005): בל' באב תשס"ה, 4 בספטמבר 2005, פורסם ב"ידיעות אחרונות", כי קיים לכאורה פיקוח על טיסות השכר, אך למעשה כל מטוס יכול לנחות בנתב"ג ולהמריא ממנו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הטענה העיקרית היא שאין מספיק מפקחים טכניים שמכירים את דגמי המטוסים שנוחתים וממריאים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם המידע נכון?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – כיצד יימנעו תקלות ותאונות אוויריות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שר התחבורה שמואל הלפרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) חברת תעופה הטסה לישראל עושה זאת מתוקף הסכם בילטרלי בין המדינות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לפי אמנת התעופה האזרחית - אמנת שיקגו - האחריות המלאה לעמידה של המטוס הרשום ברישום זר חלה באופן מוחלט על המדינה שבה הוא רשום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רשות התעופה האזרחית מאשרת קיום של קווי טיסות שכר וטיסות סדירות רק לאחר בחינה עמוקה של כלל הניירת של החברה והמטוסים הטסים לישראל, ובכלל זאת האישורים של רשות התעופה שבה רשום המטוס.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אמנת שיקגו מגדירה גם את האחריות של המדינה לטיסות של המטוסים הטסים בשמיה והנוחתים בה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מתוקף זה מוגדר ביצוע "ביקורת רחבה" - Ramp Check - למטוסים הנוחתים בישראל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בביקורת זאת נבדקים הרשיונות של המטוס והצוות ובקיאות הצוות בחובותיו ושמישותו - מצבו הטכני - של המטוס.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ה-ICAO, ארגון התעופה האזרחית הבין-לאומית, ממליץ על מינימום של ארבע בדיקות ביקורת רחבה לכל חברה במהלך שנה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: במסגרת כוח-האדם הנוכחי אין רשות התעופה האזרחית יכולה לעמוד ביעד זה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לאחרונה, על מנת לתת מענה על הבעיה המתוארת, אישר שר התחבורה לרשות התעופה האזרחית מבנה ארגוני חדש הכולל כ-150 עובדים, מתוכם 16 מפקחים, שנועדו לספק צרכים אלו ואחרים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המבנה הארגוני החדש ייתן מענה מלא לבעיה והוא יובא בקרוב לאישור ועדת הכלכלה של הכנסת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3492, של חבר הכנסת שלמה בניזרי – לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת שלמה בניזרי שאל את שר התחבורה ביום י"ד בחשוון התשס"ו (16 בנובמבר 2005): בי"ח בתמוז תשס"ה, 25 ביולי 2005, השבת על שאילתתי מס' 3092, כי ועדת ההיגוי לבדיקת התחבורה במגזר החרדי התכנסה פעם אחת ומינתה צוות לעריכת מכרז בעיר ביתר וצוותי משנה שיביאו ניירות עמדה לדיון הוועדה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כמה ישיבות קיימה ועדת ההיגוי מאז?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אילו המלצות והחלטות קיבלה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי הם חברי צוותי המשנה, ואילו ניירות עמדה הביאו לדיון?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שר התחבורה שמואל הלפרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: על-פי החלטת ועדת ההיגוי שהוקמה במשרד התחבורה לצורך קידום ושיפור שירות התחבורה הציבורית למגזר החרדי, הוקמו שלושה צוותי עבודה לבחינת הצרכים המייחדים את המגזר החרדי ומתן מענה על הצרכים הייעודיים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצוותים שהוקמו עוסקים בנושאים: היבטים תפעוליים, היבטים כלכליים, קשרי קהילה – מפעיל תחבורה ציבורית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: צוותי העבודה נפגשו כמה פעמים וגיבשו רעיונות והצעות שונות, אשר יוצגו בהמשך התהליך לוועדת ההיגוי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ההמלצות נוגעות לתחומים הבאים: היבטים תפעוליים – זיקות ומסלולים, תדירות צי האוטובוסים/מספר נסיעות; היבטים כלכליים - מדיניות תעריפים, אמצעי תשלום; אוטובוסים - סוגיות ובחינת מבנה האוטובוס, מסקנות והמלצות טכנולוגיות; תשתיות הנדסיות - מבנה תחנות הסעה, מסופי נוסעים; שירות וקהילה - מפעילי שירות והלקוח, פניות הציבור; פרסום ומידע - המידע לציבור, אופי הפרסום, אמצעי פרסום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כמו כן ההמלצות יתייחסו לסוגיות: השלכות משפטיות ליישום ההמלצות; השלכות לבניית מכרזים וגיבוש הסכמים; ביצוע סקרים ובקרת איכות שירות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בשלב זה כל ההמלצות עוברות בחינה מקצועית של מומחים שונים, הן מומחי תחבורה והן מומחים הבקיאים בציבור החרדי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: החלטות תתקבלנה רק לאחר שייבחנו ויאושרו מקצועית וציבורית - ועדת היגוי -כאחד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: במהלך הסמסטר הראשון של שנת 2006 בכוונתנו לסכם את העבודה, לפרסמה ולהיערך למימוש מסקנותיה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3493, של חברת הכנסת נעמי בלומנטל – לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברת הכנסת נעמי בלומנטל שאלה את שר התחבורה ביום י"ד בחשוון התשס"ו (16 בנובמבר 2005): לאחרונה פורסם, כי הכביש העובר באבו-גוש הפך לכביש מהיר ומסוכן, בלי מעבר חצייה, פסי האטה או רמזור, וכי בגין כך כבר נגרמו כמה תאונות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הדברים נכונים?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – כיצד יסולקו מפגעי הבטיחות התעבורתיים במקום?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שר התחבורה שמואל הלפרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הכביש החוצה את אבו-גוש הינו כביש בין-עירוני - מס' 425 - העובר בשטח בנוי כפרי, ובכך שורש הבעיה, ואכן נגרמו בשנים האחרונות כמה תאונות דרכים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לאור האמור לעיל הוחלט במשרד לבצע מעגל תנועה בצומת הכניסה למרכז הכפר, וכך חציית הכביש בקטע המרכזי ובקרבת בית-הספר התיכון תהיה בטוחה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: העבודות אמורות להתחיל בזמן הקרוב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כמו כן אושרו תוכניות להצבת פסי האטה בהמשך הכביש.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לטווח הארוך מתוכנן ביצוע מחלפון בצומת כביש מס' 1 לכיוון נווה-אילן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: עם ביצוע המחלפון יקטנו עומסי התנועה העוברת באבו-גוש.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תוכניות המחלפון נמצאות בשלבי סיום של ההליך הסטטוטורי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3538, של חברת הכנסת גילה פינקלשטיין – לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברת הכנסת גילה פינקלשטיין שאלה את שר התחבורה ביום כ"א בחשוון התשס"ו (23 בנובמבר 2005): בל' בתשרי תשס"ו, 2 בנובמבר 2005, פורסם ב-Ynet, כי לפי דוח יצרנית הרכבות "בומברדיה" היו ליקויים בתכנון קו הרכבת לירושלים ובבנייתו: קו הרכבת מתל-אביב לירושלים, שהושקעו בהפעלתו המחודשת יותר מחצי מיליארד ש"ח, עולה וימשיך לעלות כסף רב, והעומס על השלדה, שהוא פי 4.6 מהתקן האירופי, יוצר סדקים העלולים לסכן את ביטחון הנוסעים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם ממצאים אלה תואמים את המידע המצוי במשרדך?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – כיצד יטופל הנושא?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שר התחבורה שמואל הלפרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) הקו לירושלים אושר בממשלה לפני חמש שנים, שכן הינו בעל חשיבות לאומית ממעלה ראשונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: קו זה מחבר את רשת הרכבות של ישראל לעיר הבירה, ולא פחות חשוב - משמש אמצעי תחבורה לתושבי בית-שמש והסביבה, הנוסעים מדי יום לירושלים ולתל-אביב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הממשלה החליטה לחבר כל עיר בת 50,000 תושבים ומעלה למסילת הרכבת, ובית-שמש לא שונה וזכאית לקו גם כן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חיבור ערי השדה, בעיקר בנגב ובגליל, אך גם ערים כמו בית-שמש או מודיעין, הוא יעד מרכזי של הממשלה, ומשקיעים בו מיליארדי שקלים כל שנה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: עד סוף שנת 2005, השתמשו בקו יותר ממיליון נוסעים בשנה, מספר הגבוה אף מהתחזיות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רכבת ישראל בודקת מה גורם לשחיקה בחוגונים ולגידול בעלויות התחזוקה של הקו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מבדיקות שערכו ברכבת עם נציגי יצרן הרכבות, חברת ''בומברדיה'', בעקבות סיור שנערך עם נציגיו ועל-פי הממצאים שבידי הרכבת, נמצא שאין שום ערכים שחורגים מהתקן הבין-לאומי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: עוד נמצא כי הערכות מוקדמות בנוגע לפערים לאורך המסילה, אשר עלולים לגרום לסדקים, אינן נכונות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: היצרן התחייב לערוך בדיקה נוספת, ורכבת ישראל אף שכרה את שירותיה של חברת ייעוץ מגרמניה - DE-Consult - המייעצת לחברת הרכבות בגרמניה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבדיקה ראשונית שערכה החברה המומחית מחוץ-לארץ נמצא, כי הגורם לנזקים בחוגונים אינו ערכי הפיתול של המסילה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בכוונת החברה לערוך בדיקה נוספת לחוגונים בחוץ-לארץ.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בתוך כחודש ימים יתקבל דוח סופי בנדון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חשוב לדעת - הנושא אינו בעיית בטיחות, שכן כל החוגונים נמצאים תחת ביקורת וטיפול תמידיים ורציפים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ראוי לזכור, כי רכבת ישראל שמה בראש סדרי העדיפויות שלה את הדאגה לבטיחות הנוסעים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3566, של חברת הכנסת יולי תמיר – לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברת הכנסת יולי תמיר שאלה את שר התחבורה ביום כ"ח בחשוון התשס"ו (30 בנובמבר 2005): נודע לי, כי ההשתתפות המשנה למנכ"ל משרדך בכינוס ברהט בוטלה בטענה שהכינוס פוליטי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת שהשתתפו בכנס היו ערבים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם נכון הדבר?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – האם היות חברי הכנסת ערבים היה סיבת הביטול?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם קיימת בעיה בהשתתפות בכינוס בנוכחות חברי כנסת, ואם כן – מה היא?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן שר התחבורה שמואל הלפרט: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: נכון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הזמנת חברי כנסת ואחרים אכן שינתה את אופי המפגש.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מדובר בפרויקט שיזם משרד התחבורה לתכנון וביצוע מערכת תחבורה ציבורית לתושבי רהט.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המפגש תוכנן לצורך הצגת התוכנית לתושבי היישוב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הפגישה בוטלה בתיאום עם ראש העיר רהט ובהסכמתו ולאחר שהוברר כי אין גם בדעתו לקחת חלק במפגש.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3567, של חבר הכנסת נסים זאב, בעניין הסבת כלי רכב להנעה בגז.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, אדוני, נא לענות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת נסים זאב שאל את שר התחבורה ביום כ"ח בחשוון התשס"ו (30 בנובמבר 2005): פורסם ב"ידיעות אחרונות", כי משרדך פועל להקלה משמעותית בהסבת כלי רכב להנעה בגז.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם נכון הדבר?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – מה היא התוכנית המדויקת?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם יפרסם משרדך את פרטי התוכנית?

שמואל הלפרט: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להשיב על שאילתא מס' 3567 של חבר הכנסת נסים זאב בנושא הסבת כלי רכב להנעה בגז.

שמואל הלפרט: 1.

שמואל הלפרט: לאור הגידול בביקוש להסבה של כלי רכב להנעה בגז והניסיון שהצטבר, קיצר משרד התחבורה לציבור את ההליכים לרישום רכב המונע בגז, תוך שמירה מרבית על בטיחות הרכב ורמת זיהום האוויר.

שמואל הלפרט: 2.

שמואל הלפרט: עד כה מי שביקש להסב את רכבו להנעה בגז נדרש לסור לאחד מהמתקינים המורשים ולבצע את ההסבה.

שמואל הלפרט: לאחר שמעבדה מוסמכת אישרה את ביצוע ההסבה, נדרש בעל הרכב להגיע לבדיקה מעשית של הרכב על-ידי מחלקת התקינה במשרד התחבורה כדי לקבל הוראת רישום.

שמואל הלפרט: נוסף על כך נדרש בעל הרכב להגיע עם הרכב לעמדה הטכנית במשרד הרישוי, עמדה מס' 1, לבצע בחינה של הרכב המוסב.

שמואל הלפרט: לאחר מכן הוא נאלץ להגיע למשרד הרישוי לעמדת הפקידה לבצע שינוי רישוי של הרכב.

שמואל הלפרט: בעקבות קיצור הנהלים יוכל מעתה כל בעל רכב המבקש להסב את רכבו מבנזין להתקין את הערכה אצל אחד המתקינים המורשים, לפנות ישירות למשרד הרישוי ללא הבאת הרכב, אלא בצירוף האישורים בלבד מהמתקין, זאת רק לעדכון הפרטים ברשיון הרכב.

שמואל הלפרט: 3.

שמואל הלפרט: פרטי התוכנית פורסמו בהוראת נוהל של משרד התחבורה ומופיעים באתר האינטרנט: www.mot.gov.il; כמו כן פורסם הנושא בהרחבה באמצעי התקשורת המשודרים ובעיתונות הארצית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לסגן שר התחבורה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאלה נוספת לחבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, השאלה היא אם משרד התחבורה הביא בחשבון מה קורה כאשר יש, חלילה, תאונה, והמשמעות של בלון גז שמתפוצץ בעוצמה, בגלל מכה, ובעצם הפגיעה יכולה להיות הרבה יותר קשה כאשר מדובר במכל של בנזין או דלק.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, אדוני סגן השר, אם יש לך מה לומר לגבי השאלה הנוספת.

שמואל הלפרט: חבר הכנסת זאב, אני מניח שהנושאים של בטיחות בלוני גז הובאו בחשבון במשרד התחבורה.

שמואל הלפרט: בכל אופן, אני אעיר את תשומת לבם של האנשים המופקדים על נושא הביטחון במשרד התחבורה שיתייחסו לנקודה שהעלית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לסגן שר התחבורה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יואיל אדוני לענות על שאילתא מס' 3569 של חבר הכנסת אריה אלדד בעניין כביש 35 – אשקלון--קריית-גת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת אריה אלדד שאל את שר התחבורה ביום כ"ח בחשוון התשס"ו (30 בנובמבר 2005): הובא לידיעתי, כי בחצי השנה האחרונה פסקו העבודות בכביש 35 - אשקלון--קריית-גת - הנמצא זה שנים מספר בהליך של שדרוג.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: העבודות מרעות עוד יותר "כביש אדום" זה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מכיוון שהוא עתיד לשמש חלק מ"המעבר הבטוח" של ערביי עזה, יש חשש שהכביש יהפוך למסוכן אף יותר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הידיעות נכונות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – מה ייעשה כדי להפוך את הכביש לבטוח יותר?

שמואל הלפרט: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להשיב על שאילתא מס' 3569 של חבר הכנסת אריה אלדד בנושא כביש 35 – אשקלון--קריית-גת.

שמואל הלפרט: 1.

שמואל הלפרט: העבודות בכביש 35 לא נפסקו, הידיעות אינן נכונות.

שמואל הלפרט: 2.

שמואל הלפרט: חלה האטה בעבודות בעקבות עניינים משפטיים עם הקבלן, שייפתרו בזמן הקרוב.

שמואל הלפרט: 3.

שמואל הלפרט: כביש 35 מקילומטר 0 - צומת ברכיה, כביש 4 - עד חברון – כביש 60 – הוא כביש חשוב ששודרג בשנים האחרונות לכל אורכו.

שמואל הלפרט: מרביתו כביש דו-מסלולי, דו-נתיבי בסטנדרד גבוה.

שמואל הלפרט: 4.

שמואל הלפרט: בימים אלה משדרגים את הקטע האחרון שטרם עבר שדרוג, מכביש 4 - צומת ברכיה - עד צומת שדה-יואב, ובכך יסתיים שדרוג הכביש במלואו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לסגן השר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאלה נוספת לחבר הכנסת אלדד, בבקשה.

אריה אלדד: אדוני, קטע מהכביש הזה אמור להיות חלק ממה שנקרא "המעבר הבטוח" מעזה לתרקומיא, ונפח גדול של תנועה אמור להתקיים על קטע הכביש הזה.

אריה אלדד: האם להערכתך קצב העבודות יתאים לתאריך שעליו הוחלט כדי להתחיל בשיירות שאמורות לנסוע על הכביש הזה?

שמואל הלפרט: חבר הכנסת אלדד, אני חושב שהשבתי על הנושא הזה.

שמואל הלפרט: בתשובה מס' 2 כתוב ש"בימים אלה", לא כתוב "בשנים אלה", "בחודשים אלה"; "בימים אלו משדרגים את הקטע האחרון שטרם עבר שדרוג, מכביש 4 - צומת ברכיה - עד צומת שדה-יואב, ובכך יסתיים שדרוג הכביש במלואו".

שמואל הלפרט: כלומר, בימים אלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לסגן שר התחבורה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, תם סדר-היום, הישיבה הבאה תתקיים, אם ירצה השם, מחר, יום רביעי, כ' בכסלו התשס"ו, 21 בדצמבר 2005, בשעה 11:00.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ישיבה זו נעולה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.