ישיבת מליאה, כנסת 16, פרוטוקול מספר הישיבה השלוש-מאות-וחמש של הכנסת השש-עשרה, 2005-12-21 00:00

אמנון כהן: הצעת חוק הספרייה הלאומית, התשס"ו-2005 31

אבשלום וילן: הודעת היושב-ראש 40

דניאל בנלולו: הצעת חוק התניית מענקים ממשלתיים למפעלי תעשייה (תיקוני חקיקה), התשס"ו-2005 41

אילן ליבוביץ: הצעת חוק התאגידים הביטחוניים (הגנה על אינטרסים ביטחוניים), התשס"ו-2005 49

אהוד יתום: הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 54), התשס"ו-2005 51

אהוד יתום: הצעת חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם (תיקון מס' 2), התשס"ו-2005 53

אהוד יתום: הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 75) (מאגר מידע לעניין נהגים שנפסלו מלהחזיק רשיון נהיגה), התשס"ו-2005 55

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון מס' 15) (הגדרת נכה), התשס"ו-2005; הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון מס' 16) (הגדרת זכאות), התשס"ו-2005 59

יצחק כהן: הצעת חוק הנוער (טיפול והשגחה) (תיקון מס' 17) (מסגרת חוץ-ביתית לקטין נזקק), התשס"ו-2005 62

רן כהן: הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון מס' 15) (הגדרת נכה), התשס"ו-2005; 64

אריה האן: הצעת חוק הנוער (טיפול והשגחה) (תיקון מס' 17) (מסגרת חוץ-ביתית לקטין נזקק), התשס"ו-2005 68

אריה האן: הצעת חוק זכויות תלמידים עם לקויות למידה במוסדות על-תיכוניים, התשס"ו-2005 89

אריה האן: הצעת חוק פינוי ובינוי (פיצויים), התשס"ו-2005 94

ניסן סלומינסקי: הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 56), התשס"ו-2005 97

גדעון סער: הצעת חוק הפטנטים (תיקון מס' 7), התשס"ו-2005 100

מיכאל איתן: מסמכים שהונחו על שולחן הכנסת 104

ירדנה מלר-הורוביץ: הצעת חוק נכסים של נספי השואה (השבה ליורשים והקדשה למטרות סיוע והנצחה), התשס"ו-2005 104

יוסף (טומי) לפיד: עמיר פרץ (העבודה - מימד - עם אחד):

יוסף (טומי) לפיד: 111

קולט אביטל: הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 31), התשס"ו-2005 116

רשף חן: הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 90), התשס"ו-2005 119

יוסי שריד: מסמכים שהונחו על שולחן הכנסת 122

נאזם בדר: הצעת חוק הגנה על הציבור מפני עברייני מין, התשס"ו-2005 122

מיכאל איתן: הצעת חוק העמותות (תיקון מס' 8), התשס"ו-2005 126

לאה נס: הצעת חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה (תיקון מס' 10), התשס"ו-2005 128

אתי לבני: הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 34), התשס"ו-2005 131

חיים אורון: הצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון מס' 13), התשס"ו-2005 133

ענבל גבריאלי: עמיר פרץ (העבודה - מימד - עם אחד):

ענבל גבריאלי: 137

ענבל גבריאלי: (קריאה שנייה וקריאה שלישית) 138

גאלב מג'אדלה: הצעת חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 32), התשס"ו-2005 139

גאלב מג'אדלה: הצעת חוק פיצויי פיטורים (תיקון מס' 21) (חילופי מעבידים במפעל), התשס"ו-2005 143

אהוד אולמרט: הצעת חוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים והוראות שונות) (תיקון), התשס"ו-2005 144

גאלב מג'אדלה: הצעת חוק שהייה שלא כדין (איסור סיוע) (הוראות שעה) (תיקון מס' 9), התשס"ו-2005 147

גאלב מג'אדלה: הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 31), התשס"ו-2005 163

חיים אורון: הצעת חוק הרשות לקידום מעמד האשה (תיקון) (הרשות כתאגיד ציבורי), התשס"ו-2005 166

נסים זאב: הצעת חוק המים (תיקון מס' 22) (חובת בדיקה ודיווח עצמיים), התשס"ו-2005 169

אהוד רצאבי: הצעת חוק הפיקדון על מכלי משקה (אי-עמידה ביעדי איסוף) (הוראת שעה), התשס"ו-2005 171

נסים דהן: הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 20), התשס"ו-2005 173

יעקב אדרי: הצעת חוק לתיקון פקודת הכלבת (מס' 5) (בידוד בעל חיים), התשס"ו-2005 174

נסים זאב: הצעת חוק הדם הטבורי, התשס"ו-2005 177

אריה אלדד: הצעת חוק הסכמים בנכסים פיננסיים, התשס"ו-2005 178

ציפי לבני: הצעת חוק הגנת הפרטיות (תיקון מס' 9) התשס"ו-2005 179

ציפי לבני: הצעת חוק המועצה הישראלית לצרכנות, התשס"ו-2005 181

רומן ברונפמן: הצעת חוק ניסויים רפואיים בבני אדם, התשס"ו-2005 183

מל פולישוק-בלוך: הצעת חוק לסילוק ולמיחזור צמיגים, התשס"ו-2005 184

מיכאל נודלמן: חמישים-ושמונה שנה להחלטת האו"ם מיום 29 בנובמבר 1947 185

אילן שלגי: שאילתות ותשובות 189

אילן שלגי: 1569.

אילן שלגי: שיטות הגבייה של אגרת רשות השידור 189

אילן שלגי: 1603.

אילן שלגי: שיטות הגבייה של אגרת רשות השידור 190

אילן שלגי: 2044.

אילן שלגי: תקציבים לשידורים בשפה הערבית 191

אילן שלגי: 2249.

אילן שלגי: משלוח בקשות לתשלום אגרת טלוויזיה 193

אילן שלגי: 2876.

אילן שלגי: תשלום אגרת טלוויזיה בעבור מכשיר ללא טיונר 194

אילן שלגי: 3488.

אילן שלגי: הליכי מינוי מנכ"ל לרשות השידור 196

אילן שלגי: 3205.

אילן שלגי: סגירת תיק נגד שוטר במח"ש 197

אילן שלגי: 3265.

אילן שלגי: החלטת מח"ש בעניין העמדת שוטר לדין 199

אילן שלגי: 3267.

אילן שלגי: תקציב מערכת בתי-המשפט ובתי-הדין 200

אילן שלגי: 3290.

אילן שלגי: אכיפת חוק איסור הונאה בכשרות 201

אילן שלגי: 3303.

אילן שלגי: חקירת שוטרים במחלקה לחקירות שוטרים 202

אילן שלגי: 3591.

אילן שלגי: המלצות דוח-ששון 204

אילן שלגי: 2960.

אילן שלגי: התנהגות שוטרים בעת דיון בבית-המשפט 205

אילן שלגי: 3007.

אילן שלגי: מעצר אזרח ללא יידוע משפחתו 207

אילן שלגי: 3061.

אילן שלגי: הטיפול בעבירות ממניעים גזעניים 209

אילן שלגי: 3100.

אילן שלגי: הסעת עצורים ברכב "זינזנה" 211

אילן שלגי: 3169.

אילן שלגי: דוח הסניגוריה הציבורית בעניין בתי-הכלא 212

אילן שלגי: 3186.

אילן שלגי: התנאים בבית-המעצר במגרש-הרוסים בירושלים 214

אילן שלגי: 3189.

אילן שלגי: זיוף תעודות כשרות 216

אילן שלגי: 3222.

אילן שלגי: תנאי לינת אסירים 217

אילן שלגי: 3225.

אילן שלגי: זימון תושבי מזרח-ירושלים לחקירה על-ידי מנגנוני הביטחון הפלסטיניים 218

אילן שלגי: 3229.

אילן שלגי: יחס שוטרים כלפי מפגינים 219

אילן שלגי: 3257.

אילן שלגי: טיפול המשטרה בתקרית ברחוב סגור לתנועה בשבת בירושלים 221

אילן שלגי: 3259.

אילן שלגי: תקציב רבנות המשטרה ורבנות שירות בתי-הסוהר 222

אילן שלגי: 3262.

אילן שלגי: כללי השחרור המינהלי 223

אילן שלגי: 3264.

אילן שלגי: טיפול המשטרה בתקרית בין מיסיונרים לבין מתנגדיהם בנתניה 224

אילן שלגי: 3287.

אילן שלגי: חקירת זיופי הכשרים 226

אילן שלגי: 3297.

אילן שלגי: ריסוס צלבי קרס על בית-כנסת בקריית-גת 227

אילן שלגי: 3300.

אילן שלגי: תביעה נגד חשודים בפגיעה ברגשות דתיים 228

אילן שלגי: 3312.

אילן שלגי: טענות של אסירים בבתי-הכלא "שאטה" ו"איילון" 229

אילן שלגי: 3329.

אילן שלגי: תקיפת שני צעירים מסח'נין 231

אילן שלגי: 3331.

אילן שלגי: ניסיון לפגוע בפעוטה בבית-החולים "הדסה" בעין-כרם 232

אילן שלגי: 3345.

אילן שלגי: האגף לשומרי מצוות בכלא "מעשיהו" 233

אילן שלגי: 3377.

אילן שלגי: אלימות מורים כלפי תלמידים במגזר הערבי 235

אילן שלגי: 3404.

אילן שלגי: מופעי חשפנות לקטינים 236

אילן שלגי: 3433.

אילן שלגי: תקיפת אנשים על-ידי כלבים 237

אילן שלגי: 3435.

אילן שלגי: מעצר-בית באמצעות אזיקים אלקטרוניים 238

אילן שלגי: 3483.

אילן שלגי: תנאי לינת אסירים 239

אילן שלגי: 3485.

אילן שלגי: טענה על ניסיון חטיפה של תושב רהט 241

אילן שלגי: 3542.

אילן שלגי: משמר אזרחי בניצן 242

אילן שלגי: 3560.

אילן שלגי: תגמול קצינים שהשתתפו בהתנתקות 243

אילן שלגי: מסמכים שהונחו על שולחן הכנסת

ראובן ריבלין: גבירותי ורבותי חברי הכנסת, היום יום רביעי, כ' בכסלו התשס"ו, 21 בחודש דצמבר 2005 למניינם.

ראובן ריבלין: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת, שהיא הישיבה האחרונה מן המניין של כנסת ישראל, הכנסת השש-עשרה.

ראובן ריבלין: תהיה עוד ישיבה אחת ביום הולדתה של הכנסת, בט"ו בשבט, שבה תוצג בפני חברי הכנסת טיוטת חוקה המוצעת על-ידי ועדת החוקה, חוק ומשפט.

ראובן ריבלין: היום נקיים יום דיונים ארוך, אשר רובו יעסוק בגמר שלב בחקיקה או גמר חקיקה באופן שלם.

ראובן ריבלין: נפתח בהודעה למזכיר הכנסת, בבקשה.

אריה האן: ברשות יושב-ראש הכנסת, הנני מתכבד להודיע, כי הונחו על שולחן הכנסת – לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה: הצעת חוק הסכמים בנכסים פיננסיים, התשס"ו-2005; והצעת חוק הגנת הפרטיות (תיקון מס' 9), התשס"ו-2005.

אריה האן: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אני מתכבד להזמין את סגן השר רביץ, שהוא שר הרווחה, על מנת להשיב על שאילתא בעל-פה שמספרה 323, מאת חברת הכנסת פנינה רוזנבלום, בנושא האגף הנעול במעון "נווה-מנשה" לאנשים עם פיגור שכלי.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת רוזנבלום, את קוראת קודם את השאילתא כפי שהיא אושרה ומן הכתב.

ראובן ריבלין: לאחר מכן ישיב לך השר, ואז תוכלי להרחיב את הדיבור, אם תרצי, ולשאול שאלות נוספות.

פנינה רוזנבלום: האגף הנעול במעון "נווה-מנשה" מיועד לאבחון ולהסתכלות, למעצר אנשים עם פיגור שכלי שעברו עבירות פליליות ולמאסרם.

פנינה רוזנבלום: ועדת בדיקה שהקים משרדך בעקבות תלונות על אלימות ופגיעה בדיירים המוגדרים חסרי ישע, חשפה ממצאים חמורים מאוד.

פנינה רוזנבלום: המלצת הוועדה להשעות את רכז האגף טרם יושמה.

פנינה רוזנבלום: רצוני לשאול: האם ייושמו המלצות הוועדה ויושעה רכז האגף, ואם כן – מתי?

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: כבוד השר היקר, בבקשה.

אברהם רביץ: זאת היתה השאילתא הראשונה ששאלה חברת הכנסת?

ראובן ריבלין: לא, היא כבר הספיקה לנאום שני נאומים.

אברהם רביץ: אז היא לא צריכה לברך "שהחיינו" על השאילתא.

ראובן ריבלין: אין אדוני צריך לברכה בברכת "שהחיינו", שכן היא חיה וקיימת ונושמת וגם שואלת.

אברהם רביץ: אדוני היושב-ראש, חברת הכנסת פנינה רוזנבלום, אני מתכבד להשיב על השאילתא של חברת הכנסת.

אברהם רביץ: ועדת הבדיקה לבדיקת האירועים החריגים באגף הנעול במעון "נווה-מנשה" לא המליצה על השעיית רכז האגף, כפי שהעלית בשאילתא שלך, ולכן גם אין מקום להגיב בעניין לוח הזמנים להשעיה.

אברהם רביץ: שלשום קיימתי, בעקבות הדוח שקיבלנו מאותה ועדה שהזכרת, מפגש עם נציגי ארגון אקי"ם ועדכנתי אותם בצעדים שנקט וינקוט המשרד.

אברהם רביץ: ארגון אקי"ם מייצג, בין השאר, את משפחות החוסים, לכן מצאתי לנכון להזמין אותם ולעדכן אותם בפעילות המשרד.

אברהם רביץ: המשרד החל ביישום המלצות ועדת הבדיקה.

אברהם רביץ: הטלתי על מנכ"ל המשרד לגבש תוכנית פעולה, כי הנושא טעון למידה לעומק - כיצד מטפלים באנשים בעלי פיגור שכלי שמהווים מכשול לחברים שלהם, שנמצאים אתם במעונות, ומה המקור ומה הדין ומה עומד מאחורי מאסר של אדם עם פיגור שכלי, מה זה אומר בשבילו.

אברהם רביץ: אין ספק שאנחנו לא מדברים על ענישה, אלא אוסרים מסיבות אחרות, והמשרד מקדיש לעניין הזה מחשבה רבה.

אברהם רביץ: כבר ביולי 2005 הוגשה תלונה למשטרת ישראל על מקרה מאותו סוג של המקרים שקרו לאחרונה, כדי שהמשטרה תבדוק את האירועים.

אברהם רביץ: עדיין לא קיבלנו ממצאים מן המשטרה, אף שביקשנו שהיא תיתן לעניין הזה דחיפות רבה יותר מאשר למקרה רגיל המובא לפניהם, בגלל הנסיבות.

אברהם רביץ: העברנו את כל החומר לאגף החקירות בנציבות שירות המדינה.

אברהם רביץ: עדיין לא קיבלנו תשובות.

אברהם רביץ: אבל אני יכול לומר שהגענו להסכם עם האיש המדובר, שהוטלו עליו האשמות, והאיש בשלב זה, בהסכם ג'נטלמני אתנו, נמצא בחופשה כדי להרגיע את הרוחות.

אברהם רביץ: במהלך החופשה שלו אנחנו נמשיך בבדיקה.

ראובן ריבלין: בבקשה, גברתי, שאלה נוספת.

פנינה רוזנבלום: על דבר אחד לא קיבלתי תשובה.

פנינה רוזנבלום: היו שם עבירות מין חמורות, ומדובר באנשים שעובדים.

פנינה רוזנבלום: זאת אומרת, אלה לא עבירות מין שעשו החוסים, אלא צוות העובדים.

פנינה רוזנבלום: אני חושבת שאלה עבירות חמורות מאוד.

פנינה רוזנבלום: אני חושבת שצריכה להיות שם חקירה הרבה יותר רחבה ויותר רצינית.

פנינה רוזנבלום: צריך כן למצוא את האשם, וזו לא בעיה למצוא את האשם, כי מהר מאוד אפשר לגלות מי אחראי לאלימות הנוראית הזאת.

פנינה רוזנבלום: אני רוצה שיטפלו בזה בצורה הרבה יותר יסודית, ואולי אפילו יכניסו את המשטרה לעניין.

אברהם רביץ: חברת הכנסת, אולי לא האזנת מספיק, כי אכן כן נתתי תשובה והתייחסות להצעות שלך, שהן הצעות במקומן, ומשום כך הכנסנו את המשטרה לסוגיה הזאת, והמשטרה בודקת וחוקרת.

אברהם רביץ: עם כל חומרת המעשים, אנחנו לא יכולים להיות אינסטנציה שתחליט, תחקור, תבדוק ותפסוק שעובד מסוים עשה מעשה מסוים כאשר הוא מכחיש ואותה ועדת חקירה שמונתה על-ידינו לבדוק את זה מבחינתנו לא מצביעה עליו באופן חד-משמעי שאכן הוא אשם ויש להשעותו.

אברהם רביץ: לכן הכנסנו לעניין גם את המשטרה וגם את נציבות שירות המדינה, וגם הגענו אתו להסכם ג'נטלמני שהוא יהיה עכשיו בחופשה.

אברהם רביץ: הוא אכן נמצא כיום בחופשה, כדי שהבדיקה תהיה באווירה אופטימלית ונוכל להגיע לחקר האמת מהר כל האפשר.

ראובן ריבלין: אני מודה לכבוד השר, סגן השר רביץ, שהוא שר הרווחה.

ראובן ריבלין: אני מודה לחברת הכנסת פנינה רוזנבלום, שידה רב לה ובשבוע ראשון לפעילותה בכנסת נאמה שני נאומים והגישה שאילתא בעל-פה, שאושרה.

ראובן ריבלין: חבר כנסת יכול להגיש רק שתי שאילתות במושב, והנה את כבר בשעות הראשונות הגשת שאילתא אחת.

ראובן ריבלין: חברי ש"ס, חבר הכנסת נהרי וחבר הכנסת דהן, חבר הכנסת אזולאי הגיש שאילתא בעל-פה חשובה ביותר בנושא אבטחת שופטים, ומטעמים אישיים הוא לא יכול להשמיע אותה ולשמוע את התשובה.

ראובן ריבלין: שרת המשפטים תעביר לו את התשובה בכתב, והוא יוכל לפרסמה, כי מדובר כמובן בשאילתא בעל-פה.

ראובן ריבלין: אין לנו פרוצדורה אחרת.

ראובן ריבלין: אומנם השאילתא של חבר הכנסת אזולאי חשובה לכל הסיעה וגם לבית, אבל היא שאילתא של חבר הכנסת עצמו, כי היא ניתנת על מכסה של חברי הכנסת.

נסים דהן: השרה בכלל לא הגיעה לענות.

ראובן ריבלין: השרה היתה מוכנה לבוא וגם התכוונה לבוא, ואז הודיעה לה המזכירות שנבצר מחבר הכנסת אזולאי לשאול את השאילתא, והיא תענה לו עליה בכתב.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת נהרי, אני רוצה להזמין אותך לקרוא את השאילתא שלך, אבל אין מי שישיב פה, וזה דבר שהוא לא ראוי, כי השר הוא ראש הממשלה.

ראובן ריבלין: אבל יש שר מטעמו, שהוא השר המקשר, והוא היה צריך להשיב במקומו, ולצערי הרב הוא לא נמצא פה.

ראובן ריבלין: אם יופיע, נוכל לבקש ממנו להשיב על השאילתא במועד מאוחר יותר.

ראובן ריבלין: אני יכול רק לאשר את השאילתא ואחר כך לברר מדוע השר לא הגיע, אבל אני לא יכול לענות במקומו.

משולם נהרי: אין משיב נפש.

ראובן ריבלין: השאילתא נגעה ביישום מפעל ההזנה, נושא שהוא חשוב ביותר לכולם.

ראובן ריבלין: אתה יכול לתאר את השאילתא בעל-פה, כדי שאנשים יבינו על מה מדובר.

משולם נהרי: אבל זה לא מייתר את השאלה כשהשר יהיה נוכח?

ראובן ריבלין: ודאי שלא.

משולם נהרי: לקרוא את השאלה או לומר דברים בנושא?

ראובן ריבלין: רק לומר דברים בנושא, מה היתה כוונת השאילתא שלך.

משולם נהרי: מפעל ההזנה הוא מפעל חשוב ביותר וראוי, והוא צורך השעה, במיוחד בתקופה שהנפגעים הם השכבות החלשות ובעיקר התלמידים הרכים, הדבר היקר ביותר לכולנו.

משולם נהרי: דא עקא, שמה שהחל בקול רעש גדול הסתיים בקול דממה דקה.

משולם נהרי: המפעל הזה לא מיושם, אף שמנסים לתאר את ההצלחות הגדולות.

משולם נהרי: בפועל זה כישלון טוטלי.

משולם נהרי: המצער ביותר, אדוני היושב-ראש, הוא המצב שנחשפנו לו לפני שבוע בכתבה בטלוויזיה.

משולם נהרי: ראינו תלמידים בכיתה שאוכלים ארוחה חמה, ולידם, באותה כיתה, בשכנות, יושבים תלמידים שאין להם אוכל, שלא שפר גורלם כמו ילדים אחרים שהביאו לפחות כריך מהבית, אלא ישבו, שילבו ידיים וראו איך החברים שלהם אוכלים את הארוחה החמה.

משולם נהרי: שאלו ילד אחד: מה אתה מרגיש?

משולם נהרי: והוא אמר: זה מגרה.

משולם נהרי: אנחנו לא יכולים להיות אטומים, אנחנו לא יכולים להיות ערלי-לב, במיוחד כאשר מדובר בילדים שלנו.

משולם נהרי: אם את זה אנחנו לא פותרים, אם את זה אנחנו לא עושים, אז שליחים של מי אנו?

ראובן ריבלין: תודה לחבר הכנסת נהרי.

ראובן ריבלין: כמובן, כאשר יגיע השר הוא ישיב תשובה.

אישור הוראות: 1.

אישור הוראות: בצו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 7), התשס"ו-2005; 2.

אישור הוראות: בצו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 32), התשס"ו-2005, למעט סעיף 5(ד) לצו; 3.

אישור הוראות: בצו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 31), התשס"ה-2005; 4.

אישור הוראות: בצו היטלי סחר (היטל בטחה של יבוא להגנה על הייצור המקומי) (הוראת שעה) (מס' 2), התשס"ג-2003 (תיקון), התשס"ה-2005 [נספחות.

אישור הוראות: ]

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, לפנינו ארבע החלטות של ועדת הכספים, שהן החלטות בעניין צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 7), התשס"ו-2005; השני הוא צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 32), התשס"ו-2005, למעט סעיף 5(ד) לצו; השלישי הוא צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 31), התשס"ה-2005; הרביעי הוא צו היטלי סחר (היטל בטחה של יבוא להגנה על הייצור המקומי) (הוראת שעה) (מס' 2), התשס"ג-2003 (תיקון), התשס"ה-2005.

ראובן ריבלין: האם להצביע על כל אחת מההחלטות בנפרד?

חיים אורון: כל צו בנפרד.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, הצווים לפניכם.

ראובן ריבלין: הצווים הם לא של הממשלה, אלא הם החלטות של ועדת הכספים בדבר אישור הוראות בצווים.

ראובן ריבלין: הצו הראשון הוא צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 1 בעד ההחלטה – 9 נגד – אין נמנעים – אין ההחלטה בדבר צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 7), התשס"ו-2005, נתקבלה.

ראובן ריבלין: תשעה בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: הצו הראשון התקבל.

ראובן ריבלין: אני עובר להצבעה על הצו השני, צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 32), התשס"ו-2005, למעט סעיף 5(ד) לצו.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 2 בעד ההחלטה – 7 נגד – אין נמנעים – אין ההחלטה בדבר צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 32), התשס"ו-2005, למעט סעיף 5(ד) לצו, נתקבלה.

ראובן ריבלין: שבעה בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שגם צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 32), התשס"ו-2005, למעט סעיף 5(ד) לצו, עבר על-פי החלטת הכנסת.

ראובן ריבלין: אנחנו עוברים לצו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 31), התשס"ה-2005.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 3 בעד ההחלטה – 7 נגד – אין נמנעים – אין ההחלטה בדבר צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 31), התשס"ה-2005, נתקבלה.

ראובן ריבלין: שבעה בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שגם צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין (תיקון מס' 31), התשס"ה-2005, עבר בהצבעת הכנסת.

ראובן ריבלין: אנחנו פונים להצבעה האחרונה המדברת על צו היטלי סחר (היטל בטחה של יבוא להגנה על הייצור המקומי) (הוראת שעה) (מס' 2), התשס"ג-2003 (תיקון), התשס"ה-2005.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 4 בעד ההחלטה – 11 נגד – אין נמנעים – אין ההחלטה בדבר צו היטלי סחר (היטל בטחה של יבוא להגנה על הייצור המקומי) (הוראת שעה) (מס' 2), התשס"ג-2003 (תיקון), התשס"ה-2005, נתקבלה.

ראובן ריבלין: 11 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שגם הצו הזה עבר.

ראובן ריבלין: רבותי, אנחנו עוברים לשאילתות בעל-פה.

ראובן ריבלין: כבוד השר - האם אדוני יוכל לענות?

ראובן ריבלין: חבר הכנסת נהרי, נא להקריא את השאילתא וכבוד השר ישיב.

ראובן ריבלין: בבקשה, חבר הכנסת נהרי.

ראובן ריבלין: השר לא איחר, כי היתה צריכה להיות עוד שאילתא והוא חישב את הזמן בהתאם לשאילתא, ובאשמתנו לא נשמעה השאילתא.

משולם נהרי: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, לאחרונה דווח על ליקויים ביישום מפעל ההזנה, כגון אי-העברה של תקציבים ומניעת ארוחות מתלמידים עקב אי-תשלום.

משולם נהרי: רצוני לשאול: 1.

משולם נהרי: האם הוקטנה השתתפות משרדך במפעל, ואם כן - בכמה?

משולם נהרי: 2.

משולם נהרי: כמה תלמידים אינם נהנים מהמפעל בגלל אי-תשלום?

משולם נהרי: 3.

משולם נהרי: האם יחויבו רשויות לשתף במפעל תלמידים שהוריהם לא שילמו?

ראובן ריבלין: כבוד השר ישיב.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, אני מתכבד להשיב על השאלה של חבר הכנסת משולם נהרי.

מאיר שטרית: 1.

מאיר שטרית: השתתפות משרד החינוך לא הוקטנה, אלא להיפך.

מאיר שטרית: בשנת תשס"ו הוגדל הסבסוד של הממשלה ושל קרן רש"י ליישובים בחתך סוציו-אקונומי נמוך.

מאיר שטרית: הדבר נעשה באמצעות מתן "מענק הצטרפות", המקטין את היקפי השתתפות הרשויות וההורים ביישובים אלה.

מאיר שטרית: יש קבוצה של רשויות שטרם הצטרפו למפעל ההזנה למרות מתן מענקי ההצטרפות שנועדו להרחיב את מעגל ההשתתפות בפרויקט כאמור.

מאיר שטרית: 2.

מאיר שטרית: במסגרת צו יום לימודים ארוך מוזנים כיום כ-160,000 תלמידים.

מאיר שטרית: כרגע מתנהל משא-ומתן עם הרשויות המקומיות השונות על מנת להחיל את הפרויקט על 90,000 תלמידים נוספים.

מאיר שטרית: 3.

מאיר שטרית: על-פי הסכם שנקבע מראש בין עמותת "תפנית וחינוך" לבין הרשויות, סוכם כי בכל מקרה לא יהיה מצב שילדים שאינם מסוגלים לשלם עבור ההשתתפות בתוכנית יישארו רעבים.

מאיר שטרית: במקרים שבהם משפחותיהם של הילדים אינן יכולות לשלם, הרשויות המקומיות משלמות במקומן.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת נהרי, האם אדוני רוצה לשאול שאלה נוספת?

ראובן ריבלין: חבר הכנסת נהרי, בבקשה.

ראובן ריבלין: אחריו - חבר הכנסת מרגי.

משולם נהרי: אדוני השר, אני לא יודע אם לצחוק או לבכות.

משולם נהרי: אני לא יודע, אני אומר לך את האמת.

משולם נהרי: אני מצד אחד מעריך אותך, אני יודע שהובלת את חוק יום חינוך ארוך כדי שגם לילדים האלה תהיה ארוחה חמה, והנה, אתה מצייר לנו גן-עדן, אבל זה גן-עדן של שוטים.

משולם נהרי: הקול קול יעקב והידיים ידי עשיו.

משולם נהרי: בוועדת החינוך אני מקבל את הנתונים.

משולם נהרי: אני שומע על ההקטנה של השתתפות המדינה במפעל ההזנה.

משולם נהרי: אני שומע את הרשויות שאומרות: לא נשתתף, כי אין לנו כסף.

משולם נהרי: אני נפגש ברשויות, אני פונה לרשויות – והן לא משתתפות.

משולם נהרי: כל עם ישראל צפה לפני שבוע בכיתה שבה חלק מהילדים אוכלים וחלק מהילדים לא אוכלים.

משולם נהרי: איך אתה יכול לומר שזה עדיין הולך ועולה, הולך ומתפתח?

משולם נהרי: שקר וכזב.

משולם נהרי: יש נתונים רשמיים שמלמדים על ירידה דרסטית בביצוע של מפעל ההזנה.

משולם נהרי: אני שואל: עד מתי יהיה זה לנו למוקש?

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת מרגי, בבקשה.

יעקב מרגי: אדוני היושב-ראש, מכובדי כבוד השר, לא אחת קראנו בעיתונים שראשי רשויות שמתמודדים עם מצוקות קשות בכל תחום הפעילות שלהם לא מצליחים להרים את נטל מפעל ההזנה.

יעקב מרגי: ולכן, גם אם אותם הורים היו יכולים לשלם בעבור ההשתתפות במפעל ההזנה, הרשויות המקומיות תוקעות את זה, לא רוצות להרים את הכפפה, ולא מקיימות את מפעל ההזנה.

יעקב מרגי: אודה לשר אם יוכל להתייחס לזה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: כבוד השר ישיב.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת יצחק כהן, ידידך חבר הכנסת נהרי, מסיעתך, שאל שאילתא.

ראובן ריבלין: נתתי שאלה נוספת לחבר הכנסת מרגי, אבל אנחנו כבר קבענו מראש מי ישיב.

מאיר שטרית: ידידי, חבר הכנסת נהרי, עם כל הכבוד, אני יכול להגיד לך – מצילום בטלוויזיה שמחפש את האקסטרווגנט ואת התקרית היחידה - - -

משולם נהרי: אני פניתי לרשויות - - -

מאיר שטרית: או, סלח לי.

מאיר שטרית: אני לא הפרעתי לך.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת נהרי, כרגע השר עונה לך.

מאיר שטרית: מתקרית שמשודרת בטלוויזיה, שמחפשים בה את הבולט ואת החריג, אל תסיק מסקנות.

מאיר שטרית: מה שאני מביא לך אלה נתונים - - -

משולם נהרי: יש לי נתונים - - -

מאיר שטרית: אבל עם כל הכבוד לנתונים מוועדת הכנסת - אני מביא לך נתוני אמת של הממשלה.

משולם נהרי: - - -

מאיר שטרית: עובדה היא, מה לעשות - למה אתה מפריע לי?

ראובן ריבלין: חבר הכנסת נהרי, איזה מין פרוצדורה זו?

מאיר שטרית: העובדה היא שתקציב ההזנה לבתי-הספר עלה השנה ולא ירד, בניגוד למה שאתה אומר.

מאיר שטרית: מה לעשות שיש רשויות, באמת, עם בעיות.

מאיר שטרית: לכן הגיעה הממשלה לסיכום עם עמותת "תפנית וחינוך", שגם ילדים שלא יכולים לשלם, ישלמו במקומם.

מאיר שטרית: ואם קרתה תקרית כזאת - היא תיפתר.

מאיר שטרית: למה אתה לא מברך על מה שכבר נעשה?

מאיר שטרית: הרי הממשלה הזאת, עם כל הכבוד, חבר הכנסת נהרי - הממשלה הזאת התחילה את מפעל ההזנה, לא ממשלה אחרת.

מאיר שטרית: אנחנו התחלנו את מפעל ההזנה.

מאיר שטרית: באמצעותו אוכלים היום 160,000 ילדים, ואני מקווה שנגדיל את המספר עוד ב-90,000.

מאיר שטרית: אני חושב שצריך לברך על כך את הממשלה גם אם בדרך - -

משולם נהרי: אני אתן לך את הנתונים - - -

מאיר שטרית: אתה מפריע לי עוד הפעם.

מאיר שטרית: - - עדיין יש תקלות ובעיות.

מאיר שטרית: אני בטוח שיש תקלות ובעיות, כמו שאתה אומר.

מאיר שטרית: יש רשות שאין לה כסף, יש ילדים שאולי ההורים שלהם לא יכולים לשלם.

מאיר שטרית: על אלה צריך להתגבר.

מאיר שטרית: אני, כמובן, נגד זה שילד לא יוכל לאכול כיוון שלהורים שלו אין כסף לשלם.

מאיר שטרית: ואם הילד הזה במצב הזה, אני אומר לך שחובתה של הרשות המקומית לדאוג לכך שיהיה תקציב למימון.

מאיר שטרית: איך?

מאיר שטרית: - אפילו על חשבון גבייה מהורים שכן יכולים.

מאיר שטרית: מה קרה?

מאיר שטרית: אתה רוצה להגיד לי שזה בלתי ניתן להיעשות?

מאיר שטרית: אני לא מקבל את זה.

מאיר שטרית: התשלום שההורים משלמים הוא מזערי.

מאיר שטרית: מי שלא יכול לעמוד בזה - חובתה של הרשות המקומית למצוא לכך מקור אחר.

מאיר שטרית: הממשלה, בינתיים, הגיעה לסיכום עם עמותת "תפנית וחינוך", למימון החלק החסר.

מאיר שטרית: לכן, אדוני היושב-ראש, נראה לי שמפעל ההזנה הולך וצובר תאוצה.

מאיר שטרית: מאות ועשרות אלפי ילדים אוכלים במסגרת מפעל ההזנה, והממשלה, חבר הכנסת נהרי, תמשיך לחזק את מפעל ההזנה ולהרחיב אותו ברחבי הארץ, עם חוק יום חינוך ארוך.

משולם נהרי: - - -

ראובן ריבלין: חבר הכנסת נהרי.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת נהרי, יש עיתונות בחוץ, טלוויזיות.

ראובן ריבלין: תלך ותטען את טענותיך.

ראובן ריבלין: הפרוצדורה שהועמדה לרשותך היא לשאול שאילתא בעל-פה.

ראובן ריבלין: השר משיב - אתה שואל שאלה נוספת.

ראובן ריבלין: עכשיו הציבור ישפוט אם אתה צודק או השר צודק.

משולם נהרי: באמת ישפוט.

משולם נהרי: זה ייקח הרבה זמן.

משולם נהרי: הוא ישפוט בעוד 90 יום, אי-אפשר - - -

ראובן ריבלין: אתה צודק.

ראובן ריבלין: אם הציבור ישפוט - הוא יעשה את זה בבחירות.

ראובן ריבלין: הציבור ישפוט אם אתה צודק או השר צודק.

משולם נהרי: - - -

ראובן ריבלין: אבל, חבר הכנסת נהרי, עכשיו אתה כועס, על מה?

ראובן ריבלין: אתה הגשת שאילתא, אישרנו לך.

ראובן ריבלין: הוא שמע אותך, חבר הכנסת מרגי, וענה לחבר הכנסת נהרי.

ראובן ריבלין: שמעתי.

ראובן ריבלין: גם בעניין הזה הציבור ישפוט.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחבר הכנסת נהרי על שהואיל בטובו לחכות עד שהשר יגיע להשיב, ואני מברך אותו על השאילתא.

ראובן ריבלין: ["דברי הכנסת", חוברת זו, עמ' 27298.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעות על חוקים שנותר בהם רק להצביע.

ראובן ריבלין: אני מבקש להתחיל בהצעת חוק עבודת נשים, שהיא הצעה ממשלתית.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת - הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 37).

ראובן ריבלין: כדי לרענן את זיכרונכם - מוצע לערוך תיקונים מקיפים בחוק עבודת נשים, לקבוע הוראות העוסקות בזכאות לחופשת לידה, בזכאות להיעדרות מעבודה, בהגבלת פיטורים, באיסור פגיעה בהיקף משרה, בסמכות פיקוח, בהוראות העונשין, בקביעת זכות לסעדים אזרחיים מכוח החוק.

ראובן ריבלין: רבותי, חברי הכנסת, נא להצביע בקריאה ראשונה – מי בעד, מי נגד, מי נמנע?

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 5 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה - 14 נגד - אין נמנעים - אין ההצעה להעביר את הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 37), התשס"ו-2005, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

ראובן ריבלין: 14 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 37) עברה בקריאה ראשונה, והיא תועבר לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות על מנת להכינה לקריאה שנייה ושלישית.

ראובן ריבלין: על חוק זה יהיה ניתן להחיל דין רציפות בכנסת השבע-עשרה.

ראובן ריבלין: ["דברי הכנסת", חוברת זו, עמ' 27303.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: רבותי, חברי הכנסת.

ראובן ריבלין: הצעת חוק אוויר נקי, התשס"ו-2005, של חבר הכנסת עמרי שרון וחבר הכנסת גפני, ועוד קבוצת חברים - קריאה ראשונה.

ראובן ריבלין: נא להצביע – מי בעד, מי נגד?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 6 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 17 נגד - 1 נמנעים - אין ההצעה להעביר את הצעת חוק אוויר נקי לישראל, התשס"ה-2005, לוועדת הפנים ואיכות הסביבה נתקבלה.

ראובן ריבלין: ובכן - 17 בעד, בהתנגדות השר, בלי נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת חוק אוויר נקי לישראל, התשס"ו-2005, עברה בקריאה ראשונה, והיא תועבר לוועדת הפנים ואיכות הסביבה להכנתה לקריאה שנייה ושלישית, שתיעשה, כנראה, אם החוק יקבל דין רציפות, בכנסת השבע-עשרה.

ראובן ריבלין: שכן, היום הוא לא יעבור בקריאה שנייה ושלישית.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת ברכה ביקש ממני להוסיף את קולו - ואינני מוסיף אותו, אבל זה נרשם בפרוטוקול.

ראובן ריבלין: גם חברי הכנסת טל, אלון, יאיר פרץ - כולם רוצים, אבל צריכים לבוא בזמן להצביע.

ראובן ריבלין: ["דברי הכנסת", חוברת זו, עמ' 27295.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: חברי הכנסת, הלאה.

ראובן ריבלין: אנחנו עוברים להצעת חוק לתיקון פקודת רופאי השיניים (מס' 6).

נסים דהן: החוק הזה לא חוקי - - -

ראובן ריבלין: אז תצביעו נגד.

ראובן ריבלין: אני אתמול הבהרתי - - -

נסים זאב: - - -

ראובן ריבלין: חבר הכנסת נסים זאב, אני קורא לך לסדר פעם ראשונה.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, הצעת החוק הזאת - - -

קריאות: - - -

ראובן ריבלין: חבר הכנסת דהן.

ראובן ריבלין: אתם לא יכולים לבוא היום - הסברתי אתמול, בצורה הברורה ביותר, מה היו הדילמות.

מאיר שטרית: חבר הכנסת דהן.

נסים דהן: - - -

ראובן ריבלין: חבר הכנסת דהן, אני קורא לך לסדר פעם ראשונה.

ראובן ריבלין: בבקשה.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, אני ביקשתי את רשות הדיבור, מכיוון שהכנתי את הצעת החוק לפני 15 שנה.

מאיר שטרית: החוק מאפשר פתיחת מרפאות שיניים ציבוריות, והדבר גרם ירידה דרסטית במחירים של טיפולי השיניים לאוכלוסיות העניות.

מאיר שטרית: לצערי הרב, בגלל אינטרסים של רופאי השיניים, הפעילו פה לובי במטרה להפיל את החוק הזה ולגרום נזק חמור ביותר - - -

ראובן ריבלין: לבטל את החוק.

מאיר שטרית: לבטל את החוק - לגרום נזק חמור ביותר לאוכלוסיות החלשות במדינה, שייאלצו מחדש ללכת לרופאי שיניים פרטיים ולשלם מחירים שהיו בשמים.

גלעד ארדן: - - -

ראובן ריבלין: רבותי, כדי לעשות צדק – השר שטרית ביקש לדבר לפני.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אדלשטיין ידבר גם הוא, ונצביע.

ראובן ריבלין: אתמול הסברתי שלפי הייעוץ המשפטי החוק סובל מפגמים מבחינת היותו חוק לא חוקתי.

ראובן ריבלין: היזמים, כשהם מגובים בשני פרופסורים, שהם גם חברי כנסת, קובעים שהסטייה היא מידתית וגם ראויה.

ראובן ריבלין: אני לא רוצה אלא להביא את זה לפני הכנסת.

ראובן ריבלין: הדברים יובאו לוועדה שתדון בכך, או לממשלה שתצטרך להתייחס להצעת החוק שיוחל עליה דין הרציפות בכנסת הבאה.

ראובן ריבלין: הצעת החוק לא תעבור בשלוש הקריאות פה, ואני לא מעכב חקיקה כאשר יש טעם שהכנסת תכריע.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להסביר את ההיגיון שבעניין מעבר לעניין החוקתי.

מאיר שטרית: אני רוצה להסביר לחברי הכנסת שלא היו כאן לפני 15 שנה, כשהצעתי את החוק, מה היה ההיגיון ולמה הכנסת הצביעה עליו פה-אחד.

מאיר שטרית: הרי מה הרעיון?

מאיר שטרית: כשרופא שיניים מפעיל מרפאה פרטית, הוא יכול לעבוד x שעות ביום ולא יותר.

מאיר שטרית: מה עשו התאגידים הפרטיים, לרבות, אגב, "שורש", "כתר", "הילה", שבעקבות זה פתחו מרפאות?

מאיר שטרית: הם מפעילים מרפאה, עם כמה רופאי שיניים - לפעמים שישה, שבעה, עשרה רופאי שיניים, שעובדים על הכיסאות שמופעלים בשלוש משמרות.

מאיר שטרית: הם מפעילים שישה רופאי שיניים בכל משמרת, וכך מועסקים יותר רופאי שיניים.

מאיר שטרית: על אותו כיסא עובדים במקום שמונה שעות - 20 שעות.

מאיר שטרית: זה מוריד את התקורות בצורה דרסטית.

מאיר שטרית: לכן הם יכולים להציע מחירים יותר נמוכים לאוכלוסיות החלשות.

ראובן ריבלין: כבוד השר, אני רוצה שתתייחס לנקודה אחת שהועלתה אתמול בדיון.

מאיר שטרית: אבל אני אסיים קודם את הנקודה הזאת - הדבר הזה נבדק על-ידינו אז.

מאיר שטרית: הפעלת מרפאות השיניים הפרטיות הללו הורידה את התעריפים בארץ בצורה דרסטית.

מאיר שטרית: הם ירדו לא רק אצלם במרפאות, אלא רופאי השיניים נאלצו להוריד את המחירים.

מאיר שטרית: עכשיו, חברים – אני מבין.

מאיר שטרית: אני מבין את האינטרס של רופאי השיניים.

מאיר שטרית: אין לי טענה נגדם.

מאיר שטרית: גם אז הם נאבקו בכל הכוח.

מאיר שטרית: אבל, חברים, אתם תיתנו יד לפגוע באוכלוסיות החלשות?

מאיר שטרית: החוק הזה, אני אומר לכם, יפגע באוכלוסיות החלשות.

מאיר שטרית: הם יקבלו פחות טיפולי שיניים.

מאיר שטרית: הדבר השני, אדוני היושב-ראש, הוא העניין החוקתי.

מאיר שטרית: החוק הזה פוגע בחופש העיסוק.

מאיר שטרית: משרד המשפטים מתנגד, היועץ המשפטי לממשלה מתנגד, הממשלה מתנגדת - -

ראובן ריבלין: וגם בשוויון.

ראובן ריבלין: גם בחוק השוויון.

מאיר שטרית: - - והעמותות שדואגות לעניים, גם הן מתנגדות.

מאיר שטרית: לכן, אדוני, אני קורא לחברי הכנסת להצביע נגד החוק הרע הזה.

ראובן ריבלין: אדוני, רק דבר אחד עלה פה שהביא אותי להעלאת הנושא לקריאה הראשונה.

ראובן ריבלין: אני אצביע, כנראה, עם אדוני.

ראובן ריבלין: אני אומר לך רק – הטענה הנטענת היא, שהיום יש ריפוי שיניים שאינו ראוי.

ראובן ריבלין: התאגידים יצרו מצב שהייעוץ המשפטי שלי הפנה את תשומת לבי לכך שהוא בלתי אפשרי על-פי החוק, שבו טכנאים או אנשים בלתי מיומנים מטפלים בשיניהם של אזרחי ישראל ומסכנים את בריאותם.

ראובן ריבלין: זה מנוגד לחוק.

מאיר שטרית: אני אענה - אם אני לא טועה, בתקנות של החוק, שהן ת"פ משרד הבריאות, נקבע שרופא שמעסיק מי שאיננו מוסמך לכך עושה עבירה פלילית ויכול לאבד את רשיונו.

מאיר שטרית: מי מפריע למשרד הבריאות לפקח על כל מרפאה?

מאיר שטרית: ואני, כמוך, חושב שאם מישהו לא מוסמך מטפל בשיניים של מישהו, צריך לשלול את הרשיון של כל המרפאה, בלי רחמים.

ראובן ריבלין: דרך אגב, אני רוצה לחזק אותך: יש בידי דוח האומר שהתופעה הולכת ופוחתת וכמעט שאינה קיימת עוד.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לומר לך, שמי שטיפל עד היום - לצערי, יש גם רופאי שיניים - -

נסים זאב: - - -

מאיר שטרית: - - שגורמים נזקים.

מאיר שטרית: לא רק אלה שאינם רופאי שיניים.

מאיר שטרית: אז כל אחד נותן את הדין, יש לו אחריות לכך.

מאיר שטרית: לכן, חברי הכנסת, אני קורא לכם להצביע נגד החוק הזה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת נסים זאב.

ראובן ריבלין: אינני יכול לקרוא אותך לסדר פעם אחת על דעה זו, ואחר כך לקרוא אותך לסדר כשאתה צועק על דעה הפוכה.

ראובן ריבלין: זה דבר שמבלבל אפילו אותי.

ראובן ריבלין: בבקשה, חבר הכנסת יולי אדלשטיין, אחד מיוזמי החוק, עם חבר הכנסת אילן ליבוביץ.

ראובן ריבלין: אחר כך אנחנו עוברים להצבעה.

ראובן ריבלין: תכריע הכנסת.

ראובן ריבלין: לאחר מכן יכריע הציבור על הכרעת הכנסת ויקבע מי צדק ומי לא.

נסים דהן: ואחר כך בית-המשפט יכריע.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, אני ביקשתי להשיב בשם המציעים הרבים, כפי שציינת, על הטענות ששמענו כאן, כי אם יש אפילו 100 איש שעוקבים אחרי הדיון הזה, אני לא יכול להשאיר אותם עם רושם מוטעה.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני היושב-ראש, מכיוון שאנחנו מתקרבים לבחירות, אני רוצה לאחל הצלחה לכל חברי הכנסת שנמצאים כאן, וגם לומר – שיכול להיות מצב ש-118 חברי הכנסת שיושבים באולם הזה, יחזרו ויתפסו את המקום שלהם, ויצליח גם שר התחבורה דהיום, מאיר שטרית, ויבקש להיות שר המשפטים בממשלה הבאה, ואחרי ההתייעצות – ואנחנו יודעים איפה תהיה ההתייעצות - גם יאשרו לו את המינוי הזה, ויהיה מאיר שטרית שר המשפטים.

יולי יואל אדלשטיין: אלא מה?

יולי יואל אדלשטיין: התאכזר הגורל לשני חברי כנסת - אילן ליבוביץ ויולי אדלשטיין - והם לא חזרו להיות חברי הכנסת, לא נבחרו מחדש.

יולי יואל אדלשטיין: אבל אל דאגה, לא צריך לרחם עלינו.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו חיש מהר נתכנס, אני ואילן ליבוביץ, ונחשוב מה לעשות.

יולי יואל אדלשטיין: ואני אגיד לו: תשמע, יש שר משפטים מעולה, שדואג לחופש העיסוק.

יולי יואל אדלשטיין: יש לי רעיון עסקי מעולה.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו נלך להנהלת "מגדלי עזריאלי", נשכור שם משרדים מכובדים, ונתלה שלט על הדלת: "ליבוביץ-אדלשטיין - שירותי ייעוץ וייצוג משפטי".

יולי יואל אדלשטיין: ופתאום, אביר חופש העיסוק, שר המשפטים מאיר שטרית, לא יסתפק בלסגור לנו את העסק, אלא גם - אני לא יודע אם יעמוד לו כוחו - יכניס אותנו מאחורי סורג ובריח.

יולי יואל אדלשטיין: ואנחנו נברח כל עוד נפשנו בנו וננסה לפתוח משרד רואי חשבון.

יולי יואל אדלשטיין: אלא מה?

יולי יואל אדלשטיין: גם כאן חופש העיסוק לא תופס.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו לא נתייאש, ואני אגיד לו: אילן, אין בעיה, יש תחום אחד שלא מעניין אף אחד, וזה בריאות הציבור - רפואה, רפואה פלסטית, רוקחות, סטומטולוגיה, שם אפשר.

ראובן ריבלין: הדוגמה היא דוגמה אחרת.

ראובן ריבלין: אם אני עורך-דין רובי ריבלין ושם שלט, ובא אדלשטיין שהוא גדול בתורה אבל הוא לא עורך-דין ומתיימר להיות עורך-דין, זה דבר שהוא בגדר עבירה על החוק.

יולי יואל אדלשטיין: נכון, אבל גם אעסיק עשרה עורכי-דין שכולם בעלי רשיון, והמשרד יהיה ליבוביץ-אדלשטיין, תאמין לי ששר המשפטים, אביר חופש העיסוק, ידע מה לעשות אתנו ואיך לטפל בנו.

יולי יואל אדלשטיין: ברפואה זה לא תופס.

יולי יואל אדלשטיין: לכן, נפתח תאגיד מרפאות "ליבוביץ-אדלשטיין - שיניים בריאות לכל החיים", נעסיק שם את מי שנעסיק שם, אנשים מוסמכים, ולא נתבטל.

יולי יואל אדלשטיין: לליבוביץ נקנה ספידומטר, והוא יעמוד ליד כל רופא שיניים שמטפל בפציינט ויגיד לו: תשמע דוקטור, אתה כבר 25 דקות מחפש אצלו משהו בפה, אין לי כל הזמן שבעולם, אני לא בכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: תעיף אותו, תעבור לפציינט הבא, אין זמן, צריכים להרוויח.

יולי יואל אדלשטיין: גם אני לא אתבטל, חברי הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: אני כל בוקר אלך לארון עם הציוד ועם החומרים וחשבוניות המס ואגיד: הי, מה קורה פה?

יולי יואל אדלשטיין: עוד פעם הוצאתם 1,000 שקל על חומרים וציוד?

יולי יואל אדלשטיין: צריכים לחסוך, תקנו יד שנייה, תקנו בכפרים, מה קרה לכם?

יולי יואל אדלשטיין: אני לא מבין, יש פה כמה שמחייכים.

יולי יואל אדלשטיין: זה מאוד עצוב מה שאני מספר, זה בכלל לא מבדח.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אני שואל אתכם, אם הכול בסדר בתחום הרפואה ולא צריך שינויים, למה ד"ר אפרים סנה, שר הבריאות לשעבר, חתום על החוק, תומך בחוק ומשתתף בכל הדיונים?

יולי יואל אדלשטיין: הוא כנראה לא מבין כלום ברפואה, זאת הסיבה היחידה.

יולי יואל אדלשטיין: למה חבר הכנסת זחאלקה, שהוא רוקח בהכשרתו, בא לכל דיון ביוזמתו – לא שוחחתי אתו מלה בעניין החוק - ומספר מה קורה בתחום הרוקחות בגלל כל הסיפורים האלה?

יולי יואל אדלשטיין: למה פרופסור אריה אלדד, מומחה לכירורגיה פלסטית, בא מיוזמתו – ולא שוחחתי אתו מלה על החוק הזה - ומספר מה עשה לכירורגיה הפלסטית העניין הזה של אנשים שאין להם שום עניין ברפואה, אבל השקיעו ועושים כסף.

יולי יואל אדלשטיין: לכן, חברי חברי הכנסת, זה הזמן לעשות קצת סדר בבלגן, וזה קשה.

יולי יואל אדלשטיין: מלה אחרונה.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו שומעים פעם אחר פעם את האגדה הזאת על הטיפול בשכבות החלשות.

יולי יואל אדלשטיין: אז תסתכלו לי בעיניים, חברי הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: ביומיים האחרונים עשרות מכם זכו לטלפון או לשיחה מלוביסטים.

יולי יואל אדלשטיין: אני רוצה לשאול אתכם, הלוביסטים עושים את זה בהתנדבות?

יולי יואל אדלשטיין: הם עושים את זה בתשלום של מישהו.

יולי יואל אדלשטיין: אומרים לי: רגע, אתה סופר רווחים של אחרים?

יולי יואל אדלשטיין: נעשית סוציאליסט?

יולי יואל אדלשטיין: לא, אבל אני מציע לכם נוסחה מתמטית פשוטה כדי לענות על השאלה מאיפה הרווחים והכסף לשלם ללוביסטים.

יולי יואל אדלשטיין: הנוסחה המתמטית הפשוטה היא ההפרש בין מה שאזרח ישראלי, אברמוביץ, בוזגלו או מוסטפא, שילם במרפאה הזאת לבין העלות האמיתית, שכר הרופא וכל הדברים האלה.

יולי יואל אדלשטיין: כל השאר זה אותו רווח שמכניס כסף יפה לכיסים של כמה, וגם מאפשר לאנשים להסתובב כאן ולספר לכם כל מיני סיפורי סבתא.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, בואו לא ניקח את האגדות האלה ברצינות.

יולי יואל אדלשטיין: בין בריאות הציבור לבין רווחים של כמה אנשים, חשובים ככל שיהיו, אני יודע שאני בוחר בבריאות הציבור, ואני בטוח ששאר חברי הכנסת יבחרו בבריאות הציבור.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחבר הכנסת אדלשטיין.

ראובן ריבלין: ראינו פה דוגמה של שני חברי כנסת טובים, מעולים, המסבירים את עמדותיהם, ועכשיו עת להכריע.

ראובן ריבלין: בניגוד למקומות אחרים, זה המקום היחיד שבו מכריעים.

ראובן ריבלין: אנחנו נכריע כרגע אם אנחנו מעבירים זאת בקריאה ראשונה, או שמא מפילים את החוק, בהתחשב בכל הדברים שהביאו בפנינו.

ראובן ריבלין: אני מעלה את הצעת החוק להצבעה.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, הצעת חוק לתיקון פקודת רופאי השיניים (מס' 6) (הגבלת פעילות מרפאות של תאגידים), התשס"ו-2005 - מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 7 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 38 נגד - 22 נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק לתיקון פקודת רופאי השיניים (מס' 6) (הגבלת פעילות מרפאות של תאגידים), התשס"ו-2005, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

ראובן ריבלין: 38 בעד, 22 נגד, אחד נמנע.

ראובן ריבלין: אף שהצבעתי נגד, החוק עובר בקריאה ראשונה, והוא יועבר בכנסת הבאה לשאלת הכנסת אם היא מחילה דין רציפות, שכן אם כך ייעשה, יועבר הנושא לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות על מנת להכינו לקריאה שנייה ושלישית.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

רוני בר-און: ועדת הכספים.

ראובן ריבלין: אם כך, ועדת הכנסת תכריע בכנסת השבע-עשרה.

ראובן ריבלין: לא, חבר הכנסת, יושב-ראש ועדת הכנסת, ועדת הבריאות הכינה את זה לקריאה ראשונה.

ראובן ריבלין: זה יועבר לוועדת הבריאות ולא לוועדת הכנסת.

ראובן ריבלין: תודה רבה, עד כאן סעיף זה.

ראובן ריבלין: ["דברי הכנסת", חוברת זו, עמ' 27295.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: אנחנו עוברים להצעת חוק הטבות לנפגעי פוליו.

ראובן ריבלין: ההצעה עומדת לקריאה ראשונה, ואם היא תעבור יוכל לחול עליה דין הרציפות בכנסת הבאה.

ראובן ריבלין: החוק הוא חוק תקציבי, ולכן דרושה להעברתו תמיכה של 51 חברי הכנסת.

ראובן ריבלין: רבותי, נתבקשתי לקיים הצבעה שמית.

ראובן ריבלין: נא להצביע על חוק הפוליו.

ראובן ריבלין: אדוני המזכיר, בבקשה.

אריה האן: (קורא בשמות חברי הכנסת) קולט אביטל - בעד רוחמה אברהם - בעד יולי-יואל אדלשטיין - בעד יעקב אדרי - אינו נוכח אהוד אולמרט - אינו נוכח חיים אורון - בעד זבולון אורלב - אינו נוכח דוד אזולאי - אינו נוכח דליה איציק - אינה נוכחת אפי איתם - אינו נוכח מיכאל איתן - אינו נוכח אריה אלדד - בעד בנימין אלון - בעד טלב אלסאנע - אינו נוכח אלי אפללו - אינו נוכח גלעד ארדן - בעד אורי אריאל - אינו נוכח זאב בוים - בעד נעמי בלומנטל - בעד בנימין בן-אליעזר - אינו נוכח שלמה בניזרי - אינו נוכח דניאל בנלולו - בעד אלי בן-מנחם - אינו נוכח רוני בר-און - אינו נוכח רומן ברונפמן - אינו נוכח רוני בריזון - אינו נוכח ויקטור בריילובסקי - בעד מוחמד ברכה - בעד עזמי בשארה - בעד ענבל גבריאלי - אינה נוכחת אראלה גולן - בעד מיכאל גורלובסקי - אינו נוכח זהבה גלאון - בעד גילה גמליאל - בעד משה גפני - בעד עבד-אלמאלכ דהאמשה - אינו נוכח נסים דהן - בעד חמי דורון - בעד אברהם הירשזון - אינו נוכח שמואל הלפרט - אינו נוכח צבי הנדל - בעד יצחק הרצוג - אינו נוכח מגלי והבה - אינו נוכח אבשלום וילן - בעד מתן וילנאי - אינו נוכח יצחק וקנין - בעד נסים זאב - בעד ג'מאל זחאלקה - בעד אליעזר זנדברג - בעד יחיאל חזן - אינו נוכח רשף חן - בעד ואסל טאהא - בעד אחמד טיבי - אינו נוכח דוד טל - בעד סאלח טריף - אינו נוכח יגאל יאסינוב - בעד שאול יהלום - אינו נוכח אליהו ישי - אינו נוכח אהוד יתום - בעד דני יתום - אינו נוכח איתן כבל - בעד אילנה כהן - בעד אליעזר כהן - בעד אמנון כהן - בעד יצחק כהן - בעד רן כהן - בעד משה כחלון - בעד חיים כץ - בעד ישראל כץ - בעד אתי לבני - בעד ציפי לבני - אינה נוכחת לימור לבנת - אינה נוכחת דוד לוי - אינו נוכח יצחק לוי - בעד אילן ליבוביץ - בעד יעקב ליצמן - אינו נוכח עוזי לנדאו - אינו נוכח יוסף לפיד - בעד גאלב מג'אדלה - אינו נוכח עסאם מח'ול - בעד מיכאל מלכיאור - בעד יעקב מרגי - בעד משולם נהרי - בעד מיכאל נודלמן - אינו נוכח דני נוה - אינו נוכח אורית נוקד - אינה נוכחת לאה נס - בעד בנימין נתניהו - אינו נוכח מרינה סולודקין - אינה נוכחת ניסן סלומינסקי - אינו נוכח אפרים סנה - בעד גדעון סער - אינו נוכח גדעון עזרא - אינו נוכח מל פולישוק-בלוך - בעד אברהם פורז - בעד אופיר פינס-פז - אינו נוכח גילה פינקלשטיין -

אריה האן: בעד מאיר פרוש - בעד יוסף פריצקי - אינו נוכח שמעון פרס - אינו נוכח יאיר פרץ - בעד עמיר פרץ - בעד איוב קרא - אינו נוכח אברהם רביץ - אינו נוכח פנינה רוזנבלום - אינה נוכחת ראובן ריבלין - בעד חיים רמון - אינו נוכח אהוד רצאבי - בעד מיכאל רצון - בעד אברהם בייגה שוחט - בעד יובל שטייניץ - אינו נוכח מאיר שטרית - אינו נוכח יורי שטרן - בעד אילן שלגי - בעד סילבן שלום - אינו נוכח שלום שמחון - בעד אריאל שרון - אינו נוכח עמרי שרון - אינו נוכח יוסי שריד - בעד יולי תמיר - אינה נוכחת

ראובן ריבלין: נא לקרוא בשמות אותם חברים שלא השיבו קודם.

ראובן ריבלין: בבקשה.

אריה האן: (קורא בשמות חברי הכנסת) יעקב אדרי - אינו נוכח אהוד אולמרט - אינו נוכח זבולון אורלב - בעד דוד אזולאי - אינו נוכח דליה איציק - אינה נוכחת אפי איתם - אינו נוכח מיכאל איתן - אינו נוכח טלב אלסאנע - אינו נוכח אלי אפללו - אינו נוכח אורי אריאל - בעד בנימין בן-אליעזר - אינו נוכח אלי בן-מנחם - אינו נוכח שלמה בניזרי - אינו נוכח רוני בר-און - אינו נוכח רומן ברונפמן - אינו נוכח רוני בריזון - אינו נוכח ענבל גבריאלי - בעד מיכאל גורלובסקי - אינו נוכח עבד-אלמאלכ דהאמשה - בעד אברהם הירשזון - אינו נוכח שמואל הלפרט - אינו נוכח יצחק הרצוג - אינו נוכח מגלי והבה - אינו נוכח מתן וילנאי - אינו נוכח יחיאל חזן - בעד אחמד טיבי - אינו נוכח סאלח טריף - אינו נוכח שאול יהלום - אינו נוכח אליהו ישי - אינו נוכח דני יתום - אינו נוכח ציפי לבני - אינה נוכחת לימור לבנת - אינה נוכחת דוד לוי - אינו נוכח יצחק לוי - בעד יעקב ליצמן - בעד עוזי לנדאו - אינו נוכח גאלב מג'אדלה - בעד מיכאל נודלמן - אינו נוכח דני נוה - בעד אורית נוקד - אינה נוכחת בנימין נתניהו - אינו נוכח מרינה סולודקין - אינה נוכחת ניסן סלומינסקי - בעד גדעון סער - בעד גדעון עזרא - אינו נוכח אופיר פינס-פז - אינו נוכח יוסף פריצקי - אינו נוכח שמעון פרס - אינו נוכח איוב קרא - בעד אברהם רביץ - בעד פנינה רוזנבלום - אינה נוכחת חיים רמון - אינו נוכח יובל שטייניץ - אינו נוכח מאיר שטרית - אינו נוכח סילבן שלום - אינו נוכח אריאל שרון - אינו נוכח עמרי שרון - אינו נוכח יולי תמיר - אינה נוכחת

ראובן ריבלין: מי באולם לא הצביע?

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אלי ישי, אדוני מצביע בעד או נגד?

ראובן ריבלין: אלי ישי בעד.

ראובן ריבלין: יש עוד מישהו באולם שלא הצביע?

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תמה ההצבעה.

ראובן ריבלין: באין מתנגדים ובאין נמנעים, 76 חברי הכנסת הצביעו בעד חוק ההטבות לנפגעי פוליו, התשס"ו-2005, שעבר בקריאה ראשונה, והוא יועבר לוועדת העבודה והרווחה של הכנסת להכנתו לקריאה שנייה ושלישית, אם הכנסת השבע-עשרה תחיל עליו דין רציפות.

ראובן ריבלין: חוק זה יצא לדרך ביוזמתם של חבר הכנסת עזמי בשארה וחבר הכנסת אליעזר כהן.

ראובן ריבלין: תודה רבה לכם.

ראובן ריבלין: [מס' כ/90; "דברי הכנסת", מושב שלישי, חוב' ל"ט, עמ' 24818; נספחות.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

ראובן ריבלין: הצעת חוק גנים בוטניים - יציג חבר הכנסת אמנון כהן, יושב-ראש ועדת הכלכלה.

ראובן ריבלין: יושב-ראש הוועדה הנכבד, נא לעלות להציג את החוק.

ראובן ריבלין: בחוק הספרייה הלאומית צריכים 50.

ראובן ריבלין: נא לצלצל לגבי חוק הספרייה הלאומית - זו הצבעה בלבד.

ראובן ריבלין: חברי הכנסת, האם יש לי פה בקשה להצבעה שמית?

קריאה: - - -

ראובן ריבלין: נא לצלצל.

ראובן ריבלין: נצביע על חוק גנים לאומיים אחרי שהוא יציג את הצעת חוק גנים בוטניים.

ראובן ריבלין: בינתיים, תציג את החוק הבא, כי יש חמש דקות.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אלדד, אני מתחיל עכשיו בחוק גנים בוטניים.

ראובן ריבלין: צלצלתי לפני חצי דקה, ויש עוד ארבע דקות וחצי להביא את האנשים להצבעה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אמנון כהן, יושב-ראש ועדת הכלכלה, בבקשה.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להציג בפניכם לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק גנים בוטניים, התשס"ו-2005.

אמנון כהן: החוק המוצע נועד לעגן בחקיקה ראשית את מעמדם של הגנים הבוטניים, במטרה לקדם את המחקר וההוראה בתחום הבוטניקה, האקולוגיה והחקלאות, לדאוג להמשך קיומם של מינים שונים של צמחים המצויים בסכנת הכחדה, לקדם פעולות חינוכיות ולימודיות בנושא הצומח בארץ ובעולם ולאפשר אקלומם של צמחים שונים ממקומות אחרים בעולם בתנאים האקלימיים והגיאוגרפיים בישראל או התאמתם של צמחים הגדלים באזור אחד בארץ לאזורים אחרים בארץ.

אמנון כהן: מוצע להגדיר גן בוטני כגן שבו נטועים צמחים שונים לפי שיטה מדעית מסוימת ולמטרה מחקרית, מדעית או חינוכית.

אמנון כהן: הגדרה זו נועדה להבחין בין הגנים הבוטניים, שכאמור נטועים לפי שיטות מדעיות, כגון גנים הנטועים לפי עיקרון גיאוגרפי בהתאם לתפוצת הצמחים באזורים השונים על פני כדור-הארץ או גנים הנטועים לפי מקומות גידולם, כגון צמחי יער, צמחי מים, צמחי סלעים, צמחי מדבר וכדומה, ומיועדים כאמור למטרות מדעיות, חינוכיות ומחקריות, לבין גנים או פארקים שבהם הצמחים אינם נטועים בצורה סיסטמטית והם מיועדים לנוי או לנופש.

אמנון כהן: מוצע כי ההכרה בגנים הבוטניים תיעשה בהתאם לאמות המידה הקבועות בחוק המוצע, ולפיהן נדרש כי בגן הבוטני יהיו 3,000 מיני צמחים שונים לפחות.

אמנון כהן: הצמחים מסומנים בשמם המדעי, המידע על-אודות הצמחים מתועד במאגר מידע, הגן מיועד לאחת מהמטרות הקבועות בחוק, וכן תנאים נוספים.

אמנון כהן: כאמור לעיל, הוועדה דרשה כתנאי להכרה בגן בוטני כי בגן יהיו 3,000 מיני צמחים שונים לפחות, וזאת בהתאם לקריטריונים המדעיים המקובלים ולאחר שנשמעה עמדת הגורמים המקצועיים בעניין.

אמנון כהן: עם זאת, במטרה לאפשר שיקול דעת לשר החקלאות ופיתוח הכפר להכיר גם בגנים בוטניים שבהם מספר קטן יותר של מינים אך יש להם חשיבות מיוחדת, חבר הכנסת וילן, מוצע לקבוע כי השר יהיה רשאי להכיר בגן בוטני גם אם לא קיים בו התנאי האמור, אם יש לדעתו טעמים המצדיקים זאת.

אמנון כהן: תנאי לשימוש בסמכות זו הוא אישור המועצה לגנים בוטניים שתוקם על-פי הוראות החוק.

אמנון כהן: לעניין זה הוגשה הסתייגות של חבר הכנסת אבשלום וילן, והוא מציע כי השר יהיה רשאי להכיר בגן בוטני גם אם קיימים בו 1,500 מיני צמחים שונים לפחות ולא 3,000.

אמנון כהן: אני סבור כי יש לדחות את ההסתייגות ולאשר את הצעת הוועדה, המבוססת, כאמור, על עמדת הגורמים המקצועיים והמאפשרת שיקול דעת לשר במקרים חריגים.

אמנון כהן: בהזדמנות זו אני מבקש לברך את חבר הכנסת דניאל בנלולו, שבאמת ישב כל יום על מנת לקדם את החקיקה.

אמנון כהן: על שולחן הוועדה עמדו עשרות חוקים, ואנו נענינו לבקשתו כי הנושא חשוב מאוד.

אמנון כהן: אדוני, אני מודה לך על שיזמת וקידמת את הצעת החוק.

אמנון כהן: גם אדוני יושב-ראש הכנסת ביקש כמה פעמים לקדם הצעה חשובה זו.

אמנון כהן: אני מודה גם לך.

אמנון כהן: לנוכח חשיבותה של הצעת החוק, אני קורא לכל חברי הכנסת מכל סיעות הבית להסיר את ההסתייגויות ולאשר את הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

אמנון כהן: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: רבותי, אנחנו יכולים לשמוע את ההסתייגות - או שאדוני רוצה להצביע?

אבשלום וילן: לא.

אבשלום וילן: אני - - -

ראובן ריבלין: לא.

ראובן ריבלין: אנחנו מדברים על חוק הספריות.

ראובן ריבלין: אתה רוצה הצבעה שמית.

ראובן ריבלין: אם כך, קודם נצביע על הצעת חוק גנים בוטניים.

קריאה: לא.

ראובן ריבלין: עכשיו.

ראובן ריבלין: בסדר.

ראובן ריבלין: יש לי בקשה להצבעה שמית על הצעת חוק הספרייה הלאומית.

ראובן ריבלין: אני עושה הפסקה בדיון בהצעת חוק גנים בוטניים, ומייד אחרי ההצבעה אדוני יעלה וינמק את ההסתייגות.

ראובן ריבלין: ["דברי הכנסת", חוברת זו, עמ' 27256.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: מזכיר הכנסת, נא לערוך הצבעה על הצעת חוק הספרייה הלאומית.

גדעון סער: למה לא לגמור את הדיון בהצעת חוק גנים בוטניים?

ראובן ריבלין: תיקון לסדר-היום: שר התחבורה מודיע לי שהנושא העומד על סדר-היום בסעיף 11, הצעת חוק הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, נמשכת על-ידי הממשלה.

ראובן ריבלין: הממשלה מושכת אותה.

גלעד ארדן: מה?

גלעד ארדן: הממשלה הבטיחה מלחמה בתאונות דרכים.

ראובן ריבלין: אתה אחר כך - - - היא מושכת אותו, והוא לא קיים.

איוב קרא: למה הדבר הזה?

ראובן ריבלין: חבר הכנסת ארדן וחבר הכנסת קרא, בפעם הבאה תגישו הצעת חוק פרטית שתלווה את הצעת הממשלה, ואז הממשלה לא תוכל למשוך.

איוב קרא: היא לא רוצה - - -

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: רק הודעתי על כך שהיא יורדת מסדר-היום.

ראובן ריבלין: הממשלה משכה את הצעת החוק.

ראובן ריבלין: אין חוק, ולא קיים בפנינו.

ראובן ריבלין: רבותי, עתה הצבעה על הצעת חוק הספרייה הלאומית.

ראובן ריבלין: אדוני המזכיר הנכבד, נא להצביע.

אריה האן: (קורא בשמות חברי הכנסת) קולט אביטל - אינה נוכחת רוחמה אברהם - בעד יולי-יואל אדלשטיין - בעד יעקב אדרי - אינו נוכח אהוד אולמרט - אינו נוכח חיים אורון - בעד זבולון אורלב - אינו נוכח דוד אזולאי - אינו נוכח דליה איציק - אינה נוכחת אפי איתם - אינו נוכח מיכאל איתן - אינו נוכח אריה אלדד - אינו נוכח בנימין אלון - בעד טלב אלסאנע - בעד אלי אפללו - אינו נוכח גלעד ארדן - בעד אורי אריאל - אינו נוכח זאב בוים - אינו נוכח נעמי בלומנטל - בעד בנימין בן-אליעזר - אינו נוכח אלי בן-מנחם - אינו נוכח שלמה בניזרי - אינו נוכח דניאל בנלולו - בעד רוני בר-און -

ראובן ריבלין: חבר הכנסת רוני בר-און פה.

ראובן ריבלין: הוא לא מצביע בשלב זה.

ראובן ריבלין: הוא לא משיב.

אריה האן: (קורא בשמות חברי הכנסת) רומן ברונפמן - בעד רוני בריזון - אינו נוכח ויקטור בריילובסקי - אינו נוכח מוחמד ברכה - אינו נוכח עזמי בשארה - אינו נוכח ענבל גבריאלי - אינה נוכחת אראלה גולן - בעד מיכאל גורלובסקי - אינו נוכח זהבה גלאון - בעד גילה גמליאל - בעד משה גפני - אינו נוכח עבד-אלמאלכ דהאמשה - אינו נוכח נסים דהן - בעד חמי דורון - אינו נוכח אברהם הירשזון - אינו נוכח שמואל הלפרט - אינו נוכח צבי הנדל - בעד יצחק הרצוג - אינו נוכח מגלי והבה - אינו נוכח אבשלום וילן - בעד מתן וילנאי - אינו נוכח יצחק וקנין - בעד נסים זאב - בעד ג'מאל זחאלקה - אינו נוכח אליעזר זנדברג - בעד יחיאל חזן - בעד רשף חן - בעד ואסל טאהא - אינו נוכח אחמד טיבי - אינו נוכח דוד טל - בעד סאלח טריף - אינו נוכח יגאל יאסינוב - בעד שאול יהלום - אינו נוכח אליהו ישי - בעד אהוד יתום - בעד דני יתום - אינו נוכח איתן כבל - אינו נוכח

איתן כבל: בעד.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת כבל נמצא שם - בעד.

אריה האן: (קורא בשמות חברי הכנסת) איתן כבל - בעד אילנה כהן - בעד אליעזר כהן - בעד אמנון כהן - בעד יצחק כהן - בעד רן כהן - אינו נוכח משה כחלון - בעד חיים כץ - אינו נוכח ישראל כץ - בעד אתי לבני - אינה נוכחת ציפי לבני - אינה נוכחת לימור לבנת - אינה נוכחת דוד לוי - אינו נוכח יצחק לוי - אינו נוכח אילן ליבוביץ - בעד יעקב ליצמן - אינו נוכח עוזי לנדאו - אינו נוכח יוסף לפיד - אינו נוכח גאלב מג'אדלה - אינו נוכח עסאם מח'ול - אינו נוכח מיכאל מלכיאור - בעד יעקב מרגי - אינו נוכח משולם נהרי - בעד מיכאל נודלמן - בעד דני נוה - אינו נוכח אורית נוקד - אינה נוכחת לאה נס - בעד בנימין נתניהו - אינו נוכח מרינה סולודקין - אינה נוכחת ניסן סלומינסקי - בעד אפרים סנה - בעד גדעון סער - בעד גדעון עזרא - אינו נוכח מל פולישוק-בלוך - בעד אברהם פורז - בעד אופיר פינס-פז - אינו נוכח גילה פינקלשטיין - בעד מאיר פרוש - בעד יוסף פריצקי - אינו נוכח שמעון פרס - אינו נוכח יאיר פרץ - אינו נוכח עמיר פרץ - בעד איוב קרא - בעד אברהם רביץ - האם חבר הכנסת אברהם רביץ ישנו?

קריאה: פה.

נסים דהן: בעד.

אריה האן: (קורא בשמות חברי הכנסת) אברהם רביץ - בעד פנינה רוזנבלום - אינה נוכחת ראובן ריבלין - בעד חיים רמון - אינו נוכח אהוד רצאבי - בעד מיכאל רצון - אינו נוכח אברהם בייגה שוחט - בעד יובל שטייניץ - אינו נוכח מאיר שטרית - אינו נוכח יורי שטרן - בעד אילן שלגי - בעד סילבן שלום - אינו נוכח שלום שמחון - בעד אריאל שרון - אינו נוכח עמרי שרון - בעד יוסי שריד - בעד יולי תמיר - אינה נוכחת

נסים דהן: עתה, פעם שנייה - מי שלא קראו את שמו או שקראו את שמו ולא היה באולם.

אריה האן: (קורא בשמות חברי הכנסת) קולט אביטל - בעד יעקב אדרי - אינו נוכח אהוד אולמרט - אינו נוכח זבולון אורלב - אינו נוכח דוד אזולאי - אינו נוכח דליה איציק - אינה נוכחת אפי איתם - אינו נוכח מיכאל איתן - אינו נוכח טלב אלסאנע - אינו נוכח אלי אפללו - אינו נוכח אורי אריאל - בעד זאב בוים - אינו נוכח בנימין בן-אליעזר - אינו נוכח אלי בן-מנחם - אינו נוכח שלמה בניזרי - אינו נוכח רוני בריזון - אינו נוכח רוני בר-און - בעד מוחמד ברכה - אינו נוכח עזמי בשארה - בעד ענבל גבריאלי - אינה נוכחת מיכאל גורלובסקי - אינו נוכח משה גפני - אינו נוכח עבד-אלמאלכ דהאמשה - אינו נוכח חמי דורון - בעד אברהם הירשזון - אינו נוכח שמואל הלפרט - אינו נוכח יצחק הרצוג - אינו נוכח מגלי והבה - אינו נוכח אבשלום וילן - אינו נוכח ג'מאל זחאלקה - בעד ואסל טאהא - אינו נוכח אחמד טיבי - אינו נוכח סאלח טריף - אינו נוכח שאול יהלום - אינו נוכח דני יתום - אינו נוכח רן כהן - אינו נוכח חיים כץ - אינו נוכח אתי לבני - בעד ציפי לבני - אינה נוכחת לימור לבנת - אינה נוכחת דוד לוי - אינו נוכח יצחק לוי - בעד יעקב ליצמן - אינו נוכח עוזי לנדאו - אינו נוכח יוסף לפיד - אינו נוכח גאלב מג'אדלה - אינו נוכח עסאם מח'ול - אינו נוכח יעקב מרגי - אינו נוכח דני נוה - אינו נוכח אורית נוקד - אינה נוכחת בנימין נתניהו - אינו נוכח מרינה סולודקין - אינה נוכחת גדעון עזרא - אינו נוכח אופיר פינס-פז - אינו נוכח יוסף פריצקי - אינו נוכח שמעון פרס - אינו נוכח יאיר פרץ - בעד פנינה רוזנבלום - אינה נוכחת חיים רמון - אינו נוכח מיכאל רצון - אינו נוכח יובל שטייניץ - אינו נוכח מאיר שטרית - נגד סילבן שלום - אינו נוכח אריאל שרון - אינו נוכח יולי תמיר - אינה נוכחת

נסים דהן: יש מי שלא קראו את שמו?

נסים דהן: יש כמה.

נסים דהן: הנה, חברת הכנסת ענבל גבריאלי.

ענבל גבריאלי: בעד.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, אני בעד.

טלב אלסאנע: - - -

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, טעיתי.

מאיר שטרית: אני בעד.

אריה האן: (קורא בשמות חברי הכנסת) ענבל גבריאלי - בעד רן כהן - בעד טלב אלסאנע - בעד אני חוזר: ענבל גבריאלי - בעד רן כהן - בעד טלב אלסאנע - בעד ויקטור בריילובסקי-

נסים דהן: בעד.

אריה האן: (קורא בשמות חברי הכנסת) ויקטור ברילובסקי- בעד מאיר שטרית מודיע שהוא משנה את הצבעתו.

אריה האן: הוא טעה, וגם הוא בעד.

נסים דהן: עד שיסיימו כאן את הספירה, אנו ממשיכים וחוזרים לחוק גנים בוטניים שלגביו יש הסתייגות של חבר הכנסת אבשלום וילן.

נסים דהן: מייד בסיום ההסתייגות נתחיל להצביע.

נסים דהן: חבר הכנסת אבשלום וילן, בבקשה.

נסים דהן: עד שתגיע לדוכן, יש לנו גם תוצאות.

נסים דהן: בעד - 68, אין מתנגדים ואין נמנעים.

נסים דהן: הצעת חוק הספרייה הלאומית התקבלה.

נסים דהן: (קריאה שנייה וקריאה שלישית)

נסים דהן: חבר הכנסת וילן, בבקשה.

אבשלום וילן: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, חוק גנים בוטניים הוא חוק ראוי, אבל יש לי שני תיקונים, שתי הסתייגויות, ואני מבקש את תמיכת חברי הכנסת בהן.

אבשלום וילן: קודם כול, בנוסח הסופי הופיע הנימוק, שכדי להיכנס להגדרת החוק, הגן הבוטני צריך להכיל 3,000 זנים בלבד.

אבשלום וילן: נכון להיום, פירוש החוק הוא שרק הגן הבוטני של האוניברסיטה העברית יוכר בחוק, וכל השאר תלויים בשיקול דעתו של שר החקלאות.

דניאל בנלולו: שר החקלאות והמועצה.

אבשלום וילן: אני חושב שזה אבסורד לחוקק חוק שאומר מראש שרק גן אחד בארץ ייכנס לתקן, ולאחר מכן: נראה, נגדיל את הגנים, המועצה, השר, יקבלו זנים.

אבשלום וילן: לא ברור לי למה מחוקקים חוק על גנים בוטניים ברמה הלאומית ומגדירים מראש שרק גן אחר יעמוד בקריטריון.

אבשלום וילן: לכן, אני מציע לתקן בהסתייגות הזאת, במקום 3,000 זנים 1,500 זנים.

אבשלום וילן: גם לזה עוד אין גן שני, אבל יש גנים שיוכלו להתקרב לזה.

אבשלום וילן: אחרת, יהיה פה תהליך של "מסחרה", הייתי אומר זאת בלשון ציורית, שתילים מפה, שתילים משם, עד אשר ייקלטו.

אבשלום וילן: ההערה השנייה, והיא הסתייגות שנייה, שאני משמש פה לפה למשרד לאיכות הסביבה.

אבשלום וילן: למשרד לאיכות הסביבה ולרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים נתנו במועצה הציבורית משקיפים ולא נציגים.

אבשלום וילן: לכן, ההסתייגות השנייה פירושה, שבמועצה יהיו גם נציג המשרד לאיכות הסביבה וגם נציג הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים.

אבשלום וילן: נראה לי, שנפל פגם בהצעת החוק.

אבשלום וילן: לא יכול להיות שנציגי משרד כזה לא נוכחים.

אבשלום וילן: אני מבקש לקבל את שני התיקונים האלה.

אבשלום וילן: תודה, אדוני היושב-ראש.

נסים דהן: תודה.

נסים דהן: אנחנו עוברים להצבעה.

נסים דהן: לשם החוק ולסעיף 1 אין הסתייגות.

נסים דהן: מי בעד ומי נגד הצעת הוועדה?

נסים דהן: הצבעה מס' 8 בעד סעיף 1 – 33 נגד – אין נמנעים - אין סעיף 1 נתקבל.

נסים דהן: בעד - 33, אין מתנגדים ואין נמנעים.

נסים דהן: שם החוק וסעיף 1 עברו בקריאה שנייה.

נסים דהן: לסעיף מס' 2 יש הסתייגות של חבר הכנסת אבשלום וילן.

נסים דהן: אנחנו מצביעים על ההסתייגות.

נסים דהן: מי בעד ההסתייגות?

נסים דהן: מי נגד?

נסים דהן: הצבעה מס' 9 בעד ההסתייגות – 10 נגד – 24 נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת אבשלום וילן לסעיף 2 לא נתקבלה.

נסים דהן: בעד - 10, נגד - 24, אין נמנעים.

נסים דהן: ההסתייגות לא התקבלה.

נסים דהן: אנחנו מצביעים על סעיפים 2 ו-3 כהצעת הוועדה.

נסים דהן: מי בעד?

נסים דהן: מי נגד?

נסים דהן: הצבעה מס' 10 בעד סעיפים 2-3, כהצעת הוועדה – 32 נגד – 1 נמנעים – 1 סעיפים 2-3, כהצעת הוועדה, נתקבלו.

נסים דהן: אני מציע לחברי הכנסת להקשיב ולא להיות עסוקים בדברים אחרים.

נסים דהן: בעד - 32, נגד - 1, נמנע אחד.

נסים דהן: הצעת החוק, כהצעת הוועדה, נתקבלה.

נסים דהן: אנחנו עוברים לסעיף 4.

נסים דהן: הסתייגותו של חבר הכנסת אבשלום וילן - מי בעד ההסתייגות?

נסים דהן: מי נגד?

נסים דהן: הצבעה מס' 11 בעד ההסתייגות – 11 נגד – 21 נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת אבשלום וילן לסעיף 4 לא נתקבלה.

נסים דהן: בעד - 11, נגד - 21.

נסים דהן: ההסתייגות לא התקבלה.

נסים דהן: אנחנו מצביעים בקריאה שנייה על הצעת הוועדה מסעיף 4 עד סוף החוק.

נסים דהן: מי בעד?

נסים דהן: מי נגד?

נסים דהן: הצבעה מס' 12 בעד סעיפים 4-19, כהצעת הוועדה – 36 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 4-19, כהצעת הוועדה, נתקבלו.

נסים דהן: בעד - 36, נגד - אין, נמנעים - אין.

נסים דהן: חוק גנים בוטניים התקבל בקריאה שנייה.

נסים דהן: אנחנו עוברים לקריאה שלישית.

נסים דהן: מי בעד?

נסים דהן: מי נגד?

נסים דהן: הצבעה מס' 13 בעד החוק – 36 נגד – אין נמנעים – אין חוק גנים בוטניים, התשס"ו-2005, נתקבל.

נסים דהן: בעד - 36, אין מתנגדים ואין נמנעים.

נסים דהן: החוק נתקבל בקריאה שלישית.

נסים דהן: עד שהמציע יגיע ויעלה להודות אודיע שהתקבל במזכירות הכנסת, והונח על שולחני, מכתבו של השר שטרית.

נסים דהן: אני מקריאו: "הריני להודיעך כי הממשלה מבקשת למשוך את החוק שבנדון מסדר-יומה של הכנסת ולא להעלותו להצבעה לקריאה שנייה ושלישית - חוק הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, התשס"ו-2005".

נסים דהן: תודה רבה.

אמנון כהן: מה קרה?

אמנון כהן: מה זה?

אילן ליבוביץ: מה זה?

אילן ליבוביץ: 500 הרוגים בשנה, זה לא חשוב, אני מבין.

נסים דהן: תודה לכולם.

נסים דהן: (קריאה שנייה וקריאה שלישית)

נסים דהן: חבר הכנסת דני בנלולו, בבקשה.

דניאל בנלולו: אדוני היושב-ראש, ידידי חברי הכנסת, החוק הזה בא להציל את צמחי הבר שעומדים בסכנת הכחדה.

דניאל בנלולו: מדובר בלמעלה מ-10,000 מיני צמחים.

דניאל בנלולו: בנוסף, הצלחנו להחדיר את החינוך ואת המחקר הבוטני לישראל.

דניאל בנלולו: תודות ליושב-ראש הכנסת ראובן ריבלין, לסגנית שר הפנים, יוזמת החוק אתי, רוחמה אברהם, לשר החקלאות ישראל כץ, ליושב-ראש הוועדה, ואני רוצה להתנצל ולבקש סליחה על שהטרדתי אותך כל כך הרבה, חבר הכנסת אמנון כהן, ולחברי ועדת הכלכלה, מנהלת הוועדה לאה ורון, ליועצת המשפטית אתי בנדלר, לעוזרת ליועצת המשפטית שמרית שקד ולעורכת-הדין שריל קמפינסקי.

דניאל בנלולו: תודה רבה לכולם.

נסים דהן: תודה גם לך, אדוני המציע.

נסים דהן: יישר כוח.

נסים דהן: [מס' כ/83; "דברי הכנסת", מושב שלישי, חוב' ל"ה, עמ' 23564; נספחות.

נסים דהן: ]

נסים דהן: אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

נסים דהן: הצעת חוק התניית מענקים ממשלתיים למפעלי תעשייה (תיקוני חקיקה), התשס"ו-2005, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

נסים דהן: יציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת אמנון כהן.

חיים אורון: שיקצרו, אנחנו יודעים את כל התורה.

אמנון כהן: חבר הכנסת המכובד, אתה בקיא בדברים ואולי גם קידמת חלק מהדברים בחקיקות קודמות, אבל יש חברי כנסת שצריכים להבין על מה מצביעים.

חיים אורון: הם לא פה.

חיים אורון: מי שנמצא פה מבין.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להציג בפניכם את הצעת חוק התניית מענקים ממשלתיים למפעלי תעשייה (תיקוני חקיקה), התשס"ו-2005, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

אמנון כהן: הצעת החוק היא מיזוג של שלוש הצעות חוק שהגישו חברי הכנסת איתן כבל, אילן ליבוביץ ולאה נס, וכמובן, חתומים על ההצעות חברי כנסת נוספים מטעם ועדת הכלכלה ומטעם ועדת הכספים.

אמנון כהן: הצעות החוק פורסמו ברשומות, כל אחת בנפרד, לקראת הקריאה הראשונה, והועברו לוועדת הכנסת, אשר החליטה על העברתן לדיון בוועדת הכלכלה, וכן אישרה את החלטת ועדת הכלכלה בדבר מיזוג הצעות החוק להצעת חוק אחת, לשם הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

אמנון כהן: ברצוני לברך את חברי הכנסת שיזמו את הצעות החוק האמורות.

נסים דהן: ברכות בסוף, כשהחוק יעבור.

אמנון כהן: הצעת החוק הממוזגת באה למנוע מתן מענקים ממשלתיים מכוח הוראת החוק לעידוד השקעות הון, התשי"ט-1959, ומכוח הוראות החוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה, התשמ"ד-1984, למפעלי תעשייה הפוגעים באיכות הסביבה.

אמנון כהן: בהתאם למצב המשפטי כיום, החוק לעידוד השקעות הון מסמיך את מינהלת המרכז להשקעות לתת אישור לתוכנית שלפיה ניתנים מענקים ממשלתיים למפעלים.

אמנון כהן: במסגרת זו מוסמכת המינהלה לקבוע תנאים למתן מענקים כאמור, אך בפועל תנאים אלה אינם כוללים כיום תנאים המתייחסים לשמירה על איכות הסביבה שעל המפעל לעמוד בהם כתנאי לקבלת מימון.

אמנון כהן: בדומה לכך, החוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה מסמיך את ועדת המחקר במינהל למחקר ופיתוח תעשייתי, לתת אישור לתוכנית למחקר ופיתוח.

אמנון כהן: ועדת המחקר רשאית לקבוע באישור תנאים מוקדמים לכניסתו לתוקף ותנאים בקשר לביצוע התוכנית, אך גם תנאים אלה אינם כוללים בפועל תנאים סביבתיים.

אמנון כהן: ממצאים שהובאו בפני הוועדה בעת הכנת הצעת החוק מעלים כי במפעלים הזוכים לתמיכה ממשלתית התגלו מאות חריגות מתקני איכות האוויר, שחלקן אף הביאו לפליטת חומרים מזהמים המסכנים את בריאות הציבור.

אמנון כהן: על אף ממצאים אלה, במקרים רבים מוטלים קנסות נמוכים בשל עבירות סביבתיות אלה, ובמקרים אחרים לא מוגשים כלל כתבי-אישום נגד האחראים לזיהום הסביבה.

אמנון כהן: הדבר מביא למצב של כשל שוק, שכן אותם מפעלים הזוכים למענקים ממשלתיים מקבלים למעשה תמריץ שלילי להמשיך ולזהם את הסביבה, בידיעה כי אמצעי האכיפה לוקים בחסר וכי המענקים יועברו אליהם בלי שנושא הפגיעה באיכות הסביבה יהווה שיקול בעת קבלת החלטה על מתן מענקים כאמור.

אמנון כהן: החוק המוצע בא לנסות להתגבר על הכשל שנוצר, וזאת על-ידי יצירת תמריץ כלכלי למפעלים להימנע ככל האפשר מפגיעה באיכות הסביבה.

אמנון כהן: הצעת החוק באה לתקן את שני החוקים שהזכרתי בראשית דברי ולהסמיך את שר התעשייה, המסחר והתעסוקה, בהתייעצות עם השר לאיכות הסביבה ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לקבוע תנאים למתן האישור, לרבות תנאים מוקדמים לכניסת האישור לתוקפו, שעניינם שמירה על איכות הסביבה.

אמנון כהן: בהתאם להצעת נציגי משרד המשפטים, על מנת למנוע מתן מימון ממשלתי למפעלים שאינם משלמים שכר מינימום לעובדיהם, מוצע להסמיך את שר התעשייה, המסחר והתעסוקה, באישור הוועדה כאמור, לקבוע גם הוראות לעניין התניית מתן אישור בקיום הוראות שכר מינימום, התשמ"ז-1987.

אמנון כהן: הוראה זו עולה בקנה אחד עם הרציונל העומד בבסיס הצעת החוק, שלפיו יש למנוע העברת מימון ממשלתי למפעלים המפירים את החוק בתחומים האמורים.

אמנון כהן: מכיוון שיישום הצעת החוק מותנה בהתקנת תקנות, מוצע לקבוע כי עד לכניסתן לתוקף של תקנות אלה תקבע מינהלת המרכז להשקעות, או ועדת המחקר, לפי העניין, תנאים למתן אישור או תנאים מוקדמים לכניסתו לתוקף של האישור, שעניינם שמירה על איכות הסביבה.

אמנון כהן: תנאים אלה ייקבעו לאחר התייעצות עם נציגי המשרד לאיכות הסביבה שמינה השר לאיכות הסביבה.

אמנון כהן: הצעת החוק תעצור, כך אנו מקווים, את העברת המימון הממשלתי למפעלים מזהמים ולמפעלים שאינם משלמים שכר מינימום לעובדיהם ותתרום בכך לשמירה על איכות הסביבה ולהגנה על זכויות העובדים.

אמנון כהן: דברים אלה מקבלים משנה תוקף נוכח דוח העוני הסביבתי לשנת 2005, שפרסמה עמותת "אדם, טבע ודין" בימים האחרונים, וממנו עולה כי המדינה ממשיכה להעניק תמיכות למפעלי תעשייה מזהמים.

אמנון כהן: אני קורא לחברי הבית לדחות את כל ההסתייגויות ולהצביע בעד הצעת החוק החשובה הזאת בקריאה השנייה ובקריאה השלישית בנוסח שאישרה הוועדה.

נסים דהן: תודה רבה.

נסים דהן: יש לנו הסתייגויות.

נסים דהן: לשם החוק אין הסתייגות, אבל לסעיף 1 יש הסתייגות של חבר הכנסת טומי לפיד.

נסים דהן: הוא מסיר אותה ולא נוכח.

נסים דהן: חבר הכנסת אברהם פורז – אינו נוכח.

נסים דהן: חבר הכנסת אליעזר זנדברג – אינו נוכח.

נסים דהן: כולם מסירים מלבד חבר הכנסת אילן ליבוביץ.

נסים דהן: חבר הכנסת אילן ליבוביץ ינמק את ההסתייגות בשם כל סיעת שינוי.

נסים דהן: אחריו - חבר הכנסת טל.

אילן ליבוביץ: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, הצעת החוק שהגשנו חבר הכנסת איתן כבל, חברת הכנסת לאה נס ואנוכי באה לטפל בנושא בעייתי מאוד של זיהום הסביבה על-ידי מפעלים ולהפסיק את המצב שבו מצד אחד מפעל מזהם את הסביבה ומצד שני הממשלה ממשיכה לממן אותו.

אילן ליבוביץ: בסופו של דבר, אנחנו, המדינה משלמת עבור ניקוי הסביבה, עבור הנזקים שנגרמים מזיהום הסביבה שהמפעל הזה יוצר, אבל היא גם ממשיכה לתת למפעל הזה מענקים.

אילן ליבוביץ: במהלך הדיונים על הצעת החוק בא משרד המשפטים והחליט "להתלבש" על ההצעה וביקש להכניס בה לא רק את נושא זיהום האוויר אלא גם את הנושא של רישוי עסקים וגם את נושא שכר המינימום.

אילן ליבוביץ: הווי אומר, נושאים שמשרד המשפטים אינו מצליח לאכוף בהם את החוק, נושא רישוי עסקים ונושא שכר מינימום, נכניס אותם דרך חוק שהוא חוק סביבתי, חוק שנועד להגן על הסביבה ועל איכות הסביבה, וכאן, בדלת האחורית - - -

אמנון כהן: מה זה מפריע לך?

אילן ליבוביץ: חבר הכנסת אמנון כהן, לא הפרעתי לך.

אילן ליבוביץ: אם משרד המשפטים לא מסוגל להתמודד עם מפעלים או עם חברות שאינם משלמים שכר מינימום, או עם מפעלים שקמים ללא רישוי עסקים, יבוא ויתכבד ויחמיר את הענישה, או יחמיר את דרך הטיפול באמצעות חוק שכר מינימום או באמצעות חוקים אחרים, ולא ינסה "להתלבש" על כל הצעת חוק.

אילן ליבוביץ: יש עוד נושאים בעייתיים, חבר הכנסת כהן.

אילן ליבוביץ: למה לא להתנות את מתן המענקים גם בנושא של שעות עבודה ומנוחה?

אילן ליבוביץ: למה לא להתנות את מתן המענקים בחוק חופשה שנתית?

אילן ליבוביץ: אפשר להכניס הרבה מאוד דברים שמשרד המשפטים ורשויות האכיפה במדינת ישראל לא מצליחים להתגבר עליהם.

אילן ליבוביץ: באים ומנצלים את חברי הכנסת ואת הצעות החוק שחברי הכנסת מגישים ומנסים בדרך זו להכניס הסתייגויות ועוד הצעות חוק ולהכביד על הצעת החוק.

אילן ליבוביץ: אני מציע לחברי הכנסת, עם כל הכבוד, לא לקבל את התוספת הזאת ולהשאיר את הצעת החוק כפי שהיתה במקורה, כפי שהוגשה על-ידי חבר הכנסת כבל ועל-ידי חברת הכנסת לאה נס ועל-ידי, כך שניתן יהיה לטפל בנושאים של איכות הסביבה וזיהום הסביבה.

אילן ליבוביץ: תודה רבה.

נסים דהן: תודה רבה.

נסים דהן: חבר הכנסת טל - אינו נוכח.

נסים דהן: אנחנו עוברים להצבעה.

נסים דהן: לשם החוק אין הסתייגויות.

נסים דהן: אנחנו מצביעים על שם החוק כהצעת הוועדה.

נסים דהן: מי בעד?

נסים דהן: מי נגד?

נסים דהן: הצבעה מס' 14 בעד שם החוק – 29 נגד – אין נמנעים – אין שם החוק נתקבל.

נסים דהן: בעד - 29, אין נגד, אין נמנעים.

נסים דהן: שם החוק התקבל כהצעת הוועדה.

נסים דהן: אני מוסיף את קולו של חבר הכנסת יורי שטרן.

נסים דהן: אנחנו ממשיכים.

נסים דהן: לסעיף 1 יש הסתייגות.

נסים דהן: קבוצת שינוי, אתם משאירים את ההסתייגות?

נסים דהן: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של קבוצת שינוי.

נסים דהן: מי בעד?

נסים דהן: מי נגד?

נסים דהן: הצבעה מס' 15 בעד ההסתייגות – 9 נגד – 23 נמנעים – אין ההסתייגות של קבוצת סיעת שינוי לסעיף 1 לא נתקבלה.

נסים דהן: בעד - 9, נגד - 23.

נסים דהן: ההסתייגות לא התקבלה.

נסים דהן: אנחנו מצביעים על סעיף 1 כהצעת הוועדה.

נסים דהן: מי בעד?

נסים דהן: מי נגד?

נסים דהן: הצבעה מס' 16 בעד סעיף 1, כהצעת הוועדה – 30 נגד – 1 נמנעים – אין סעיף 1, כהצעת הוועדה, נתקבל.

נסים דהן: בעד - 30, נגד - 1, אין נמנעים.

נסים דהן: סעיף 1 התקבל כהצעת הוועדה.

נסים דהן: לסעיף 2 קיימת הסתייגותה של קבוצת סיעת שינוי.

נסים דהן: ההצבעה החלה.

נסים דהן: הצבעה מס' 17 בעד ההסתייגות – 10 נגד – 22 נמנעים – 1 ההסתייגות של קבוצת סיעת שינוי לסעיף 2 לא נתקבלה.

נסים דהן: בעד - 10, נגד - 22, נמנע אחד.

נסים דהן: ההסתייגות לא התקבלה.

נסים דהן: לסעיף 3 ולסעיף 4 אין הסתייגויות.

נסים דהן: אנחנו מצביעים על סעיפים 2-4 כהצעת הוועדה.

נסים דהן: מי בעד?

נסים דהן: מי נגד?

נסים דהן: הצבעה מס' 18 בעד סעיפים 2-4, כהצעת הוועדה – 35 נגד – אין נמנעים – 1 סעיפים 2-4, כהצעת הוועדה, נתקבלו.

נסים דהן: בעד - 35, אין מתנגדים, נמנע אחד.

נסים דהן: הצעת חוק התניית מענקים ממשלתיים למפעלי תעשייה (תיקוני חקיקה) התקבלה בקריאה שנייה.

נסים דהן: אנחנו עוברים לקריאה שלישית.

נסים דהן: מי בעד?

נסים דהן: מי נגד?

נסים דהן: הצבעה מס' 19 בעד החוק – 34 נגד – אין נמנעים – 1 חוק התניית מענקים ממשלתיים למפעלי תעשייה (תיקוני חקיקה), התשס"ו-2005, נתקבל.

נסים דהן: בעד - 34, נמנע אחד, אין מתנגדים.

נסים דהן: הצעת החוק נתקבלה בקריאה שלישית, והיא תפורסם ברשומות ותהיה חוק מחוקי מדינת ישראל.

נסים דהן: חבר הכנסת אמנון כהן, בבקשה, זמן התודות.

אמנון כהן: ראשית, אני רוצה להודות לחברי הכנסת שהציעו את החוק, וכמובן, לחברי הכנסת שתמכו בחוק והסירו את ההסתייגויות.

אמנון כהן: כמובן, גם לצוות המקצועי של הוועדה - למנהלת הוועדה לאה ורון, ליועצת המשפטית אתי בנדלר, לעוזרת ליועצת המשפטית שמרית שקד ולמתמחה איתי עצמון, שמסיים היום את תפקידו.

אמנון כהן: אנחנו מאחלים לו הצלחה בהמשך הדרך.

אמנון כהן: בחור מוכשר מאוד.

אמנון כהן: נהניתי מאוד מהעבודה אתך ואני מאחל לך הצלחה בהמשך הדרך.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, בסעיף הבא בסדר-היום מדובר בחוק חשוב מאוד בדבר הקמת רשות לאומית לבטיחות בדרכים.

אמנון כהן: הוועדה קיימה מספר רב של דיונים בנושא חשוב זה.

אמנון כהן: תודה לך, אדוני היושב-ראש, על שאפשרת לי להגיד כמה דברים, אף ששר התחבורה משך את הצעת החוק.

אמנון כהן: החוק חשוב מאוד, ובכל פעם הסבירו לנו כמה הוא חשוב.

אמנון כהן: הממשלה אמרה שזה חשוב מאוד, כי בכל שנה נהרגים 500 איש בתאונות דרכים, וסוף-סוף מדינת ישראל הציבה בעדיפות עליונה את הקטל בדרכים.

אמנון כהן: אנחנו, כוועדה, קיימנו דיונים בצורה אחראית, גם בימים שלא מן המניין.

אמנון כהן: הדיונים התקיימו במשך ימים שלמים ולאורך שעות ארוכות.

אמנון כהן: זהו חוק ארוך וחשוב.

אמנון כהן: אומנם, זה לא החוק שרצינו, כי משרד התחבורה סירס את הסמכויות של הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים והשאיר אותה כרשות מייעצת בלבד.

אמנון כהן: גם על כך התרענו בוועדת הכלכלה ורצינו להכניס סמכויות, אבל ראינו שמשרד התחבורה לא מסוגל להתמודד עם משרדים אחרים, כי צריך לתת לה סמכויות ולקחת אותן ממישהו אחר.

אמנון כהן: לאחר מכן משרד התחבורה גם לא הצליח להוציא תקציב ממשרד האוצר, ומדובר בפרויקט לאומי, והיה לו יותר קל להטיל מס על אזרחי מדינת ישראל.

אמנון כהן: בעקרונות של מדיניות הממשלה נאמר שלא יטילו מסים נוספים, ולמעשה ההיטל הזה הוא מס נוסף, ועל כך דנה הוועדה בראשותי.

אמנון כהן: אמרנו שמאוד חשוב לנו שהחוק יצא לדרך, אבל אם זה חוק חשוב וברמה לאומית, על הממשלה לתקצב אותו.

אמנון כהן: אכן, תקצבנו אותו על-חשבון הממשלה ובחוק מופיעים 550 מיליון שקל כל שנה בתקציב על מנת שהחוק הזה יצא לדרך.

ראובן ריבלין: אדוני יושב-ראש ועדת הכלכלה, לא כפי שמשרד האוצר אומר לי, כי לא שמעתי את משרד האוצר, אומר שר התחבורה שמשרד האוצר מתנגד לעניין זה.

ראובן ריבלין: לכן אמרתי לו: אם הוא מתנגד לעניין זה, תמשוך את הצעת החוק, שכן למיטב ידיעתי ועל-פי הודעתו ועדותו של יושב-ראש הוועדה והחברים המשתתפים בוועדה, ברור כשמש שמשרד האוצר לא הביע כל התנגדות לעניין זה.

אמנון כהן: יש לי מסמך ממשרד האוצר ובו הוא לא מביע שום התנגדות.

יצחק וקנין: יש הסכמה של האוצר.

אמנון כהן: משרד האוצר לא רוצה שזה יהיה בהיטל והוא מוכן לתת תקציב.

אמנון כהן: הוא מבין את חשיבות הנושא והוא אפילו דיבר אתנו בשלבים מסוימים.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת כהן, קודם כול זה חשוב, ואין לי כל ספק שהאוצר רוצה לתת, רק דע לך, שכן בוודאי בקדנציה הבאה כבר תהיה שר - - -

אמנון כהן: אינני יודע.

אמנון כהן: יש אחד שיושב במרומים שקובע.

ראובן ריבלין: זה ברור, אני מקווה שהוא שם לב אליך.

ראובן ריבלין: 500 מיליון שקל הם 2% flat על כל משרדי הממשלה.

ראובן ריבלין: הנה, וקנין היה סגן שר התחבורה.

יצחק וקנין: יש 160 מיליון.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, היו עוד כמה וריאציות שיכולנו לעגן את זה בהן.

אמנון כהן: יש 300 מיליון שקל בשנה מקנסות, ואנחנו רצינו להתנות את זה.

ראובן ריבלין: אני ואתה הצבענו יחד על החוק החשוב של חבר הכנסת עזמי בשארה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת בשארה, אנחנו הצבענו על החוק החשוב בדבר חולי הפוליו שעלותו בין 400 מיליון ל-900 מיליון.

אליעזר כהן: לא נכון.

ראובן ריבלין: יכול להיות שפחות.

ראובן ריבלין: פה מצילים חיים ופה דואגים לאנשים אומללים.

ראובן ריבלין: בסדרי עדיפויות, אם אנחנו צריכים את שניהם, כי אנחנו נצביע בעד שניהם, אנחנו כבר במיליארד.

אמנון כהן: אבל זה חוק ממשלתי.

אמנון כהן: אדוני, זאת לא יוזמה פרטית של מישהו.

ראובן ריבלין: דרך אגב, בדקתי עכשיו לגבי חוק הפוליו, ולא קרה בתולדות הכנסת מאז הכנסת הראשונה שהצעת חוק עברה ברוב של 76 חברי הכנסת, ועל הכנסת הבאה להחיל עליה דין הרציפות.

ראובן ריבלין: את זה אני אומר לפרוטוקול.

אמנון כהן: בנושא הבטיחות בדרכים יש התחייבות ממשלה, והממשלה הפירה היום את ההתחייבות שלה לציבור.

אמנון כהן: אני רוצה לשאול, על מי האחריות כאשר ימשיכו ליהרג בכבישים 500 אזרחים, 500 אנשים, 500 צעירים?

אמנון כהן: תקפו את כולם, גם את חברי ועדת הכלכלה, על כך שזאת אחריות שלנו ואנחנו לא מעבירים את החוק, אבל העברנו אותו בצורה אחראית וגם דאגנו לתקציב.

אמנון כהן: האחריות כרגע היא על הממשלה, ובראשה שר התחבורה שמשך היום את הצעת החוק.

אמנון כהן: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה ליושב-ראש ועדת הכלכלה.

ראובן ריבלין: מצאתי לנכון לתת לו את האפשרות לדבר, שכן הממשלה משכה את הצעת החוק ולציבור לא ברור.

ראובן ריבלין: האמת היא שגם ועדת הכלכלה רוצה את החוק וגם הממשלה רוצה את החוק, והממשלה יכולה לממן את החוק או על-ידי הקצבת 500 מיליון או בדרך שבה רצה ללכת שר התחבורה ולהטיל איזו אגרה על האזרחים.

אמנון כהן: על משקי-בית.

ראובן ריבלין: על משקי-בית, שזה כמו מס.

ראובן ריבלין: השאלה היא, באמת, מי יציל את 500 האנשים?

דוד טל: זה לא על משקי-הבית, אדוני, עם כל הכבוד.

דוד טל: תדייק.

דוד טל: מדובר בנהגים שנוסעים, לא כל על משקי-הבית.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת טל, אני יכול לומר לך שגם משפחות מאוד קשות-יום - הרכב הוא לא דבר שהוא בבחינת תוספת או פינוק, אלא זה עניין של חיים.

דוד טל: אדוני ידייק, וזה לא על כלל הציבור.

אילן ליבוביץ: - - -

ראובן ריבלין: חבר הכנסת ליבוביץ, ידיך עשו רבות בכנסת הזאת.

ראובן ריבלין: תגיש הצעת חוק פרטית עם חברים אחרים.

ראובן ריבלין: למדת דבר - לא נותנים לממשלה לעשות דבר כשהיא הולכת לבד.

ראובן ריבלין: אגב, מי שהפליא לעשות בדרך זו היה חבר הכנסת מאיר שטרית, שלא נתן לממשלה להעביר איזה חוק בלי שהוא ליווה אותה בחוק פרטי, שהוצמד לחוק הממשלה.

ראובן ריבלין: כשהממשלה ביקשה ברגע כזה למשוך את החוק, הוא היה אומר: יפה, הממשלה משכה, אבל אני לא משכתי.

אילן ליבוביץ: למדנו, למדנו.

ראובן ריבלין: דרך אגב, גם גפני כבר עושה זאת שלוש כנסות יפה מאוד.

משה גפני: אתמול, אדוני היושב-ראש, אתמול.

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת לאה נס, בבקשה, ואחריה - חבר הכנסת ליבוביץ, להודות על החוק שעבר עכשיו.

ראובן ריבלין: האם חוק הספרייה הלאומית עבר במספיק קולות?

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אלדד, הצבעתי ויצאתי ורציתי לדעת מה עלה בגורל חוק הספרייה הלאומית.

ראובן ריבלין: אומר לי המזכיר שהחוק עבר בקריאה ראשונה.

ראובן ריבלין: גם כאן נצטרך למצוא את העדיפויות ואת הקרנות שיממנו את העניין.

ראובן ריבלין: בבקשה, גברתי היקרה והנכבדה, את מבקשת להודות על חוק התניית מענקים ממשלתיים?

לאה נס: כן, אדוני היושב-ראש.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: גם זה חוק שיצא מתחת ידך.

לאה נס: נכון.

לאה נס: בגלל זה אני עומדת פה.

ראובן ריבלין: נא לומר את דברך.

לאה נס: תודה רבה.

לאה נס: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, ראשית, אני רוצה להודות לחברי חברי הכנסת היוזמים את הצעת החוק להתניית מענקים ממשלתיים למפעלי תעשייה, לחבר הכנסת כבל ולחבר הכנסת אילן ליבוביץ.

לאה נס: אני רוצה להודות גם לכם.

לאה נס: הצעת החוק הזאת היא עוד נדבך חשוב בשמירה על איכות הסביבה ובהצלת חיי אדם.

לאה נס: ברגע שמפעלים ירצו לקבל מענקים מהממשלה, אסור יהיה להם להיות עברייני סביבה.

לאה נס: מי שישמור על זה, לא רק ישמור על הסביבה של המדינה הקטנה שלנו עם המשאבים הדלים, אלא הוא למעשה מציל חיי אדם, וזה הדבר החשוב ביותר.

לאה נס: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אני מאוד מודה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת ליבוביץ, בבקשה.

ראובן ריבלין: באמת, יגעת ומצאת תאמין.

אילן ליבוביץ: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אני רוצה להודות בראשית הדברים ליושב-ראש ועדת הכלכלה, למנהלת הוועדה, הגברת לאה ורון, וליועצת המשפטית, עורכת-הדין אתי בנדלר, על הסיוע בהעברת החוק הזה.

אילן ליבוביץ: אני רוצה לומר, שבאמת התקדמנו כאן צעד נוסף בהגנה על שמירת איכות חיינו והסביבה במדינת ישראל.

אילן ליבוביץ: הדבר חשוב במיוחד נוכח דוח העוני הסביבתי שהוגש רק ביום ראשון זה לנשיא המדינה, לראות איך אנחנו עושים כל דבר כדי לשפר את איכות החיים ואת איכות הסביבה במדינת ישראל.

אילן ליבוביץ: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אני מאוד מודה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת נסים זאב, מנאמני הבית, אתה מפריע לי לקיים את תקנון הכנסת כי אתה מדבר בטלפון.

ראובן ריבלין: אני אתן לך כל הזמן לדבר מהבמה וכך לא תדבר בטלפון.

ראובן ריבלין: [מס' מ/17; "דברי הכנסת", מושב ראשון, חוב' ח', עמ' 1105; כרך 199, עמ' 10262; נספחות.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצעת חוק התאגידים הביטחוניים (הגנה על אינטרסים ביטחוניים) -קריאה שנייה וקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: ממלא-מקום יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון, חבר הכנסת אהוד יתום, יציג את החוק ואנחנו נצביע עליו.

אהוד יתום: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מתכבד להביא לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק התאגידים הביטחוניים (הגנה על אינטרסים ביטחוניים), התשס"ו-2005.

אהוד יתום: הצעת חוק זו הינה הצעת חוק ממשלתית שנועדה להסדיר מנגנון להגנה על האינטרסים הביטחוניים של מדינת ישראל בתאגידים העוסקים בידע ביטחוני או בציוד ביטחוני בכמה דרכים: א.

אהוד יתום: מניעת השתלטות גורמים עוינים על תאגידים ביטחוניים; ב.

אהוד יתום: דליפת מידע סודי ומסווג המצוי בתאגיד הביטחוני לידיעת גורמים שאינם מורשים מטעמים של ביטחון המדינה; ג.

אהוד יתום: במקרים מיוחדים, הבטחת רציפותה של פעילות חיונית לביטחון המדינה, ובכלל זה הגנה על נכסיה הביטחוניים של המדינה, בין מוחשיים ובין בלתי מוחשיים במקרים חריגים.

אהוד יתום: החוק מסמיך את ראש הממשלה, את שר הביטחון ואת שר התמ"ת בהמלצת ועדה מייעצת בת חמישה חברים - הוועדה, בדיונים ארוכים ומתמשכים, הגיעה למסקנה שוועדה מייעצת בת חמישה חברים, שהיושב-ראש שלה יהיה נציג שר המשפטים ולצדו נציג שר הביטחון, נציג משרד ראש הממשלה, נציג משרד התמ"ת ונציג התאחדות התעשיינים, היא הוועדה אשר תקבל את הנתונים מראש, תשב על המדוכה, ולאחר מכן תציג את המלצתה בפני שלושת השרים בראשותו של ראש הממשלה.

אהוד יתום: למעשה, הרחבנו בנושא הוועדה המייעצת על מנת להגיע להרכב מייעץ מאוזן וראוי, המשקף את האינטרסים הביטחוניים וגם את האינטרסים הכלכליים.

אהוד יתום: ועדה זו אמורה לשמוע את העמדה של התאגיד הביטחוני ולאחר מכן להביא את המלצתה בפני שלושת השרים.

אהוד יתום: הוועדה הגיעה למסקנה בנוגע לוועדה המייעצת על מנת שהחלטה, תהיה אשר תהיה, תהא מידתית ומאוזנת.

אהוד יתום: החוק מסמיך את ראש הממשלה, את שר הביטחון ואת שר התמ"ת, ועל מנת להגן על אותם אינטרסים דנו והגענו בסוף למסקנה הנוגעת לוועדה המייעצת.

אהוד יתום: להצעת החוק, אדוני היושב-ראש, לא הוגשו הסתייגויות.

אהוד יתום: אבקש מחברי הכנסת לאשר את הצעת החוק בקריאה שנייה ושלישית.

ראובן ריבלין: רבותי, נא לשבת, כי עוד מעט אנחנו מצביעים, ואם לא יהיה רוב, החוק לא יעבור.

ראובן ריבלין: אני ממתין עד שממלא-מקום יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון ימצא את מקומו וישב עליו.

ראובן ריבלין: כבוד השר, בעוד רגע אנחנו מצביעים.

ראובן ריבלין: רבותי, הצבעה על הצעת חוק התאגידים הביטחוניים (הגנה על אינטרסים ביטחוניים), התשס"ו-2005.

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 20 בעד סעיפים 1–26 - 23 נגד - אין נמנעים - 2 סעיפים 1–26 נתקבלו.

ראובן ריבלין: 23 בעד, אין מתנגדים ושני נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

ראובן ריבלין: אני עובר להצבעה על הצעת החוק בקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 21 בעד החוק - 23 נגד - אין נמנעים - 1 חוק התאגידים הביטחוניים (הגנה על אינטרסים ביטחוניים), התשס"ו-2005, נתקבל.

ראובן ריבלין: 23 בעד, אין מתנגדים ואחד נמנע.

ראובן ריבלין: אני קובע שחוק התאגידים הביטחוניים (הגנה על אינטרסים ביטחוניים), התשס"ו-2005, עבר בקריאה שלישית והוא ייכנס לספר החוקים של מדינת ישראל.

ראובן ריבלין: אדוני ממלא-מקום יושב-ראש הוועדה, מילותיך בבקשה.

אהוד יתום: כבוד היושב-ראש, תודה רבה.

אהוד יתום: ביושבי כיושב-ראש ועדת משנה לחקיקה ביטחונית, כאשר דנו בחוק הזה התחלנו ממצב כמעט בלתי אפשרי.

אהוד יתום: בזכות חברי כנסת כמו אפרים סנה - -

ראובן ריבלין: זאת הצעת חוק פרטית של סנה?

אהוד יתום: לא.

אהוד יתום: זאת הצעת חוק ממשלתית.

אהוד יתום: - - אריה אלדד, רן כהן ואורי אריאל, הגענו לאיזה מכניזם שידאג לאינטרס הביטחוני ובד בבד ידאג לתאגידים הכלכליים מהזווית הזאת.

אהוד יתום: אני רוצה, ברשותך, להודות ליועצים המשפטיים של משרד הביטחון בראשותה של גברת צביה גרוס, למשרד המשפטים, למשרד האוצר, לרשות לניירות ערך, לעורך-הדין צבי פירון וליועצים המשפטיים של הוועדה – עורכת-הדין הגברת מירי פרנקל-שור ושרי אברמוב, שלולא המעורבות, היצירתיות, המרץ והיכולת שהציגו, אני לא בטוח שהיינו מגיעים לתוצאה המיוחלת.

אהוד יתום: היו ברוכים.

ראובן ריבלין: תודה רבה ליועצת המשפטית מירי פרנקל-שור.

ראובן ריבלין: הוא ציין את שמך ולא שמת לב.

ראובן ריבלין: אני יודע שהשמיעה שלך יותר טובה מנכונותך לראות.

ראובן ריבלין: את שומעת את הקולות.

ראובן ריבלין: [מס' מ/159; "דברי הכנסת", חוב' כ', עמ' 20248; נספחות.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: רבותי, אנחנו ממשיכים בהצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 54).

ראובן ריבלין: יעלה ויבוא ממלא-מקום יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון על מנת להציג את הצעת החוק.

ראובן ריבלין: בבקשה, אדוני.

אהוד יתום: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא לקריאה שנייה ושלישית את הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 54), התשס"ו-2005, מטעם הממשלה.

אהוד יתום: סעיף 185 לחוק קובע, כי כשיר להתמנות כשופט צבאי משפטאי בבתי-הדין הצבאיים.

אהוד יתום: מוצע לאפשר את מינויו של מי שכיהן כשופט צבאי - משפטאי - והפסיק לכהן בשל פרישה כשופט צבאי - משפטאי - עמית בבית-הדין הצבאי לערעורים או בבית-הדין הצבאי המיוחד, בתנאים המפורטים בסעיף 2 להצעת החוק.

אהוד יתום: לבסוף, אדוני היושב-ראש, מוצע לקבוע כי הסמכות לדחיית ביצועו של עונש תהא נתונה גם לאב בית-הדין הצבאי ולנשיא בית-הדין הצבאי.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה על הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 54), התשס"ו-2005, שכן אין עליה כל הסתייגויות.

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 22 בעד סעיפים 1-6 - 20 נגד - אין נמנעים - 1 סעיפים 1-6 נתקבלו.

ראובן ריבלין: 20 בעד, אין מתנגדים ואחד נמנע.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 54), התשס"ו-2005, עברה בקריאה שנייה.

ראובן ריבלין: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצביע על הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 54) בקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 23 בעד החוק - 20 נגד - אין נמנעים - 1 חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 54), התשס"ו-2005, נתקבל.

ראובן ריבלין: 20 בעד, אין מתנגדים ואחד נמנע.

ראובן ריבלין: אני קובע כי חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 54) עבר בקריאה שלישית, והוא ייכנס לספר החוקים של מדינת ישראל.

ראובן ריבלין: [מס' מ/165; "דברי הכנסת", מושב שלישי, חוב' כ"ד, עמ' 21212; נספחות.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: אנחנו עוברים, רבותי חברי הכנסת, להצעת חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם (תיקון מס' 2) - קריאה שנייה ושלישית.

ראובן ריבלין: בבקשה.

אהוד יתום: תודה.

אהוד יתום: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת החוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם (תיקון מס' 2), התשס"ו-2005, מטעם הממשלה.

אהוד יתום: על-פי ההסדר הקבוע בסעיף 15 לחוק תשלום קצבאות לאנשי מילואים ולבני משפחותיהם, התשס"ב-2002, שעניינו מענק הוני למקרה מוות, משולם מענק כאמור לשאיריו של חייל המילואים שנספה.

אהוד יתום: מוצע לקבוע, כי המענק ישולם לבני משפחתו של החייל, בהגדרה רחבה יותר משאירים, הכוללת בן-זוג, הורה, ילד, לרבות ילד חורג וילד מאומץ, וכן אדם אחר שהממונה מצא כי קיימים טעמים מיוחדים המצדיקים תשלום מענק הוני למקרה מוות לאותו אדם.

אהוד יתום: בנוסף, מוצע להוסיף את הזכאים למענק הוני במקרה מוות לרשימת האנשים שבשל תביעות המוגשות על-ידם יפעל מינהל התביעות לקבלת תגמולי ביטוח לכיסוי תשלומי הקצבאות.

אהוד יתום: להצעת חוק זו הוגשו הסתייגויות.

אהוד יתום: אבקש מחברי הכנסת להוריד את ההסתייגויות ולאשר את הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: ובכן, רבותי, לחוק זה יש הסתייגויות.

ראובן ריבלין: הסתייגות של חבר הכנסת אורי אריאל - האם אדוני מבקש?

ראובן ריבלין: מבטל.

ראובן ריבלין: חברי הכנסת יוסף לפיד ואברהם פורז – חבר הכנסת אברהם פורז, האם הסתייגתם?

אברהם פורז: מוותרים על ההנמקה.

ראובן ריבלין: האם אתם רוצים להצביע?

אברהם פורז: כן.

ראובן ריבלין: במקום "לחוק" יבוא "בחוק".

ראובן ריבלין: זה מה שאתם רוצים.

אברהם פורז: אז אנחנו מוותרים.

ראובן ריבלין: אתם מוותרים.

ראובן ריבלין: אין הסתייגויות לפנינו, לכן אני עובר להצבעה, רבותי חברי הכנסת.

ראובן ריבלין: אנחנו מצביעים על הצעת חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם (תיקון מס' 2).

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: מי בעד? מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 24 בעד סעיפים 1-2 – 24 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1-2 נתקבלו.

ראובן ריבלין: 24 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

ראובן ריבלין: לכן אני עובר להצבעה בקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: רבותי, חברי הכנסת, הצעת חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם (תיקון מס' 2), התשס"ו-2005 - מי בעד ומי נגד בקריאה השלישית?

ראובן ריבלין: וגם - מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 25 בעד החוק - 22 נגד - אין נמנעים – אין חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם (תיקון מס' 2), התשס"ו-2005, נתקבל.

ראובן ריבלין: 22 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים, אני קובע שחוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם (תיקון מס' 2), התשס"ו-2005, עבר בקריאה השלישית, וייכנס לספר החוקים של מדינת ישראל, ללא הסתייגויות וללא דברים אחרים.

ראובן ריבלין: בבקשה, יסכם יושב-ראש הוועדה.

אהוד יתום: תודה, אדוני היושב-ראש.

אהוד יתום: אני מודה לכם, חברי חברי הכנסת.

אהוד יתום: שני החוקים האחרונים שעלו, חוק השיפוט הצבאי וחוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים, נעשו בשיתוף צה"ל, ואני מוצא לנכון לברך מכאן את סגן-אלוף רוני פנחס, שהשתתפותו בוועדה היתה יותר מחיונית ויותר ממקצועית, ואני רוצה לאחל לו בשם ועדת המשנה, בשמי ובשם כל ועדת החוץ והביטחון, איחולים לבביים על מינויו לשופט צבאי.

אהוד יתום: כמו כן, אני מבקש לברך את אנשי הייעוץ המשפטי של הוועדה, שוב את הגברת עורכת-הדין מירי פרנקל-שור, ואת העושה לידה, המתמחה אילת, על שיתוף הפעולה הפורה מאוד, ואולי זו גם מלת הפרידה שלי כיושב-ראש ועדת המשנה לחקיקה ביטחונית.

אהוד יתום: תודה רבה על שזכיתי להיות יושב-ראש הוועדה הזאת.

אהוד יתום: תודה.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחבר הכנסת אהוד יתום, אנחנו מברכים אותו על פעילותו בכנסת זו ומקווים מאוד שימשיך בפעילותו גם בכנסת הבאה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/112).

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, אנחנו ממשיכים בסדר-היום: הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 75) (מאגר מידע לעניין נהגים שנפסלו מלהחזיק רשיון נהיגה), התשס"ו-2005, שיצאה מתחת ידו של חבר הכנסת גלעד ארדן, המבקש להעביר את הצעת החוק בקריאה ראשונה.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, להערכת משטרת ישראל, בכבישי ישראל נוהגים עשרות אלפי עבריינים שרשיונם נפסל, בלי שרשויות האכיפה מצליחות לשים עליהם יד.

גלעד ארדן: נהגים אלה מסכנים את ציבור הנהגים, הנוסעים והולכי הרגל.

גלעד ארדן: בהעדר יכולת לאכוף בצורה אפקטיבית את הוראות הפקודה האמורות באמצעות אמצעי האכיפה הקיימים היום, מציעה הצעת החוק שלפניכם לקבוע כלי נוסף אשר יסייע באכיפת ההוראות האמורות ובהשגת מטרותיהן.

גלעד ארדן: הצעת החוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 75) (מאגר מידע לעניין נהגים שנפסלו מלהחזיק רשיון נהיגה), המונחת לפניכם, באה לקבוע כי משטרת ישראל תנהל מאגר מידע שיכלול נתונים על הנהגים שנפסלו בפועל על-ידי בית-משפט מלהחזיק רשיון נהיגה.

גלעד ארדן: מוצע כי המאגר יועמד לעיון הציבור באתר האינטרנט של משטרת ישראל ובכל דרך אחרת שיקבע השר לביטחון הפנים.

גלעד ארדן: העמדת המידע הכלול במאגר לעיון הציבור הרחב תאפשר לציבור להימנע מלנסוע עם נהגים הנוהגים בתקופת הפסילה.

גלעד ארדן: כמו-כן יוכל הציבור לדווח למשטרה על נהגים אלה ולסייע לה לאתר את העבריינים ולהעמידם לדין.

גלעד ארדן: אני מבקש לציין בפני הכנסת, שהצעת החוק הזאת הוצעה לאחר שנודעו מקרים רבים של משפחות שאיבדו את יקיריהן כתוצאה מנסיעתם עם נהגים שנהגו בתקופת פסילה.

גלעד ארדן: לפעמים כל החברים, כל השכנים ידעו שאותו אדם נוהג בתקופת פסילה, אך לא היה להם למי לדווח, או שהמידע לא היה ודאי.

גלעד ארדן: הצעת החוק הזאת תיתן לציבור כלי לנסות לעזור למשטרה להגיע אל אותם נהגים שנוהגים תחת פסילת רשיון ומסכנים בכך את כל הציבור ואת ילדינו.

גלעד ארדן: אני מבקש להדגיש, שהצעת החוק לא קובעת שכל אדם שקיבל שלילה יופיע באותו מאגר, אלא רק אנשים שהורשעו בבית-המשפט וקיבלו מבית-המשפט פסילת רשיון לתקופה של למעלה מ-60 ימים.

גלעד ארדן: אין מדובר בשלילה מינהלית, כיוון שבמקרה כזה יכולה להיות פגיעה בפרטיות של אותם אזרחים, כי אולי לאחר מכן, בתום התהליך המינהלי, יוחזר להם הרשיון.

גלעד ארדן: לכן מדובר, כפי שאמרתי, רק באזרחים שרשיונם נשלל על-ידי בית-המשפט לתקופה של למעלה מ-60 יום, וכידוע אלה נהגים שעשו כנראה עבירות מאוד-מאוד חמורות.

גלעד ארדן: להערכת משרד האוצר, העלות התקציבית של הצעת החוק הזאת היא כ-700,000 שקלים חדשים בשנה.

גלעד ארדן: אני רוצה להזכיר לחברי הכנסת, שאין מדובר כאן בשום פגיעה בפרטיות שאיננה מקובלת, כיוון שלדוגמה תקנות נתוני אשראי מאפשרות היום לכל סוחר לדעת מה מצב החשבון של מי שקונה ממנו סחורה, אם הוא מוגבל או לא; עורכי-הדין, כאשר רשיון לעריכת-דין מושעה או נשלל, מתפרסמים פרטיו של אותו עורך-דין בעיתון כדי להזהיר את הציבור שלא ישכור את שירותיו.

גלעד ארדן: לכן, על אחת כמה וכמה, כשאדם נוהג בפסילת רשיון והוכח שהוא נהג עבריין ומסוכן, יש לאפשר לציבור לדעת ולהיזהר ממנו כדי להציל את אזרחי המדינה.

גלעד ארדן: אני מבקש מחברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק בקריאה ראשונה, ובעזרת השם, בכנסת הבאה ננסה להחיל עליה דין רציפות ולהביא אותה לגמר החקיקה.

גלעד ארדן: תודה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, אין נרשמים לדיון.

ראובן ריבלין: בבקשה, חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה, אחרון הדוברים.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת שריד, אני מקווה שעוד תהיה לך הזדמנות לדבר בכנסת בפעם האחרונה בט"ו בשבט, כאשר נקיים ישיבה מיוחדת של הכנסת לציון 57 שנים להולדתה ולהקמתה של הכנסת, וכמובן גם על החוקה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת דהאמשה, בבקשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כבוד היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני עולה מישיבה של ועדת הפנים שהתקיימה בזמן ישיבת המליאה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אולי אדוני שם לב, שלא כהרגלי, אולי בפעם הראשונה זה שנים שאני נעדר מפתיחתה של ישיבת הכנסת, במיוחד ביום רביעי, ומהנושאים שעל סדר-היום, כי עסקנו בעניין מהמם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: היה דיון על ילדה, אורה שמה, אורה בית-הכרמי מבת-ים, שנחטפה כשהיתה בת שמונה שנים ומאז נעלמו עקבותיה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: משטרת ישראל, מדינת ישראל, עומדות חסרות אונים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אבי הילדה ניסה, הוא נעזר גם בעורך-דין, הוא נעזר גם בעיתונאי, והוא כמעט הגיע לחוטפים או לאנשים שהיו מעורבים בחטיפה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הוא אסף פה ושם עדויות, ידיעות, רשם דברים והלך עמם למשטרה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המשטרה בהתחלה הקימה צוות חקירה מיוחד, ולאחר מכן סגרה את התיק.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הם אמרו שאין להם ידיעות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הם טוענים שהיות שהעניין נוגע בצורה כלשהי לשטחים, הם לא חקרו את הנושא הזה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כשנחטפה הילדה היא היתה בת שמונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בדיוק ביום הזה, אדוני היושב-ראש, ב-21 בדצמבר 2002, היא נחטפה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: היום אנחנו ב-21 בדצמבר 2005, שלוש שנים תמימות, והמשטרה אומרת שאין לה קצה חוט והיא לא מצליחה לגלות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האבא אומר: נתתי לכם שמות, נתתי לכם עדויות, חקרתם פעם אחת איזו עדות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אז מה אם המשטרה הפלסטינית לא משתפת פעולה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אז מה, אז הילדה תמשיך להיות חטופה, ותבואו אלינו פה בידיים מורמות ותגידו שהתיק נסגר?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: עד כאן הסיפור, אדוני, עם שני משתנים קטנים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שני המשתנים הם ששמה של הילדה הוא לא אורה בית הכרמי, אלא נוראן אל-כרמי, ילדה פלסטינית בת שמונה, והעיר שבה נחטפה הילדה היא לא בת-ים, אלא טול-כרם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: באותו יום בטול-כרם היה עוצר, ואלה שחטפו את הילדה נכנסו עם רכב אזרחי, משת"פים ככל הידוע, נסעו בין הטנקים, בין חיילי צה"ל, חטפו את הילדה ויצאו מטול-כרם, כמובן, רק בידיעת או בהסכמת או בהרשאת כוחות הצבא שהטילו עוצר על העיר ונתנו לאנשים האלה לעשות את מלאכתם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה שמהמם, אדוני היושב-ראש, הוא שאיש המשטרה התייצב לפנינו בוועדה ואמר: בהתחלה הקמנו צוות מיוחד, ועכשיו התיק סגור.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: למה התיק סגור?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא הצלחנו לגלות שום דבר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: עומד האבא של הילדה ומדבר, ועורך-הדין שלו מדבר, ואיש הקשר שלו מדבר, והם אומרים: היינו אצלכם, נתנו לכם הודעה.

ראובן ריבלין: הנושא מאוד חשוב, אבל הזמן תם.

ראובן ריבלין: נא לסכם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני אסכם, אדוני, ממה שיושב-ראש הוועדה סיכם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הוא הנחה את איש המשטרה, הוא אמר לו: עכשיו, בתוך יום-יומיים, חייבים להקים צוות חקירה מיוחד חדש, ובימים הקרובים חייבים לעדכן את הוועדה ולהודיע לנו, ואתם יכולים וחייבים למצוא את הילדה.

ראובן ריבלין: בשביל זה יש כנסת.

ראובן ריבלין: אתה רואה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בשביל זה יש ועדת הפנים, וביום האחרון של הכנסת עשינו עבודה טובה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מקווה שסוף-סוף יתעשתו, ואלה שמנעו את החקירה עד היום יתביישו וייתנו לדבר לצאת לאור ויחזירו את הילדה להוריה, בלי קשר מי היא, מה היא.

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: אשר להצעת החוק שאתה מדבר עליה - - -

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת דהאמשה, למען הכבוד לכנסת, בקשר להצעת החוק, אני מבין שאתה תומך בה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אין לי עמדה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני לא נגד ההצעה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם אני לא אתמוך, אני רק אמנע ולא אתנגד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת ארדן, האם אתה רוצה לסכם את הדיון לאחר דבריו?

ראובן ריבלין: אתה לא רוצה.

ראובן ריבלין: רבותי, אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 75) (מאגר מידע לעניין נהגים שנפסלו מלהחזיק רשיון נהיגה), התשס"ו-2005, של חבר הכנסת ארדן.

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: מייד אנחנו עוברים לשלושה חוקים חשובים.

קולט אביטל: שני חוקים.

ראובן ריבלין: שניים, סליחה.

ראובן ריבלין: אני יודע למה אמרתי שלושה.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 26 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 17 נגד - אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 75) (מאגר מידע לעניין נהגים שנפסלו מלהחזיק רשיון נהיגה), התשס"ו-2005, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

ראובן ריבלין: 17 בעד, אין מתנגדים, שני נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 75) (מאגר מידע לעניין נהגים שנפסלו מלהחזיק רשיון נהיגה), התשס"ו-2005, עברה בקריאה ראשונה, והכנסת הבאה תחליט אם להחיל עליה את דין הרציפות ולהעבירה להכנה לקריאה שנייה ושלישית בוועדת הכלכלה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת ארדן, ועדת הכלכלה?

גלעד ארדן: כן.

ראובן ריבלין: מי הכין את זה לקריאה ראשונה?

גלעד ארדן: ועדת הכלכלה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/112).

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: רבותי, לפנינו כרגע שני חוקים, ולאחר מכן חוק נוסף, בנושא השואה.

ראובן ריבלין: אנחנו מדברים על שני חוקים אשר הסכמתי להעלותם לקריאה ראשונה לאחר שהחוק של הווטרנים והאנשים שהיו מעבר למסך הברזל נכלל באותם חוקים אשר חלו על אנשים אשר הגיעו עד שנה מסוימת לארץ, ולאחר שהוא עבר ברוב עצום, של 66 חברים, מתברר שיש שני חוקים נוספים, האחד מדבר על ילדים, ילדי השואה באותה עת, אשר עלו לארץ לאחר 1947, והשני על אותם יהודים אשר היו בגלות שאינה גלות אירופה, מיהדות לוב ותוניסיה, אבל סבלו מרדיפות הנאצים וחלקם אפילו הובאו לאושוויץ או למחנות השמדה כברגן-בלזן ומחנות השמדה אחרים באירופה.

ראובן ריבלין: שני החוקים האלה הם חוקים תקציביים, ולכן יידרשו 51 חברי הכנסת לאשרם.

ראובן ריבלין: אני מציע שנעשה דיון משולב בשני החוקים, אף שהם שונים, בהסכמת חבר הכנסת אורון, ולאחר מכן נקיים שתי הצבעות רצופות; אבל הדיון יהיה דיון משולב.

ראובן ריבלין: ראשון הדוברים, חבר הכנסת חיים אורון, יציג את הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון סמ' 15) (הגדרת נכה), התשס"ו-2005, לקריאה ראשונה, ולאחר מכן חבר הכנסת יצחק כהן יעלה ויציג את הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון מס' 16) (הגדרת זכאות), של חברי הכנסת יצחק כהן, דוד טל ומשה כחלון, שהם צאצאים למשפחות ולקהילות אשר היו שם באותה עת ונרדפו בתוניסיה ובלוב.

דניאל בנלולו: אדוני היושב-ראש, שתי הצבעות או הצבעה אחת?

ראובן ריבלין: ההצבעות הן על כל חוק בנפרד.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת חיים אורון - אני לא מגביל אתכם בזמן, כמובן.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, ראשית, אני רוצה להודות לך על נכונותך להציג את הצעות החוק הללו, של חבר הכנסת כהן ושלי, במליאת הכנסת, לפחות להעברה בקריאה ראשונה.

חיים אורון: הצעת החוק הזאת באה לתקן שתי עוולות: עוול אחד גדול מאוד לקבוצה של ניצולי השואה שהם קבוצה מאוד ייחודית, שנמצאו על אדמת גרמניה ב-1 בינואר 1947.

חיים אורון: לכאורה הם יכלו והיו זכאים לתבוע תביעות מהגרמנים, אך בפועל הם לא תבעו.

חיים אורון: רוב רובה של בני הקבוצה הזאת, כמובן על-פי גילה, היו נערים, היו חניכים בתנועות נוער, היו חניכים בעליית הנוער, הם קובצו בקבוצות בתום השואה, ועיקר מעייניהם לא בדיוק היה לחשוב איך הם יקבלו פיצויים, בטח לא מגרמניה.

חיים אורון: העוול השני, שהוא הרבה יותר קטן אבל גם אותו ראוי לתקן - החוק הזה כבר חוקק במליאת הכנסת ביוזמתו של חבר הכנסת אברהם הירשזון ובוטל בחוק ההסדרים ב-2001; מי שזוכר, היתה שורה של חוקים שבוטלו בחוק ההסדרים.

חיים אורון: נכון שלאחר ביטולו, בהתערבות ראש הממשלה דאז, ניתן חלק מהקצבה, מה שנקרא "הקצבה הבסיסית" לאוכלוסייה הזאת, אבל לא במסגרת חוק אלא במסגרת פעולה מינהלית.

חיים אורון: האוכלוסייה הזאת עד היום נפגעת ומקופחת לעומת נפגעי רדיפות הנאצים, הנכים האחרים, משום שמרכיב מאוד משמעותי בקצבה, מה שנקרא "הזכויות המיוחדות", שניתנות רק כאשר מישהו זכאי להן באופן מיוחד, הם אינם זכאים לו.

חיים אורון: זה יכול להיות לפעמים טיפול רפואי, זה יכול להיות לפעמים טיפול רפואי במחלה כרונית וכן הלאה.

חיים אורון: כוונת הצעת החוק הזאת היא להשוות את מעמדם למעמד כל נכי רדיפות הנאצים.

חיים אורון: אני לא רוצה להאריך.

חיים אורון: היו דיונים מאוד רוויים בוועדת הכספים במעבר מהקריאה הטרומית לקריאה הראשונה.

חיים אורון: בסופו של דבר, הצעת החוק שמונחת פה התקבלה על דעת כל חברי הוועדה - לצערי הרב, בהתנגדות הממשלה, שקיימת גם עכשיו, ואני מודה שאני מנסה למצות את כל מידת ההבנה שנמצאת בקרבי ואני לא מצליח להבין את ההתנגדות הזאת של משרד האוצר לחוק שעל פניו נראה שהוא חובה בסיסית: להיענות לקבוצה הזאת.

חיים אורון: מדובר באנשים שהיום הם בני 70-75 ולעתים יותר.

חיים אורון: מי היה ב-1947 בן 16, 15, 14?

חיים אורון: זאת פחות או יותר קבוצת הגיל שמדובר בה מאז.

חיים אורון: מספרם גם ידוע; לצערנו הרב הוא הולך ופוחת.

חיים אורון: מדובר באוכלוסייה של 2,500-3,000 ניצולים.

חיים אורון: אני חושב שהכנסת חייבת היום לקבל את החוק הזה בקריאה ראשונה, ומייד עם כינוסה של הכנסת הבאה להשלים את החקיקה, ואפילו באיחור למנוע את העוול המתמשך כלפי קבוצת האוכלוסייה הזאת.

חיים אורון: תודה רבה.

משה כחלון: תודה רבה.

משה כחלון: חבר הכנסת יצחק כהן, בבקשה.

רן כהן: אתה מוכן להכריז, אדוני, שאחרי הצעות החוק האלה תעלה הצעת חוק הנוער?

רן כהן: גם היא צריכה 50 חברי כנסת.

יצחק כהן: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני רוצה להודות ליושב-ראש הכנסת, רובי ריבלין, וליושב-ראש ועדת הכספים, הרב ליצמן, שאפשרו לנו ביום האחרון של הכנסת לתקן עוול היסטורי, בן כמעט 60 שנה.

יצחק כהן: הצעת החוק - גם של חבר הכנסת חיים אורון וגם הצעת החוק שלי ושל משה כחלון, היושב-ראש, ושל דוד טל - חוק נכי רדיפות הנאצים (הגדרת זכאות), התשס"ו-2005, מטרתה להביא לידי פתרון עוול היסטורי אשר נגרם בשל העובדה שחוק נכי רדיפות הנאצים המקומי חוקק בשנות ה-50 ולא כלל את ניצולי השואה יוצאי לוב ותוניסיה.

יצחק כהן: הסכם השילומים בשנות ה-50 חייב את ממשלת ישראל לדאוג לשארית הפליטה, ניצולי השואה אשר מנועים מלתבוע את ממשלת גרמניה בגין נכותם אשר נגרמה להם בשל רדיפות הנאצים.

יצחק כהן: אדוני היושב-ראש - אחד מיוזמי החוק, חבר הכנסת משה כחלון - ממשלת ישראל דאז בחרה לקבל לידיה סכום חד-פעמי, גלובלי, ולקחת על עצמה את האחריות לדאוג לאותם ניצולים אשר עלו ארצה.

יצחק כהן: לא קבוצות ספציפיות, לא יוצאי עדות ספציפיות, אלא ניצולי השואה נרדפי הנאצים ככלל.

יצחק כהן: חברי חברי הכנסת, הצעת החוק שלנו עוסקת בפתרון מצוקתה האמיתית של קבוצה קטנה של ניצולי השואה אשר נאבקים במשך שנים להכרה בנרדפותם.

יצחק כהן: יוצאי לוב ותוניסיה, אשר ללא ספק סבלו אף הם מרדיפתו של הצורר הנאצי, נאבקים לזכות בהכרה הזאת זמן רב, אולם נדמה כי ממשלת ישראל מאמינה כי אותם אנשים אשר יכלו למכונת ההשמדה הנאצית, יכולים גם לזמן, דבר אשר אני חייב לומר בלב כבד שהוא לא נכון כלל.

יצחק כהן: הצעת חוק זו איננה עוסקת רק בשאלה תקציבית, אלא יותר מכך היא עוסקת בשאלה כיצד ממשלת ישראל רואה את אחריותה כלפי קבוצת ניצולים יוצאי לוב ותוניסיה.

יצחק כהן: האבסורד הוא שדווקא מדינת ישראל, אשר נבנתה כמדינה שקלטה את ניצולי השואה, איננה מכירה באופן חוקי וברור בזכאותם של יוצאי לוב ותוניסיה לפי חוק נכי רדיפות הנאצים.

יצחק כהן: עבור ניצולי שואה רבים אין התגמול החודשי מהווה מקור הכנסה בלבד, אלא הוא גם שלב שיקומי חשוב בדמות ההכרה של ממשלת גרמניה ו/או ממשלת ישראל, באמצעות הלשכה לשיקום נכים, ברדיפתו של כל ניצול וניצול.

יצחק כהן: בעבור הניצולים, ההכרה בהם מהווה שלב חשוב בשיקום הפסיכולוגי והנפשי, וללא ספק מהווה מקור מסוים של גאווה, מעין תעודת הוקרה לניצול, על ששרד את הגיהינום הנאצי.

יצחק כהן: חוק הפיצוי המקורי הגרמני נקרא, בתרגום חופשי לעברית: החוק לעשיית טוב מחדש - אם אנחנו מתרגמים את זה תרגום חופשי - היינו: החזרת הניצול למצבו טרם הנרדפות, טרם הרדיפות.

יצחק כהן: הכול יודעים, מורי ורבותי, כי אין פיצוי אמיתי על אובדן ואין פיצוי אמיתי על סבל.

יצחק כהן: ואולם, יש הכרה, ולו קטנה, בגורלו של הניצול וניסיון אמיתי לשקמו, לסייע לו בימיו האחרונים.

יצחק כהן: אדוני היושב-ראש, לצערי הרב, כל אשר אמרתי עד כה, אין בו כדי לשכנע את האוצר להראות, ולו במעט, חמלה והבנה כלפי קבוצה זו.

יצחק כהן: מאז הגשנו את הצעת החוק הזאת, אני וחברי משה כחלון, מהלך האוצר אימים על חברי הכנסת, בטענה כי מדובר בחקיקה שעלותה אסטרונומית וכי היא תפגע קשות בכלכלת ישראל, ולא היא.

יצחק כהן: חברי הכנסת, אין גבול לבושה ולזלזול.

יצחק כהן: נדמה לי כי לא נותרו עוד בעיות כלל למדינת ישראל ואותה קבוצה מצומצמת של ניצולי שואה באים בימים היא היא האויב התקציבי של מדינת ישראל.

יצחק כהן: האומנם?

יצחק כהן: בישראל חיים כיום מספר הולך ופוחת של ניצולי שואה.

יצחק כהן: כבוד שר האוצר, הם אינם מתרבים בן-לילה, וכל יום הולכים מאתנו עוד ניצולים, לצערי, אשר לא זכו בחייהם להכרה, כי נרדפו על-ידי הנאצים, וכי 60 שנה לאחר האירועים היה מי שהקשיב והבין את הסבל הנורא שהם עברו.

יצחק כהן: אדוני היושב-ראש, מעט ומיעוטם של ניצולי השואה יוצאי לוב ותוניסיה מישירים את מבטם היום אלינו ומבקשים כי אנו, חברי הכנסת, נפעל סוף-סוף, נעשה צדק היסטורי, נכיר בנרדפותם ונפעל לכך שבימיהם יוכלו לקבל את הטיפול והתמיכה הראויים.

יצחק כהן: הצעת החוק שלנו, שלי ושל חבר הכנסת משה כחלון, איננה, כאמור, דבר כספי בלבד, אלא היא בגדר צדק היסטורי והכרה של מדינת ישראל בעצם האחריות לקבוצה קטנה זו - אני חוזר: לקבוצה קטנה.

יצחק כהן: ההכרה סוללת את הדרך לשיח אמיתי בחברה על השואה, על העובדה שהצורר הנאצי רדף יהודים באשר הם יהודים, באשר ידו היתה משגת, ללא כל הבחנה בין עדות, אשכנזים או ספרדים, תרבויות או מקומות יישוב; לא היתה פה רדיפה גיאוגרפית, היתה פה רדיפה אחרי העם היהודי.

יצחק כהן: חובתנו, כחברי הכנסת, להכיר באמת היסטורית זו, גם 60 שנה אחרי השואה, ולהכיר בסבלם של יהודי לוב ותוניסיה.

יצחק כהן: כנסת ישראל תצביע היום על הצעת החוק שאין צודקת ממנה, על צדק שאותם ניצולים ממתינים לו שנים רבות, אדוני טומי לפיד.

יוסף (טומי) לפיד: אני רוצה לשאול אותך שאלה.

יוסף (טומי) לפיד: פה בתקציר שבסדר-היום לא מדובר בכלל על יהודי לוב ותוניסיה, אלא על כל מי שעלה ארצה אחרי 1953.

יוסף (טומי) לפיד: זה מדבר על כל העולם.

יצחק כהן: עמדת האוצר - אני עונה לך, טומי לפיד.

יצחק כהן: אני חושב שאתה, כניצול השואה, היית חייב להצטרף להצעת החוק, ליוזמה הזאת - - -

חיים אורון: בסדר, הוא שואל אותך שאלה.

יוסף (טומי) לפיד: - - -

יצחק כהן: בסדר.

יצחק כהן: עמדת האוצר כי אל לה לממשלה לקבל את האחריות לאותה קבוצה קטנה ומצומצמת, מהווה גזר-דין סופי לגבי אותם ניצולים - מר טומי לפיד - וקובעת כי אנו מסרבים להעניק להם את הסיוע הנחוץ.

יצחק כהן: איך נסתכל מחר בעיניהם של אותם ניצולים ונאמר להם כי אנו לא נכונים להעניק להם, באיחור רב, את הסיוע שלו הם זקוקים?

יצחק כהן: אני קורא לחברי לגלות אחריות, תוך הפעלת שיקול דעת, ולהצביע עבור הצעת חוק זו בחיוב.

יצחק כהן: אני רוצה להודות ליושב-ראש הכנסת, מר רובי ריבלין, לחברי סגן יושב-ראש הכנסת משה כחלון, לחברי חברי הכנסת, ליושב-ראש ועדת הכספים הרב יעקב ליצמן, לחברי חיים אורון - ג'ומס - למרכז "יד ושם", לד"ר עירית אברמסקי, מחברת הספר "פנקס הקהילות – לוב, תוניסיה".

יצחק כהן: אקרא לפניכם קטע קטן מדבריו של ד"ר מוריס רומני, שנמצא פה ביציע, ניצול השואה, מיוצאי לוב ותוניסיה; קטע קטן: "האופן שבו החלה גרמניה הנאצית לסיים את תוכנית הפתרון הסופי שלה במזרח התיכון ובצפון-אפריקה, ובלוב ובתוניסיה בפרט - עד לאחרונה הופתעו רבים - - - שגם על חלק מיהדות צפון-אפריקה לא פסחה השואה" - תודה לפרופסור רומני.

יצחק כהן: תודה לכם.

יצחק כהן: להעברת הצעת החוק אנחנו צריכים 51 חברי הכנסת.

יצחק כהן: תודה רבה.

יצחק כהן: תודה, גברתי השרה.

משה כחלון: תודה רבה.

יוסף (טומי) לפיד: היושב-ראש - - - אני רוצה לדעת למה כתוב:

יוסף (טומי) לפיד: כל מי שעלה ארצה אחרי 1953; למה לא כתוב רק - יוצאי לוב ותוניסיה?

משה כחלון: מדוע?

משה כחלון: כי זה יכול להפוך לחוק ספציפי, וזאת יכולה להיות בעיה.

משה כחלון: וחוץ מזה, אני מניח שבאמת, במהלך העיבוד לקריאה השנייה והשלישית נעבד את זה.

משה כחלון: זה הגיע קצת בלחץ.

משה כחלון: חבר הכנסת לפיד, אני רוצה לומר לך שהעוול הזה נמשך כל כך הרבה שנים, ועכשיו מצא לו אוזן כרויה מצד יושב-ראש הכנסת ויושב-ראש ועדת כספים, וגם אם זה לא מעובד עד הסוף, זה יעובד בהמשך.

משה כחלון: תודה רבה.

משה כחלון: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/109).

משה כחלון: ]

משה כחלון: אנחנו עוברים להנמקה של הצעת חוק הנוער (טיפול והשגחה) (תיקון מס' 17).

משה כחלון: לאחר מכן נעבור לשלוש ההצבעות ברצף.

משה כחלון: לשלוש ההצעות דרושים 51 חברים.

משה כחלון: בבקשה, חבר הכנסת רן כהן.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, גבירותי ורבותי, חברות וחברי הכנסת, אני מתכבד להציג את הצעת חוק הנוער (טיפול והשגחה) (תיקון מס' 17) (מסגרת חוץ-ביתית לקטין נזקק).

רן כהן: מדובר בהצעת חוק שאומנם אני מוביל אותה, אבל שותפים לי חברים מכל סיעות הבית - גלעד ארדן, רוני בריזון, ואסל טאהא, רשף חן, איתן כבל, אתי לבני, משולם נהרי ויאיר פרץ.

רן כהן: לא במקרה חתומים חברים כמעט מכל קצות הבית, משום שאילו היינו מדינה מתוקנת, לא היה צריך את הצעת החוק הזאת.

רן כהן: במה היא עוסקת?

רן כהן: היא עוסקת בדבר הכי פשוט והכי בסיסי.

רן כהן: נאמר בה, שאם בית-משפט במדינת ישראל, או ועדת החלטה, שמוסמכת על-פי החוק, מחליטים להוציא ילד מחזקת הוריו כיוון שהוא חי בסכנה, באלימות, בפגיעה, כי אז המדינה צריכה לדאוג שתהיה לו מסגרת חוץ-ביתית שהוא יוכל לחיות בה.

רן כהן: לא היה צריך את הצעת החוק הזאת משום שהיא בעצם הכי נורמלית בעולם.

רן כהן: אלא מה?

רן כהן: אצלנו זה לא מתקיים.

רן כהן: בית-משפט יכול להחליט, ועדת החלטה יכולה להחליט, בהסכמת ההורים, ואף-על-פי-כן המדינה לא תדאג לילד הזה למקום שבו הוא יוכל לחיות חיים אלמנטריים.

רן כהן: זה מה שאנחנו מציעים בהצעת החוק.

רן כהן: מה לעשות שיש לנו היום כ-500 ילדים כאלה שאינם מסודרים?

רן כהן: אני באמת שואל אתכם, חברי הכנסת, אם במדינה הזאת לא נדאג לילדים הרכים האלה, למי נדאג?

רן כהן: אלוהים אדירים, למי נדאג?

רן כהן: אף-על-פי-כן, האוצר נלחם ונלחם נגד הצעת חוק כל כך אלמנטרית.

רן כהן: החוק הזה גם בא לעשות האחדה בין ילדים בסיכון שנמצאים במצבים שונים.

רן כהן: כיוון שבמצב הנוכחי עובדים בעצם על-פי קווטה, כלומר, יש מכסה בידי רשות מקומית, אם יש עוד ילד או עשרה ילדים שנזקקים, אומרים - אין קווטה, אין מכסה, והילדים האלה יכולים להישאר באזור הסיכון, ההתעללות, האלימות.

רן כהן: מישהו מחברי הכנסת יכול להבין את זה?

רן כהן: רבותי, הרי זה ממש בלתי סביר משום בחינה.

רן כהן: מדובר, אגב, בהצעת חוק שאמורה לעלות לקריאה ראשונה, כדי שאפשר יהיה להחיל עליה דין רציפות ולהשלים אותה בכנסת הבאה, שאני מקווה שגם היא תקים את הוועדה לזכויות הילד, שיש לי הכבוד לעמוד בראשה.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, הצעת החוק הזאת באה גם ליצור שוויון בין ילדים בסיכון שחלקם כלולים היום במכסה, לבין ילדים שנמצאים באותו סיכון או בסיכון יותר חמור אבל הם לא נמצאים במכסה.

רן כהן: אני חושב שצריך לעשות סדר אלמנטרי באנרכיה הזאת.

רן כהן: את זה בדיוק מנסים למנוע מאתנו אלה שמתנגדים לחוק הזה.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, לא מדובר כאן בהצעת חוק שבאה להביא ילדים מהמשפחות, מהקהילה, אל המוסדות החוץ-ביתיים.

רן כהן: לא.

רן כהן: משרד הרווחה יטפל בכל הילדים כנדרש, לפי סידור בינו לבין האוצר.

רן כהן: אבל ילד שבית-משפט מחליט להוציא אותו, ישימו אותו במסגרת חוץ-ביתית.

רן כהן: ילד שוועדת החלטה, בהסכמת ההורים, מחליטה להוציא אותו למסגרת חוץ-ביתית, המדינה תדאג שתהיה לו מסגרת שבה הוא יוכל לגדול, היא תגן עליו, היא תיתן לו יכולת לצמוח צמיחה אלמנטרית וטבעית.

רן כהן: נדמה לי, רבותי חברי הכנסת, שאין הצעת חוק שהצורך בה פשוט וטבעי יותר מהצורך בהצעה זו.

רן כהן: אני מבקש מכל אלה שנרשמו לדבר לוותר, כדי שנוכל לעבור ישר להצבעה ולהשיג יותר מ-50 חברי כנסת, אף שרמזו לי שאולי האוצר אינו מתנגד להצעה, אבל זה רק בדקות האחרונות.

רן כהן: אינני יודע.

רן כהן: תודה רבה, אדוני.

משה כחלון: תודה רבה.

משה כחלון: הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון מס' 16) (הגדרות זכאות), התשס"ו-2005

משה כחלון: אנחנו ניגשים להצבעה שמית על הצעות החוק בעניין נכי רדיפות הנאצים.

משה כחלון: נתחיל בהצבעה על הצעת החוק של חבר הכנסת חיים אורון.

משה כחלון: נצביע על כל הצעת חוק בנפרד.

אריה האן: (קורא בשמות חברי הכנסת) קולט אביטל - בעד רוחמה אברהם - אינה נוכחת יולי-יואל אדלשטיין - אינו נוכח יעקב אדרי - בעד אהוד אולמרט - אינו נוכח חיים אורון - בעד זבולון אורלב - אינו נוכח דוד אזולאי - בעד דליה איציק - אינה נוכחת אפי איתם - אינו נוכח מיכאל איתן - אינו נוכח אריה אלדד - אינו נוכח בנימין אלון - בעד טלב אלסאנע - אינו נוכח אלי אפללו - אינו נוכח גלעד ארדן - בעד אורי אריאל - בעד זאב בוים - אינו נוכח נעמי בלומנטל - בעד בנימין בן-אליעזר - אינו נוכח אלי בן-מנחם - אינו נוכח שלמה בניזרי - בעד דניאל בנלולו - בעד רוני בר-און - אינו נוכח רומן ברונפמן - בעד רוני בריזון - אינו נוכח ויקטור בריילובסקי - בעד מוחמד ברכה - בעד עזמי בשארה - אינו נוכח ענבל גבריאלי - בעד אראלה גולן - בעד מיכאל גורלובסקי - אינו נוכח זהבה גלאון - בעד גילה גמליאל - בעד משה גפני - בעד עבד-אלמאלכ דהאמשה - אינו נוכח נסים דהן - אינו נוכח חמי דורון - אינו נוכח אברהם הירשזון - בעד שמואל הלפרט - אינו נוכח צבי הנדל - בעד יצחק הרצוג - אינו נוכח מגלי והבה - בעד אבשלום וילן - בעד מתן וילנאי - אינו נוכח יצחק וקנין - בעד נסים זאב - בעד ג'מאל זחאלקה - בעד אליעזר זנדברג - אינו נוכח יחיאל חזן - אינו נוכח רשף חן - בעד ואסל טאהא - בעד אחמד טיבי - אינו נוכח דוד טל - בעד סאלח טריף - אינו נוכח יגאל יאסינוב - בעד שאול יהלום - אינו נוכח אליהו ישי - בעד אהוד יתום - אינו נוכח דני יתום - אינו נוכח איתן כבל - בעד אילנה כהן - אינה נוכחת אליעזר כהן - בעד אמנון כהן - אינו נוכח יצחק כהן - בעד רן כהן - בעד משה כחלון - בעד חיים כץ - אינו נוכח ישראל כץ - אינו נוכח אתי לבני - בעד ציפי לבני - אינה נוכחת לימור לבנת - בעד דוד לוי - אינו נוכח יצחק לוי - אינו נוכח אילן ליבוביץ - בעד יעקב ליצמן - אינו נוכח עוזי לנדאו - אינו נוכח יוסף לפיד - בעד גאלב מג'אדלה - אינו נוכח עסאם מח'ול - בעד מיכאל מלכיאור - בעד יעקב מרגי - בעד משולם נהרי - בעד מיכאל נודלמן - אינו נוכח דני נוה - אינו נוכח אורית נוקד - אינה נוכחת לאה נס - אינה נוכחת בנימין נתניהו - אינו נוכח מרינה סולודקין - בעד ניסן סלומינסקי - אינו נוכח אפרים סנה - בעד גדעון סער - בעד גדעון עזרא - בעד מל פולישוק-בלוך - בעד אברהם פורז - בעד אופיר פינס-פז - אינו נוכח גילה פינקלשטיין -

אריה האן: בעד מאיר פרוש - אינו נוכח יוסף פריצקי - אינו נוכח שמעון פרס - אינו נוכח יאיר פרץ - אינו נוכח עמיר פרץ - אינו נוכח איוב קרא - בעד אברהם רביץ - בעד פנינה רוזנבלום - אינה נוכחת ראובן ריבלין - אינו נוכח חיים רמון - אינו נוכח אהוד רצאבי - בעד מיכאל רצון - אינו נוכח אברהם בייגה שוחט - בעד יובל שטייניץ - בעד מאיר שטרית - אינו נוכח יורי שטרן - בעד אילן שלגי - בעד סילבן שלום - אינו נוכח שלום שמחון - בעד אריאל שרון - אינו נוכח עמרי שרון - אינו נוכח יוסי שריד - בעד יולי תמיר - אינה נוכחת אני קורא עוד הפעם.

אריה האן: רוחמה אברהם - בעד יולי-יואל אדלשטיין - אינו נוכח אהוד אולמרט - אינו נוכח זבולון אורלב - אינו נוכח דליה איציק - אינה נוכחת אפי איתם - אינו נוכח מיכאל איתן - אינו נוכח אריה אלדד - אינו נוכח טלב אלסאנע - אינו נוכח אלי אפללו - אינו נוכח זאב בוים - בעד בנימין בן-אליעזר - אינו נוכח אלי בן-מנחם - אינו נוכח רוני בר-און - אינו נוכח רוני בריזון - אינו נוכח עזמי בשארה - אינו נוכח מיכאל גורלובסקי - אינו נוכח עבד-אלמאלכ דהאמשה - בעד נסים דהן - בעד חמי דורון - בעד שמואל הלפרט - אינו נוכח יצחק הרצוג - אינו נוכח מתן וילנאי - אינו נוכח אליעזר זנדברג - בעד יחיאל חזן - אינו נוכח אחמד טיבי - אינו נוכח סאלח טריף - אינו נוכח שאול יהלום - בעד אהוד יתום - אינו נוכח דני יתום - אינו נוכח אילנה כהן - אינה נוכחת אמנון כהן - בעד חיים כץ - אינו נוכח ישראל כץ - אינו נוכח ציפי לבני - אינה נוכחת דוד לוי - אינו נוכח יצחק לוי - אינו נוכח יעקב ליצמן - אינו נוכח עוזי לנדאו - אינו נוכח גאלב מג'אדלה - בעד מיכאל נודלמן - אינו נוכח דני נוה - אינו נוכח אורית נוקד - אינה נוכחת לאה נס - אינה נוכחת בנימין נתניהו - אינו נוכח ניסן סלומינסקי - בעד אופיר פינס-פז - אינו נוכח מאיר פרוש - בעד יוסף פריצקי - אינו נוכח שמעון פרס - אינו נוכח יאיר פרץ - בעד עמיר פרץ - אינו נוכח פנינה רוזנבלום - בעד ראובן ריבלין - אינו נוכח חיים רמון - אינו נוכח מיכאל רצון - אינו נוכח מאיר שטרית - אינו נוכח סילבן שלום - אינו נוכח אריאל שרון - אינו נוכח עמרי שרון - אינו נוכח יולי תמיר - אינה נוכחת האם יש באולם כאלה שלא הצביעו?

אריה האן: רוני בר-און - בעד זבולון אורלב - בעד עזמי בשארה - בעד

יצחק כהן: אין צורך בהצבעה שמית על הצעתי.

משה כחלון: חבר הכנסת כהן מבקש למשוך את הבקשה להצבעה שמית.

משה כחלון: ההצבעה הבאה היא הצבעה אלקטרונית.

משה כחלון: אנו מצביעים על הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון מס' 16), של חברי הכנסת יצחק כהן, דוד טל ומשה כחלון.

משה כחלון: ההצבעה החלה.

משה כחלון: הצבעה מס' 27 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 67 נגד – אין נמנעים - אין ההצעה להעביר את הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון מס' 16) (הגדרת זכאות), התשס"ו-2005, לוועדת הכספים נתקבלה.

משה כחלון: 67 בעד, ללא מתנגדים וללא נמנעים.

משה כחלון: הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון מס' 16), של חברי הכנסת יצחק כהן, דוד טל ומשה כחלון, תעבור לוועדת הכספים להכנה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

משה כחלון: תוצאות ההצבעה על הצעת חוק נכי הרדיפות (תיקון מס' 15) (הגדרת נכה), התשס"ו-2005, של חבר הכנסת חיים אורון – 75 בעד, ללא מתנגדים וללא נמנעים.

משה כחלון: גם הצעה זו תעבור לוועדת הכספים להכנה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

משה כחלון: (קריאה ראשונה)

משה כחלון: הצעת חוק הנוער (טיפול והשגחה) (תיקון מס' 17) (מסגרת חוץ-ביתית לקטין נזקק) - חבר הכנסת רן כהן משך את בקשתו להצבעה שמית.

משה כחלון: נצביע אלקטרונית.

משה כחלון: מוסרים לי ממזכירות הכנסת שהאוצר הסיר את התנגדותו.

משה כחלון: אנחנו ניגשים להצבעה.

משה כחלון: הצבעה מס' 28 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 68 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הנוער (טיפול והשגחה) (תיקון מס' 17) (מסגרת חוץ-ביתית לקטין נזקק), התשס"ו-2005, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

משה כחלון: 68 תומכים, ללא מתנגדים וללא נמנעים.

משה כחלון: הצעת חוק הנוער של חבר הכנסת רן כהן וקבוצת חברי הכנסת תועבר לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות לקראת הכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

משה כחלון: הצעת חוק מימון מפלגות (תיקון מס' 29) (עידוד ייצוג לשני המינים), התשס"ו-2005 [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/112).

משה כחלון: ]

משה כחלון: חברי הכנסת,יש הצבעות נוספות שדורשות 51 קולות.

משה כחלון: אנחנו עוברים להצעת חוק מימון מפלגות (תיקון מס' 29) (עידוד ייצוג לשני המינים).

משה כחלון: חבר הכנסת גדעון סער, בבקשה.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש - - -

משה כחלון: יש בעיה בסאונד.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, ההצעה שלפנינו, הצעה משותפת של חברת הכנסת אתי לבני, שהיתה יושבת-ראש הוועדה לקידום מעמד האשה, של יושבת-ראש סיעת מרצ, חברת הכנסת זהבה גלאון, ושלי, עברה בקריאה הטרומית ברוב גדול מאוד, והיא מובאת היום על-ידי ועדת החוקה, חוק ומשפט לקריאה ראשונה.

גדעון סער: נושא הצעת החוק הוא ייצוג הולם לנשים בבית הזה.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, נקודת המוצא שלנו היא, שבמשך כמעט שישה עשורים לקיום המדינה לא התקדמנו באופן משמעותי וביחס למדינות מתוקנות אחרות במערב בנושא זה.

גדעון סער: יש טכניקות שונות להתמודדות עם הנושא הזה.

גדעון סער: יש מדינות בעולם אשר מתמודדות עם הפגיעה בשוויון על-ידי שריון מכסה מסוימת לנשים ברשימות המפלגות המתמודדות בבחירות לפרלמנט.

גדעון סער: הדבר הזה, לפחות בתרבות הפוליטית שלנו, שמותירה למפלגות מרחב גדול מאוד של אוטונומיה - יש לנו מפלגות שבהן, למרבה הצער, אין כלל ייצוג לנשים ברשימתן לכנסת, אבל בכל זאת יש ציבור, וגם ציבור של נשים, שתומך בהן.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, ההצעה שלנו היא הצעה מאוד מידתית.

גדעון סער: היא אומרת, שהמדינה, כמדינה, לא תכפה אלא תעודד שוויון.

גדעון סער: איך הדבר הזה יתבצע?

גדעון סער: על-ידי כך שהמדינה תעניק תוספת במימון המפלגות הממלכתי, שמשולם למפלגות, למפלגות אשר - - - אדוני היושב-ראש, יש רעש בהרבה פינות באולם.

אברהם רביץ: זה סחר בנשים.

משה כחלון: חבר הכנסת מרגי וקבוצת חברי כנסת.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, החוק אומר: רשימה שתכלול מעל 30% נשים תקבל מימון מפלגות מוגדל.

גדעון סער: הדבר הזה לא ייכפה על מפלגות, אבל יעודד אותן לשלב נשים ברשימתן.

גדעון סער: כל אלה שמסתייגים וקוראים את קריאות הביניים שקרא ידידי, סגן השר הרב רביץ, מעולם לא הציגו דרך אחרת לעידוד שילוב נשים ברשימות לכנסת.

גדעון סער: אם מישהו מאתנו חושב שהמציאות הנוכחית איננה טובה וצריך לתקנה, הוא לא ימצא אמצעי יותר מידתי מהאמצעי הזה.

גדעון סער: מה אנחנו מבקשים?

גדעון סער: הבקשה שלנו צנועה מאוד.

גדעון סער: מאחר שאנחנו ערב בחירות לכנסת, חשוב ביותר להעביר את החוק בקריאה ראשונה, על מנת שכל המאמץ שהשקענו לא ירד לטמיון ונצטרך להתחיל משלב א' בכנסת השבע-עשרה.

גדעון סער: אם נעביר את ההצעה בקריאה הראשונה נוכל בכנסת הבאה להחיל את דין הרציפות, לקדם את הצעת החוק ולדון גם בגישות השונות.

גדעון סער: אבל, מי שיצביע, חלילה, נגד הצעת החוק, בעצם יכפה את ביטול כל אותו מאמץ שנעשה בנושא הזה בכנסת היוצאת.

גדעון סער: אני רוצה להודות פעם נוספת ליושבת-ראש היוצאת של הוועדה לקידום מעמד האשה, אשר בשעה שהיא עמדה בראש הוועדה הגענו למסקנה שזאת הדרך האופטימלית להתקדם בנושא.

גדעון סער: אני רוצה גם להודות לעורכת-הדין קרן ויינשל מהלשכה המשפטית, שנמצאת כאן.

גדעון סער: אדוני היושב-ראש, אני חייב גם למסור לבית, שיש חוות דעת משפטית של היועצת המשפטית לכנסת, ולפיה נדרשים 61 חברים.

גדעון סער: יש חוות-דעת של הלשכה המשפטית של הכנסת, שלהבנתי עולה בקנה אחד עם עמדתו של היועץ המשפטי לממשלה, שלפיהן אנחנו נדרשים לרוב של 61 חברי כנסת כדי לתקן דיני בחירות, או את עקרון השוויון, שפוגע בסעיף 4 לחוק-יסוד: הכנסת.

גדעון סער: העמדה שלנו המוסרית היתה, שהחוק בא לקדם את השוויון ולא בא לפגוע בו.

גדעון סער: העמדה הזאת נתמכה בחוות דעת משפטית של פרופסור סוזי נבות, אשר סברה את היפוכו של דבר - שאין צורך ב-61, משום שהחוק הזה, למעשה, מקדם את השוויון.

גדעון סער: אבל, אני אומר את הדברים, וחייב לומר את הדברים, ולו רק למען הסר ספק, כי אנחנו עובדים על-פי חוות דעת משפטיות, ואם המאמץ שלנו לא יצלח, ואנו גם ביקשנו כאן הצבעה שמית - הרי שאם לא יהיו 61, יכול להיות שנגיע לאותה סיטואציה כאילו החוק הזה כלל לא עבר בקריאה ראשונה ובעצם נצטרך להתחיל לעבור מהקריאה הטרומית בכנסת הבאה.

גדעון סער: אני רוצה לומר דבר נוסף: הגענו להסכמה.

גדעון סער: איננו באים לשנות ערב בחירות את הדין בעניין זה.

גדעון סער: יש רשימות שנמצאות בהליכי הבחירה, וזה לא נכון.

גדעון סער: החוק יחול, אם הוא יתקבל - והוא יתקבל - בכנסת הבאה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית - לגבי - - -

מוחמד ברכה: זו קריאה ראשונה.

גדעון סער: נכון.

גדעון סער: אני רק רוצה לומר שלפי הנוסח שנצביע עליו, סעיף התחולה הוא מהבחירות לכנסת השמונה-עשרה והלאה.

מאיר פרוש: ממשלה של 61?

גדעון סער: חבר הכנסת פרוש, אתה אדם רציני.

גדעון סער: איך אתה מערב מין בשאינו מינו?

גדעון סער: מה הקשר בין הדברים?

מאיר פרוש: יש אפשרות - - -

משה גפני: אתה דווקא מערב את זה עכשיו בחוק.

גדעון סער: אנחנו מכבדים את חוות הדעת של היועץ המשפטי או של היועצת המשפטית של הכנסת, גם כאשר אנחנו חושבים שהן אינן נכונות.

גדעון סער: אבל, זו האינסטנציה - - -

מאיר פרוש: אתה מבטיח שזה יהיה מהכנסת הבאה?

מאיר פרוש: הכנסת הזאת הולכת לעבוד עוד שמונה חודשים.

מאיר פרוש: אתה יכול להמשיך.

גדעון סער: זו היתה הסכמה שהתכלית שלה - אפילו לא היינו ביום האחרון למושב - להשיג קונסנזוס רחב ככל האפשר בכנסת היוצאת כדי להעביר את זה ברוב הנדרש בקריאה הראשונה.

מאיר פרוש: גילוי נאות.

גדעון סער: לכן, ההיגיון עומד בפני עצמו.

גדעון סער: אני קורא לכל חברי הכנסת מכל סיעות הבית: זה מסר חשוב.

גדעון סער: אנחנו נמצאים בנושא הזה של ייצוג הולם לנשים.

גדעון סער: ייצוג הולם לנשים בבית הזה מצוי במצב לא טוב.

גדעון סער: דמוקרטיות אחרות נמצאות במצב הרבה יותר טוב.

גדעון סער: הדבר הזה גם חייב להקרין על השוויון בכל תחומי החיים האחרים.

גדעון סער: לכן, אישור הצעת החוק בקריאה ראשונה ישלח מסר שהחברה בישראל היא חברה שוויונית יותר וטובה יותר.

גדעון סער: לכן, אני קורא לכל החברים לתמוך בהצעה בקריאה הראשונה.

גדעון סער: תודה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת גדעון סער.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, החוק הובא לקריאה ראשונה, ויש לנו רשימת דוברים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אקריא אותה למען מי שרוצה לעלות ולנמק את עמדתו לגבי חוק למימון מפלגות (תיקון מס' 29) (עידוד ייצוג לשני המינים), התשס"ו-2005.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברת הכנסת זהבה גלאון - איננה בין הנוכחים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת משה גפני, בבקשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אחריו ידברו לפי הסדר, אם יהיו נוכחים באולם, חברי הכנסת חיים אורון, צבי הנדל, מוחמד ברכה, עסאם מח'ול, אחמד טיבי, ג'מאל זחאלקה ונסים זאב.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, ראשית, אני מודאג מזה שצריך 61 חברי כנסת וחבר הכנסת גדעון סער רגוע.

משה גפני: אני קצת מודאג מהעניין הזה.

משה גפני: דבר נוסף - לכך שצריך לחוק הזה 61 חברי כנסת, הסיבה פשוטה מאוד.

משה גפני: זה לא מפני שמימון המפלגות הוא חוק-יסוד, אלא מכיוון שיש פה פגיעה אמיתית ומוחלטת ביסוד המרכזי בדמוקרטיה, שהבחירות הן שוויוניות.

משה גפני: הבחירות הן שוויוניות בכל תחום שקשור אליהן, לרבות המימון, שהוא אחד הדברים המרכזיים.

אילן שלגי: שוויון זה גם שברשימה שלך יהיו נשים.

משה גפני: המציאות שבה צריך לתת מימון שווה לכולם היא יסוד מוסד בבחירות דמוקרטיות שוויוניות.

משה גפני: מחר יהיה מישהו שיציע לתת יותר מימון לחברי כנסת ערבים או למפלגה חרדית.

מוחמד ברכה: - - -

משה גפני: נכון.

משה גפני: זה מתחיל להיות מעניין.

משה גפני: יתחילו לתת לחרדים.

משה גפני: הרי מאוד אוהבים אותנו כאן.

מוחמד ברכה: זה - לא.

משה גפני: זה - לא.

משה גפני: הבנתי.

משה גפני: אתה יודע מה?

משה גפני: ייתנו לתושבי הרצלייה כדי לעודד אנשים בהרצלייה לבוא לכנסת.

משה גפני: הם ברמת אינטליגנציה יותר גבוהה מאשר אצלך ביישוב.

משה גפני: זה גם רעיון - באמת להעלות את הרמה.

משה גפני: למה לא לתת יותר מימון?

משה גפני: אבל, אני רוצה להגיד לגופו של עניין, ואני פונה לחברות הכנסת ולא לחברי הכנסת.

משה גפני: תראו מה הולכים לעשות לכן כאן בהצעת החוק הזאת.

משה גפני: עד היום ידענו שחברת כנסת שנמצאת כאן היא אשה ברמה, אשה שראויה להיות חברת כנסת מכיוון שרמת האינטליגנציה שלה גבוהה, מכיוון שהיכולות שלה גבוהות ומכיוון שהיא יכולה להתמודד בבחירות.

משה גפני: אחרי קבלת החוק הזה, מי שתהיה כאן בכנסת הבאה, בכנסת השמונה-עשרה - תבוא לכאן אשה ותהיה חברת כנסת, ומראש היא תהיה בעמדה נחותה, מכיוון שכולם יאמרו, כל אחד בלבו, וגם יגידו זאת בגלוי: היא לא כמו כולם.

משה גפני: לה היתה העדפה כדי שהיא תבוא לכנסת.

משה גפני: הביאו אותה כיוון שיושב-ראש המפלגה שלה או גזבר המפלגה שלה רצה עוד כסף.

משה גפני: האמת היא שהיה מישהו אחר שהיה טוב ממנה, אבל היות שהמפלגה היתה בקשיים כספיים רצו להביא אותה כי עבורה מקבלים יותר כסף.

משה גפני: חברת הכנסת מלי פולישוק, תביני מה זה הולך לעשות.

משה גפני: אינני מדבר על בחירות דמוקרטיות ושוויוניות, ואינני מדבר על ראייה מאוד סקטוריאלית, שאין לה שום ערך מבחינה ערכית.

משה גפני: הולכים לפגוע בחוק הזה בנשים באופן הכי פופוליסטי שיכול להיות.

משה גפני: חבר הכנסת רן כהן, נבוא לכנסת, אם נהיה אנחנו - - -

מל פולישוק-בלוך: בסקנדינביה - - -

משה גפני: אני מציע לא לדבר על סקנדינביה, מכיוון שאני אביא - - -

מל פולישוק-בלוך: על מה אתה מדבר?

מל פולישוק-בלוך: לך אין אף אשה.

אתי לבני: - - -

משה גפני: אתן רוצות לצעוק?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברות הכנסת.

מל פולישוק-בלוך: - - -

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך, הערת ונשמעת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תני עכשיו למר גפני להמשיך את דבריו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תוכלי גם את לעלות ולומר את דברייך.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

יעקב מרגי: - - -

רן כהן: יביאו לכם מיליון דולר - תשימו אשה ברשימה?

משה גפני: לא.

רן כהן: מה אתה מדבר?

משה גפני: מכיוון שאין אשה שמוכנה להיות ברשימה שלנו.

משה גפני: היא לא הולכת להידרדר לכנסת.

קריאה: - - -

משה גפני: שנייה, מה את צועקת?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, תנו למר גפני.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת רן כהן, שאלת ונענית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תן לו להמשיך.

רן כהן: לא שאלתי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בסדר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הוא ענה לך.

רן כהן: הרבנים שלהם לא מוכנים.

משה גפני: לא הרבנים.

גילה פינקלשטיין: הוא ענה לך בכנות.

נסים זאב: הם - - -

משה גפני: הם צועקים עלי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הוא לא מדבר על זה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת נסים זאב, תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אל תעזור לי.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, תגן עלי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אתה תקבל את כל הזכות לדבר ולומר את דבריך.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה.

משה גפני: חברת הכנסת מלי פולישוק, הזכרת את סקנדינביה, ואני מתייחס לדברייך ברצינות.

משה גפני: לא שמעתי את הצעקות.

מל פולישוק-בלוך: איך אתה מתייחס - - -

משה גפני: אני מתאר לעצמי שצעקת על המפלגה שלנו ועל נשים, אבל אמרת "סקנדינביה", שזה דבר מקצועי.

אתי לבני: בני-ברק, זה מקצועי.

משה גפני: את יודעת כמוני שברוב מדינות העולם המערבי אין דבר כזה.

משה גפני: את יודעת את זה.

מל פולישוק-בלוך: - - - ייצוג לנשים.

משה גפני: ברוב מוחלט של העולם המערבי המתקדם, הדמוקרטי.

מל פולישוק-בלוך: איפה זה - - -

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברת הכנסת פולישוק-בלוך, תודה רבה.

משה גפני: יתירה מכך, את יודעת, ושמענו וראינו זאת יחד, נדמה לי, בוועדה, שבמקום שנעשה בו חוק כזה מספר הנשים ירד.

רן כהן: איך זה יכול להיות?

אתי לבני: - - -

רן כהן: - - -

משה גפני: כן, נכון.

משה גפני: זו מציאות - הביאו את המחקר של הממ"מ.

משה גפני: הביאו את זה לוועדה, והתברר שבמקום שאין חוק כזה מספר הנשים גדול יותר.

אתי לבני: לא היה ולא נברא.

רן כהן: זה עושה שכל?

רן כהן: איפה זה עושה שכל?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת רן כהן, תודה רבה.

מל פולישוק-בלוך: - - -

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברת הכנסת פולישוק-בלוך.

משה גפני: כן, מכיוון שאף אחת לא רוצה להיבחר על סמך זה שקיבלו עבורה יותר כסף.

אתי לבני: רוצים.

אתי לבני: רוצים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, בבית הזה אומרים דברים סותרים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה אתם רוצים?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אתם תוכלו לומר מה שאתם רוצים אחר כך.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תנו למר גפני לומר את דבריו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה הבעיה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אדוני, בבקשה.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני סבור - - -

יוסי שריד: לדעתי, זה יפתח היום את החדשות: בבית הזה אומרים דברים סותרים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה הבית שאומרים בו את הדברים הסותרים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה המקום לומר דברים סותרים.

יוסי שריד: 32 שנה אני פה, ולא ידעתי את זה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא תמיד זה הולך בהסכמה.

מל פולישוק-בלוך: - - -

נסים זאב: זו הצעה רגילה.

נסים זאב: זה עשר דקות.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני סבור שהצעת החוק הזאת, כפי שאכן התברר גם בדיונים בוועדה, איננה ראויה.

משה גפני: איננה ראויה - אינני אומר זאת מנקודת ראות חרדית, תאמינו לי.

משה גפני: אינני אומר זאת מנקודת ראות חרדית.

מל פולישוק-בלוך: דואג לנשים.

משה גפני: אני לא אומר זאת מנקודת ראות חרדית.

משה גפני: מנקודת ראות חרדית הייתי אומר טיעונים אחרים.

משה גפני: אני מדבר מנקודת ראות כללית, גם של חברי כנסת שאינם דתיים.

משה גפני: גם מבחינתם של חברי כנסת ערבים ויהודים, וימין ושמאל וגברים ונשים, הצעת החוק הזאת היא הצעת חוק לא ראויה בכל אמת מידה: לא באמת מידה משפטית, ולא באמת מידה של יסוד היסודות בדמוקרטיה של השוויוניות, שעכשיו אנחנו פותחים פתח למצב חדש שבו לא כולם שווים כאן, ומחר ייתנו עדיפות לנושאים אחרים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת גפני, תודה רבה.

מל פולישוק-בלוך: - - -

אראלה גולן: - - -

אברהם רביץ: רציתי לשאול אותך: ביהדות התורה יכול להיות שאפשר לקבל נשים.

אברהם רביץ: אבל, בשינוי בלי כסף לא יקבלו אותן.

אברהם רביץ: מה אתה מתנפל עליהן?

משה גפני: לא התנפלתי.

משה גפני: אתה צודק.

נסים זאב: אל תסיים.

נסים זאב: תמשיך.

משה גפני: הדבר האחרון - ואסיים במשפט הזה - מנקודת ראותן של הנשים, זו הצעת חוק שאינה ראויה, שקודם כול תפגע בהן.

משה גפני: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת משה גפני.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת חיים אורון, בבקשה.

חיים אורון: מוותר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מוותר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת צבי הנדל?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אינו נוכח.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת מוחמד ברכה, בבקשה.

אליעזר כהן: כמה דוברים יש עוד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תאזין, תשמע - תדע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הרי כך זה הולך.

אליעזר כהן: באים להצביע - - -

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, מובן שאני וחברי סיעתי מעוניינים לראות יותר נשים בכנסת ולמצוא דרכים לעודד זאת.

מוחמד ברכה: לכן, אנחנו נצביע בעד הצעת החוק, אף שדעתנו אינה נוחה מהשיטה.

מוחמד ברכה: לדעתי, זה מייצר מושגים לא ראויים לייצוג השוויוני, מצד אחד, וזה גם יפתח פתחים לטיעונים בזויים ונחותים, כגון שעבור ייצוג של אשה המדינה או מישהו משלם כסף.

מוחמד ברכה: מה גם שבסופו של דבר ההכרעה היא של הבוחר, והבוחר הוא זה שאמור לבחור ברשימה זו או אחרת.

מוחמד ברכה: לכן, הבוחר עצמו יכול לראות את מערכת האזורים שיכריעו את הצבעתו, לרבות הגורם של ייצוג נשים.

מוחמד ברכה: לכן, אני רואה הרבה פגמים בחשיבה או בניסוח החוק או בדרך שבה באים ליישם משהו חשוב ומתבקש.

מוחמד ברכה: עם כל ההתלבטויות ועם כל האי-נעימות בניסוח הזה של החוק ובדרך הזאת, העיקרון של עידוד ייצוג נשים הוא יותר חשוב, ולכן אנחנו נצביע בעד החוק.

מוחמד ברכה: אדוני, תודה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת מוחמד ברכה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת עסאם מח'ול - איננו נוכח.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: גם חבר הכנסת אחמד טיבי לא נוכח.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: גם חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה לא נוכח.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אחריו ידבר חבר הכנסת רשף חן, ותסגור את רשימת הדוברים חברת הכנסת אתי לבני.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אין פגיעה חמורה בכבודן ובמעמדן של הנשים יותר מהבאת הצעת חוק שלפיה זכותה של אשה להיבחר וצריך לעודד את המפלגות בכסף, בשלמונים.

נסים זאב: אני יודע שיש הלכה שאשה נקנית בכסף, אבל צריכים לשלם למפלגות כסף כדי שאשה תיבחר?

נסים זאב: זה דבר עלוב ובזוי.

נסים זאב: מה, נותנים פה שוחד?

נסים זאב: הרי אשה יכולה להיבחר בכל מפלגה - -

אילן שלגי: גם במפלגה שלך?

נסים זאב: - - שהיא יכולה להיכנס ולהשתלב בה.

נסים זאב: הרי ברור שלא תבוא אשה מאגודת ישראל ותאמר: אני רוצה להיבחר שם.

נסים זאב: רק כיוון שיש עקרונות לאותה מפלגה – הלכתיים, לא משנה מה – והנשים עצמן לא רוצות להיבחר, אתה רוצה להכריח את הנשים שיציגו את מועמדותן כדי להיבחר?

נסים זאב: זה דבר שלא נעשה מעולם.

גילה גמליאל: אין גבול?

גילה גמליאל: אין גבול?

אילן שלגי: חברת הכנסת גמליאל מוכנה להשתלב ברשימה שלך.

נסים זאב: אין שום בעיה שנשים תקמנה בעצמן מפלגת נשים.

נסים זאב: אם זה כל כך חסר בבית הזה ונשים מרגישות שהן מקופחות, אין שום בעיה שנשים תקמנה לעצמן מפלגת נשים.

נסים זאב: היה דבר כזה בעבר.

נסים זאב: אבל אני חושב שלא נכון לכפות על הבית הזה להכריח מפלגות, ורק מפלגה שמשלבת בה נשים ראויה לקבל את אותם תקציבים, אותם שלמונים, כיוון שהיא עומדת באמת השוויוניות ורק היא דואגת לדמוקרטיה ולשילובן של נשים במפלגה.

נסים זאב: אני יודע שעד היום זה לא היה במפלגות חרדיות, ויש גם מפלגות ערביות שלא חושבות שנשים יכולות להשתלב בהן, וגם הנשים לא רוצות להשתלב בהן.

מוחמד ברכה: אל תדבר בשמנו.

מוחמד ברכה: תדבר בשמך.

נסים זאב: יש מפלגות כאלה.

נסים זאב: אתה מסכים אתי או לא?

מוחמד ברכה: לא.

נסים זאב: אני אומר לך שכן יש.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הוא לא מסכים אתך.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם הוא היה מסכים אתך, הוא לא היה מדבר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הוא אומר לך שתדבר בשמך, לא בשם הערבים.

נסים זאב: אני מדבר בשמי.

נסים זאב: הצעת החוק הזאת לא ראויה.

נסים זאב: אפשר בהחלט לעודד נשים בצורה אחרת, כאשר ביכולתה של אשה להתמודד בתוך המפלגה.

נסים זאב: אני חושב ובטוח שזה הרבה יותר מכובד, הרבה יותר נכון, וכך צריך להיעשות, כפי שזה נעשה עד היום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת נסים זאב.

אליעזר כהן: בקרוב תהיה לנו שרת ביטחון, מה תעשה עם זה?

נסים זאב: אין בעיה.

נסים זאב: יש לנו שרת משפטים, מישהו מתנגד לה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת רשף חן - בבקשה, אדוני.

רשף חן: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, בעולם מושלם החוק הזה לא היה דרוש.

רשף חן: בעולם מושלם הייתי מסתכל עכשיו על אולם המליאה ורואה שבערך מחציתו נשים.

רשף חן: זה לא המצב.

רשף חן: אני מסתכל ורואה שלוש נשים, וזה רק כיוון שהן יותר חרוצות מהרגיל.

משה גפני: כמה שרות היו משינוי בממשלה כאשר פרשתם ממנה?

משה גפני: חמישה שרים גברים.

רשף חן: חבר הכנסת גפני, תתאפק.

רשף חן: תתאפק, גפני, תתאפק.

אבשלום וילן: זה נאום אחרון שלו, אל תפריע לו.

רשף חן: אני יודע שזה נושא קשה בשבילך, שוויון - שוויון בין המינים, שוויון אזרחי.

משה גפני: לא קשה בכלל.

משה גפני: חמישה שרים גברים לשינוי.

רשף חן: אני יודע שהרעיון של שוויון הוא קשה בעיניך, ובכל זאת תתאפק.

רשף חן: חבר הכנסת גפני, העולם שלנו, בין השאר בזכות העולם שאתה מייצג, הוא עולם שוביניסטי בעליל, והכנסת הזאת מבטאת את העולם הזה, וזו החברה שבה אנחנו חיים.

רשף חן: אנחנו חייבים לעשות מעשה ולשנות את זה, מפני שלא ייתכן שכך תמשיך ותהיה החברה שבה אנחנו חיים.

רשף חן: אז נכון שהיה עדיף לו בחרו המפלגות פחות או יותר חצי-חצי, כפי שמתבקש סטטיסטית.

רשף חן: אבל, הואיל וברור לנו שבחברה שלנו ובמפלגות שלנו זה לא קורה באופן טבעי, חייבת להימצא הדרך להביא לתוצאה הזאת, כדי שילדות שגדלות במדינה הזאת יוכלו להסתכל על הבניין הזה ולראות חברות כנסת, והן לא רואות.

רשף חן: הן רואות נשים בודדות.

משה גפני: אילו הבאת הצעת חוק שיהיו 50% שרות, הייתי תומך בזה.

רשף חן: - - - כדי להביא לזה שאזרחי מדינת ישראל יבינו דרך העיניים, חבר הכנסת גפני, שגברים ונשים אינם שונים זה מזה בשום דבר שרלוונטי לעיסוק בפוליטיקה.

רשף חן: זה לא המצב.

רשף חן: לטובת המפלגה שלך באים המחוקקים כאן ולא כופים.

רשף חן: אולי היה ראוי שנאמר: לא תהיה מפלגה שיש בה פחות משליש נשים, שזה המינימום.

רשף חן: לא עושים את זה, מתוך התחשבות במפלגות שאנחנו אומרים עליהן: עולמן כל כך חשוך, שזה לא דמוקרטי לכפות עליהן את האור.

רשף חן: אבל המינימום הזה שנאמר, שאנחנו, לא במקל אלא בגזר, נביא לתוצאה הרצויה, הוא ראוי, הוא נכון, וכל מי שמגנה את זה צריך לגנות את עצמו.

רשף חן: תודה רבה.

משה גפני: כמה חברות כנסת יש בשינוי?

רשף חן: חאלס, ירדתי, אל תצעק.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת רשף חן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך, בבקשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אחריה - תחתום את רשימת הדוברים חברת הכנסת אתי לבני, אשר תענה למתדיינים ותסכם את הדיון.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, כדי שיהיה לנו מידע, חשוב שחברת הכנסת מלי פולישוק תגיד כמה חברות כנסת יש לשינוי, מתוך ה-15, וכמה שרות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אתה מתכוון לממשלה הבאה?

משה גפני: לא, בכנסת הנוכחית.

מל פולישוק-בלוך: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני תמיד שמחה שגפני שומר על כבודי.

מל פולישוק-בלוך: אני מאוד גאה בזה.

משה גפני: נכון.

משה גפני: למה את לא היית שרה?

משה גפני: למה?

רן כהן: די, זה לא חוק כל כך נורא, זו לא כפירה ביהדות.

מל פולישוק-בלוך: חברי רצו שאני אהיה יושבת-ראש הוועדה לביקורת המדינה, כי ידעו שזה תפקיד חשוב מאוד, ולכן הם דאגו שאני אהיה יושבת-ראש הוועדה לביקורת המדינה.

מל פולישוק-בלוך: האמן לי, זה יותר חשוב מלהיות יום וחצי שרה.

משה גפני: יושבת-ראש מצוינת.

משה גפני: אבל למה החברים שלך לא נתנו לך להיות שרה?

מל פולישוק-בלוך: חבר הכנסת גפני וחבר הכנסת נסים זאב מאוד דואגים לכבודי ולכבוד חברותי.

מל פולישוק-בלוך: הם כל כך דואגים לכבודנו, שהם מעדיפים שאנחנו נהיה בבית.

מל פולישוק-בלוך: לא רק אנחנו נהיה בבית, גם נשים דתיות תהיינה בבית.

מל פולישוק-בלוך: יצא לי להכיר מקרוב, ואני גאה להיות חברה של עדינה בר-שלום.

מל פולישוק-בלוך: שמעת את השם הזה?

משה גפני: שמעתי.

משה גפני: נו, אז מה?

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שהיא מתאימה הרבה יותר מחלק מחברי הכנסת שיושבים באגף ההוא להיות חברת כנסת.

מל פולישוק-בלוך: היא תאמר לך שאין לה סיכוי להיבחר ברשימה שאתה יודע מי בוחר אותה.

אברהם רביץ: אבל אם ייתנו כסף בשבילה, יהיה לה סיכוי?

מל פולישוק-בלוך: מי שלא יודע, חלילה, זאת הבת של הרב עובדיה יוסף.

משה גפני: את יותר טובה מהם להיות שרה, למה לא היית?

יעקב מרגי: אני מבקש הודעה אישית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: איזו הודעה אישית, על מה?

יעקב מרגי: - - -

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אתה יודע איך מציגים הודעה אישית?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם אתה לא יודע, תשאל את המזכיר, הוא יגיד לך.

מל פולישוק-בלוך: לא אמרתי את זה אישית, אמרתי את זה קבוצתית.

מל פולישוק-בלוך: חבר הכנסת גפני, פעם אחת תקשיב למה שאומרת אשה שהיא גם חברת כנסת והיא גם חושבת שהיא שווה בזכות עצמה.

משה גפני: נכון, אני לא רוצה שיקלקלו לך את זה.

מל פולישוק-בלוך: אין ספק שאני, וגם חברותי, מאוד רוצות להיות בבית הזה בזכות כישורינו, אך ורק בזכות יכולותינו ומה שאנחנו יכולות להביא.

מל פולישוק-בלוך: נשים שמגיעות לתפקידים בכירים צריכות להתאמץ יותר.

מל פולישוק-בלוך: הן בעלות השכלה יותר גבוהה והן בעלות רקורד יותר טוב, כי אחרת הן לא תגענה לאותו מעמד כמו הגברים.

מל פולישוק-בלוך: אולי זאת הסיבה שהבאתי לעולם רק בנים, כי לבנים הרבה יותר קל להתקדם בעולם.

משה גפני: הבנות יותר טובות מהבנים.

מל פולישוק-בלוך: יש נשים שלא חושבות כמונו, אבל אנחנו, הנשים, מחפשות כל דרך כדי לקדם נשים, כי אנחנו מאמינות שאם פה, באולם הזה, תהיינה 50% נשים, כמו שיעורן באוכלוסייה, ההחלטות תהיינה טובות יותר, האיכות תהיה טובה יותר, וגם מהבחינה הערכית, שמגיעות לנו זכויות שוות – גם זה יהיה טוב יותר.

מל פולישוק-בלוך: לכן הגיע הזמן שננסה פעם 50% נשים גם בבית-המחוקקים.

מל פולישוק-בלוך: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אחרונת הדוברים, יוזמת החוק, חברת הכנסת אתי לבני, תסכם את הדיון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, גברתי.

אתי לבני: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני רוצה לומר לחברי הבית שנעלבו בשמי ובשם חברותי, ואמרו שזה סחר בנשים ושקונים נשים בכסף:

אתי לבני: אני גאה מאוד מאוד להביא בפני הבית הזה את הצעת החוק הזאת.

אתי לבני: נדמה לי שזאת הפעם הראשונה זה 56 שנה, שחוק שמדבר על ייצוג נשים ועל העדפה מתקנת לנשים ועל מכסות לנשים מגיע לשלב כל כך מתקדם של קריאה ראשונה.

אתי לבני: שאלו כאן אם החוק הזה דורש 61 חברי כנסת או לא.

אתי לבני: יש בפנינו חוות דעת משפטיות ממשפטנים מהמעלה הראשונה שאומרות כדלקמן: יש חשיבות מכרעת למסר החינוכי היוצא מן הכנסת.

אתי לבני: דרישה להעביר את הצעת החוק ברוב של 61, אף שהיא עשויה למנוע ביקורת שיפוטית, תבהיר לציבור כי הכנסת רואה בהצעה זו חריג לעקרון השוויון, במקום להציגה כהצעת חוק שמטרתה לקדם שוויון ולמנוע אפליה.

אתי לבני: זו הצעת החוק השוויונית ביותר.

אתי לבני: היא באה לתקן מצב בלתי נסבל, שבכנסת הזאת יש רק 18 נשים, ובכנסות קודמות היו אפילו פחות.

אתי לבני: השאלה היא למה.

אתי לבני: צריך לעשות תיקון היסטורי, אחת ולתמיד, ורק זאת הדרך.

אתי לבני: כל המשפטנים אומרים: אם יש כאן פגיעה בעקרון השוויון, אז גם אם נאמר שיש, הרי הפגיעה הזאת תואמת את ערכיה של מדינת ישראל, ערכים של שוויון, והיא באה לתכלית ראויה של השגת ייצוג לנשים, תרומה של נשים בחיים הפוליטיים, והפגיעה הזאת אינה עולה על הנדרש.

אתי לבני: פגיעה מינימלית כזאת היא ראויה, היא לתפארת הבית הזה.

אתי לבני: במדינות אחרות, ברוב מדינות העולם, נוקטים דרכים הרבה יותר אגרסיביות – קובעים מכסות, קובעים מקומות, קובעים קנסות.

אתי לבני: רוב מדינות העולם, המערבי בעיקר, נמצאות הרבה לפנינו בייצוג נשים.

אתי לבני: הראיה, בכל מקום שפעלו באמצעות חקיקה או החלטות לקדם ייצוג נשים, במהירות הבזק היה ייצוג הולם של נשים.

אתי לבני: הנה, מדינה רחוקה כמו רואנדה, יש בה 50% נשים עכשיו, כי חוקקו חוק, והנשים הטובות ביותר נמצאות בפרלמנט.

אתי לבני: בספרד, ראש הממשלה החדש, שעלה לשלטון לפני כשנתיים, דוגל בשוויון ומינה ממשלה שלמה – אשה, גבר, גבר, אשה.

אתי לבני: 50% נשים יש בממשלה.

אתי לבני: וכך בצרפת, וכמובן בארצות סקנדינביה.

אתי לבני: מי שבא ואומר, לא ראוי לכן, נשים, להיקנות בכסף ואתן תרגישו לא בנוח – אני מודיעה לבית הזה ולכל מי שצופה בנו:

אתי לבני: אנחנו נרגיש מאוד מאוד מאוד בנוח.

אתי לבני: אנחנו רוצות להיות כאן במלוא ייצוגנו באוכלוסייה, ואנחנו רוצות להשפיע.

אתי לבני: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחברת הכנסת אתי לבני.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, אנחנו נעבור להצבעה בקריאה ראשונה על הצעת חוק מימון מפלגות (תיקון מס' 29) (עידוד ייצוג לשני המינים), התשס"ו-2005.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי בעד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי נגד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אפשר להצביע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצבעה מס' 29 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 29 נגד – 9 נמנעים – אין

אתי לבני: ביקשנו הצבעה שמית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אין פה 20 חתימות להצבעה שמית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה אתם רוצים?

אתי לבני: העברתי יותר מ-20 חתימות להצבעה שמית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, היתה פה תקלה קטנה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הדרישה להצבעה שמית לא היתה בפני, אבל היא היתה בפני המזכיר, ולכן אני מתקן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ההצבעה הקודמת מבוטלת ואנחנו נעבור להצבעה שמית.

משה גפני: אתה לא יכול.

משה גפני: אני מבקש להעיר לתקנון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, תעיר לתקנון.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, על-פי תקנון הכנסת ובמציאות הקיימת, כאשר יש הצבעה על הצעת חוק ואתה הכרזת על תוצאות ההצבעה - -

אבשלום וילן: הוא לא הכריז.

משה גפני: - - אפילו אם היתה תקלה, ברגע שהופיעו תוצאות ההצבעה, אתה אינך רשאי, על-פי התקנון, לחזור על ההצבעה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני יודע מה אני רשאי ומה אני לא רשאי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני כבר הכרעתי, אני עובר להצבעה שמית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי שאיננו מרוצה יכול ללכת הלאה, יש ועדת פירושים ויש מוסדות אחרים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אפשר להתחיל בהצבעה שמית.

אריה האן: (קורא בשמות חברי הכנסת) קולט אביטל - בעד רוחמה אברהם - בעד יולי-יואל אדלשטיין - אינו נוכח יעקב אדרי - בעד אהוד אולמרט - אינו נוכח חיים אורון - אינו נוכח זבולון אורלב - אינו נוכח דוד אזולאי - נגד דליה איציק - אינה נוכחת אפי איתם - אינו נוכח מיכאל איתן - בעד אריה אלדד - אינו נוכח בנימין אלון - אינו נוכח טלב אלסאנע - אינו נוכח אלי אפללו - אינו נוכח גלעד ארדן - אינו נוכח אורי אריאל - אינו נוכח זאב בוים - בעד נעמי בלומנטל - בעד בנימין בן-אליעזר - אינו נוכח אלי בן-מנחם - בעד שלמה בניזרי - נגד דניאל בנלולו - בעד רוני בר-און - בעד רומן ברונפמן - אינו נוכח רוני בריזון - אינו נוכח ויקטור בריילובסקי - בעד מוחמד ברכה - בעד עזמי בשארה - אינו נוכח ענבל גבריאלי - בעד אראלה גולן - בעד מיכאל גורלובסקי - אינו נוכח זהבה גלאון - בעד גילה גמליאל - בעד משה גפני - נגד עבד-אלמאלכ דהאמשה - נמנע נסים דהן - נגד חמי דורון - אינו נוכח אברהם הירשזון - בעד שמואל הלפרט - נגד צבי הנדל - אינו נוכח יצחק הרצוג - אינו נוכח מגלי והבה - אינו נוכח אבשלום וילן - בעד מתן וילנאי - אינו נוכח יצחק וקנין - אינו נוכח נסים זאב - נגד ג'מאל זחאלקה - אינו נוכח אליעזר זנדברג - אינו נוכח יחיאל חזן - אינו נוכח ואסל טאהא - אינו נוכח דוד טל - אינו נוכח סאלח טריף - אינו נוכח יגאל יאסינוב - אינו נוכח שאול יהלום - אינו נוכח אליהו ישי - אינו נוכח אהוד יתום - אינו נוכח דני יתום - אינו נוכח איתן כבל - בעד אילנה כהן - אינה נוכחת אליעזר כהן - בעד אמנון כהן - אינו נוכח יצחק כהן - נגד רן כהן - בעד משה כחלון - אינו נוכח חיים כץ - אינו נוכח ישראל כץ - אינו נוכח אתי לבני - בעד ציפי לבני - בעד לימור לבנת - בעד דוד לוי - אינו נוכח יצחק לוי - אינו נוכח אילן ליבוביץ - אינו נוכח יעקב ליצמן - אינו נוכח עוזי לנדאו - אינו נוכח יוסף לפיד - בעד גאלב מג'אדלה - בעד עסאם מח'ול - בעד מיכאל מלכיאור - בעד יעקב מרגי - נגד משולם נהרי - נגד מיכאל נודלמן - אינו נוכח דני נוה - אינו נוכח אורית נוקד - אינה נוכחת לאה נס - בעד בנימין נתניהו - אינו נוכח מרינה סולודקין - בעד ניסן סלומינסקי - אינו נוכח אפרים סנה - אינו נוכח גדעון סער - בעד גדעון עזרא - אינו נוכח מל פולישוק-בלוך - בעד אברהם פורז - אינו נוכח אופיר פינס-פז - אינו נוכח גילה פינקלשטיין -

אריה האן: בעד מאיר פרוש - אינו נוכח יוסף פריצקי - אינו נוכח שמעון פרס - אינו נוכח יאיר פרץ - אינו נוכח עמיר פרץ - אינו נוכח איוב קרא - אינו נוכח אברהם רביץ - נגד פנינה רוזנבלום - אינה נוכחת ראובן ריבלין - בעד חיים רמון - אינו נוכח אהוד רצאבי - אינו נוכח מיכאל רצון - אינו נוכח אברהם בייגה שוחט - אינו נוכח יובל שטייניץ - אינו נוכח מאיר שטרית - בעד יורי שטרן - אינו נוכח אילן שלגי - בעד סילבן שלום - בעד שלום שמחון - בעד אריאל שרון - אינו נוכח עמרי שרון - אינו נוכח יוסי שריד - בעד יולי תמיר - אינה נוכחת סיבוב שני.

אריה האן: יולי-יואל אדלשטיין - אינו נוכח אהוד אולמרט - אינו נוכח חיים אורון - בעד דליה איציק - אינה נוכחת אפי איתם - אינו נוכח אריה אלדד - בעד בנימין אלון - אינו נוכח טלב אלסאנע - אינו נוכח אלי אפללו - אינו נוכח גלעד ארדן - אינו נוכח אורי אריאל - אינו נוכח בנימין בן-אליעזר - אינו נוכח רומן ברונפמן - אינו נוכח רוני בריזון - אינו נוכח עזמי בשארה - אינו נוכח מיכאל גורלובסקי - אינו נוכח חמי דורון - אינו נוכח צבי הנדל - אינו נוכח יצחק הרצוג - אינו נוכח מגלי והבה - אינו נוכח מתן וילנאי - אינו נוכח יצחק וקנין - אינו נוכח ג'מאל זחאלקה - אינו נוכח אליעזר זנדברג - אינו נוכח יחיאל חזן - אינו נוכח ואסל טאהא - אינו נוכח דוד טל - אינו נוכח סאלח טריף - אינו נוכח יגאל יאסינוב - אינו נוכח שאול יהלום - בעד אליהו ישי - אינו נוכח אהוד יתום - אינו נוכח דני יתום - אינו נוכח אילנה כהן - אינה נוכחת אמנון כהן - אינו נוכח משה כחלון - אינו נוכח חיים כץ - אינו נוכח ישראל כץ - אינו נוכח דוד לוי - אינו נוכח יצחק לוי - אינו נוכח אילן ליבוביץ - אינו נוכח יעקב ליצמן - אינו נוכח עוזי לנדאו - אינו נוכח מיכאל נודלמן - אינו נוכח דני נוה - אינו נוכח אורית נוקד - אינה נוכחת בנימין נתניהו - אינו נוכח ניסן סלומינסקי - אינו נוכח אפרים סנה - אינו נוכח גדעון עזרא - אינו נוכח אברהם פורז - אינו נוכח אופיר פינס-פז - אינו נוכח מאיר פרוש - נגד יוסף פריצקי - אינו נוכח שמעון פרס - אינו נוכח יאיר פרץ - אינו נוכח עמיר פרץ - אינו נוכח איוב קרא - אינו נוכח פנינה רוזנבלום - אינה נוכחת חיים רמון - אינו נוכח אהוד רצאבי - אינו נוכח מיכאל רצון - אינו נוכח אברהם בייגה שוחט - אינו נוכח יובל שטייניץ - אינו נוכח יורי שטרן - אינו נוכח שלום שמחון - אינו נוכח אריאל שרון - אינו נוכח עמרי שרון - אינו נוכח יולי תמיר - אינה נוכחת האם יש באולם כאלה שלא הצביעו?

אריה האן: אהוד אולמרט – בעד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תמה ההצבעה, נא לסכם את מספר המצביעים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, מייד נכריז על תוצאות ההצבעה בהצעת חוק מימון מפלגות (תיקון מס' 29) (עידוד ייצוג לשני המינים), התשס"ו-2005.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: להלן התוצאות: בעד החוק הצביעו 44 חברי כנסת, נגד הצביעו 11 חברים ואחד נמנע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אין בתוצאות האלה כדי לקבוע אם החוק עבר או לא עבר, כי יש פה עניין של 51.

קריאה: 61.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: או 61.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש מחלוקת לגבי מספר המצביעים בעד הדרוש כדי שהחוק יעבור.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי שמעוניין יוכל לברר את העניין הזה לאחר מכן במוסדות המתאימים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אין בהכרזת התוצאות כאן כדי להכריע בכיוון כלשהו.

משה גפני: איך עבר?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אמרתי באופן מפורש ביותר, שאין בהכרזת התוצאות שום נפקא מינה לעניין השאלה אם החוק עבר או לא עבר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/111).

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ]

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו עוברים לנושא הבא: הצעת חוק זכויות תלמידים עם לקויות למידה במוסדות על תיכוניים, התשס"ו-2005, קריאה ראשונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ההצעה היא של חברת הכנסת גילה פינקלשטיין.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תואילי נא לעלות ולהציג בפנינו את הצעת החוק.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זאת הצעת חוק תקציבית.

גילה פינקלשטיין: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, כולנו מודעים למצב הקשה במשק, לאחוזי האבטלה הגבוהים.

גילה פינקלשטיין: סיבות רבות הביאו לכך, חלקן מובנות וחלקן נובעות מחוסר תשומת לב או מאדישות חברתית.

גילה פינקלשטיין: היום אני מעלה בפניכם הצעת חוק שתאפשר לכ-10% מכלל אזרחי ישראל לרכוש השכלה אקדמית ראויה, להשתלב בשוק העבודה ולשפר את מצבם הכלכלי.

גילה פינקלשטיין: אותם 10% מאזרחי מדינת ישראל מתמודדים עם לקויות למידה שונות.

גילה פינקלשטיין: בהעדר מענה ראוי על הצרכים שלהם וחובה חוקית להתאים עבורם את מערכת הלימודים העל-תיכונית, מוצאים עצמם צעירים וצעירות רבים מנועים מהשתתפות פעילה במערכות ההשכלה וההכשרה של מדינת ישראל.

גילה פינקלשטיין: בעקבות כך הם מושלכים לשכבות כלכליות נמוכות ביותר וסיכויי ההיחלצות שלהם מן העוני אפסיים.

גילה פינקלשטיין: כיום, רק הורים בעלי אמצעים יכולים לממן את האבחון הפרטי היקר, ולכן תלמידים משכבות חלשות מוותרים על האבחון וסובלים מקשיים בלימודים, וכך נמשך ואף מעמיק הפער בין תלמידים מבתים מבוססים לתלמידים עניים.

גילה פינקלשטיין: הצעת החוק המובאת בפניכם להצבעה נועדה ליצור שוויון מהותי בין תלמידים בעלי לקויות למידה לבין יתר התלמידים.

גילה פינקלשטיין: הצעת החוק מחייבת את מוסדות ההשכלה העל-תיכונית לערוך התאמות ללקויי למידה בתוכניות הלימודים ובתנאי הקבלה האקדמיים.

גילה פינקלשטיין: ניסיונה של עמותת "לשם", בראשות גיא פינקלשטיין ורות קפלן - וזאת ההזדמנות להודות לה על המאמצים, וכן לכל החברים הפעילים בנושא הזה, שמתמידים לבוא לכנסת לדיונים - הפועלת לקידום השכלה גבוהה, מעלה כי שינוי שכזה יסיר את המכשול, והמתמודדים עם הלקות יצליחו להוציא את יכולותיהם מן הכוח אל הפועל ולתרום תרומה מכרעת לחברה הישראלית, כשאר האזרחים.

גילה פינקלשטיין: חקיקה כזאת משתלבת היטב עם חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח-1998, אשר סעיף 1 בפרק א' בו קובע, שזכויותיהם של האנשים עם מוגבלות ומחויבותה של מדינת ישראל לזכויות האלה מושתתות על ההכרה בעקרון השוויון, על ההכרה בערך האדם שנברא בצלם ועל העיקרון של כבוד הבריות.

גילה פינקלשטיין: ועדת המשנה לוועדת החינוך, הוועדה ללקויי למידה שאני עומדת בראשותה, קיימה ישיבות רבות בנדון והשקיעה רבות.

גילה פינקלשטיין: אם הצעת החוק לא תעבור, חלילה, ההשקעה העצומה יורדת לטמיון.

גילה פינקלשטיין: כל אחד ואחת מכם בהצבעתו קובע את גורלם של מאות תלמידים.

גילה פינקלשטיין: אני קוראת לכם לעשות את המעשה הנכון ולהצביע בעד הצעת החוק.

גילה פינקלשטיין: תודה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחברת הכנסת פינקלשטיין.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, ההצעה הובאה לקריאה ראשונה, ויש לפני רשימת דוברים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אקרא לפי הסדר: חברי הכנסת משה גפני, צבי הנדל, מוחמד ברכה – רוצה לדבר?

מוחמד ברכה: אם כולם מוותרים, אני מוותר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מוותר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת עסאם מח'ול ואחמד טיבי, אם אתם מוותרים, נעבור להצבעה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת הנוכחים באולם מוותרים, ולכן נעבור להצבעה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מדובר בהצעת חוק תקציבית, ולכן צריך רוב מיוחד כדי שהיא תעבור, לא מספיק רוב רגיל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מונחת בפני בקשה להצבעה שמית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אדוני המזכיר, נא להתכונן להצבעה שמית.

אריה האן: (קורא בשמות חברי הכנסת) קולט אביטל - אינה נוכחת רוחמה אברהם - אינה נוכחת יולי-יואל אדלשטיין - אינו נוכח יעקב אדרי - אינו נוכח אהוד אולמרט - אינו נוכח חיים אורון - אינו נוכח זבולון אורלב - אינו נוכח דוד אזולאי - אינו נוכח דליה איציק - אינה נוכחת אפי איתם - אינו נוכח מיכאל איתן - אינו נוכח אריה אלדד - אינו נוכח בנימין אלון - אינו נוכח טלב אלסאנע - אינו נוכח אלי אפללו - אינו נוכח גלעד ארדן - אינו נוכח אורי אריאל - אינו נוכח זאב בוים - בעד נעמי בלומנטל - בעד בנימין בן-אליעזר - אינו נוכח שלמה בניזרי - בעד דניאל בנלולו - אינו נוכח אלי בן-מנחם - אינו נוכח רוני בר-און - אינו נוכח רומן ברונפמן - אינו נוכח רוני בריזון - אינו נוכח ויקטור בריילובסקי - בעד מוחמד ברכה - בעד עזמי בשארה - אינו נוכח ענבל גבריאלי - אינה נוכחת אראלה גולן - בעד מיכאל גורלובסקי - אינו נוכח זהבה גלאון - בעד גילה גמליאל - אינה נוכחת משה גפני - אינו נוכח עבד-אלמאלכ דהאמשה - בעד נסים דהן - בעד חמי דורון - אינו נוכח אברהם הירשזון - אינו נוכח שמואל הלפרט - אינו נוכח צבי הנדל - בעד יצחק הרצוג - אינו נוכח מגלי והבה - אינו נוכח אבשלום וילן - אינו נוכח מתן וילנאי - אינו נוכח יצחק וקנין - אינו נוכח נסים זאב - בעד ג'מאל זחאלקה - אינו נוכח אליעזר זנדברג - אינו נוכח יחיאל חזן - אינו נוכח רשף חן - בעד ואסל טאהא - אינו נוכח אחמד טיבי - בעד דוד טל - אינו נוכח סאלח טריף - אינו נוכח יגאל יאסינוב - אינו נוכח שאול יהלום - בעד אליהו ישי - אינו נוכח אהוד יתום - אינו נוכח דני יתום - אינו נוכח איתן כבל - בעד אילנה כהן - אינה נוכחת אליעזר כהן - בעד אמנון כהן - אינו נוכח יצחק כהן - בעד רן כהן - אינו נוכח משה כחלון - בעד חיים כץ - אינו נוכח ישראל כץ - אינו נוכח אתי לבני - בעד ציפי לבני - אינה נוכחת לימור לבנת - אינה נוכחת דוד לוי - אינו נוכח יצחק לוי - אינו נוכח אילן ליבוביץ - בעד יעקב ליצמן - אינו נוכח עוזי לנדאו - אינו נוכח יוסף לפיד - בעד גאלב מג'אדלה - אינו נוכח עסאם מח'ול - בעד מיכאל מלכיאור - אינו נוכח יעקב מרגי - בעד משולם נהרי - אינו נוכח מיכאל נודלמן - אינו נוכח דני נוה - אינו נוכח אורית נוקד - אינה נוכחת לאה נס - בעד בנימין נתניהו - אינו נוכח מרינה סולודקין - אינה נוכחת ניסן סלומינסקי - בעד אפרים סנה - אינו נוכח גדעון סער - אינו נוכח גדעון עזרא -

אריה האן: אינו נוכח מל פולישוק-בלוך - בעד אברהם פורז - אינו נוכח אופיר פינס-פז - אינו נוכח גילה פינקלשטיין - בעד מאיר פרוש - אינו נוכח יוסף פריצקי - אינו נוכח שמעון פרס - אינו נוכח יאיר פרץ - אינו נוכח עמיר פרץ - אינו נוכח איוב קרא - אינו נוכח אברהם רביץ - אינו נוכח פנינה רוזנבלום - אינה נוכחת ראובן ריבלין - בעד חיים רמון - אינו נוכח אהוד רצאבי - בעד מיכאל רצון - בעד אברהם בייגה שוחט - אינו נוכח יובל שטייניץ - אינו נוכח מאיר שטרית - אינו נוכח יורי שטרן - אינו נוכח אילן שלגי - אינו נוכח סילבן שלום - אינו נוכח שלום שמחון - אינו נוכח אריאל שרון - אינו נוכח עמרי שרון - אינו נוכח יוסי שריד - בעד יולי תמיר - אינה נוכחת קריאה שנייה: קולט אביטל - בעד רוחמה אברהם - אינה נוכחת יולי-יואל אדלשטיין - אינו נוכח יעקב אדרי - אינו נוכח אהוד אולמרט - אינו נוכח חיים אורון - בעד זבולון אורלב - בעד דוד אזולאי - אינו נוכח דליה איציק - אינה נוכחת אפי איתם - אינו נוכח מיכאל איתן - בעד אריה אלדד - בעד בנימין אלון - אינו נוכח טלב אלסאנע - אינו נוכח אלי אפללו - אינו נוכח גלעד ארדן - אינו נוכח אורי אריאל - אינו נוכח בנימין בן-אליעזר - אינו נוכח אלי בן-מנחם - אינו נוכח דניאל בנלולו - אינו נוכח רוני בר-און - אינו נוכח רומן ברונפמן - אינו נוכח רוני בריזון - אינו נוכח עזמי בשארה - אינו נוכח ענבל גבריאלי - אינה נוכחת מיכאל גורלובסקי - בעד גילה גמליאל - אינה נוכחת משה גפני - בעד חמי דורון - אינו נוכח אברהם הירשזון - אינו נוכח שמואל הלפרט - אינו נוכח יצחק הרצוג - אינו נוכח מגלי והבה - אינו נוכח אבשלום וילן - בעד מתן וילנאי - אינו נוכח יצחק וקנין - בעד ג'מאל זחאלקה - אינו נוכח אליעזר זנדברג - בעד יחיאל חזן - אינו נוכח ואסל טאהא - אינו נוכח דוד טל - אינו נוכח סאלח טריף - אינו נוכח יגאל יאסינוב - בעד אליהו ישי - אינו נוכח אהוד יתום - בעד דני יתום - אינו נוכח אילנה כהן - אינה נוכחת אמנון כהן - אינו נוכח רן כהן - בעד חיים כץ - בעד ישראל כץ - אינו נוכח ציפי לבני - אינה נוכחת לימור לבנת - אינה נוכחת דוד לוי - אינו נוכח יצחק לוי - אינו נוכח יעקב ליצמן - אינו נוכח עוזי לנדאו - אינו נוכח גאלב מג'אדלה - אינו נוכח מיכאל מלכיאור - אינו נוכח משולם נהרי - אינו נוכח דני נוה - אינו נוכח מיכאל נודלמן - אינו נוכח אורית נוקד - אינה נוכחת בנימין נתניהו -

אריה האן: אינו נוכח מרינה סולודקין - אינה נוכחת אפרים סנה - אינו נוכח גדעון סער - בעד גדעון עזרא - אינו נוכח אברהם פורז - אינו נוכח אופיר פינס-פז - אינו נוכח מאיר פרוש - אינו נוכח יוסף פריצקי - אינו נוכח שמעון פרס - אינו נוכח יאיר פרץ - בעד עמיר פרץ - אינו נוכח איוב קרא - אינו נוכח אברהם רביץ - אינו נוכח פנינה רוזנבלום - אינה נוכחת חיים רמון - אינו נוכח אברהם בייגה שוחט - אינו נוכח יובל שטייניץ - אינו נוכח מאיר שטרית - אינו נוכח יורי שטרן - אינו נוכח אילן שלגי - בעד סילבן שלום - אינו נוכח שלום שמחון - אינו נוכח אריאל שרון - אינו נוכח עמרי שרון - אינו נוכח יולי תמיר - אינה נוכחת האם יש מישהו באולם שלא הצביע?

אריה האן: חמי דורון - בעד מגלי והבה – בעד אליהו ישי – בעד אורי אריאל – בעד ג'מאל זחאלקה - בעד ואסל טאהא - בעד עזמי בשארה - בעד

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם יש מישהו באולם שעוד לא הצביע?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה, ההצבעה תמה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: נא לספור את הקולות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, ההצבעה תמה, לא להתאמץ.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי שהצביע, הצביע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ובכן, ברוב של 55 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים, הצעת החוק עברה בקריאה ראשונה והיא תועבר לוועדת החינוך, התרבות והספורט להמשך הכנתה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: [מס' כ/88; "דברי הכנסת", מושב שלישי, חוב' ל"ח, עמ' 24430; נספחות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ]

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, הנושא הבא הוא הצעת חוק פינוי ובינוי (פיצויים), התשס"ו-2005, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, חבר הכנסת מיכאל איתן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לגבי החוק הקודם, של חברת הכנסת אתי לבני, חוק מימון מפלגות – נשים – אם הצעת החוק תעבור בקריאה ראשונה, היא תועבר לוועדת החוקה, חוק ומשפט.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא הכרזנו קודם לאיזו ועדה תועבר הצעת החוק, ואם הצעת החוק תתקבל - ועדת החוקה היא שתטפל בהמשך הכנתה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת איתן, בבקשה.

מיכאל איתן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, היום, ביום האחרון של כנסת זו, אני מתכבד להביא בשם ועדת החוקה, חוק ומשפט שמונה הצעות חוק.

מיכאל איתן: שמונה הצעות החוק האלה ישלימו 100 חוקים שהוועדה שאני עומד בראשה עסקה אלפי שעות בהכנתם, בדיונים, בשמיעת מומחים.

מיכאל איתן: אני רוצה לומר על רקע ההאשמות הכבדות שיש כלפי הכנסת, שיש בה תופעות שצריך לתקן, אבל אי-אפשר בשום פנים ואופן להתעלם מהעבודה העצומה שנעשתה על-ידי הכנסת, על-ידי 90% מחברי הכנסת, שהשקיעו מזמנם, משכלם ומכישוריהם על מנת להביא חוקים למדינת ישראל, חוקים שעל-פיהם אנחנו מקיימים את חיי היום-יום.

מיכאל איתן: כאן, עכשיו, אני מביא חוק שנוגע להרבה מאוד אנשים ונוגע לבעיה שהיה צריך למצוא לה פתרון, במטרה לאפשר קידום עניינים חברתיים, והפעם מדובר בהצעת חוק פינוי ובינוי, שיזם חבר הכנסת ניסן סלומינסקי, שהוא אחד מחברי הכנסת שיזמו הצעות חוק חשובות מאוד בתחומים שונים.

מיכאל איתן: אני זוכר את חוק הירושה, ואני זוכר חוקים נוספים שחבר הכנסת סלומינסקי הביא לנו, על מנת לאפשר פתרון בעיות שונות בחיי היום-יום.

מיכאל איתן: החוק שאנחנו מביאים היום מדבר על מצבים שבהם יש בתים משותפים בפרויקטים שנועדו לבינוי ופינוי, כלומר, יש שטחים מסוימים שעל-פי החוק אפשר להכריז עליהם שהם שטח שנועד לדיירים מהבתים הישנים, למתן תוספת, או תוספות בנייה במתחמים מסוימים, כאשר ניתנות הטבות במיסוי.

מיכאל איתן: נוצרים מצבים שרוב הדיירים בבית, באותו בית, מוכנים להיכנס למסגרת התוכנית, אבל מאחר שמדובר בבית משותף צריכה להיות, לפי החוק היום, הסכמה של כולם.

מיכאל איתן: מה עושים כאשר יש דייר אחד שאינו רוצה, שאינו מסכים?

מיכאל איתן: על-פי המצב היום, מאחר שמדובר בבית משותף, אי-אפשר לעשות דבר.

מיכאל איתן: יכול להיות בית שיש בו מספר רב של דירות, ודייר אחד, להכעיס, לא מוכן לתת את הסכמתו וכל הבניין סובל מכך שאי-אפשר להיכנס לאותה תוכנית, אי-אפשר לתת תוספות בנייה והטבות במיסוי ולאפשר הרחבה או תוספת דיור לאותם דיירים שהבית שלהם מיועד לפינוי ולבינוי מחדש.

מיכאל איתן: מדוע, בעצם, אי-אפשר עד היום?

מיכאל איתן: משום שבבית משותף רואים את כל הדיירים כבעלי זכויות בבניין, וכאשר יש בעלי זכויות שותפים לאותו בניין, הזכות של האדם על הקניין שלו מונעת מצב שבו יכול מישהו לבוא ולהגיד – אני רוצה לפגוע בחלק היחסי של דייר כזה או אחר, משום שזכות הקניין שלו גוברת, ואי-אפשר לכפות עליו איזה מהלך שנוגע לרכוש הפרטי שלו.

מיכאל איתן: הדייר אומר: אני קניתי דירה, אני לא רוצה לצאת ממנה.

מיכאל איתן: זה שאתם רוצים לבנות לכם דירות יותר גדולות – זו בעיה שלכם.

מיכאל איתן: אני לא מוכן לצאת.

מיכאל איתן: על-ידי הסירוב הזה הוא מכשיל את הניסיון של כולם לשפר את מצבם.

מיכאל איתן: הצעת החוק שלנו מדברת על מצב שבו החוק יחול רק אם רוב מיוחס מבעלי הדירות מסכים לעסקה.

מיכאל איתן: רוב מיוחס הוא אחד מאלה: בבית משותף שיש בו יותר מחמש דירות, בעלי הדירות שבבעלותם לפחות 4/5 מהדירות, ונוסף על כך - 3/4 מהרכוש המשותף צמוד לדירות האלה.

מיכאל איתן: כלומר, בבית משותף שיש בו יותר מחמש דירות, אנחנו מדברים על מצב שבו מחליטים בעלי 4/5 מהדירות שהם רוצים להיכנס לתוכנית - הם יכולים לכפות את רצונם על השאר.

מיכאל איתן: בבית משותף שיש בו ארבע או חמש דירות, כל בעלי הדירות למעט אחד – כלומר, בבניין שיש בו ארבע או חמש דירות, צריך הסכמה של כל בעלי הדירות למעט אחד.

אליעזר כהן: הבנו.

מיכאל איתן: לעומת זאת, בבית המשותף יש יותר משני בעלי דירות - זה אחד מהתנאים, למקרה של בית משותף בן ארבע או חמש דירות, או - בבעלותו של בעל דירה מסרב צריכה להיות רק דירה אחת.

מיכאל איתן: כלומר, החוק אומר שאם יש רוב גדול - כופים על המיעוט.

מיכאל איתן: אני רוצה להוסיף ולומר - גם הסנקציה.

מיכאל איתן: מה הסנקציה אם אותו מיעוט לא רוצה?

מיכאל איתן: אי-אפשר לזרוק אותו מהבית, אבל אז הדיירים יכולים לתבוע אותו בבית-המשפט על הנזק שגרם להם עקב הסירוב שלו להיכנס לעסקה.

מיכאל איתן: והכוונה היא, שאם תהיה תוספת כלכלית כתוצאה מהעסקה, לכל הדיירים, הדייר שסירב לעסקה יצטרך לשלם להם.

מיכאל איתן: בכל אופן, גם כשיש דייר שמסרב, החוק קובע שיש מקרים, אף שהוא מיעוט, אף שהוא בודד ועקב הסירוב שלו הוא מכתיב לכולם - יהיו מקרים שבהם הסירוב הזה ייחשב לסירוב סביר.

מיכאל איתן: למשל - במקרים שבהם התמורה הכלכלית אינה ראויה, וכאשר לבעל הדירה שמסרב לא הוצעו מגורים חלופיים לתקופה שבה יקימו את הבניין החדש במקום הבניין שעומדים לפנות.

מיכאל איתן: יכול להיות, למשל, שלאדם יש יחס מאוד סנטימנטלי לדירה.

מיכאל איתן: למשל, דיברנו בוועדה על מקרה שבו זוג קשישים גר בדירה, והבן היחיד גר שם אתם, ונפטר, נניח נפל במלחמה, והם מקיימים חדר זיכרון באותה דירה לבן הזה, והם לא מעוניינים, לא רוצים שיהרסו או ישנו.

מיכאל איתן: במקרים כאלה יראו בסירוב שלהם סירוב סביר ולא תחול עילת תשלום פיצויים נגדם.

מיכאל איתן: לסיכום, אני רוצה לשבח את חבר הכנסת ניסן סלומינסקי.

מיכאל איתן: הוועדה שמעה גם התנגדויות.

מיכאל איתן: בהתחלה החוק היה יותר גורף.

מיכאל איתן: שמענו התנגדויות של אזרחים שאמרו - אנחנו לא רוצים שרוב בבתים משותפים יכפה על מיעוט ויפגע ברכוש הפרטי, ומיתנו קצת את הצעת החוק.

מיכאל איתן: אני מקווה שמצאנו את שביל הזהב, והחקיקה הזאת תאפשר קידום רווחתם של בעלי דירות במדינת ישראל שהגיע זמנן והן הוכרזו כדירות שחל עליהן חוק הפינוי והבינוי.

מיכאל איתן: תודה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: אנחנו עוברים להצבעה.

קולט אביטל: לשם החוק ולסעיפים 1-5 אין הסתייגויות.

קולט אביטל: אני מציעה שנעבור להצבעה.

קולט אביטל: נא להצביע על שם החוק כנוסח הוועדה.

קולט אביטל: הצבעה מס' 30 בעד שם החוק - 9 נגד – אין נמנעים – אין שם החוק נתקבל.

קולט אביטל: סעיפים 1-5, כנוסח הוועדה - נא לעבור להצבעה.

קולט אביטל: הצבעה מס' 31 בעד סעיפים 1-5 – 9 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1-5 נתקבלו.

קולט אביטל: בעד - 9, אין מתנגדים ואין נמנעים.

קולט אביטל: אני קובעת שסעיפים 1-5 עברו.

קולט אביטל: אחרי סעיף 5 יש הסתייגות של חבר הכנסת יצחק לוי.

קולט אביטל: חבר הכנסת לוי אינו נמצא.

קולט אביטל: אי לכך, אנחנו לא מצביעים על ההסתייגות.

קולט אביטל: אנחנו עוברים להצבעה על כל החוק בקריאה שנייה.

קולט אביטל: הצבעה מס' 32 בעד סעיפים 1-5 – 10 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1-5 נתקבלו.

קולט אביטל: בעד - 10, אין מתנגדים ואין נמנעים.

קולט אביטל: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

קולט אביטל: הצבעה מס' 33 בעד החוק – 14 נגד – אין נמנעים – אין חוק פינוי ובינוי (פיצויים), התשס"ו-200, נתקבל.

קולט אביטל: בעד - 14, אין מתנגדים ואין נמנעים.

קולט אביטל: אני קובעת שהצעת החוק פינוי ובינוי (פיצויים), התשס"ו-2005, עברה, והיא תיכנס לספר החוקים.

ניסן סלומינסקי: הצעת החוק חשובה מאוד, ואני רוצה להודות למיקי איתן, יושב-ראש הוועדה, שניהל ושמע את כל הדברים וריכז את הכול, למרכזת הוועדה דורית ואג וליועצת המשפטית שליוותה אותנו, קרן ויינשל, ולשתי הבנות שעשו אתנו עבודה טובה, מיכל דיבנר-כרמל ונטלי שלף, וכן לכל חברי שהצביעו בעד.

ניסן סלומינסקי: תודה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: [מס' כ/105; "דברי הכנסת", חוב' ז', עמ' 27077; נספחות.

קולט אביטל: ]

קולט אביטל: אנחנו ממשיכים בסדר-היום ועוברים להצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון 56), התשס"ו-2005.

קולט אביטל: נתחיל בתיקון מס' 56 ולאחר מכן - 55.

קולט אביטל: חבר הכנסת גדעון סער, בבקשה.

חיים אורון: למה לא גפני?

חיים אורון: הוא קודם.

קריאות: אנחנו נעשה זאת לפי סדר-היום.

גדעון סער: אם זה לפי סדר-היום אני אצטרך לקחת את החוק מלמטה.

גדעון סער: אם זה מקובל על יושב-ראש הוועדה, הציע את ההצעה חבר הכנסת גפני, וזכותו של יושב-ראש הוועדה למשוך אותה.

אבשלום וילן: גפני, אתה מושך?

משה גפני: כן.

קולט אביטל: תירגעו.

קולט אביטל: היתה טעות טכנית, לא שלנו, הטעו אותנו.

קולט אביטל: מה הבעיה?

מיכאל איתן: רבותי, אני מוכן למשוך את הצעת החוק הזאת בתנאי שהוא לא עולה יותר בכנסת הנוכחית.

מיכאל איתן: תעשו את החשבון.

משה גפני: אני מסכים.

מיכאל איתן: זה תלוי במציע, חבר הכנסת גפני.

מיכאל איתן: מה שחבר הכנסת גפני יחליט מקובל עלי, אבל שיביא בחשבון שלא אביא את זה בכנסת הזאת אלא עכשיו.

משה גפני: גברתי היושבת-ראש, אני מסכים למשוך את הצאת החוק הזאת, ואם תחול עליה רציפות בכנסת הבאה, ימשיכו אז.

קולט אביטל: תיקון מס' 55.

קולט אביטל: הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 55) לא תידון בכנסת הזאת.

קולט אביטל: נמשיך בסדר- היום.

קולט אביטל: חברים, אתם יכולים להירגע?

קולט אביטל: תודה.

קולט אביטל: אדוני, תציג את הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 56).

קולט אביטל: בבקשה.

גדעון סער: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה - - -

קולט אביטל: אפשר לעזוב את אולם המליאה אם אתם רוצים לדבר?

קולט אביטל: חבר הכנסת גפני.

קולט אביטל: חבר הכנסת אזולאי, אנא ממך.

קולט אביטל: אבקש סדר.

קולט אביטל: נא לשבת.

קולט אביטל: אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

גדעון סער: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, אני מביא בשם ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת את תיקון מס' 56 לחוק הבחירות לכנסת.

גדעון סער: התיקון הזה עבר כאן פה-אחד בשבוע שעבר.

גדעון סער: הוא עוסק בשתי סוגיות נפרדות: האחת קובעת הוראות שונות בדבר "הצגת מידע מתוך פנקס בוחרים ובדבר זכותו של בעל זכות בחירה לבקש כי פרטיו לא ייכללו במידע המוצג באינטרנט" - חבר הכנסת בר-און, הייתי רוצה לשוחח אתך אפילו שיחה רצינית, אבל אני מייד ארד מהדוכן.

גדעון סער: ראית מה קרה כאן, חבר הכנסת בר-און?

קולט אביטל: משכו את זה.

גדעון סער: היתה בקשה של המציע שנשענה - אני חייב לציין לנוכח מה שהיה כאן, על אף התנגדות הסיעות שהתנגדו להצעת החוק - על הערכה מאוד ריאליסטית של תוצאות ההצבעה ועל החשש מכך.

גדעון סער: גברתי היושבת-ראש, ציינתי את הנושא הראשון.

גדעון סער: הנושא השני הוא - - -

קולט אביטל: חבר הכנסת איתן, זה מאוד מפריע.

גדעון סער: הנושא השני - סוגיית האזרחים שפונו מיישובי חבל-עזה וצפון השומרון במסגרת תוכנית ההתנתקות השנה, ולמרבה הצער לא עברו להתגורר בינתיים במקום מגורים קבוע, וכידוע, מדובר במרבית המפונים.

גדעון סער: אזרחים אלה יוכלו להצביע בקלפיות המתאימות להצבעת אנשים מוגבלים בניידות, במובן זה שיוכלו להצביע הצבעה במעטפות כפולות בקלפי אשר סמוכה למקום המגורים הזמני שלהם.

גדעון סער: בנושא הראשון הוחלט במהלך הדיון, כי פרסום ההודעה של שר הפנים בדבר הכוונה לתת מידע ובדבר הזכות לבקש להסיר מידע מפרסומו באינטרנט תתבצע בעיתונות הכתובה, כדי שהמידע יהיה זמין לכל אזרחי המדינה.

גדעון סער: בנושא השני נקבע כי ביישוב ניצן, שבו קיים ריכוז גדול של מפונים, יוכלו תושביו להצביע בקלפי רגילה, לפי סדרי ההצבעה של מעטפות כפולות, אף שהקלפי האמורה לא תהיה נגישה למוגבלים.

גדעון סער: סעיף 95 לחוק, שעניינו הצבעת שוטרים, קובע כי שוטר יוכל להזדהות באמצעות תעודת זהות או תעודת שוטר, כיוון שבתיקון מס' 54 הורחב מגוון התעודות שבאמצעותן ניתן להזדהות בקלפי, באופן שאפשרנו להזדהות גם באמצעות רשיון נהיגה, פספורט וכדומה.

גדעון סער: מוצע לקבוע, כי הרחבות אלה יחולו גם על שוטרים.

גדעון סער: סעיף 124 לחוק קובע עונשים פליליים למי שמזדהה באמצעות תעודת זהות שאינה שלו, ומוצע לקבוע כעבירה פלילית גם הצבעה בתעודה מזהה אחרת, שאיננה של המצביע.

גדעון סער: לסיכום, מדובר בארבעה תיקונים, רובם בעלי אופי טכני.

גדעון סער: אחד נוגע ממש לזכות ההצבעה של המפונים.

גדעון סער: אני מבקש מהכנסת לאשר את הצעת החוק, שתחול כבר בבחירות הקרובות לכנסת, בקריאה השנייה והשלישית.

גדעון סער: תודה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: ובכן, להצעת החוק אין מסתייגים.

קולט אביטל: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה על הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 56), התשס"ו-2005, כנוסח הוועדה.

קולט אביטל: נא להצביע.

קולט אביטל: הצבעה מס' 34 בעד סעיפים 1-6 - 9 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1-6 נתקבלו.

קולט אביטל: בעד - 9, אין מתנגדים ואין נמנעים.

קולט אביטל: אני קובעת שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

קולט אביטל: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

קולט אביטל: נא לשבת.

קולט אביטל: נא להצביע.

קולט אביטל: הצבעה מס' 35 בעד החוק – 9 נגד – אין נמנעים – אין חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 56), התשס"ו-2005, נתקבל.

קולט אביטל: בעד - 9, אין מתנגדים ואין נמנעים.

קולט אביטל: אני קובעת שהצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 56) עברה בקריאה שלישית ותיכנס לספר החוקים.

קולט אביטל: [מס' מ/187; "דברי הכנסת", מושב שלישי, חוב' ל', עמ' 22489, חוב' ל"ז, עמ' 24142; נספחות.

קולט אביטל: ]

קולט אביטל: אנחנו עוברים להצעת החוק הבאה:

קולט אביטל: הצעת חוק הפטנטים (תיקון מס' 7), התשס"ו-2005.

קולט אביטל: בבקשה.

מיכאל איתן: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, הצעת חוק הפטנטים (תיקון מס' 7) מתייחסת לתקופה שבה אפשר להתחיל לקיים פעילויות שונות הקשורות במוצר שיש עליו הגנה על-פי חוק הפטנטים.

מיכאל איתן: חוק הפטנטים מאפשר ונותן זכויות שונות למי שמייצרים פטנט, דבר שיש בו חידוש ונרשם כפטנט, ואז, ברגע שהאדם מייצר פטנט חדש ורושם אותו כחוק על-פי אמנות בין-לאומיות, על-פי מה שנקבע באותן אמנות, ההמצאה שלו מוגנת לתקופות זמן שונות, תלוי בנושא שבו הוצע הפטנט.

מיכאל איתן: הצורך להגן על הזכויות חשוב על מנת לעודד את המוח האנושי לייצר דברים שיש בהם התקדמות, שיש בהם קידמה, שכל בני-האדם נהנים מהם.

מיכאל איתן: למשל, אחד הנושאים שאנחנו עוסקים בהם וסביבו עלתה הצעת החוק הזאת הוא תרופות.

מיכאל איתן: על מנת לייצר תרופה חדשה צריך להשקיע משאבים עצומים, צריך לעשות מחקר ולבדוק ולהתחיל לייצר.

מיכאל איתן: הכול עולה כספים אדירים.

מיכאל איתן: אם לא תהיה הגנה למי שהמציא, למי שמצא נוסחה על מנת להקל על בני-אדם, לפעמים לרפא אותם כליל, והוא לא יקבל את התגמולים המגיעים לו, מטבע הדברים יהיו פחות ופחות המצאות.

מיכאל איתן: גם אם תהיינה המצאות, לא יהיה מי שישקיע את הכספים על מנת לבדוק אם הן ראויות.

מיכאל איתן: לא יהיה מי שישקיע את הכספים על מנת להריץ אותן, כי אחרי שהשקיעו מיליונים רבים בבדיקה ובפיתוח ובייצור, ייקח מישהו את אותה תרופה, אם היא טובה, ויתחיל לייצר אותה ללא כל אותן השקעות שהיו בדרך על ניסויים וניסויים כושלים ושיפורים ותיקונים.

מיכאל איתן: זה ההיגיון שקיים בכל העולם על מנת להגן על פטנטים.

מיכאל איתן: בשנת 1998 תוקן חוק הפטנטים, ובתיקון הזה הותר למי שאינו בעל פטנט, לערוך במהלך התקופה של הפטנט, כשהוא עדיין בתוקף - אמרו:

מיכאל איתן: אנחנו יכולים לאפשר למי שרוצה לייצר את אותה תרופה, לא באותה צורה וללא הבלעדיות שיש לבעל הפטנט.

מיכאל איתן: הוא עדיין לא יכול לעשות הכול.

מיכאל איתן: הוא לא יכול להתחרות בו, הוא לא יכול להפיץ, הוא לא יכול לשווק, אבל אנחנו נותנים לו את האפשרות להיערך לקראת הפעולות האלה על מנת שיוכל להתחיל לייצר.

מיכאל איתן: מדוע?

מיכאל איתן: כי נתנו הגנה לבעל הפטנט, אבל אנחנו רוצים אחרי תקופה מסוימת לאפשר תחרות ולא להשאיר מונופול לבעל הפטנט.

מיכאל איתן: במקרה שלנו, אנחנו מדברים על אותה תרופה, ואנחנו רוצים לאפשר תחרות, שכן הוא יכול לבקש כל סכום ולחולים לא תהיה ברירה, יצטרכו לשלם לו, כי לאחרים אסור יהיה לשווק.

מיכאל איתן: האיזון הנכון בין הרצון לתגמל את הממציא, את מפתח התרופות החדשות, לבין הצורך לאפשר תחרות וירידת מחירים בא כאשר פג תוקף הפטנט.

מיכאל איתן: מדובר במצב שבו אנחנו צריכים לאזן ולאפשר לציבור ליהנות מתחרות בייצור תרופות וגם במוצרים אחרים.

מיכאל איתן: לקחתי את התרופה כדוגמה.

מיכאל איתן: גם במקרה הזה יכולה להיות תחרות שתוריד אחר כך את המחירים ולא תהפוך את מי שייצר פעם אחת לפי פטנט למישהו שיכול להחזיק מונופול וייצור בלעדי וידרוש סכום לא סביר לעולם ועד.

מיכאל איתן: בשנת 1998 נוצרה בתיקון אפשרות לבקש צו הארכה לפטנט מול האפשרות להתחיל ולייצר ולהכין את התרופות או המוצרים שעדיין מוגנים.

מיכאל איתן: כלומר, מצד אחד אמרו שאפשר להתחיל בפעולות, ומצד שני אמרו לבעל הפטנט: אם אתה רוצה להאריך את תקופת הפטנט, מכל מיני סיבות שאני לא רוצה לפרט אותן כרגע, סיבות מוצדקות, יש לך אפשרות להגיש בקשה.

מיכאל איתן: זאת על מנת שבעל הפטנט יוכל להאריך את תוקף הפטנט.

מיכאל איתן: כרגע אנחנו מחוקקים חוק שמבהיר את התיקון שנעשה ב-1998, שנוגע לתקופת הארכת תוקף הפטנט.

מיכאל איתן: הכוונה בתיקון הקודם היתה, שאנחנו נאריך את תוקף הפטנט למשך הזמן הקצר ביותר שבו מוארכת תקופת פטנט במדינה מהמדינות שיש להן הסדר דומה, כמו שיש הסדר שנקבע בתיקון מס' 3 לחוק.

מיכאל איתן: מה עניין מדינות אחרות?

מיכאל איתן: מדינת ישראל, בנושא שאנחנו מדברים בו, נושא התרופות, היא יצרנית של תרופות שאינן בהכרח תרופות שיש עליהן פטנט, אלא הן מיוצרות בתום התקופה של הפטנט.

מיכאל איתן: אנחנו אמרנו, שבעל הפטנט יכול לקבל הארכה, ואז, כאשר יש הארכה, אי-אפשר לייצר בישראל את התרופות שיש עליהן פטנט.

מיכאל איתן: מצד שני, יש לנו תעשיית תרופות שרוצה להתחיל להכין את עצמה ולייצר, לשווק ולייצא תרופות בהיקף גדול.

מיכאל איתן: לכן אמרנו, שישראל לא תהיה זאת ששוברת את הפטנטים.

מיכאל איתן: ישראל תיתן תקופת הארכה, ובלבד שתקופת ההארכה לא תהיה ארוכה יותר מאשר מקובל במדינות אחרות.

מיכאל איתן: כלומר, כל זמן שהפטנט מוגן גם במדינות אחרות, הוא יהיה מוגן גם בישראל, אבל כאשר במדינה אחרת - ואין הכוונה למדינות עולם שלישי אלא למדינות שנמצאות בחזית המדינות המתקדמות - תוקף הפטנט פג ואין הארכה, אנחנו מאפשרים גם בישראל את הייצור, על מנת שביום הקובע לא יהיו החברות הישראליות בפיגור לעומת חברות אחרות שנמצאות באותן מדינות מפותחות.

מיכאל איתן: ביום שבו יפוג תוקף הפטנט, אפשר יהיה להציב על המדפים את התרופות הישראליות - לא יאוחר מאשר תרופות אחרות.

מיכאל איתן: במהלך הכנת הצעת החוק היינו צריכים להיכנס לאינטרסים מנוגדים.

מיכאל איתן: מצד אחד היו אינטרסים של בעלי החברות, של יצרני התרופות, שרוצים מטבע הדברים לקצר את תקופת הפטנט עד למינימום, כי הם אלה שמייצרים תרופות המוגנות על-ידי פטנטים בעולם.

מיכאל איתן: מצד שני, היו אצלנו בוועדה גם - - -

קולט אביטל: מיקי, אף אחד כבר לא נשאר.

יוסף (טומי) לפיד: מיקי, יש עוד ארבעים חוקים.

קולט אביטל: יש עוד ארבעים חוקים.

מיכאל איתן: נכון.

מיכאל איתן: אדוני, שר המשפטים לשעבר, מה עושים?

קולט אביטל: אנחנו נעמוד בפני כנסת ריקה.

יוסף (טומי) לפיד: תשאיר זמן גם לאחרים.

מיכאל איתן: גם לי יש חוקים.

מיכאל איתן: אני אקצר.

מיכאל איתן: אני אעשה את זה בקיצור, אבל, חבר הכנסת טומי לפיד, רק תחשוב היום בדרך, כשאתה נוסע הביתה, אם זה בסדר שאנחנו חותכים עוד ועוד, עוד ועוד בעניין החקיקה, מביאים חוק שהוא גם מעניין וגם בעייתי, יש בו אינטרסים מנוגדים, לא מסבירים, מרימים ידיים, חלק מהחברים אפילו לא יודעים במה מדובר, וזה רץ הלאה.

יוסף (טומי) לפיד: אני עבדתי על החוק הזה חודשים, אני יודע על מה אתה מדבר ואתה גם מסביר בתבונה.

קולט אביטל: בינתיים הארכתם את הדיון עוד בשתי דקות.

יוסף (טומי) לפיד: - - - חבל על הזמן.

מיכאל איתן: אני מדבר באופן עקרוני.

קולט אביטל: באמת חבל על הזמן.

מיכאל איתן: הביטוי חבל על הזמן הוא ביטוי שמתייחס כעת לסדרה ארוכה של חוקים שמביאים אותם כאן לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

מיכאל איתן: השאלה היא אם זאת הדרך הנכונה לחוקק חוקים.

קולט אביטל: תמשיך, בבקשה.

קולט אביטל: באמת תמשיך, חבל על הזמן עכשיו.

קולט אביטל: תמשיך, בבקשה.

מיכאל איתן: בסופו של דבר הוחלט לקבוע רשימה של 20 מדינות בלבד, מדינות של העולם המערבי, שקיים בהן הסדר בדבר הארכת תקופת פטנטים, ונקבע כי תקופת הארכה של פטנט תהיה בהתאם לתקופה הקצרה ביותר שבה מוארך פטנט באחת מהמדינות האלה.

מיכאל איתן: לכן, ישראל תהיה הראשונה לקצר את תקופת הפטנט, והיא יכולה בהחלט להיות השנייה.

מיכאל איתן: זאת הפשרה.

מיכאל איתן: הוחלט להאריך את התקופה שבמהלכה ניתן לבקש צו להארכת פטנט מ-60 ימים ל-90 ימים מיום רישום התכשיר הרפואי, ובמקביל בוטלה האפשרות לבקש הארכה של תקופה זו אלא מסיבות שלמבקש ההארכה לא היתה שליטה עליהן.

מיכאל איתן: בנוגע לתחולת החוק, הוחלט להחיל את מרבית החוק גם על בקשות לצווי הארכה שניתנו לפני תחילתו, אולם החוק לא יחול על צווי הארכת פטנט שכבר ניתנו בנסיבות הבאות: א.

מיכאל איתן: תוקף הפטנט הבסיסי כבר פקע והוא נמצא כיום בתקופת ההארכה שלו; ב.

מיכאל איתן: לא הוארך תוקפו של פטנט ייחוס בארצות-הברית או באחת ממדינות אירופה.

מיכאל איתן: זה יהיה התנאי השני, ומכיוון שתנאי זה מהווה חידוש לחוק ולא הבהרת החוק מ-1998, לא הוחל התנאי הזה על צווי הארכה שכבר ניתנו ונמצאים בפועל.

מיכאל איתן: לאור האמור לעיל, אני מבקש את הסכמת הכנסת להעברת החוק.

מיכאל איתן: הוא מוגש ללא הסתייגויות לקריאה שנייה ושלישית, ואני אודה על אישורו במליאה.

מיכאל איתן: תודה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה על הצעת חוק הפטנטים (תיקון מס' 7), לרבות לוח התיקונים המצורף.

קולט אביטל: לוח התיקונים הוא לסעיף 9(2).

קולט אביטל: נא להצביע.

קולט אביטל: הצבעה מס' 36 בעד סעיפים 1-22 - 12 נגד - אין נמנעים - אין סעיפים 1-22 נתקבלו.

קולט אביטל: 12 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

קולט אביטל: אני קובעת שהצעת חוק הפטנטים (תיקון מס' 7) עברה כנוסח הוועדה, לרבות לוח התיקונים, בקריאה שנייה.

קולט אביטל: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת החוק בקריאה שלישית.

קולט אביטל: הצבעה מס' 37 בעד החוק - 15 נגד - אין נמנעים - אין חוק הפטנטים (תיקון מס' 7), התשס"ו-2005, נתקבל.

קולט אביטל: 15 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

קולט אביטל: אני קובעת שהצעת חוק הפטנטים (תיקון מס' 7), התשס"ו-2005, עברה בקריאה שלישית והיא תירשם בספר החוקים.

ראובן ריבלין: הודעה לסגנית מזכיר הכנסת, בבקשה.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברשות יושב-ראש הכנסת, הנני מתכבדת להודיע, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה ראשונה, מטעם חברי הכנסת:

ירדנה מלר-הורוביץ: הצעת חוק ניסויים רפואיים בבני-אדם, התשס"ו-2005, מאת חברת הכנסת מל פולישוק-בלוך וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הרשות לקידום מעמד האשה (תיקון) (הרשות כתאגיד ציבורי), התשס"ו-2005, מאת חברת הכנסת ענבל גבריאלי וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק המים (תיקון מס' 22) (חובת בדיקה ודיווח עצמיים), התשס"ו-2005, מאת חבר הכנסת אהוד רצאבי וקבוצת חברי הכנסת.

ירדנה מלר-הורוביץ: תודה.

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: [מס' מ/142; "דברי הכנסת", מושב שלישי, חוב' כ', עמ' 20230; נספחות.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, למען הסר ספק, אני מבקש להודיע שהצעת חוק מימון מפלגות (עידוד ייצוג שני המינים), שעברה ברוב, אבל אני לא יודע אם הרוב מספיק, תועבר לוועדת החוקה, חוק ומשפט, שגם בה תידון השאלה אם החוק מחייב הצבעה בעד של 61 חברי כנסת, ואם כן - הוא לא עבר, או שמא החוק הוא במסגרת חוק-יסוד, אבל אותו סעיף אינו מחייב הצבעה של 61 חברי כנסת ואז ייקבע גורלו.

ראובן ריבלין: מכל מקום, כאשר הוא עבר כאן ברוב החברים, 44 נגד 11, הוא עבר מבחינת הרוב שהיה בכנסת באותה שעה, אבל השאלה אם הוא עבר ברוב מספיק תידון וגם תיחתך בוועדת החוקה, חוק ומשפט, שאליה מועבר החוק להמשך טיפול.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חברי הכנסת, לא בכל יום ולא בכל כנסת, חבר הכנסת לפיד, ולא בכל תולדות הבית הזה היו לנו חוקים כמו החוק שאנחנו מתכוונים לאשר היום בקריאה שנייה ושלישית, שהשושבינים העיקריים שלו הם חברת הכנסת קולט אביטל וחבר הכנסת ושר המשפטים לשעבר, יוסף טומי לפיד, אדם שעוסק רוב חייו בנושא זה נוסף על עיסוקיו השונים.

ראובן ריבלין: אבל זה נושא דומיננטי.

ראובן ריבלין: היו דברים שהתחלפו בחייו, אבל נושא זה תמיד היה לנגד עיניו ותמיד הוא טיפל בו.

ראובן ריבלין: אני מעלה על סדר-היום את הצעת חוק נכסים של נספי השואה (השבה ליורשים והקדשה למטרות סיוע והנצחה), התשס"ו-2005, לקריאה שנייה ושלישית.

ראובן ריבלין: תציג את החוק חברת הכנסת קולט אביטל, מטעמה של ועדת החוקה, חוק ומשפט, שהיא בראשותו של חבר הכנסת מיכאל איתן.

ראובן ריבלין: בבקשה, גברתי.

קולט אביטל: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

קולט אביטל: אני רוצה להודות שאני מעט מתרגשת מהמעמד - -

ראובן ריבלין: בצדק.

קולט אביטל: - - גם אם הכנסת אינה מלאה כרגע.

קולט אביטל: בכל זאת, לפי מיטב הבנתי זהו יום היסטורי, גם לנו במדינת ישראל וגם לעם היהודי, שכן אנחנו באים לתקן עוול שנעשה במרוצת הרבה מאוד שנים ליהודים טובים, שהאמינו בארץ-ישראל, ליהודים טובים שבאו, השקיעו כספים כאן, בבנקים וברכוש, נספו בשואה, ולאחר מכן, במרוצת שנים רבות, גם הבנקים, גם המוסדות, אבל גם המדינה, לא עשו כל מאמץ לעבור ולראות מה קרה לאותו רכוש, ובוודאי ובוודאי לא עשו כל מאמץ להחזיר אותו.

קולט אביטל: יש לפעמים איזו סמליות בתאריכים.

קולט אביטל: ב-21 בדצמבר 1999 – אני הייתי בערך שבועיים בכנסת – הופיעה בעיתון "מעריב" כתבה, של דוד לביא, שדיבר גם הוא - או בעצם, הוא העלה את כל הנושא על סדר-היום הציבורי - על אותו הרכוש הנעלם שלא מחזירים אותו.

קולט אביטל: חודשיים לאחר מכן הקימה הכנסת ועדת חקירה.

קולט אביטל: ועדת החקירה עבדה על חלק מהחומר ומצאה 9,000 חשבונות.

קולט אביטל: פרסמנו את ממצאי ועדת החקירה, ולאחר מכן, תפקידנו היה – אחרי שכל כך הרבה יהודים טובים פנו אלינו, מכאן ומכל העולם, וביקשו את רכושם חזרה, תפקידנו היה לדאוג שאכן קום תקום חברה כזאת, או גוף כלשהו שיחזיר להם את הכספים, שיחזיר להם את הרכוש.

קולט אביטל: תוך כדי עבודת ועדת החקירה פנינו למשרד המשפטים.

קולט אביטל: חלק מהנוכחים כאן בחדר, אדוני היושב-ראש - אתה עצמך, חבר הכנסת לפיד - היו בתחילת הדרך חברים בוועדת החקירה.

קולט אביטל: חבר הכנסת לפיד בינתיים היה לשר המשפטים, הלכנו אליו וביקשנו שיתחיל בחקיקה.

קולט אביטל: היום אנחנו באים לשים קץ לתהליך מאוד ארוך, מאוד מסובך, מאוד מורכב.

קולט אביטל: החוק שאני עומדת להציג בפניכם הוא בעצם חוק ממשלתי, שעבר שיפוצים, תיקונים מאוד משמעותיים בוועדת המשנה של ועדת החוקה, חוק ומשפט.

קולט אביטל: ואף שהתודות תבואנה לאחר מכן, אני רוצה להודות לחבר הכנסת מיכאל איתן על שנתן לי את ההזדמנות לעבוד על החוק הזה.

קולט אביטל: זאת לא היתה מלאכה קלה.

קולט אביטל: זה חוק, כאמור, מאוד קשה, מאוד מורכב, מאוד מסובך, והיינו צריכים להגיע להסכמות בין כל הגורמים - בינינו, הכנסת, לבין משרדי ממשלה, משרד המשפטים, משרד האוצר – לבין הארגונים שמייצגים, פורום הארגונים שמייצגים את ניצולי השואה, ואני חושבת שהתוצאה היא תוצאה טובה.

קולט אביטל: אומנם אני מתרגשת מהמעמד ומהעובדה שאני מציגה את החוק הזה, אבל האמת היא שהייתי מעדיפה שהחוק הזה לא יהיה נחוץ כלל וכלל.

קולט אביטל: כי אילו מדינת ישראל, אילו הבנקים, אילו האפוטרופוס, אילו גופים אחרים, היו משכילים להחזיר ליורשים את הרכוש, לא היה צורך לחוקק חוק כזה היום.

קולט אביטל: בעצם, אילו הם היו עושים את זה אפילו אחרי שוועדת החקירה פרסמה את הממצאים, לא היינו צריכים להגיע למצב שבו אנחנו בעצם מחייבים אנשים בחוק להחזיר את הרכוש, ולהחזיר אותו בערכו המלא.

קולט אביטל: אני רוצה, אולי בכמה מלים, להציג את החוק עצמו.

קולט אביטל: מטרת החוק היא קודם כול לאתר את היורשים ולהחזיר להם את הנכסים, ואם וכאשר לא נמצאים יורשים, וכאשר נשארים נכסים ללא יורשים, החברה שתקום, שתהיה חברה ממשלתית, תצטרך להחזיר או לתת את הכספים או להשתמש בכספים, קודם כול לסיוע, ובקדימות לניצולי השואה נזקקים, ולאחר מכן, במעמד שלישי, להנצחת זכר השואה.

קולט אביטל: לשם כך, כאמור, תוקם חברה ממשלתית.

קולט אביטל: נוצר כאן גוף מיוחד, דגם מיוחד של חברה ממשלתית, שבסופו של דבר תשמור על עצמאותה.

קולט אביטל: החברה עצמה תפעל, קודם כול, לאיתור היורשים, ובהמשך הדרך תפעל גם לאיתור כל אותם הנכסים – נכסי דלא-ניידי – מה שוועדת החקירה עצמה לא הספיקה לעשות.

קולט אביטל: בפרק ג' של הצעת החוק הזאת, שאנחנו הולכים לאשר היום בקריאה שנייה ושלישית, מדובר על כך שכל הנכסים שקיימים היום, שנמצאים או בבנקים, או אצל אנשים פרטיים, או בגופים ממשלתיים, יעברו לרשות החברה.

קולט אביטל: הכספים, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית, המקרקעין – חובה על האפוטרופוס או על כל גורם אחר, להעביר את כל אותם הנכסים שהוא ניהל עד כה לחברה, בתוספת הרווחים או הפירות שצמחו, או בניכויים של הפסדים.

קולט אביטל: אם יגיע נכס מאוחר יותר לרשות האפוטרופוס, יצטרכו גם את הנכס הזה להעביר לחברה ולהחזיר ליורשים.

קולט אביטל: חלק מהחוק פונה גם לאזרחים, חשוב לדעת את זה.

קולט אביטל: כל אזרח במדינת ישראל, שיודע או שמגלה שיהיה לו או שיש בידיו נכס שהיה שייך למי שנספה בשואה, יצטרך בתוך 30 יום מהיוודע הדבר, להביא את זה לידיעת החברה ולהחזיר אותו בדרך כלשהי לחברה עצמה.

קולט אביטל: כדי לעבוד, תצטרך לקום ועדת שערוך.

קולט אביטל: אנחנו, בוועדת החקירה, הגענו להסכמות בינינו, בהסתמך על כוח-אדם מקצועי, איזה סוג שערוך צריך להיות, אבל בעצם הבנו שהממשלה לא תסכים לכך, ולכן סוכם שתוקם ועדת שערוך.

קולט אביטל: ועדת השערוך תמנה חמישה חברים, שימונו על-ידי שרת המשפטים, שלושה אנשים מהאקדמיה בעלי מומחיות בכלכלה, איש מהאקדמיה שימונה לפי המלצת הארגונים של ניצולי השואה ומנכ"ל משרד האוצר.

קולט אביטל: אני רוצה להביא לידיעתכם, שיש בהצעת החוק שתי גרסאות.

קולט אביטל: יש גרסה שלנו, של הוועדה, שגורסת שהוועדה עצמה צריכה למנות את מזכיר הוועדה, ויש תיקון, הצעת הסתייגות של האוצר, שדורשת שמנכ"ל האוצר ימנה את המזכיר.

קולט אביטל: אני לא רוצה להאריך בדברים.

קולט אביטל: אני אומר שני דברים נוספים: החברה עצמה תצטרך לצאת לפרסום נרחב בכל אמצעי התקשורת, כדי להביא את דבר קיומה ואת קיום הנכסים לידיעתם של היורשים הפוטנציאליים.

קולט אביטל: היא תצטרך לעשות את זה 30 יום מהקמתה, ולאחר מכן לאחר שישה חודשים, ושוב ושוב היא תצטרך לחזור ולפרסם את הנכסים מדי שנה בשנה.

קולט אביטל: החברה עצמה תנוהל על-ידי ועדה ממנה בראשותו של שופט, שתחליט ותמנה את הדירקטוריון.

קולט אביטל: תהיינה גם ועדת ביקורת וועדת ערעורים.

קולט אביטל: הדבר האחרון שהייתי רוצה לומר בקשר לחוק, או לדרך מימון החברה - כאן היתה מחלוקת די קשה בינינו לבין האוצר, שנמשכה זמן רב.

קולט אביטל: אנחנו סברנו, שכפי שקורה בכל מדינות העולם, המדינה היא זו שצריכה לממן את החברה.

קולט אביטל: משרדי הממשלה, משרד האוצר ומשרד המשפטים, גרסו שהחברה עצמה צריכה לממן את פעילותה מתוך הנכסים של נספי השואה.

קולט אביטל: הגענו בסופו של דבר להסכמה עם האוצר.

קולט אביטל: בשנתיים הראשונות התזרים למימון - ולא המימון עצמו - יבוא מהאוצר.

קולט אביטל: אנחנו קיבלנו את הצעת האוצר, שזה יהיה 2% מסך נכסי החברה, אבל סוכם - וזה לא נמצא בחוק, ואני חייבת להביא זאת לידיעת חברי הכנסת - כיוון שהיו אי-הסכמות לגבי גודל התקציב שיצטרך לעמוד לרשות החברה לניהולה, סברנו שיש צורך בהקמת ועדה מקצועית אשר תאמוד את צורכי החברה ואת תפקודיה.

קולט אביטל: אני מבקשת מחברי הכנסת להצביע על החוק כולו, ואני מבקשת ופונה גם לשרת המשפטים וגם לכל הנוכחים, להוריד את ההסתייגויות.

קולט אביטל: יש הסתייגות של שרת המשפטים, ואנחנו נשמע את ההסתייגות - - -

ראובן ריבלין: אנחנו נשמע את הסתייגותה.

ראובן ריבלין: את רוצה להסביר למה את מציעה שלא לקבל את הסתייגות משרד המשפטים?

ראובן ריבלין: אולי תסבירי.

קולט אביטל: כן.

קולט אביטל: אנחנו אומרים, שכדי לדעת מה שוויים של הנכסים, תוקם - ודיברתי על זה בהרחבה - ועדת שערוך.

קולט אביטל: ברגע האחרון משרד המשפטים סבר שצריכות להיות שתי שיטות שערוך: אחת לגבי כל העולם, לרבות הבנקים, ושיטת שערוך שנייה, אחרת, לגבי הנכסים שנמצאים בידי האפוטרופוס.

קולט אביטל: זה יוצר עיוות, זה יוצר אי-שוויון, זה דבר לא ראוי.

קולט אביטל: אנחנו חושבים שכל הנכסים צריכים להיות משוערכים לפי אותן אמות-מידה.

קולט אביטל: תודה רבה.

ראובן ריבלין: היתה טענה שזה יכול להיות דבר שלא עומד בקנה-המידה החוקתי, מבחינת ההבחנה.

ראובן ריבלין: אני רוצה שהשרה תתייחס לזה, להסביר לנו מדוע זה יכול להיות בסדר, מבחינתה.

קולט אביטל: אני מציעה שהשרה עצמה תסביר את זה.

קולט אביטל: אנחנו חושבים, שאם יש שערוך – ואני לא אכנס כאן לפרטים.

קולט אביטל: מדובר בחשבונות בנקים שעברו ידיים.

קולט אביטל: הם היו קודם בבנקים, אחר כך עברו לממשלת בריטניה, מכאן הם התגלגלו חזרה לארץ, הם היו באוצר משנת 1948 עד 1968, הם הגיעו בסופו של דבר לאפוטרופוס בערכים מינימליים ולא בערכים אמיתיים.

קולט אביטל: אנחנו חושבים שאנחנו, בסך הכול, לא נעשה צדק עם היורשים אם ניתן להם את הכספים בערכים לא ריאליים.

קולט אביטל: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: רבותי, חברי הכנסת.

ראובן ריבלין: יש כמה מסתייגים להצעת החוק.

ראובן ריבלין: כמה מהם, כמובן, לצורך דיבור.

ראובן ריבלין: אני הייתי מציע שניתן קודם כול לשרת המשפטים לומר את דבריה, ואולי חבר הכנסת לפיד, שהוא אחד המסתייגים, יוכל להתייחס גם להסתייגותה.

ראובן ריבלין: לכן אני מזמין את שרת המשפטים לנמק את הסתייגותה, וכדי לשאול אותה אם היא עומדת על הסתייגותה, בקלה כבחמורה.

ראובן ריבלין: כי זה באמת צריך להיות רגע של התעלות נפש, שכולנו נעשה את הצדק.

ראובן ריבלין: בבקשה, גברתי.

ציפי לבני: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, לא מדובר רק ברגע אחד של התעלות הנפש, אני רוצה לברך, קודם כול, את שר המשפטים היוצא, חבר הכנסת טומי לפיד, שהתחיל במסע הזה; את חברת הכנסת קולט אביטל, שפעלה במישור הרחב ביותר בהקשרים האלה; נעשתה גם עבודה במשרדי הממשלה, גם במשרד המשפטים, אפילו גם במשרד האוצר, על מנת להגיע בסופו של יום להצבעה על הצעת החוק הזאת.

ציפי לבני: ובצד הברכות על הנושא העקרוני, הערכי והחשוב, אני אציג את ההסתייגות הספציפית שיש למשרד המשפטים לאחד מסעיפי החוק, וזה במקביל ובלי לפגוע בתמיכה העקרונית בחוק כולו, במקום הנכון שממנו הוא בא ובהוראותיו.

ציפי לבני: לגבי נכסים של נספי השואה שהם כספים, הצעת החוק קובעת כי אלה יועברו לחברה בצירוף הפרשי הצמדה וריבית בשיעור שתקבע ועדה שתוקם לעניין הזה, וכרגע אני לא נכנסת להרכב הוועדה וכו'.

ציפי לבני: קבעו באמת ועדה מיוחדת, כשהמטרה היא ששערוך הכספים על-ידי הוועדה ישקף בעצם את שווי הכספים אילו אדם סביר היה פועל להשקעתם באופן סביר, במועדים ובנסיבות הנוגעים לעניין.

ציפי לבני: מבין הכספים שהם נכסים - וזאת ההבחנה, גם לאור ההערה של יושב-ראש הכנסת - של נספי השואה שיועברו לחברה, יש גם כספים המנוהלים על-ידי האפוטרופוס הכללי, או על-ידי אדם מנהל, שהוא אדם שמנהל נכס שבעליו אינו ידוע, מכוח צו של בית-משפט.

ראובן ריבלין: הם מנוהלים על-ידי האפוטרופוס הכללי לדורותיו, כי זה גם האפוטרופוס הכללי הבריטי.

ציפי לבני: סעיף 10 לחוק האפוטרופוס הכללי קובע, כי חובתם של האפוטרופוס הכללי ושל אדם מנהל להשקיע את הכספים שהם מנהלים בהתאם להוראות של ועדת השקעות, שהוקמה מכוח חוק האפוטרופוס הכללי, וזאת במטרה דומה למטרה שבגינה הוקמה היום ועדה אחרת, להבטיח ולשמור על ערכם של הכספים ולהבטיח שהם יניבו פירות עבור בעליהם החוקיים.

ציפי לבני: מכוח הוראה זו, כספים המנוהלים על-ידי האפוטרופוס הכללי מושקעים ומניבים פירות לאורך התקופה שבה הם מנוהלים, כאמור.

ציפי לבני: לפיכך, כספים שהושקעו - אנחנו לא מדברים ברמה העקרונית, אנחנו מדברים על הכספים בעין - מכוח החובה שמטיל החוק על האפוטרופוס הכללי ועל אדם מנהל, בהתאם להוראות ועדת ההשקעות הסטטוטורית, והם מושקעים בהגדרה באופן סביר, מתקיימת בהם המטרה של בסיס השערוך, כאמור בסעיף 16(ג), ואין צורך לקבוע שיטת שערוך שונה עבורם, כי אותו היגיון חל גם ביחס להשקעות שהם עשו, ומכוח הדין הם פעלו בהתאם להנחיות שניתנו להם.

ציפי לבני: כי בניגוד למחזיקים אחרים, לאפוטרופוס הכללי ולאדם מנהל אין שיקול דעת בנוגע לשאלה אם להשקיע את הכספים ובאיזה אופן, אלא מוטלת עליהם חובה חוקית, סטטוטורית, לעשות כן, ובהתאם להוראות ועדת ההשקעות הסטטוטורית.

ציפי לבני: לכן, מוצע בהסתייגות, כי לעניין כספים שעל האפוטרופוס הכללי או אדם מנהל להעביר לחברה, תקבע הוועדה את השיעורים שיש לצרף לכספים, בהתאם להוראות החלות על האפוטרופוס הכללי ועל האדם המנהל, ויובהר עוד דבר מה, על מנת שלא יובן אחרת: הסתייגות זו חלה רק לגבי התקופה שבה היו הכספים בידי האפוטרופוס הכללי או האדם המנהל.

ציפי לבני: עד למועד זה ישוערכו הכספים בהתאם לקביעה הכללית של הוועדה, דהיינו רק באותה תקופה ספציפית וביחס לכספים הספציפיים שהושקעו בהתאם להנחיות של הוועדה הסטטוטורית.

ראובן ריבלין: כבוד השרה, רק שנייה.

ראובן ריבלין: אם אפשר לשאול: החוק שאנחנו עומדים לאשר הוא לא חוק האפוטרופוס הכללי, אלא חוק נכסי נספי השואה.

ציפי לבני: נכון.

ראובן ריבלין: ונוצר מצב שבו אנחנו מבקשים לשערך את הנכס, שהוא נכס של נספי השואה, בצורה שונה, למשל, בין הבנקים לבין המדינה.

ראובן ריבלין: נכון, האפוטרופוס הכללי מנהל על-פי חוק חלק מנכסי המדינה.

ראובן ריבלין: הטענה והבקשה הן לא מהאפוטרופוס הכללי - האפוטרופוס הכללי צריך להחזיר למדינה את הכספים בערכים שהוא פעל לפיהם, אבל הבעיה שהמדינה מחזירה פה.

ראובן ריבלין: לכן אני חושב שאם אנחנו נעשה את השוני הזה, בהערכה, אנחנו יכולים למצוא את עצמנו ב-catch לא קטן, שיכול להביא לידי מצב שבו יהיו טענות כלפי החוק מצדדים כאלה או אחרים, או - יותר גרוע - יוכלו גופים פרטיים, או פרטיים-ציבוריים שאחזו בנכסי הנספים במשך שנים, לומר: למה שאני אשלם יותר מהאפוטרופוס הכללי?

ראובן ריבלין: ברור, אין לי ספק שהאפוטרופוס הכללי לא היה יכול לפעול אלא על-פי החוק, ולכן אנחנו חשבנו, בוועדה, שאנחנו בעניין זה לא מתייחסים לחוק האפוטרופוס הכללי, אלא לחוק נכסי נספי השואה.

ראובן ריבלין: ההצעה שלך היא מאוד הגיונית בצד העיוני שלה, אבל מבחינת המטרה של החוק, אנחנו נתקלים - אני מקווה שמשרד המשפטים לא יראה בזה איזו פגיעה שיכולה להביא לידי משיכת החוק, אם למשל ההסתייגות לא תתקבל.

ציפי לבני: אומר כך: ההבחנה שאדוני מציג היא הבחנה, סימן שאלה ראוי.

ציפי לבני: מאידך גיסא, כפי שניסיתי להסביר קודם לכן, ההבחנה היא לא רק מותרת, אלא גם ראויה.

ציפי לבני: אנחנו מדברים על כספים שהיו בידי האפוטרופוס.

ראובן ריבלין: אין ספק.

ציפי לבני: הרעיון של החוק הזה הוא רעיון של ועדה שאמורה בעצם לעבוד על בסיס עיקרון שהוא עיקרון דומה, אם כי מלכתחילה לא סיכמנו מה יהיה השערוך, עקב הקושי לקבוע את זה מראש והרצון להוציא את הדבר הזה לדרך.

ראובן ריבלין: נכון, ומצאנו את המנגנון.

ציפי לבני: כן.

ציפי לבני: כל עוד יש מנגנון, אפשר להוציא את זה לדרך.

ציפי לבני: אני מבקשת מהכנסת להקשיב לטיעוני ולהצביע בהתאם.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת לפיד, אפילו לא היית מסתייג הייתי נותן לך לדבר, וכמובן, ליושב-ראש הוועדה, אם ירצה לומר משהו, שאם לא כן - רבותי, יש לנו עוד מסתייגים.

ראובן ריבלין: האם הם מבקשים להתבטא?

ראובן ריבלין: כי אני מציע שנעבור להצבעות.

ראובן ריבלין: בשורתה של שרת המשפטים ובקשתה נשמעה בקשב רב, כמובן, אבל כדאי שנצביע ונעשה את הדבר שהוא בבחינת צדק היסטורי.

ראובן ריבלין: בבקשה, חבר הכנסת לפיד.

יוסף (טומי) לפיד: אדוני היושב-ראש, יש רגעים שבהם אתה מבין למה אתה חבר הכנסת.

יוסף (טומי) לפיד: בשבילי זה רגע כזה.

יוסף (טומי) לפיד: אני חושב שזה אחד החוקים היותר חשובים בתולדות הכנסת.

יוסף (טומי) לפיד: זה חוק שבו אנו ממלאים חובה שהיינו צריכים למלא לפני 50 שנה.

יוסף (טומי) לפיד: ואם יש לי תחושה של בושה, הרי היא בגלל השאלה, למה ב-2006 ולא ב-1956.

יוסף (טומי) לפיד: לא ברור לאף אחד.

יוסף (טומי) לפיד: אף אחד לא יודע להסביר מדוע כנסת ישראל חיכתה עד הערב החשוב הזה עם חוק שמחייב את כל מי שבמדינת ישראל מחזיק רכוש של נספי הנאצים להשיב אותו ליורשים החוקיים.

יוסף (טומי) לפיד: דאגנו גם לכך שאם יישאר כסף - - -

מיכאל מלכיאור: מי שיכול להסביר, אני מקווה שהוא מתבייש לתת את ההסבר.

יוסף (טומי) לפיד: אני תוהה למה זה קרה.

יוסף (טומי) לפיד: גם חשבנו שנכון יהיה, שאם ייוותר כסף שלא נמצאו לו יורשים - יושבים פה ראשי הארגונים של פליטי השואה, שהם יקבלו אותו לאותם הנזקקים שחיים בקרבנו עד היום במצוקה, שהם יתחלקו בכסף הזה עם הארגונים שדואגים לזכר השואה, כדי שלעולם העולם לא ישכח.

יוסף (טומי) לפיד: לא ישכח.

יוסף (טומי) לפיד: לפרוטוקול אני רוצה לציין, שהחוק הזה נולד מפני שכאשר ישבנו בוועדת החקירה בראשותה של חברת הכנסת קולט אביטל – שעכשיו לא מאזינה לי - - -

קולט אביטל: אני מאזינה.

קולט אביטל: אני מאזינה.

יוסף (טומי) לפיד: דווקא אני האזנתי לך בקשב רב.

יוסף (טומי) לפיד: כאשר ישבנו עם הרב מלכיאור ועוד חברים, הגעתי למסקנה שגם אם הבנקים וגם אם האפוטרופוס יסכימו להחזיר את הכסף ליורשים, אין מי שימצא את היורשים.

יוסף (טומי) לפיד: אין אינסטרומנט, אין מוסד, אין ארגון, אין כלים לאתר את היורשים ולדאוג שהם יקבלו את הכסף המגיע להם.

יוסף (טומי) לפיד: לכן חשבתי שחייבים להקים חברה, חברה ממשלתית.

יוסף (טומי) לפיד: האוצר הציע תחילה שהוא יהיה האינסטרומנט, אבל לא רצינו להפקיד את החלב בידי החתול, ולכן אמרנו שתהיה חברה, אומנם בפיקוח ממשלתי.

יוסף (טומי) לפיד: כך נולד החוק הזה, ואני חושב שזה חוק נכון.

יוסף (טומי) לפיד: אני חושב שאדוני היושב-ראש הסביר היטב מדוע אין מקום לקבל את הסתייגותו של משרד המשפטים; ודאי שזה לא היה קורה אילו נפל בחלקי להציג את החוק מטעם משרד המשפטים.

יוסף (טומי) לפיד: אני היום אזרח ישראלי, גאה להיות חבר כנסת שמחוקק חוק כה משמעותי, ובהזדמנות זו כולנו זוכרים את היהודים שרכושם נותר מפני שהם נרצחו.

יוסף (טומי) לפיד: אחרון אחרון - התודות, שהפעם הן קצת יותר בעלות משקל מן הרגיל.

יוסף (טומי) לפיד: קודם כול, לעורכת-הדין בקשי שניסחה את החוק, היא איננה פה, אני חושש - - -

ראובן ריבלין: היא פה.

ראובן ריבלין: היא פה.

ראובן ריבלין: קצת למעלה ביציע.

יוסף (טומי) לפיד: מגיעה לך תודה מהכנסת.

יוסף (טומי) לפיד: את ישבת - טבולה רזה, מאפס, ובמשך חודשים של עבודה קשה מאוד הצלחת לנסח את אחד החוקים היותר מסובכים שחוקקה כנסת ישראל; כל הכבוד לך.

יוסף (טומי) לפיד: כל הכבוד לקולט אביטל.

יוסף (טומי) לפיד: אני לא זוכר שום יושב-ראש של שום ועדה מאז אני בכנסת, שהקדיש לנושא אחד כל כך הרבה זמן, ידע ומרץ, בצורה כמעט אובססיבית, כמו שהיא עשתה בנושא הזה.

יוסף (טומי) לפיד: באמת מגיעה לקולט אביטל על זה תודת הכנסת.

יוסף (טומי) לפיד: אני מודה ליושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, מיקי איתן, שנערמות אצלו הצעות חוק למכביר, והוא הבין שזאת הצעה שראוי להקפיץ מעל כולן, כדי להספיק לחוקק את החוק הזה עוד בכנסת הנוכחית.

יוסף (טומי) לפיד: ואני מודה לך, רובי ריבלין, שבתולדות הכנסת יירשם שאתה היית זה שלא נתן לחוק הזה לשקוע, ודאגת לזה שעל אף כל המכשולים הוא ינווט ליום הזה, לערב הזה, למקום הזה.

יוסף (טומי) לפיד: כל הכבוד לך.

יוסף (טומי) לפיד: תודה לחברתי שרת המשפטים, שירשה את מקומי, שהואילה בטובה להגיש את החוק הזה ולעשות למענו; אני מכיר אנשים שהיו מטביעים אותו רק מפני שקודמם יזם אותו.

יוסף (טומי) לפיד: מגיעה לך גם על זה תודה.

יוסף (טומי) לפיד: אני אודה לכנסת אם היא תצביע פה-אחד בעד קבלת החוק, אם כי אני אצטרך להסתייג מהסעיף הראשון, כי כך הגעתי לנאום פה.

ראובן ריבלין: זו הסתייגות דיבור.

יוסף (טומי) לפיד: רציתי להציג הסתייגות: דבר אחד הייתי כותב בסעיף שם החוק; הייתי כותב בסוף שם החוק בסוגריים: "באיחור".

יוסף (טומי) לפיד: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: המסתייג הנוסף הוא חבר הכנסת עמיר פרץ, בבקשה.

ראובן ריבלין: לאחר מכן, יושב-ראש הוועדה יסכם את הדיון.

מיכאל איתן: לא.

ראובן ריבלין: בסדר, לא רוצה, אין צורך.

עמיר פרץ: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, כבוד השרים, בפעם הראשונה אני מבקש ממך, אדוני היושב-ראש, לאפשר לי, למען הגילוי הנאות, אף שזה נוגד טיפה את התקנון, לומר שהמושג הזה "הסתייגות" לא יתקבל בפרוטוקול כהסתייגות מהחוק, חלילה.

ראובן ריבלין: אמרתי שכל המסתייגים, למעט שרת המשפטים, מסתייגים לצורכי דיבור.

ראובן ריבלין: זו הסתייגות לדיבור.

עמיר פרץ: רציתי שהדבר יובהר, כי עם ישראל מקשיב לנו.

עמיר פרץ: אני רוצה קודם כול לברך את כל העושים במלאכה.

עמיר פרץ: מדובר כאן באחת מהצעות החוק שהכנסת, לו ביקשה לעצמה חסד כלשהו, לסיים את המושב שממנו אנחנו הולכים למערכת הבחירות, הרי היא לא היתה יכולה למצוא הצעת חוק טובה יותר, מוסרית יותר, מאחדת יותר מהצעת החוק הזאת שנמצאת כאן לפנינו.

עמיר פרץ: אני רוצה כמובן לברך את חברת הכנסת קולט אביטל.

עמיר פרץ: אני מציין זאת, כי אני חושב שחברת הכנסת קולט אביטל היא אחת מחברות הכנסת שהמחשבה לעשות דברים בנחישות ובשקט הולכת אתה לכל מקום.

עמיר פרץ: באתי כדי להביע הערכה עמוקה מאוד אליה, עמוקה מאוד, כי מגיע לה.

עמיר פרץ: אני רוצה לספר לכם שבימי כהונתי כראש העיר בשדרות, כיהנו יושב-ראש כנסת וסגן יושב-ראש כנסת לחלופין, גם חבר הכנסת שילנסקי וגם חבר הכנסת שלנו מחיפה, יושב-ראש הכנסת - - -

משה גפני: שבח וייס.

קריאות: שבח וייס.

עמיר פרץ: סליחה, סליחה, חברי שבח וייס.

עמיר פרץ: אני מקווה שהוא לא מביט בי עכשיו.

עמיר פרץ: חברי שבח וייס וחבר הכנסת דב שילנסקי, שניהם ניצולי השואה, ושניהם היו אולי מהגורמים המרכזיים שפעם אחר פעם העמידו את עניין השואה כנושא שהוא בקונסנזוס הלאומי, בלתי ניתן בכלל לאמירה מפקפקת בעניין.

עמיר פרץ: למזלי הטוב, הייתי אולי ראש עיר הפיתוח הראשון בישראל שהקים אנדרטה לניצולי השואה.

עמיר פרץ: אני זוכר שביום שבו חנכנו את האנדרטה הגיעו גם שבח וייס גם דב שילנסקי, שניהם, וזה היה מראה בלתי רגיל לראות שני יושבי-ראש הכנסת, מסיעות שונות, מגיעים לעיר פיתוח, שהדבר האחרון שציפו ממנה זה להקים אנדרטה לניצולי השואה.

עמיר פרץ: כששאלו אותי מה המעשה הזה, אמרתי שאני רואה במסר שניצולי השואה מביאים למדינת ישראל, לנוער בישראל, אולי את אחד המסרים המכוננים ביותר שמדינה יכולה לקחת, ולטעת באמצעותה יותר עוצמה ויותר כוח בבניית העתיד.

עמיר פרץ: אני חושב שהאדיקות של כל מי שטיפל בנושא הזה צריכה להיות כאן סמל לחברי כנסת שלעתים מתייאשים בדרך ורואים שהם עושים עבודה בלתי רגילה ולא מקבלים מעט קרדיט שמגיע להם.

עמיר פרץ: היום אני מגיע להביע גם את הערכתי לעושים במלאכה, ובוודאי גם לברך את יושבי-ראש הארגונים שנמצאים כאן על שיתוף הפעולה, לברך את המשפטנים שסייעו, ולומר לחבר הכנסת טומי לפיד שאני יודע כמה הוא רגיש לנושא.

עמיר פרץ: אני רוצה לציין עובדה אחת שאולי חברת הכנסת קולט אביטל לא אומרת אותה.

עמיר פרץ: גם קולט היא בת ליהודים ניצולי השואה.

עמיר פרץ: אביה של חברת הכנסת אביטל היה במחנה עבודה ברומניה.

עמיר פרץ: חברת הכנסת קולט אביטל אמרה לי דבר שחשוב שייאמר, אף שהוא לא חשוב לעצם העניין: שהיא עצמה עשתה את החוק מתוך אמונה בכל מלה שנכתבה שם.

עמיר פרץ: שיהיה ברור לכולם שהיא עשתה זאת כאחד מחברי הכנסת שרואים בנושא הזה נושא מרכזי בחיי האומה במדינת ישראל, ולא כנושא שמשליך על מעמדה האישי.

עמיר פרץ: חשוב מאוד שהדבר ייאמר.

עמיר פרץ: אני בא ומבקש משרת המשפטים להסיר את ההסתייגות ולאפשר לכולנו להתאחד כאיש אחד - - -

ראובן ריבלין: תאמין לי, שרת המשפטים נתנה לנו הנחה גדולה.

ראובן ריבלין: יש הסתייגות - אנחנו נצביע עליה.

ציפי לבני: נדמה לי, אדוני, שתרומתי לחוק איננה נופלת משלך.

עמיר פרץ: אני רק מבקש.

עמיר פרץ: שמעתי מחבר הכנסת טומי לפיד.

עמיר פרץ: אני בהחלט מברך אותךְ.

ציפי לבני: רק לא מנצל את ההזדמנות לומר - - -

ראובן ריבלין: היא חייבת - - -

עמיר פרץ: בסדר גמור.

עמיר פרץ: אני בהחלט מברך את שרת המשפטים ומודה לה ולמשרד המשפטים ולכל הגורמים שעסקו בעניין.

עמיר פרץ: אנחנו מסיימים היום את מושב הכנסת הזה באמת עם תעודת כבוד לכנסת ישראל ולכל העושים במלאכה.

ראובן ריבלין: מניסיוני, אני יכול לומר לכם מהחוויות של שרת המשפטים, כי לא היתה חוכמה ששר המשפטים טומי לפיד יקדם את הצעת החוק הפרטית של טומי לפיד, ובצדק.

ראובן ריבלין: הכניסה של שרת המשפטים הנוכחית לנושא - ואינני חבר בתנועתה עכשיו - הפיחה רוח תזזית בחוק, ואין לי כל ספק שתרומתה להעברת החוק היום היא תרומה מכרעת, כמו שנקרא בלשון משפטית, וזו בהחלט סיבה מכרעת.

ראובן ריבלין: אני רוצה לציין את השר הירשזון, שהיה חבר כנסת ואחד מהאנשים אשר בכנסת הארבע-עשרה, החמש-עשרה, וגם לפני כן, כשהיה חבר כנסת ויושב-ראש ועדות, ועמל ללא ליאות בכל חייו הציבוריים למען נגיע לחוקים האחרים וגם לחוק זה, וכן לחבר הכנסת מלכיאור, אשר פעילותו רבה בנושאים אלה.

ראובן ריבלין: כמו כן, חבר הכנסת לשעבר מיכאל קליינר והשר רביץ.

ראובן ריבלין: אולי תזכירו לי אם היו - - -

יוסף (טומי) לפיד: צ'יטה כהן.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אליעזר כהן.

ראובן ריבלין: היו אולי עוד חברי הכנסת לשעבר שטיפלו בנושא הזה.

ראובן ריבלין: כולם יבואו על הברכה.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה.

ראובן ריבלין: לשם החוק ולסעיפים 1-15 אין הסתייגויות, ולכן אנחנו נצביע עליהם לפי הצעת הוועדה.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 38 בעד סעיפים 1-15 - 45 נגד - אין נמנעים - אין סעיפים 1-15 נתקבלו.

ראובן ריבלין: בעד - 45, אין מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע ששם החוק וסעיפים 1-15 עברו לפי הצעת הוועדה.

ראובן ריבלין: לסעיף 16 יש שתי גרסאות, אבל לפני כן יש הסתייגות שרת המשפטים.

ראובן ריבלין: לכן, אנחנו נצביע קודם על ההסתייגות, ולאחר מכן נעבור לשתי הגרסאות.

ראובן ריבלין: הסתייגותה של שרת המשפטים לסעיף 16 - מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 39 בעד ההסתייגות - 4 נגד - 40 נמנעים - 1 ההסתייגות של שרת המשפטים לסעיף 16 לא נתקבלה.

ראובן ריבלין: נמנע אחד, בעד - 4, נגד - 40.

ראובן ריבלין: ההסתייגות לא נתקבלה.

ראובן ריבלין: אני ממשיך לגרסה מול גרסה, ויש גרסה א' וגרסה ב'.

ראובן ריבלין: ההמלצה של הוועדה היתה גרסה א', אבל כמובן עומדות גרסה א' וגרסה ב'.

ראובן ריבלין: לכן, אנחנו נצביע: מי שבעד גרסה א' - מצביע בעד, ומי שבעד גרסה ב' - מצביע נגד.

ראובן ריבלין: נא להצביע: גרסה א' או גרסה ב'.

יוסף (טומי) לפיד: אנשים לא יודעים מה - - -

ראובן ריבלין: בעד - זה גרסה א'.

ראובן ריבלין: נא להצביע, בבקשה.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 40 בעד גרסה א' - 45 נגד - אין נמנעים - אין גרסה א' לסעיף 16 נתקבלה.

ראובן ריבלין: בעד - 45, אין מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אנחנו קובעים שגרסה א' היא הגרסה המקובלת עלינו, וקיבלנו את עמדת משרד המשפטים בעניין זה.

ראובן ריבלין: סעיפים 17-85 ועד בכלל, כהצעת הוועדה - קריאה שנייה.

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 41 בעד סעיפים 17-85 - 45 נגד - אין נמנעים - אין סעיפים 17-85 נתקבלו.

ראובן ריבלין: בעד - 45, אין מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת חוק נכסים של נספי השואה (השבה ליורשים והקדשה למטרות סיוע והנצחה) עברה בקריאה שנייה.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, אנחנו עוברים לקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: מי בעד הצעת חוק נכסים של נספי השואה בקריאה שלישית?

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 42 בעד החוק - 46 נגד - אין נמנעים - אין חוק נכסים של נספי השואה (השבה ליורשים והקדשה למטרות סיוע והנצחה), התשס"ו-2005, נתקבל.

ראובן ריבלין: בעד - 46, אין מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת חוק נכסים של נספי השואה (השבה ליורשים והקדשה למטרות סיוע והנצחה), התשס"ו-2005, עבר בקריאה שלישית, והוא ייכנס לספר החוקים.

ראובן ריבלין: אמרנו, הבטחנו וגם קיימנו.

ראובן ריבלין: החוק עבר, גם אם עבר ביום הדיונים האחרון לכהונתה של כנסת זו.

ראובן ריבלין: אני מבקש מחברת הכנסת אביטל להודות.

ראובן ריבלין: אחריה - יושב-ראש הוועדה; אשמח מאוד לשמוע גם את דבריו.

קולט אביטל: רשימת התודות שלי ארוכה.

קולט אביטל: אדוני היושב-ראש, קודם כול, אני מבקשת להודות לך על שאישרת לי להעלות את הצעת החוק הזאת עוד במושב הזה.

קולט אביטל: אני מבקשת להודות לחבר הכנסת מיכאל איתן, יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, על שנתן לי להיות יושבת-ראש ועדת משנה, על עזרתו, על תמיכתו ועל כל התגייסותו לנושא.

קולט אביטל: אני מבקשת להביע תודה מאוד מאוד מיוחדת לחבר הכנסת לפיד, מכל הלב.

קולט אביטל: אתה יודע שאנחנו יחד בנושא הזה.

קולט אביטל: תודה על העזרה לאורך כל הדרך ועל כל הסיוע.

קולט אביטל: אני מרגישה שותפות אמיתית.

קולט אביטל: אני מבקשת להודות לשרת המשפטים, למנכ"ל משרד המשפטים, לעורכת-הדין מוריה בקשי, שנמצאת אתנו כאן, לצוות משרד המשפטים, עורכת-הדין עדנה הראל, עורך-הדין ארז קמיניץ ועורכת-הדין דפנה גליק.

קולט אביטל: אני מאוד רוצה להודות למנהלת הוועדה, דורית ואג, וליועצת המשפטית השקטה אבל המאוד-יסודית שלנו, תמי סלע.

קולט אביטל: אני מבקשת גם להודות לשר האוצר ולצוות על שהתפשרו בסופו של דבר.

קולט אביטל: אחרונים, אבל הכי חביבים - אני מאוד מאוד מבקשת להודות לפורום ניצולי השואה בראשותם של אברהם רוט ונח פלוג, כל הצוות שהיה אתי מהתחלת הדרך ועד עכשיו.

קולט אביטל: תודה רבה על השותפות.

קולט אביטל: אני מקווה שהחוק הזה יהיה לתועלת כל אותם האנשים, יעשה צדק עם היורשים ויקל את חייהם של אלה שזקוקים לעזרה.

קולט אביטל: תודה רבה לכולם.

ראובן ריבלין: אני מאוד מודה בשם כולנו לחברת הכנסת קולט אביטל.

ראובן ריבלין: כבוד יושב-ראש הוועדה, האם אדוני רוצה להוסיף דבר?

מיכאל איתן: לא.

ראובן ריבלין: לא רוצה.

ראובן ריבלין: תם ונשלם.

ראובן ריבלין: מודים מאוד ומקרב לב.

ראובן ריבלין: בתחילת הקיץ פניתי לחבר הכנסת מיכאל איתן, ואני יודע עד כמה הוא עמוס, והסברתי לו, והוא אמר: אין צורך להכביר מלים; הבנתי את הנושא.

ראובן ריבלין: הוא זה אשר הביא לידי כך שהיום אנחנו יכולים היינו להביא - לא קיבלנו אותו בקלות דעת או לא בבחינת סוף מעשה במחשבה תחילה.

ראובן ריבלין: אפילו אתמול הוא קבע דיון לשעתיים וישב בו, והיו לו מחויבויות הקשורות לעתידו הפוליטי, והוא ויתר על הכול וישב על מנת להכין את החוק.

ראובן ריבלין: מי שעוסקים בצורכי ציבור באמונה - לא רק שהקדוש-ברוך-הוא ישלם שכרם, אלא שגם החברים שמפעם לפעם צריכים לבחור יזכרו בדיוק מי עושה מה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת מיכאל איתן הוא באמת דוגמה.

מיכאל איתן: אני מניח שאם הם יזכרו את זה, הם יזכרו גם את מי שישב לידי.

ראובן ריבלין: מי זה?

ראובן ריבלין: מי יושב על ידך?

מיכאל איתן: היושב-ראש.

ראובן ריבלין: תשאל את חבר הכנסת שריד.

ראובן ריבלין: הוא לא מבין איך זה, אבל אני כל הזמן מסתדר בפוליטיקה, בלי שאני עצמי יודע איך.

ראובן ריבלין: תאמין לי.

ראובן ריבלין: פעם אמרת שאני פלא פוליטי, כלומר, איך כל פעם זה כך, ואז אמרתי: הרי אני מסתדר.

ראובן ריבלין: רבותי, אני מאוד מודה לכם.

ראובן ריבלין: [מס' כ/102; "דברי הכנסת", חוב' ה', עמ' 26674; נספחות.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

ראובן ריבלין: הואיל ולחבר הכנסת רשף חן יש באמת סיבה מוצדקת, אנחנו הסכמנו לקדם את הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 31) - קריאה שנייה וקריאה שלישית ובלי הסתייגויות.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת רשף חן, נא לבוא.

מיכאל איתן: מה זה?

מיכאל איתן: מה נעשה פה?

מיכאל איתן: אי-אפשר כך.

מיכאל איתן: הייתי צריך להיות, וקידמת חוק אחד.

מיכאל איתן: למה?

מיכאל איתן: עכשיו אני הייתי צריך להיות - - -

יוסי שריד: היושב-ראש, לנו יש התחייבות בשעה 16:30.

ראובן ריבלין: אבל לו יש דבר שהוא - - - זו שנייה אחת.

מיכאל איתן: אבל אני הייתי צריך - - -

ראובן ריבלין: אין דבר.

ראובן ריבלין: הוא כבר עלה.

ראובן ריבלין: כבר היינו יכולים לסיים את החוק.

ראובן ריבלין: שם יש דיונים, ופה זו שנייה אחת.

מיכאל איתן: זה לא בסדר.

ראובן ריבלין: אתה צודק.

ראובן ריבלין: כבר קראתי לו.

ראובן ריבלין: אני מודה באשמה.

ראובן ריבלין: בבקשה.

מיכאל איתן: החוק הזה היה צריך להיות אחרי שני החוקים שלי.

יוסי שריד: הפרוצדורה מתארכת.

יוסי שריד: אולי שהם יודו תוך כדי דבריהם.

קולט אביטל: טוב.

קולט אביטל: תודה.

קולט אביטל: זה לקח זמן.

קולט אביטל: חבר הכנסת חיים כץ, בבקשה.

חיים כץ: גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מבין את הלחץ.

חיים כץ: אז אנחנו לא מודים לאף אחד.

חיים כץ: חבר הכנסת רשף חן, איננו מודים לך על כך שהגשת הצעת חוק כל כך חשובה בנושא עבודת נשים.

חיים כץ: גברתי היושבת-ראש, חברי הכנסת, אני מתכבד להביא לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 31), התשס"ו-2005, הצעת חוק פרטית של חברי הכנסת רשף חן וגילה פינקלשטיין.

חיים כץ: בחוק עבודת נשים, התשי"ד-1954, קבועות הוראות בדבר זכויות של עובדת ועובד, וביניהן הזכות לחופשת לידה, לחופשת אימוץ ולהגבלת פיטורים, והזכות של עובדת להיעדר מהעבודה במקרים מסוימים, כגון בחודשי ההיריון, בתקופה שבה העובדת שוהה במקלט לנשים מוכות, ולשם פיקוח רפואי במהלך חודשי ההיריון.

חיים כץ: בחוק עבודת נשים קבועה עבירה פלילית בהתייחס למעביד בשל העבדה בניגוד לחוק, אי-מתן חופשת לידה ופיטורים בניגוד לחוק.

חיים כץ: עם זאת, המציאות מוכיחה כי הסנקציות הפליליות אינן מופעלות ולכן אינן מרתיעות דיין, ובפועל עדיין מעבידים רבים עוברים על הוראות החוק.

חיים כץ: מטרתה של הצעת החוק לקבוע, נוסף על האמור, ובדומה לחוקים אחרים שעניינם זכויות עובדים, סנקציות אזרחיות בשל הפרת הוראות החוק, וכל זאת כדי להגביר את ההרתעה ואת דרכי האכיפה של הוראות חוק עבודת נשים כלפי מעבידים.

חיים כץ: מוצע לקבוע, כי לבית-הדין האזורי לעבודה תהיה הסמכות הייחודית לדון בהליך אזרחי בשל הפרת הוראה מהוראות חוק עבודת נשים.

חיים כץ: כמו כן, מוצע לקבוע רף מינימום של פיצויים שייפסקו לעובדת או לעובד שפוטרו בניגוד להוראות החוק, בגובה 150% של השכר שהיה מגיע להם אילולא הפיטורים.

חיים כץ: מוצע להסמיך את בית-הדין לפסוק פיצויים בסכום נמוך יותר מטעמים מיוחדים שיירשמו.

חיים כץ: כן מוצע שבית-הדין יהיה רשאי לפסוק פיצויים על נזק של ממון שנגרם עקב הפרת הוראה מהוראות החוק ופיצויים בשל עוגמת נפש, כאב וסבל וכיוצא באלה, אף אם לא נגרם לעובד או לעובדת נזק של ממון בשל ההפרה, מתוך מטרה לקבוע, נוסף על פיצוי נזקי, גם פיצוי אזרחי עונשי שמטרתו הרתעתית וחינוכית.

חיים כץ: בנוסף, מוצע להסמיך את בית-הדין לעבודה ליתן צו מניעה או צו עשה, אם ראה שהענקת פיצויים בלבד לא תהא צודקת בנסיבות העניין.

חיים כץ: כן מוצע לקבוע, כי מלבד העובד או העובדת, יהיו רשאים להגיש תביעה בשל הפרת הוראה מהוראות חוק עבודת נשים גם ארגון העובדים היציג באותו מקום עבודה, ובאין ארגון כזה - ארגון העובדים שהעובדת או העובד חברים בו, או ארגון העוסק בקידום זכויותיהם של מי שחוק עבודת נשים בא להגן עליהם, בהסכמת העובדת או העובד.

חיים כץ: גברתי היושבת-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני מבקש לברך – אף שאמרו שלא לברך - את חברי הכנסת רשף חן וגילה פינקלשטיין, יוזמי הצעת החוק.

חיים כץ: לחבר הכנסת רשף חן זו הצעת החוק האחרונה בעשייה הפרלמנטרית הרחבה שלו, כי, לצערי, הוא לא מתמודד לכנסת הבאה.

חיים כץ: אני שמח להציג את הצעת החוק שלך, שהוועדה עשתה כמיטב יכולתה כדי להעלותה.

חיים כץ: זו הצעה אשר תרתיע מעבידים מהפרת הוראה מהוראות חוק עבודת נשים ותסייע רבות באכיפת הוראות החוק.

חיים כץ: הצעת החוק מוגשת ללא הסתייגויות, ואני מציע לאשר אותה בנוסח הוועדה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

חיים כץ: תודה רבה.

קולט אביטל: חברי חברי הכנסת, כיוון שאין הסתייגויות, אנחנו עוברים ישירות להצבעה בקריאה שנייה על הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 31), התשס"ו-2005.

קולט אביטל: נא להצביע.

קולט אביטל: הצבעה מס' 43 בעד סעיפים 1–2 - 21 נגד - אין נמנעים - אין סעיפים 1–2 נתקבלו.

קולט אביטל: בעד - 21, אין מתנגדים ואין נמנעים.

קולט אביטל: אני קובעת שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה כנוסח הוועדה.

קולט אביטל: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית על הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 31).

קולט אביטל: נא להצביע.

קולט אביטל: הצבעה מס' 44 בעד החוק - 23 נגד - אין נמנעים - אין חוק עבודת נשים (תיקון מס' 31), התשס"ו-2005, נתקבל.

קולט אביטל: בעד - 23, אין מתנגדים ואין נמנעים.

קולט אביטל: הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 31), התשס"ו-2005, עברה, והיא תירשם בספר החוקים.

קולט אביטל: תודה.

קולט אביטל: חבר הכנסת רשף חן, אתה רוצה להודות?

קולט אביטל: בבקשה.

רשף חן: גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מקווה שזהו הנאום הלפני אחרון שאני נושא מעל הדוכן הזה.

רשף חן: חבר הכנסת חיים כץ, זה הלפני אחרון, כי אני עדיין מקווה להעביר את חוק תובענות ייצוגיות, ואני גם מאמין שנצליח לעשות זאת, אבל זה כבר יקרה בפגרה.

רשף חן: אני מבקש להודות מאוד ליושב-ראש ועדת העבודה והרווחה, לצוות הוועדה, וגם לצוות משרדי הממשלה השונים שעסקו בחוק הזה ובמאמץ לא קל הצליחו להגיע בו לנוסח שהיה מקובל על כולנו.

רשף חן: החוק הזה מבטא שני דברים שבעיני היו דברים מאוד חשובים בעבודתי בכנסת.

רשף חן: אחד מהם הוא הגנה על זכויות נשים, והשני הוא יצירת מערכת משפטית שמצליחה לשמור על החוק ולאכוף את החוק בלי להיזקק למערכת האכיפה הציבורית.

רשף חן: החוק הזה יוצר מערכת של אכיפה אזרחית ושל ענישה אזרחית בתוכו, ואני חושב שזה דבר יעיל ומועיל.

רשף חן: אני מבקש לברך את חברת הכנסת גילה פינקלשטיין ולהודות לה.

רשף חן: היא קידמה אתי, אולי יותר ממני, את החוק הזה והביאה אותנו עד הלום.

רשף חן: תודה רבה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: [מס' כ/100; "דברי הכנסת", חוב' ו', עמ' 26900; נספחות.

קולט אביטל: ]

קולט אביטל: אנחנו חוזרים לסדר-היום המקורי ועוברים להצעת חוק העונשין (תיקון מס' 90), התשס"ו-2005.

קולט אביטל: יציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, חבר הכנסת מיכאל איתן.

מיכאל איתן: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, החוק שאני מבקש להביא הוא חוק שיזם חבר הכנסת יוסי שריד.

מיכאל איתן: כאשר החוק עלה במתכונתו הראשונית למליאה, עליתי לדוכן והבעתי התנגדות להעברתו.

מיכאל איתן: הצבעתי על שורה ארוכה של בעיות ופגמים שהיו כרוכים בכוונתו הטובה של המציע, חבר הכנסת יוסי שריד, לתקן פגם או קלקול שלצערי הרב נפל בחיים הפוליטיים במדינת ישראל.

מיכאל איתן: הכלל שעליו התבסס חבר הכנסת שריד היה, שיש צורך להטיל איסור פלילי על קבלת תמורה בעבור הפעלת כוח השפעה של אדם שיש לו השפעה כלפי נבחרי ציבור בתפקידים בכירים, וכוח ההשפעה שלו נובע מכך שהוא עצמו, המשפיע, פעיל במפלגה או פעיל בחיים הציבוריים, ויש לו השפעה על הגוף הבוחר או על אותו נבחר, והוא מפעיל אותה תמורת קבלת טובת הנאה.

מיכאל איתן: צריך להבהיר מראש, שפעילות מול נבחרי ציבור וניסיונות להשפיע עליהם מצדם של פעילים אחרים בסקטור של הפעילות הפוליטית הציבורית – אלה דברים מבורכים וחשובים בחיים הציבוריים של כל מדינה דמוקרטית.

מיכאל איתן: אולי זו אפילו חובתם של פעילים בחיים הפוליטיים, שהם מייצגים ציבורים קטנים או ציבורים יותר גדולים, לפעול בקרב מקבלי החלטות ולנסות להשפיע עליהם בכיוונים שונים לקדם – כמובן, הכול דברים חוקיים ומטרות חוקיות.

מיכאל איתן: זו תמצית הפעילות הפוליטית.

מיכאל איתן: אלא מה?

מיכאל איתן: אם מדובר בהפעלת השפעה כדי לקדם מטרות בלתי חוקיות, החוק שלנו מטפל בכל מקרה, זאת עבירה והדבר הזה אסור.

מיכאל איתן: נשאלה שאלה, מה קורה כאשר אדם הפך להיות בעל השפעה על בחירתם של חברי כנסת או שרים, ומכוח ההשפעה הזאת הוא משכנע אותם לפעול בצורה מסוימת, שהיא בהתאם לחוק ולמטרה חוקית, אבל בדרך הוא גובה תשלום ומנצל את העובדה שיש לו השפעה על בחירתו של אותו אדם, אותו נבחר ציבור, אותו בעל משרה שאותו הוא רוצה להפעיל למען מטרה, שיכול להיות שהיא מטרה חוקית, אבל ברגע שהוא עושה את זה בתשלום, הוא עושה את זה בשכר, הוא כבר אינו פעיל פוליטי, הוא יותר שתדלן, לוביסט, שמנצל את העובדה שהוא נכנס לחיים הפוליטיים ורכש לו שם השפעה על כמה אנשים, ובזכות ההשפעה הזאת הוא גובה תשלומים ומפעיל השפעה על נבחרי ציבור.

מיכאל איתן: כלומר, המניע כאן אינו מניע של עבודה ציבורית לשמה, על-פי השקפת עולמו, על-פי המחויבות שלו לשרת את הציבור, אלא זה ביזנס.

מיכאל איתן: החוק אומר, שמי שרוצה להפעיל השפעה על נבחרי ציבור ולומר להם: אתם צריכים לפעול כך ולעשות אחרת – הוא יכול לעשות את זה כל זמן שהוא פועל ללא תשלום.

מיכאל איתן: אם הוא פועל על בסיס תשלום, הוא גם יכול לעשות את זה, אבל אז אסור לו להיות מעורב בחיים הפוליטיים בצורה כזאת שאותו נבחר ציבור שממנו הוא מבקש לנקוט דרך מסוימת יהיה תלוי בו.

מיכאל איתן: זו ההבחנה שהחוק הזה עושה.

מיכאל איתן: אני חושב שהחוק אינו נקי לגמרי מאי-בהירויות, משום שהתחום הוא תחום מאוד מורכב.

מיכאל איתן: קשה מאוד לזהות מי בעל השפעה, ואחרי שאתה מזהה מי בעל השפעה, תמיד יש תחומים אפורים שאתה יכול לומר: בסדר, פלוני הוא בעל השפעה, אז לא הוא פנה, פנתה אשתו, פנה בנו, פנה קרוב משפחה אחר שלו.

מיכאל איתן: מובן שהחוק לא יכול לטפל בכל ההיבטים.

מיכאל איתן: יש גם תחומים שקשה לומר מהי השפעה.

מיכאל איתן: האם אדם שהוא חבר בגוף בוחר שמונה 200 איש הוא בעל השפעה?

מיכאל איתן: ואם בגוף הבוחר הוא אחד מ-3,000?

מיכאל איתן: ואם הגוף הבוחר הוא 100,000 חברי מפלגה מסוימת?

מיכאל איתן: ואז נשאלה השאלה, יכול להיות שכאשר הוא אחד מ-100,000 אז לא, אבל הוא פקד 1,000 איש - האם זה הופך אותו לבעל השפעה?

מיכאל איתן: התמודדנו בוועדה עם הקשיים האלה, ובסופו של דבר אנחנו מביאים לכנסת את התוצאה הטובה ביותר שאפשר להביא בנסיבות הקיימות לגבי הצעת החוק הזאת.

מיכאל איתן: לפעמים זמנים קשים מחייבים פעולות חקיקה שאולי בימים כתיקונם עדיף היה אפילו שלא להביא אותה.

מיכאל איתן: אני חושב שהצעת החוק הזאת היא אחת מאותן דוגמאות.

מיכאל איתן: הזמנים הם זמנים קשים, השחיתות במדינת ישראל עולה לשיאים.

מיכאל איתן: במקום שנצמצם אותה, היא מתגברת.

מיכאל איתן: היא לא נעצרת רק בעולם המסחר או בעולם העסקים או בתחומים אחרים של החיים, היא מגיעה גם לכנסת, גם לחיים הפוליטיים.

מיכאל איתן: הצעת החוק הזאת, גם אם היא לא תחסל את כל השחיתות, יש בה מסר חשוב, שאנחנו נאבקים בתופעות שצצו בשנים האחרונות, שבהן הכול נעשה קרדום לחפור בו, ובמקום שאנשים יפעלו בפעילות ציבורית, הם נכנסים לפעילות ציבורית על מנת לנצל אותה אחר כך לצרכים אישיים, לצורך התעשרות.

מיכאל איתן: במובן זה יש כאן איזה מעצור או בלימה של תופעה ומסר חשוב לציבור כולו.

מיכאל איתן: אני מבקש שהצעת החוק תאושר על-ידי המליאה ללא הסתייגויות, ומודה פעם נוספת למציע, חבר הכנסת יוסי שריד.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: אנחנו עוברים אפוא להצבעה על הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 90), התשס"ו-2005.

קולט אביטל: יש הסתייגות, אבל המסתייג, חבר הכנסת יצחק לוי, אינו נמצא.

קולט אביטל: לפיכך אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה על שם החוק ועל סעיף 1 כנוסח הוועדה.

קולט אביטל: הצבעה מס' 45 בעד סעיף 1 - 17 נגד – אין נמנעים – 1 סעיף 1 נתקבל.

קולט אביטל: בעד - 17, אין מתנגדים, נמנע אחד.

קולט אביטל: הצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

קולט אביטל: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית על הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 90), התשס"ו-2005, כנוסח הוועדה.

קולט אביטל: הצבעה מס' 46 בעד החוק – 16 נגד – אין נמנעים – 1 חוק העונשין (תיקון מס' 90), התשס"ו-2005, נתקבל.

קולט אביטל: בעד - 16, אין מתנגדים, נמנע אחד.

קולט אביטל: אני קובעת שהצעת חוק העונשין (תיקון מס' 90) עברה, והיא תיכנס לספר החוקים.

קולט אביטל: חבר הכנסת שריד, בבקשה.

יוסי שריד: גברתי היושבת-ראש, הייתי יכול לוותר, אבל מישהו היה חושב שאולי אני ברוגז.

יוסי שריד: עליתי לדוכן כדי להודות ליושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט מיכאל איתן.

יוסי שריד: לו נפלה הצעת החוק הזאת בימים אלה בידיים אחרות, יכול מאוד להיות שגורלה היה שונה.

יוסי שריד: הבעיה רק שלפעמים אני מרגיש שכל אחד מאתנו הוא מעט כסות לערווה, והערווה היא דווקא לראווה, וחלון הראווה רחב מדי.

יוסי שריד: החוק הזה נועד לסתום פרצה הקוראת לגנב, אבל, גברתי היושבת-ראש, את יודעת שהגנבים כאשר סותמים להם פרצה אחת, עד מהרה הם מגלים גם פרצות אחרות.

יוסי שריד: אבל מה לעשות?

יוסי שריד: זאת דרך החוק.

יוסי שריד: כל חוק אפשר לעקוף, ובעיקר כאשר אין אוכפים אותו - עוקפים אותו.

יוסי שריד: אני רוצה לרשום לעצמי בסיפוק שזאת הצעת החוק האחרונה שאני מגיש כחבר הכנסת, ואולי יותר משמדובר בחוק מדובר במסר, וזה הייתי רוצה שיהיה המסר שאני משאיר לבית הזה.

יוסי שריד: תודה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: הודעה לסגן מזכיר הכנסת, בבקשה.

נאזם בדר: ברשות יושבת-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיע, כי הונחה היום על שולחן הכנסת, לקריאה ראשונה, הצעת חוק לסילוק ולמיחזור צמיגים, התשס"ו-2005, מאת חבר הכנסת מיכאל נודלמן וקבוצת חברי הכנסת.

נאזם בדר: תודה.

נאזם בדר: ד

קולט אביטל: תודה.

קולט אביטל: [מס' 3180; "דברי הכנסת", מושב ראשון, חוב' י"ד, עמ' 3326; נספחות.

קולט אביטל: ]

קולט אביטל: אנחנו עוברים להצעת החוק הבאה, הצעת חוק הגנה על הציבור מפני עברייני מין, התשס"ו-2005 - קריאה שנייה ושלישית.

קולט אביטל: אני קוראת ליושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, בבקשה.

מיכאל איתן: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, אני שמח מאוד להביא הצעת חוק חשובה ומתקדמת, שהשם שלה מצביע על התוכן - הגנה על הציבור מפני עברייני מין.

מיכאל איתן: הצעת החוק הזאת החלה על-פי יוזמת חקיקה פרטית של חברת הכנסת לשעבר תמר גוז'נסקי, ובכנסת הנוכחית אימץ אותה וקידם אותה חבר הכנסת ברכה.

מיכאל איתן: המטרה העיקרית היא, כמובן, הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין חוזרות על-ידי עברייני מין.

מיכאל איתן: אחת הבעיות הקשות שאנחנו צריכים להתמודד אתן היא עבריינות שפוגעת בילדים.

מיכאל איתן: עבריינות מין כשלעצמה יכולה להיות גם נגד ילדים וגם נגד בגירים, אבל למדנו לדעת ששיעור הרצידיביזם, החזרה על ביצוע עבירות כלפי ילדים, שעושים אנשים שהם ספק עבריינים ספק חולים, הוא גבוה יחסית; הוא מגיע לפעמים עד 35%.

מיכאל איתן: כאשר עבריין חוזר כזה יוצא מהכלא לאחר שריצה את עונשו, הוא עלול לפגוע במאות ילדים עד אשר הוא נתפס פעם נוספת.

מיכאל איתן: מצד אחד, אנחנו צריכים להיות זהירים.

מיכאל איתן: אדם ישב בכלא בגלל מעשה פלילי, קיבל את עונשו, ריצה אותו, אנחנו צריכים לתת לו אפשרות להשתקם ולחזור לחיים נורמליים.

מיכאל איתן: מצד שני, אנחנו יודעים שכל אדם שלישי כזה יכול להוות סכנה למאות ילדים.

מיכאל איתן: אנחנו צריכים להחליט מה לעשות, אם למצות את כל אמצעי ההרתעה ולהחזיק אנשים במאסר כל חייהם, אף שאנחנו יודעים שחלק מהם לא יחזרו על העבירות, או לחלופין, להתייחס אל כל אחד מהם שריצה את עונשו כאל כל אחד ולתת לו אפשרות להשתקם.

מיכאל איתן: הצעת החוק הזאת אומרת שאנחנו צריכים לפעול מול התופעה הזאת בשני מישורים.

מיכאל איתן: מישור אחד הוא מעקב ופיקוח, ומישור שני הוא שיקום.

מיכאל איתן: אני לא יכול כרגע לפרט את כל הצעת החוק על מרכיביה, אני יכול רק לבשר לכנסת שהוועדה החליטה להביא את הצעת החוק הזאת היום, בדקה התשעים של הכנסת, אם אפשר לקרוא לה כך, על מנת שנוכל להעביר לפחות את הפרק החשוב של מעקב ופיקוח אחר עברייני מין שמשתחררים מבית-הסוהר.

מיכאל איתן: באשר להצעת החוק, שכוללת את פרק השיקום, חששנו שלא נספיק לחוקק אותה עד סיום עבודתה של הכנסת.

מיכאל איתן: על רקע רגישות ציבורית רחבה שגילינו שקיימת בציבור, החשש הגדול של אלפי הורים, אולי רבבות ואולי מאות אלפים של הורים, במיוחד של הורים, מפני עברייני מין שריצו את עונשם ומסתובבים חופשי ללא פיקוח וללא מעקב, הגענו למסקנה שחשוב שנשלים את מהלך החקיקה הזה גם ללא פרק השיקום, וננסה לעשות כל מאמץ להשלים את פרק השיקום בשלב יותר מאוחר, עוד בכנסת הנוכחית.

מיכאל איתן: אבל, אם לא נצליח לחוקק את פרק השיקום גם בכנסת הנוכחית, לפחות אנחנו יוצאים מכאן עם הרגשת סיפוק מכך שאנחנו מעניקים לאזרחי ישראל אמצעי הגנה מפני עברייני מין בדרך של הפעלת מעקב ופיקוח בתנאים שונים שיקבע בית-המשפט, על יסוד הערכת מסוכנות, שכל אחד ואחד מעברייני המין יצטרך לעבור כאשר הוא מסיים לרצות את עונשו, ואם תהיה בקשה להגביל אותו, גם כאשר הוא ריצה כבר את עונשו – להגביל אותו על-ידי התייצבות, על-ידי איסור להגיע למקומות שונים, על-ידי איסור להחזיק מחשב או חומרים פורנוגרפיים כאלה ואחרים, ועוד ועוד הגבלות שונות שנקבעו בחוק ובית-המשפט יהיה רשאי להפעיל כלפיו, לפעמים גם מתוך רצון לעזור לו, כדי שהוא לא יגיע למצב שהוא לא יוכל לעמוד בפני הרצון לתקוף מינית ולבצע עבירות נוספות.

מיכאל איתן: לסיום אומר לגבי היקף התופעה, כי יש לנו בארץ כל שנה כ-700 מורשעים בעבירות מין.

מיכאל איתן: מחצית מעבירות המין האלה מבוצעות נגד קטינים.

מיכאל איתן: יש מגוון רחב של עבירות, חלקן יותר קלות, חלקן הרבה יותר כבדות וקשות, והחוק שאנחנו יוצאים אתו היום לדרך הוא חוק שקובע מעקב ופיקוח.

מיכאל איתן: אני מקווה מאוד שנשלים גם את פרק השיקום ונבוא עם בשורה מאוזנת גם לציבור שאנחנו מגינים עליו וגם אל האוכלוסייה שחלקה ניתן להגדיר כעבריינית, אבל חלקה האחר הוא אנשים חולים, שאינם יכולים להתגבר על הדחף לתקוף מינית.

מיכאל איתן: את אלה אנחנו צריכים לשקם, ואם אי-אפשר – אז לפקח עליהם יום-יום, ואם אי-אפשר, לא זה ולא זה, אולי הם יצטרכו להיות במעקב, בפיקוח ממש צמוד, בהוסטלים או במקומות מיוחדים שבהם אפשר יהיה גם להשגיח עליהם וגם למנוע את הנזק שהם עלולים לגרום לציבור.

נסים זאב: אדוני, אפשר להצביע, או לא?

מיכאל איתן: חבר הכנסת נסים זאב.

מיכאל איתן: אני חושב שנהגת בחוצפה ובגסות-רוח.

מיכאל איתן: אתה עומד בחוץ, אינך מקשיב למלה, אינך מקשיב למה שמדובר, אתה נכנס פה בצעקה ומזלזל ופוגע - - -

נסים זאב: - - -

קולט אביטל: חבר הכנסת זאב, אנא ממך.

מיכאל איתן: אתה מזלזל ופוגע, ונדמה לי - - -

נסים זאב: - - -

מיכאל איתן: תפסיק לצעוק, חוצפן שכמוך.

נסים זאב: אתה עדין מאוד.

מיכאל איתן: חוצפן שכמוך.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: תודה רבה, חבר הכנסת זאב.

מיכאל איתן: אני מתבייש, אני מתבייש בך.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: תודה רבה, חבר הכנסת זאב וחבר הכנסת מיכאל איתן.

קולט אביטל: חבל על הזמן.

נסים זאב: אני גאה בך.

קולט אביטל: חבר הכנסת נסים זאב, אנחנו רוצים לעבור להצבעה.

קולט אביטל: אל תיתנו קומפלימנטים זה לזה.

קולט אביטל: תאמינו לי, אפשר לסיים את המושב גם בלי זה.

קולט אביטל: אנחנו עוברים להצבעה.

קולט אביטל: יש שתי הסתייגויות של שרת המשפטים, לסעיף 5 ולסעיף 9.

קולט אביטל: מאחר ששרת המשפטים אינה נמצאת כאן, נעבור ישר להצבעה, ללא הסתייגויות.

קולט אביטל: נעבור להצבעה בקריאה שנייה על הצעת חוק הגנה על הציבור מפני עברייני מין, התשס"ו-2005.

קולט אביטל: נא להצביע.

קולט אביטל: הצבעה מס' 47 בעד סעיפים 1–34 - 19 נגד - אין נמנעים - אין סעיפים 1–34 נתקבלו.

קולט אביטל: ובכן, בעד - 19, אין מתנגדים, אין נמנעים.

קולט אביטל: אני קובעת שהחוק עבר בקריאה שנייה.

קולט אביטל: אנחנו עוברים לקריאה שלישית - כנוסח הוועדה.

קולט אביטל: נא להצביע.

קולט אביטל: הצבעה מס' 48 בעד החוק - 21 נגד - אין נמנעים - אין חוק הגנה על הציבור מפני עברייני מין, התשס"ו-2005, נתקבל.

קולט אביטל: ובכן, בעד - 21, אין נמנעים, אין מתנגדים.

קולט אביטל: אני קובעת שהחוק עבר וייכנס לספר החוקים.

קולט אביטל: חבר הכנסת ברכה, בבקשה.

קולט אביטל: אתה רוצה להודות?

מוחמד ברכה: גברתי היושבת-ראש, רבותי חברי הכנסת, דווקא כיוון שהחוק הוא כל כך מקיף וכל כך משמעותי, עמלו בהכנתו ובקידומו רבים.

מוחמד ברכה: כאמור, הוא בא למנוע פגיעות חוזרות ונשנות של עברייני מין, בעיקר בציבור הילדים.

מוחמד ברכה: אני רוצה בהזדמנות זו להודות ליושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת מיכאל איתן, שלקח את הנושא אפילו כפרויקט אישי כבר מתחילת הקדנציה הזאת וקידם אותו ללא ליאות.

מוחמד ברכה: גם אם אנחנו מגיעים לכאן היום עם מחצית החוק, או עם חלק אחד מהחוק, אנחנו מקווים שהכנסת הבאה תשלימו.

מוחמד ברכה: אבל אני חושב שהתודות הרבות מגיעות לחבר הכנסת מיכאל איתן באמת.

מוחמד ברכה: אני חושב שגם צריך להזכיר היום ולהודות תודה מיוחדת לאלה שיזמו בקדנציה הקודמת את החוק: את חברת סיעתנו, חברת הכנסת לשעבר תמר גוז'נסקי, שהובילה את החוק בזמנה עם חבר הכנסת זבולון אורלב ועם חברת הכנסת לשעבר ענת מאור.

מוחמד ברכה: הם עמלו לקדם את החוק הזה, ובקדנציה הזאת הוחל על הצעת החוק דין רציפות.

מוחמד ברכה: אני, רבותי, רוצה להודות גם לרשימה של אנשים, ואני מבקש להתאזר בסבלנות, פשוט - החוק הוא כל כך רחב, כל כך מקיף, וחשוב להודות לאנשים שעמלו.

מוחמד ברכה: אני מודה לעורכת-הדין רחל גרשוני ולעורך-הדין עמית מררי ממשרד המשפטים, לעורך-הדין חיים שמואלביץ ולתת-גונדר יוסי בק משירות בתי-הסוהר, לסגן ניצב נורית זיו מהמשטרה, לעורך-הדין עודד ברוק מהמשרד לביטחון פנים, לסגן-אלוף רוני פנחס ולסרן אלון כרמלי ממשרד הביטחון, לעורכת-הדין דינה להמן ולדייוויד כהן ממשרד הבריאות, לעורכת-הדין רינת וייגלר ולטלי עדן ואסתי שדה ממשרד הרווחה, לעורך-הדין יואב ספיר ולעורכת-הדין חגית לרנאו מהסניגוריה הציבורית, לעורכת-הדין לילה מרגלית מהאגודה לזכויות האזרח, לד"ר יצחק קדמן ולעורכת-הדין ורד וינדמן מהמועצה לשלום הילד, לנציגי הקואליציה להגנה על נפגעי עבירה, לעורכת-הדין אפרת רוזן, היועצת המשפטית בוועדת החוקה, חוק ומשפט, למנהלת הוועדה, לכל צוות הוועדה ולכל אלה שעמלו, ובאמת עמלו קשה כדי להגיע ליום המיוחל הזה שבו חוקק חוק שפשוט מגן על ילדים, מגן על הציבור מעבריינים ומעברייני מין מועדים.

מוחמד ברכה: תודה רבה, גברתי.

קולט אביטל: חבר הכנסת מיכאל איתן מבקש להודות.

קולט אביטל: בבקשה.

מיכאל איתן: תודה, גברתי.

מיכאל איתן: אני מצטרף לתודות שהעלה כאן חבר הכנסת ברכה, וגם רוצה להזכיר את חברת הכנסת לשעבר תמר גוז'נסקי.

מיכאל איתן: לא ידעתי שגם חבר הכנסת זבולון אורלב - הוא העיר לי - היה מיוזמי החוק בקדנציה הקודמת, וכנ"ל חברת הכנסת לשעבר ענת מאור.

מיכאל איתן: תודה וברכות גם לכם.

מיכאל איתן: החברים כאן כועסים שאני כל הזמן מדבר.

מיכאל איתן: הוועדה הביאה היום שמונה חוקים.

מיכאל איתן: אני מקדיש פה להסברת כל חוק אולי כמה דקות, ואנחנו עובדים על החוקים האלה שבועות או חודשים ארוכים.

מיכאל איתן: כואב לי הלב לראות התנהגות כזאת, שבאים הנה חברים ובצורה כזאת גסה, גסת רוח, לא נותנים טיפת כבוד לעבודה שנעשית כאן בוועדות, למאמץ של המון אנשים, גם חברי הכנסת.

מיכאל איתן: אני רוצה להודות עכשיו לכל אלה שעסקו בחוקים שהעליתי, ואעשה זאת במהירות: בחוק הפטנטים אני מבקש להודות לעורכי-הדין ממשרד המשפטים, הווארד פולינר, שירלי אבנר ושרית דנה, וגם לרשם הפטנטים.

מיכאל איתן: בחוק פינוי ובינוי (פיצויים) של חבר הכנסת ניסן סלומינסקי - לעליזה קן ותמר קלהורה ממשרד המשפטים, לעורכת-הדין נטוביץ, לעורכת-הדין אילנה יעקב ולעורכת-הדין עינת גונן.

מיכאל איתן: בחוק הבחירות, שהביא מטעם הוועדה חבר הכנסת גדעון סער - אהוד שילת, תמר אדרי, איילת פישמן ועורכת-הדין דלית דרור.

מיכאל איתן: בחוק העונשין - עורך-הדין רביב דקל, עורך-הדין אליעד ויינשל ועורכת-הדין דלית דרור.

מיכאל איתן: אסיים בצוות הוועדה: אני רוצה להודות לכל הצוות - למנהלת הוועדה דורית ואג, למזכירות ולעורכות-הדין ולאלה שעסקו בחוקים הספציפיים האלה - קרן ויינשל, תמי סלע ומורן יבין.

מיכאל איתן: תודה רבה לכולכם.

מיכאל איתן: [מס' כ/98; "דברי הכנסת", חוב' ג', עמ' 26338; נספחות.

מיכאל איתן: ]

קולט אביטל: אנחנו עוברים להצעת החוק הבאה: הצעת חוק העמותות (תיקון מס' 8), התשס"ו-2005, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

קולט אביטל: יציג את ההצעה חבר ועדת החוקה, חוק ומשפט, חבר הכנסת אליעזר כהן.

קולט אביטל: בבקשה.

אליעזר כהן: גברתי היושבת בראש, חברי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא לפניכם את הצעת חוק העמותות (תיקון מס' 8), ביוזמתם של חברי הכנסת לאה נס, יולי אדלשטיין, רוני בריזון, רשף חן, חיים כץ ועמרי שרון.

אליעזר כהן: חוק העמותות, התש"ס-1980, קובע כי הדוח הכספי שכל עמותה מגישה מדי שנה לרשם העמותות, יהיה פתוח במשרדו של רשם העמותות לעיונו של כל דורש.

אליעזר כהן: פתיחות לציבור.

אליעזר כהן: דוחות אלו כוללים, בין השאר, הודעה ובה פירוט מלא ומדויק של כל התשלומים ששילמה העמותה, או שהתחייבה לשלם, לכל אחד מחמשת מקבלי השכר הגבוה ביותר בעמותה.

אליעזר כהן: בהצעת החוק מוצע לפרסם באתר האינטרנט של משרד המשפטים פירוט של כל התשלומים ששילמה העמותה, או שהתחייבה לשלם, לחמשת מקבלי השכר הגבוה בעמותה - וזה עיקר החוק - במטרה להביא לשקיפות מרבית של המידע ולנגישותו לציבור.

אליעזר כהן: יודגש כי המידע באינטרנט יפורסם במהלך כל השנה.

אליעזר כהן: עם זאת, באתר האינטרנט לא יפורסמו שמותיהם של חמשת בעלי התפקידים האלה, וזאת כדי שלא לפגוע בפרטיותם.

אליעזר כהן: הרציונל שבבסיס הצעת החוק אינו מחייב את פרסום השמות, שכן המטרה היא שקיפות בנוגע לאחוז מכספי העמותה שמוקצה למשכורות ולסכומם, ולא כדי לזהות את מקבלי השכר.

אליעזר כהן: בנוסף, המדיום שבו מתפרסמים השמות משפיע על מידת הפגיעה בפרטיות: אין עניינו של פרסום השמות במסמכי עמותה פלונית המצויים אצל רשם העמותות, כפרסום באינטרנט, שבו ניתן לבצע חיפוש כללי של מידע על פרטים לפי שמם.

אליעזר כהן: כדי לאפשר את היערכות רשם העמותות לפרסום באינטרנט, תהיה תחילתו של החוק בתום שנה מיום פרסומו.

אליעזר כהן: אני מבקש מכם להצביע בעד החוק הזה, כי אין שום סיבות פוליטיות להצביע בעדו או נגדו.

אליעזר כהן: זה חוק לגופו של עניין.

אליעזר כהן: תודה רבה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה על הצעת חוק העמותות (תיקון מס' 8), התשס"ו-2005, כנוסח הוועדה.

קולט אביטל: נא להצביע.

קולט אביטל: הצבעה מס' 49 בעד סעיפים 1-2 – 3 נגד – 1 נמנעים - אין

קולט אביטל: בעד - 3, מתנגד אחד - - -

אליעזר כהן: לא יכולנו להצביע.

קולט אביטל: נחזור על ההצבעה בקריאה שנייה.

קולט אביטל: הצבעה מס' 50 בעד סעיפים 1–2 - 13 נגד – אין נמנעים - אין סעיפים 1–2 נתקבלו.

קולט אביטל: בעד - 13, אין מתנגדים ואין נמנעים.

קולט אביטל: הצעת החוק עברה בקריאה שנייה כנוסח הוועדה.

קולט אביטל: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית.

קולט אביטל: הצבעה מס' 51 בעד החוק – 14 נגד – אין נמנעים – אין חוק העמותות (תיקון מס' 8), התשס"ו-2005, נתקבל.

קולט אביטל: 14 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

קולט אביטל: חוק העמותות (תיקון מס' 8), התשס"ו-2005, עבר ויירשם בספר החוקים.

קולט אביטל: בבקשה, חברת הכנסת לאה נס.

לאה נס: גברתי היושבת-ראש, כנסת נכבדה, אני רוצה להודות לוועדת החוקה, ליושב-ראש ועדת החוקה ולחבר הכנסת צ'יטה כהן שהציג את החוק.

לאה נס: מטרת החוק היא להביא לשקיפות בתחום הזה.

לאה נס: היום אנשים שרוצים לתרום לעמותות מגלים שרוב הכסף הולך לפקידים, למנהלי העמותות, ולא לצרכים שלשמם הוקמה העמותה.

לאה נס: ברגע שהציבור ידע בדיוק את הסכומים שמקבלים מנהלי העמותה, הוא ידע שיש עמותות רבות שעושות את עבודתן נאמנה ולהן צריך לתרום והתרומות יגיעו ליעדן.

לאה נס: תודה רבה.

לאה נס: [מס' כ/107; "דברי הכנסת", חוב' ז', עמ' 27093; נספחות.

לאה נס: ]

גילה פינקלשטיין: אנחנו ממשיכים ועוברים להצעת חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה (תיקון מס' 10), התשס"ו-2005, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

גילה פינקלשטיין: יציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, חבר הכנסת חיים כץ.

גילה פינקלשטיין: בבקשה.

חיים כץ: גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה (תיקון מס' 10), התשס"ו-2005, הצעת חוק פרטית של חברת הכנסת אתי לבני וחברת הכנסת יולי תמיר, שנבצר ממנה להיות פה היום בגלל מות אביה.

חיים כץ: מכאן בשמי, ובוודאי בשם כל חברי הכנסת, אנחנו שולחים לה תנחומים.

חיים כץ: חוקים רבים עוסקים בנושא השוויון בעבודה, ומנויות בהם שורה של זכויות המוענקות לעובדים.

חיים כץ: החוק המרכזי לעניין זה הוא חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, הקובע איסור הפליה מחמת מין, נטייה מינית, גיל, גזע, דת, לאום וכדומה.

חיים כץ: עם זאת, המציאות מוכיחה כי יש קשיים רבים באכיפת החוקים העוסקים בשוויון בעבודה.

חיים כץ: הקושי העיקרי באכיפת חוקים העוסקים בשוויון הוא הקושי של הוכחת האפליה, שכן על-פי רוב המידע מצוי בידיו של המעביד, ולעובד או למועמד לעבודה אין אפשרות לקבל אותו.

חיים כץ: בנוסף, קיים קושי של העובד להתמודד אישית עם המעסיק, לרבות עקב החשש מפני הפיטורים, קושי כלכלי בהקשר של מימון שירותים משפטיים וכן קושי נפשי של העובד.

חיים כץ: מטרתה של הצעת החוק היא להגביר את האכיפה של הוראות החוקים העוסקים בשוויון הזדמנויות בעבודה, על-ידי הקמת נציבות שוויון ההזדמנויות בעבודה במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, שתהיה רשות עצמאית, בעלת סמכויות משמעותיות, המופקדת על אכיפת החוקים העוסקים בשוויון בעבודה ועל קידום ההכרה בזכויות לפיהם.

חיים כץ: בין החוקים שעל אכיפתם תהיה מופקדת הנציבות ניתן לציין, מלבד חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, את חוק שכר שווה לעובדת ולעובד, חוק למניעת הטרדה מינית, הוראות העוסקות באיסור אפליה בחוק שעות עבודה ומנוחה, ושורה של חוקים נוספים המנויים בתוספת להצעת החוק.

חיים כץ: מוצע, כי בראש הנציבות לשוויון הזדמנויות בעבודה יעמוד נציב ארצי וכי במסגרת הנציבות יפעלו שלוש לשכות מחוזיות שבראשן יעמדו נציבים אזוריים.

חיים כץ: למען הבטחת עצמאותה התקציבית של הנציבות, מוצע לקבוע כי תקציב הנציבות ייקבע בחוק התקציב בסעיף תקציבי נפרד.

חיים כץ: מוצע לקבוע כי לנציבות יהיו סמכויות אכיפה מגוונות, ובראשן הסמכות לקבל תלונות בשל הפרת הוראות לפי החוקים העוסקים בשוויון בעבודה ולהגיש תביעה אזרחית בבית-הדין לעבודה או בבית-משפט אחר המוסמך לדון בה, לשם אכיפת הזכות מושא התלונה, בין בשם המתלונן ובין בשם הנציבות.

חיים כץ: כמו כן, מוצע כי הנציבות תהיה רשאית לדרוש מגוף מבוקר, כמשמעותו בחוק מבקר המדינה, כל מידע בתחומי פעולתה הדרוש לביצוע תפקידה.

חיים כץ: מוצע כי הנציבות תעסוק גם בטיפוח תודעה ציבורית ותעודד תוכניות ופעולות בתחומי פעולתה.

חיים כץ: כולנו תקווה כי הנציבות אשר תוקם לאחר אישור הצעת חוק זו תביא לתפנית בתחום השוויון בעבודה ותרתיע מעבידים מלעבור על חוקי השוויון.

חיים כץ: במדינת ישראל יש חקיקה מפוארת בתחומים רבים, אך החקיקה אינה מבוצעת הלכה למעשה.

חיים כץ: התחום של הגנת זכויות עובדים והגברת השוויון הוא אחד התחומים הבולטים שבו נדרש לעשות מעשה ולהגביר את האכיפה.

חיים כץ: גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מבקש לברך את חברת הכנסת אתי לבני ואת חברת הכנסת יולי תמיר, שכבר אמרתי כי נבצר ממנה להיות אתנו פה בשל מות אביה, ואת שאר חברי הכנסת יוזמי הצעת החוק, וכן את נציגי הממשלה אשר סייעו בגיבוש הצעת החוק החשובה הזאת.

חיים כץ: אי-אפשר בלי לברך ולהודות, לאחר התהליך המואץ שהחוק הזה עבר, למנהלת הוועדה וילמה מאור, ליועצת המשפטית של הוועדה ולצוות עוזריה, שעבדו ביום ובלילה - נכון, היועצת המשפטית ג'ודי וסרמן?

חיים כץ: אבקש מכם לאשר את הצעת החוק, המוגשת ללא הסתייגויות, בנוסח הוועדה, בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

חיים כץ: תודה.

גילה פינקלשטיין: תודה לחבר הכנסת חיים כץ.

גילה פינקלשטיין: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה.

גילה פינקלשטיין: הצבעה מס' 52 בעד סעיפים 1–7 - 19 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1–7 נתקבלו.

גילה פינקלשטיין: 19 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

גילה פינקלשטיין: אנחנו עוברים לקריאה שלישית.

גילה פינקלשטיין: הצבעה מס' 53 בעד החוק – 18 נגד - אין נמנעים - אין חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה (תיקון מס' 10), התשס"ו-2005, נתקבל.

גילה פינקלשטיין: 18 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

גילה פינקלשטיין: חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה (תיקון מס' 10), התשס"ו-2005, ייכנס לספר החוקים של מדינת ישראל.

זהבה גלאון: יפה מאוד.

זהבה גלאון: יום חשוב לכנסת.

גילה פינקלשטיין: חברת הכנסת אתי לבני, בבקשה.

אתי לבני: ראשית, אני רוצה לומר שזה החוק החשוב ביותר שאני העברתי בכנסת הזאת.

אתי לבני: אני רוצה להודות לחברתי יולי תמיר, ששיתפה פעולה אתי בהעברת החוק הזה ונבצר ממנה להיות נוכחת אתנו, לשדולת הנשים, לעורכת-הדין ציונה קניג משדולת הנשים, ליושבת-ראש שדולת הנשים טלי שחר ולכל האחרות בשדולה.

אתי לבני: כמובן, לשר האוצר, שהוא גם שר התמ"ת, שתמך בכל דרכה של חקיקת החוק הזה.

אתי לבני: ליועצים המשפטיים דן אורן ומיכאל אטלן ממשרד המשפטים וממשרד התמ"ת.

אתי לבני: ליועצת המשפטית של ועדת העבודה בכנסת, ג'ודי וסרמן, ששיתפה פעולה באופן יוצא מן הכלל ועזרה להביא את החוק הזה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית היום.

אתי לבני: למנהלת הוועדה וילמה מאור ולעובדות שלה, וכמובן ליושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת חיים כץ, שהוא דוגמה ליושב-ראש ועדה שמנהל בצורה יוצאת מגדר הרגיל את הישיבות ובאמת מביא את החקיקה לסיום במהירות וביעילות הרבה ביותר שאפשר.

אתי לבני: בהזדמנות זאת אני רוצה לאחל לך גם מזל טוב, כי היום יום הולדתך, ואני מגישה לך את החוק הזה, ואתה מגיש לי, כמתנת יום הולדת.

אתי לבני: תודה לכל חברי הכנסת שתמכו בחוק הזה.

אתי לבני: אני מקווה ששוק העבודה יהיה צודק יותר וראוי יותר אחרי החוק הזה.

גילה פינקלשטיין: תודה רבה לחברת הכנסת אתי לבני.

גילה פינקלשטיין: [מס' כ/100; "דברי הכנסת", חוב' ב', עמ' 26217; חוב' ה', עמ' 26785; נספחות.

גילה פינקלשטיין: ]

גילה פינקלשטיין: אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

גילה פינקלשטיין: אנחנו עוברים להצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 34), התשס"ו-2005, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

גילה פינקלשטיין: יציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, חבר הכנסת חיים כץ.

גילה פינקלשטיין: מזל טוב.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, וואלה, אם כל הזמן היינו מפרגנים ככה זה לזה, הכנסת היתה נראית יותר נחמד.

חיים כץ: תאמינו לי שזה נחמד.

אליעזר כהן: יום גדול לכנסת היום.

חיים כץ: אני מתכבד להביא לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 34), הממזגת שתי הצעות חוק פרטיות, של חברי הכנסת אריה אלדד וחיים אורון.

חיים כץ: פרק ט' לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, העוסק בנציב קבילות הציבור, מסמיך את הנציב, בין היתר, לברר תלונות של מבוטחים נגד קופות-חולים ונותני שירותים.

חיים כץ: מתברר, כי לעתים קופות-החולים אינן ממלאות אחר הוראות הנציב ואינן מספקות שירות רפואי למבוטח, אף שהנציב קבע כי המבוטח זכאי לקבל את השירות הרפואי מקופת-החולים.

חיים כץ: במקרים כאלה, בשל העדר סמכויות ביצוע ממשיות של הנציב, נאלצים מבוטחים לפנות לבית-הדין לעבודה לצורך אכיפת החלטת הנציב.

חיים כץ: רבים מהמבוטחים כאמור הם אנשים חולים וקשישים, ולעתים קרובות הם נמנעים מלפנות לערכאות משפטיות על מנת לממש את זכאותם לשירות הרפואי.

חיים כץ: הצעת החוק קובעת, כי במקרה שנציב קבילות הציבור החליט שתלונה של מבוטח שעניינה אי-מתן שירות בריאות היא מוצדקת, וקופת-החולים לא מילאה אחר החלטת הנציב בתוך 21 יום מיום מתן ההודעה על ההחלטה, או בתוך פרק זמן ארוך יותר שאישר הנציב לקופה, יהיה המבוטח - המתלונן, זכאי לפנות למשרד הבריאות על מנת לקבל את ההחזר הכספי עבור רכישת השירות.

חיים כץ: מוצע כי התשלום למבוטח יבוצע על-ידי המוסד לביטוח לאומי, והמוסד לביטוח לאומי ינכה את התשלום ממקורות המימון המיועדים לאותה קופת-חולים.

חיים כץ: מוצע לקבוע, כי הזכאות להחזר כאמור תהיה רק בעד שירותי בריאות שרכש המבוטח לאחר שניתנה החלטת הנציב, וזאת בכפוף לסייג הקבוע בהצעת החוק לעניין הגשת תובענה לבית-הדין לעבודה במועד שקדם למועד הגשת הבקשה להחזר למשרד הבריאות.

חיים כץ: גברתי היושבת-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני מבקש לברך את חברי הכנסת אריה אלדד וחבר הכנסת חיים אורון, יוזמי הצעת החוק, אשר תאפשר למבוטח אשר תלונתו לנציב קבילות הציבור לחוק ביטוח בריאות ממלכתי בדבר אי-מתן שירות רפואי נמצאה מוצדקת, לקבל הסדר כספי בלי להזדקק לפנייה לערכאות משפטיות.

חיים כץ: ואם בברכות עסקינן, מאחר שזה היום האחרון לחקיקה בכנסת השש-עשרה, אני רוצה פעם נוספת להודות למנהלת הוועדה וילמה מאור וליועצת המשפטית ולצוות עוזריה ולכל צוות הוועדה על העבודה המואצת והאיכותית שעשו בתקופה האחרונה, כדי להביא היום שלוש הצעות חוק של הוועדה לקריאה שנייה ושלישית ולהכניס אותן לספר החוקים של מדינת ישראל.

חיים כץ: גם הצעת חוק זו מוגשת ללא הסתייגויות, ואני מציע לאשר אותה כנוסח הוועדה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

חיים כץ: תודה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת חיים כץ, יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה על הצעת החוק.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אין מסתייגים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מדובר בהצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 34), התשס"ו-2005, בקריאה שנייה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי בעד, מי נגד - אפשר להצביע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצבעה מס' 54 בעד סעיפים 1-3 – 18 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 1-3 נתקבלו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ברוב של 18 תומכים, אין מתנגדים ואין נמנעים, הצעת החוק אושרה בקריאה שנייה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו נעבור להצבעה על אותה הצעה בקריאה שלישית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצבעה מס' 55 בעד החוק – 15 נגד – אין נמנעים – אין חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 34), התשס"ו-2005, נתקבל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ברוב של 15 תומכים, אין מתנגדים ואין נמנעים, הצעת החוק אושרה בקריאה שלישית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מדובר בחוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס' 34), התשס"ו-2005, שהפך לחוק מחוקי מדינת ישראל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בהצבעה בקריאה שנייה על אותו חוק, הצבעתי נרשמה כנראה במקומה של חברת הכנסת פינקלשטיין, שניהלה את הישיבה לפני, אז אפשר לתקן את הפרוטוקול, שאני הצבעתי בעד החוק בשתי הקריאות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מבין שגם היא הצביעה בשתי הקריאות ויש לתקן את הטעון תיקון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת אלדד יכול להודות - וגם חבר הכנסת אורון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, חבר הכנסת אלדד.

אריה אלדד: תודה, אדוני היושב-ראש.

אריה אלדד: אני חושב שזה חוק חשוב שמאפשר לחולים שהקופה, מאיזו סיבה, לא נתנה להם את הכיסוי הביטוחי המלא, לקבל שיפוי.

אריה אלדד: לצערי, הצעת החוק שלנו לא התקבלה במלואה, אבל כנראה אי-אפשר לקבל כל מה שרוצים.

אריה אלדד: אני מקווה שהחוק הזה יהיה לרווחתם של החולים.

אריה אלדד: אני מבקש להודות לכל צוות הוועדה, לווילמה, לג'ודי, לחיים כץ, יושב-ראש הוועדה, ולעוזרים שלי בכל תקופת הכנסת השש-עשרה - נעמה כהן, תומר פרייס ודנה לוי.

אריה אלדד: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת אלדד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת חיים אורון רוצה לומר כמה מילות תודה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, אדוני.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מצרף את תודותי לתודותיו של חבר הכנסת אריה אלדד, שהוביל את עיקרו של החוק.

חיים אורון: אני רוצה להעיר את תשומת הלב לנקודה אחת.

חיים אורון: בחוק המקורי שלי היה סעיף נוסף:

חיים אורון: חובה על נציב קבילות הציבור, במקרה של סיכון חיים, לתת תשובה בקצבי זמן מאוד קצרים, ובמקרה הכי קיצוני ב-48 שעות.

חיים אורון: לצערי הרב, לא יכולתי להעביר את ההצעה בשלמותה משום שהאוצר התנגד, כי זה כרוך בעלות תקציבית מסוימת של תוספת עובדים לנציב קבילות הציבור.

חיים אורון: שוב אנחנו עומדים בפני תופעה, ששיקולים של כסף קטן גורמים להוצאות של כסף גדול מאוד, שאחר כך כולנו משלמים אותו.

חיים אורון: לא יכולתי לוותר על הזעקה הזאת גם כאשר אני שמח מאוד על החוק שעבר, שכפי שאמר חבר הכנסת אלדד, הוא חשוב מאוד.

חיים אורון: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת חיים אורון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: [מס' כ/99; "דברי הכנסת", חוב' ד', עמ' 26503; נספחות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ]

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו ממשיכים בסדר-היום: הצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון מס' 13), התשס"ו-2005, קריאה שנייה ושלישית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יציג את הצעת החוק חבר הכנסת אברהם פורז, יושב-ראש ועדת החינוך, התרבות והספורט.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, אדוני.

אברהם פורז: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, הנני מתכבד להביא בפני הכנסת לקריאה שנייה ושלישית את הצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון מס' 13), שיזמו חברי הכנסת עמיר פרץ, אילנה כהן, דוד טל וענבל גבריאלי.

אברהם פורז: סעיף 4א לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958, קובע כי אחד מחברי המועצה יהיה יושב-ראש התאחדות הסטודנטים בישראל.

אברהם פורז: מאז נקבעה ההוראה האמורה חלה התפתחות משמעותית בשדה ההשכלה הגבוהה, ובמיוחד בפעילותן של המכללות האקדמיות בישראל.

אברהם פורז: הצעת החוק מבקשת להביא התפתחות זו לידי ביטוי גם במסגרת הרכב המועצה להשכלה גבוהה הממונה לפי החוק, ולפיכך מוצע לתקן את סעיף 4א לחוק ולקבוע כי במועצה להשכלה גבוהה יהיו שני נציגי סטודנטים: האחד – יושב-ראש התאחדות הסטודנטים, והשני – נציג אגודת סטודנטים של מכללות.

אברהם פורז: המשמעות היא, שנציג הארגון השני הוא יושב-ראש ארגון סטודנטים ואקדמאים בישראל, שמייצג סטודנטים של חלק מהמכללות.

אברהם פורז: מטרותיו של התיקון המוצע הן להגדיל את נציגות הסטודנטים במועצה להשכלה גבוהה ולהוסיף כחבר המועצה את יושב-ראש ארגון הסטודנטים ובכך לתת ביטוי לייצוג ענייניהם של סטודנטים במגוון המוסדות להשכלה גבוהה.

אברהם פורז: הואיל ולי יש הסתייגות, אני אפריד כרגע בין מה שמונח לפניכם - זאת עמדת הרוב.

אברהם פורז: אדוני היושב-ראש, אני חושב שאתה צריך לתת לי תעודת הצטיינות, והסיבה היא זאת: אני מכיר מעט מאוד יושבי-ראש ועדות בכנסת שמביאים חוקים להצבעה כשהם במיעוט והם מסתייגים.

אברהם פורז: בדרך כלל, כשיושב-ראש לא רוצה חוק הוא קובר אותו, לא מטפל בו - - -

ראובן ריבלין: ואז בג"ץ רייסר יקום לתחייה ואז אנחנו - - -

עזמי בשארה: - - -

אברהם פורז: אני חושב שזהו נוהג לא ראוי, לא תקין.

אברהם פורז: יושב-ראש ועדה יכול להצביע בעד או נגד כמו כל חבר אחר, כאשר עניין מגיע לוועדה.

אברהם פורז: אני חושב שזה לא יפה, לא ראוי ולא טוב שיושב-ראש ועדה ישתמש בכוחו למגר חוק על-ידי הכנסתו למגירה.

אברהם פורז: לכן, אדוני היושב-ראש, דבר אחד מקובל גם עלי: אני חושב שטוב שיהיו שני נציגים של סטודנטים ולא אחד.

אברהם פורז: הנציג השני גם הוא יבוא על חשבון נציגי ציבור אחרים.

אברהם פורז: אני חושב שטוב שיהיו שני נציגים של סטודנטים.

אברהם פורז: השאלה היא מי בדיוק יהיו הנציגים.

אברהם פורז: זו שאלה קצת יותר מורכבת, וכשיגיע תורי לנמק את ההסתייגות אני אנמק, אבל בכל מקרה, הרעיון להגדיל את נציבות הסטודנטים במועצה להשכלה גבוהה הוא רעיון נכון וטוב וצריך לתת לו יד.

חיים אורון: תנמק כבר ונצביע.

אברהם פורז: מה קרה, חבר הכנסת אורון?

אברהם פורז: מי יודע, חלק מאתנו אולי זה היום האחרון שלהם פה וכדאי שיהיה לנו אורך רוח.

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: כבוד יושב-ראש הוועדה, שב פה.

ראובן ריבלין: רבותי, יושב-ראש הוועדה הציע את החוק.

ראובן ריבלין: לחוק זה יש מסתייגים והם: אברהם פורז - מייד אזמין אותו על מנת לנמק את הסתייגותו.

ראובן ריבלין: הואיל ויושב-ראש הוועדה, אשר הציג בפנינו את החוק הוא גם המסתייג, הרי שלאחר הסתייגותו אחד היוזמים יבוא ויאמר מדוע אין לקבל את הסתייגותו, ותעשה זאת חברת הכנסת ענבל גבריאלי.

ראובן ריבלין: אני מזמין את חבר הכנסת פורז, לא בשבתו כיושב-ראש הוועדה, לנמק את הסתייגויותיו.

אברהם פורז: רבותי חברי הכנסת, הרעיון ליצור במועצה להשכלה גבוהה נציגות גם של המכללות הוא נכון.

אברהם פורז: דא עקא, שהארגון היותר גדול, התאחדות הסטודנטים, מאגד בתוכו גם נציגי מכללות.

אברהם פורז: התוצאה תהיה, שאם הצעת החוק תעבור כפי שהרוב בוועדה החליט, רק קבוצה של מכללות תהיה מיוצגת באמצעות נציג המכללות, בעוד קבוצה אחרת של מכללות לא תהיה מיוצגת.

אברהם פורז: לכן, ההצעה שהצעתי היא ששרת החינוך, התרבות והספורט תקבע כללים שלפיהם כל נציגי המכללות, ולא משנה לנו אם בארגון כזה או בארגון אחר – כל היושבים-ראש של ארגוני הסטודנטים במכללות השונות יתאספו ויבחרו את הנציג שלהם במועצה להשכלה גבוהה.

אברהם פורז: על-ידי זה נבטיח שלכל הסטודנטים, בכל המכללות, תהיה האפשרות לקבוע מי יהיה נציגם, ולאו דווקא נציגים של ארגון כזה או ארגון אחר.

אברהם פורז: זה ייצור אומנם קרבות בין ארגוני הסטודנטים - אני גם רוצה לקוות שיום אחד שני הארגונים הקיימים היום יתאחדו לארגון אחד וגם אז הם יקבלו שני נציגים, אבל כל עוד הם לא מאוחדים, אני חושב שצריך להיות נציג אחד לאוניברסיטאות ונציג אחד למכללות, אבל של כל המכללות, לא רק של חלק מהמכללות.

אברהם פורז: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תשיב למסתייג אברהם פורז חברת הכנסת ענבל גבריאלי, שהיא מיוזמי החוק.

ראובן ריבלין: היא תשיב בשם הרוב בוועדה, כי בשם הוועדה יכול להשיב רק יושב-ראש הוועדה.

ענבל גבריאלי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, הקשבתי בקשב רב לדבריו של יושב-ראש ועדת החינוך, חבר הכנסת פורז, גם בוועדה וגם כאשר עמד כאן לפני.

ענבל גבריאלי: אומר חבר הכנסת פורז, שעיקר הטענה נגד הנוסח שהתקבל על-ידי הרוב בוועדה הוא, שאותו נציג שיגיע מקרב ארגון הסטודנטים ייצג אך ורק את המכללות שמיוצגות ונמצאות תחת הארגון שלו.

ענבל גבריאלי: את הטענה הזאת, חברים, אי-אפשר לקבל, משום שאין בה ממש.

ענבל גבריאלי: כאשר ישב אותו נציג שיגיע מארגון הסטודנטים וייצג את כל האינטרסים של המכללות שחברות בארגון הסטודנטים, מן הסתם הדבר ייטיב עם כלל המכללות.

ענבל גבריאלי: מעבר לכך, ארגון הסטודנטים פותח את שעריו, פותח את דלתותיו גם למכללות פרטיות וגם למכללות מתוקצבות שיבואו ויצטרפו לארגון.

ענבל גבריאלי: אני מבקשת מחברי הכנסת להתנגד להסתייגות ולתמוך בהצעת החוק כפי שאושרה בוועדה.

ענבל גבריאלי: תודה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת פורז, כיושב-ראש הוועדה, אתה מבקש להצביע על ההסתייגויות?

אברהם פורז: כן.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, לשם החוק אין הסתייגות ולכן אנחנו נצביע על שם החוק כהצעת הוועדה.

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 56 בעד שם החוק – 40 נגד - אין נמנעים - אין שם החוק נתקבל.

ראובן ריבלין: 40 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע ששם החוק נתקבל כהצעת הוועדה.

ראובן ריבלין: לסעיף 1 יש הסתייגות של חבר הכנסת אברהם פורז.

ראובן ריבלין: אני מצביע על הסתייגותו של חבר הכנסת אברהם פורז – מי בעד ההסתייגות?

ראובן ריבלין: מי נגד ההסתייגות?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 57 בעד ההסתייגות – 8 נגד - 32 נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת אברהם פורז לסעיף 1 לא נתקבלה.

ראובן ריבלין: 8 בעד, 32 נגד ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שההסתייגות לא נתקבלה.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, אנחנו מצביעים על סעיף 1 כהצעת הוועדה.

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 58 בעד סעיף 1, כהצעת הוועדה - 38 נגד - אין נמנעים – אין סעיף 1, כהצעת הוועדה, נתקבל.

ראובן ריבלין: 38 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: סעיף 1 התקבל כהצעת הוועדה.

ראובן ריבלין: לסעיף 2 יש הסתייגות של חבר הכנסת פורז, והוא מבקש להצביע עליה.

ראובן ריבלין: אנחנו מצביעים על ההסתייגות לסעיף 2.

ראובן ריבלין: נא להצביע – מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 59 בעד ההסתייגות – 7 נגד - 32 נמנעים - אין ההסתייגות של חבר הכנסת אברהם פורז לסעיף 2 לא נתקבלה.

ראובן ריבלין: שבעה בעד, 32 נגד ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: ההסתייגות לא נתקבלה.

ראובן ריבלין: אנחנו נצביע בקריאה שנייה על סעיף 2 כהצעת הוועדה.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 60 בעד סעיף 2, כהצעת הוועדה – 39 נגד - אין נמנעים - אין סעיף 2, כהצעת הוועדה, נתקבל.

ראובן ריבלין: 39 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה כהצעת הוועדה.

ראובן ריבלין: אנחנו נצביע על החוק בקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 61 בעד החוק – 42 נגד - אין נמנעים – אין חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון מס' 13), התשס"ו-2005, נתקבל.

ראובן ריבלין: 42 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שחוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון מס' 13), התשס"ו-2005, עבר בקריאה שלישית וייכנס לספר החוקים של מדינת ישראל.

ראובן ריבלין: הראשון בין יוזמי הצעת החוק יישא את דבריו, חבר הכנסת עמיר פרץ.

עמיר פרץ: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני רוצה להודות לכל מי שטרח למען החוק הזה – לחברת הכנסת ענבל גבריאלי, על שיתוף הפעולה בדרך לחקיקה.

עמיר פרץ: לחברי - גם לחברת הכנסת אילנה כהן וגם לחבר הכנסת דוד טל.

עמיר פרץ: אני חושב שהיום עשינו מעשה חשוב.

עמיר פרץ: המכללות בישראל הפכו לאחד הגורמים המרכזיים בהקניית השכלה במדינת ישראל, והן נותנות הזדמנות דווקא לאזרחים שמגיעים מהפריפריה, ולכן טוב שהם יהיו מיוצגים במועצה להשכלה גבוהה.

עמיר פרץ: אני מודה לכל הכנסת, זה עוד חוק שנרשם היום לכבודה של הכנסת ולטובת כולנו.

עמיר פרץ: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחבר הכנסת עמיר פרץ.

ראובן ריבלין: [מס' מ/134; "דברי הכנסת", חוב' ג', עמ' 26317; נספחות.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: הנושא הבא: הצעת חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר.

ראובן ריבלין: יושב-ראש ועדת הפנים, בבקשה.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להביא לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 31), התשס"ו-2005.

גאלב מג'אדלה: פרק ב' לפקודת בתי-הסוהר, התשל"ב-1971, מסדיר בין היתר את הנושא של החזקת אסיר בהפרדה.

גאלב מג'אדלה: הניסיון שהצטבר במהלך הפעלת אותן הוראות העלה צורך בהכנסת תיקונים בפרק האמור.

גאלב מג'אדלה: מוצע לאפשר החזקת אסיר בהפרדה במטרה למנוע ביצוע עבירה מסוג פשע, זאת כדי לתת מענה על מצבים שבהם קיים חשש מבוסס שאסיר מתכוון לבצע עבירה והדרך לעצור זאת היא הפרדתו מכלל האסירים.

גאלב מג'אדלה: סעיף 19ג לפקודת בתי-הסוהר עניינו הפרדה מינהלית.

גאלב מג'אדלה: מוצע להסמיך גם סוהרים בדרגת כלאי להורות על הפרדה מינהלית בת 12 שעות, שאותה יוכל סוהר בכיר להאריך אם שוכנע כי מתקיימות לגביו אחת מהעילות המפורטות בסעיף 19ג לפקודת בתי-הסוהר לתקופות נוספות שלא יעלו על 48 שעות כל אחת, ובלבד שסך כל התקופות לא יעלה על 14 ימים.

גאלב מג'אדלה: זאת כדי למנוע מצבים שבהם בכל פעם כשמוצא אסיר מהחזקה בהפרדה, נספרת לגביו מחדש תקופת 14 הימים שבהם ניתן להמשיך ולהחזיקו בהפרדה.

גאלב מג'אדלה: כמו כן מוצע לאפשר לאסיר שתקופת ההפרדה שלו מסתיימת ביום מנוחה להשמיע את השגותיו ביום שלפניו.

גאלב מג'אדלה: סעיף 19ח לפקודת בתי-הסוהר, שעניינו ראיות, מאפשר לבית-המשפט, בדונו בעניינים הקשורים לאסירים בהפרדה, לסטות מדיני הראיות ולשמוע ראיות במעמד צד אחד, אם שוכנע כי הדבר נחוץ מטעמים של ביטחון המדינה.

גאלב מג'אדלה: לעתים מתעורר הצורך לקיים דיון כאמור גם במקרים שבהם הבקשה להחזקת אסיר בהפרדה מבוססת על נתונים מודיעיניים המצביעים על סכנה לשלומם ולבריאותם של אסירים, לביטחון בית-הסוהר, לעניין ציבורי חשוב או לביצוע עבירה מסוג פשע.

גאלב מג'אדלה: לפיכך, מוצע להרחיב את ההוראה שבסעיף 19ח ולהסמיך את בית-המשפט לשמוע ראיות במעמד צד אחד גם אם שוכנע שהדבר נחוץ מכל אחד מהטעמים האמורים.

גאלב מג'אדלה: להצעת החוק הוגשו הסתייגויות.

גאלב מג'אדלה: אבקש מחברי הכנסת לדחות הסתייגויות אלה ולקבל את הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת מח'ול, האם אדוני רוצה לנמק הסתייגות?

ראובן ריבלין: לא.

ראובן ריבלין: וגם לא מבקש להצביע על ההסתייגות?

ראובן ריבלין: חבר הכנסת מח'ול מסיר את ההסתייגות ולא מבקש להצביע עליה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת בשארה, אדוני מסיר את הסתייגותו?

ראובן ריבלין: מסיר.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת ברכה, אני צריך לשאול גם אותך.

ראובן ריבלין: האם אדוני מוותר על ההסתייגות?

מוחמד ברכה: אנחנו מסירים.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, אין הסתייגויות לחוק זה ולכן אני מבקש להצביע על הצעת חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 31).

ראובן ריבלין: אפשר להצביע.

ראובן ריבלין: סליחה, אני מבטל את ההצבעה, כי השעון עבד.

ראובן ריבלין: ההצבעה מבוטלת.

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 63 בעד סעיפים 1–5 – 23 נגד - אין נמנעים - 2 סעיפים 1–5 נתקבלו.

ראובן ריבלין: 23 בעד, אין מתנגדים, שני נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

ראובן ריבלין: אני קורא לכנסת להצביע בקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 64 בעד החוק – 17 נגד - אין נמנעים - 6 חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 31), התשס"ו-2005, נתקבל.

ראובן ריבלין: 17 בעד, אין מתנגדים ושישה נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת החוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 31), התשס"ו-2005, עברה בקריאה שלישית והיא תיכנס לספר החוקים.

ראובן ריבלין: [מס' מ/189; "דברי הכנסת", חוב' ג', עמ' 26317; נספחות.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: הנושא הבא: הצעת חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 32).

גאלב מג'אדלה: לגבי הצעת החוק הקודמת - אני רוצה להודות לחברי הוועדה, למשרד לביטחון פנים, לייעוץ המשפטי, לצוות הוועדה ולכל מי שתרמו וסייעו.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מתכבד להביא לקריאה השנייה והשלישית את הצעת החוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 32), התשס"ו-2005, מטעם הממשלה.

גאלב מג'אדלה: סעיף 73 לפקודת בתי-הסוהר [נוסח חדש], התשל"ב-1971, קובע כי את תפקידיו של רופא ימלא "רופא ממשלתי שמינה לכך המנהל הכללי של משרד הבריאות".

גאלב מג'אדלה: סמכויותיהם של רופאים בשירות בתי-הסוהר מעוגנות בסעיפים 74 ו-75 לפקודה והן כוללות, בין השאר, דאגה לבריאותם של האסירים, עריכת בדיקות רפואיות לאסירים וטיפול בהם וכן עריכת ביקורי רופאים בבתי-הסוהר והעברת דיווחים בנושאים אלה.

גאלב מג'אדלה: בפועל מגויסים הרופאים בשב"ס, כמו בעלי מקצוע אחרים, כסוהרים, והם מהווים חלק בלתי נפרד משדרת הפיקוד בשב"ס.

גאלב מג'אדלה: הרופאים הם רופאים מורשים לפי פקודת הרופאים [נוסח חדש], התשל"ז-1976, אולם הם אינם ממונים לתפקידיהם בשב"ס על-ידי המנהל הכללי של משרד הבריאות.

גאלב מג'אדלה: מוצע לקבוע, כי רופאי שירות בתי-הסוהר ימונו בידי נציב בתי-הסוהר, ובכך להתאים את המצב המשפטי למצב הנוהג הלכה למעשה.

גאלב מג'אדלה: עוד מוצע לקבוע, כי הבדיקה הרפואית של מתגייס לשירות בתי-הסוהר אינה חייבת להיות "בדיקה רפואית ממשלתית", אלא די בבדיקה רפואית שתאושר על-ידי גורמי שירות בתי-הסוהר.

גאלב מג'אדלה: כן מוצע לקבוע, כי הוועדה הרפואית שתהא רשאית להחליט על שחרור סוהר מן השירות מטעמי בריאות היא ועדה רפואית שימנה הנציב, ולא ועדה רפואית ממשלתית כקבוע כיום.

גאלב מג'אדלה: להצעת החוק הוגשו הסתייגויות.

גאלב מג'אדלה: אבקש מחברי הכנסת לדחות הסתייגויות אלה ולאשר את הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, הצענו גם שתהיה נציבות לקבילות אסירים בנושא הרפואי.

גאלב מג'אדלה: ההצעה אכן התקבלה והדבר יעוגן בהמשך.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: להצעת החוק יש הסתייגויות.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אלדד - אינו נוכח.

ראובן ריבלין: חברי הכנסת ברכה ומח'ול, האם אתם עומדים על ההסתייגות ומבקשים לנמק?

עסאם מח'ול: להצביע.

ראובן ריבלין: האם להצביע על ההסתייגות או לא להצביע?

ראובן ריבלין: האם אדוני מוותר על נימוק ההסתייגות?

עסאם מח'ול: מבקשים להצביע.

ראובן ריבלין: הבנתי.

ראובן ריבלין: ובכן, רבותי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 32).

ראובן ריבלין: לשם החוק אין הסתייגויות.

ראובן ריבלין: נא להצביע – מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 65 בעד שם החוק - 19 נגד - 5 נמנעים - אין שם החוק נתקבל.

ראובן ריבלין: 19 בעד, חמישה מתנגדים, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע ששם החוק התקבל.

ראובן ריבלין: לסעיף 1 יש הסתייגות של חבר הכנסת מח'ול.

ראובן ריבלין: מי בעד ההסתייגות?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 66 בעד ההסתייגות – 7 נגד - 18 נמנעים - אין ההסתייגות של קבוצת חברי סיעת חד"ש-תע"ל לסעיף 1 לא נתקבלה.

ראובן ריבלין: שבעה בעד, 18 נגד ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שההסתייגות של קבוצת חבר הכנסת עסאם מח'ול לא נתקבלה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אלדד, אתה מבקש להצביע את ההסתייגות שלך או לא?

אריה אלדד: מוותר.

ראובן ריבלין: מוותר.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: האם אתם עומדים על ההסתייגות לסעיף 2?

עסאם מח'ול: כן.

ראובן ריבלין: אם כך, לאחר שנדחתה ההסתייגות לסעיף 1, אנחנו נצביע על סעיף 1 בקריאה שנייה כהצעת הוועדה.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 67 בעד סעיף 1, כהצעת הוועדה – 18 נגד – 7 נמנעים - אין סעיף 1, כהצעת הוועדה, נתקבל.

ראובן ריבלין: 18 בעד, שבעה נגד ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שסעיף 1 עבר כהצעת הוועדה.

ראובן ריבלין: לסעיף 2 יש הסתייגות של קבוצת חד"ש-תע"ל.

ראובן ריבלין: נא להצביע – מי בעד ההסתייגות?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 68 בעד ההסתייגות – 7 נגד - 18 נמנעים - אין ההסתייגות של קבוצת חברי סיעת חד"ש-תע"ל לסעיף 2 לא נתקבלה.

ראובן ריבלין: שבעה בעד, 18 נגד.

ראובן ריבלין: אני קובע שההסתייגות לא נתקבלה.

ראובן ריבלין: אנחנו נצביע על סעיף 2 כהצעת הוועדה.

ראובן ריבלין: נא להצביע – מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 69 בעד סעיף 2, כהצעת הוועדה – 18 נגד - 7 נמנעים - אין סעיף 2, כהצעת הוועדה, נתקבל.

ראובן ריבלין: 18 בעד, שבעה מתנגדים, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שסעיף 2 עבר כנוסח הוועדה.

ראובן ריבלין: לסעיף 3 יש הסתייגות של חבר הכנסת מח'ול וקבוצתו.

ראובן ריבלין: נא להצביע – מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 70 בעד ההסתייגות – 7 נגד – 18 נמנעים - אין ההסתייגות של קבוצת חברי סיעת חד"ש-תע"ל לסעיף 3 לא נתקבלה.

ראובן ריבלין: שבעה בעד, 18 מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שההסתייגות לא נתקבלה.

ראובן ריבלין: אנחנו נצביע בקריאה שנייה על סעיף 3 כהצעת הוועדה.

ראובן ריבלין: נא להצביע – מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 71 בעד סעיף 3, כהצעת הוועדה - 19 נגד - 7 נמנעים - אין סעיף 3, כהצעת הוועדה, נתקבל.

ראובן ריבלין: 19 בעד, שבעה מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

ראובן ריבלין: אנחנו עוברים להצביע בקריאה שלישית - כהצעת הוועדה.

ראובן ריבלין: נא להצביע – מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 72 בעד החוק – 18 נגד - 7 נמנעים - אין חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 32), התשס"ו-2005, נתקבל.

ראובן ריבלין: 18 בעד, שבעה מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 32), התשס"ו-2005, עברה בקריאה שלישית ותיכנס לספר החוקים.

ראובן ריבלין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/210).

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: רבותי, אני עושה הפסקה בסדר-היום הרגיל ומקדים את הצעת חוק פיצויי פיטורים (תיקון מס' 21).

ראובן ריבלין: כשממלא-מקום ראש הממשלה אומר לי - רבותי, יש לי סמכות, מעבר לכם, לשמוע דברים שאינם ניתנים לפרסום.

ראובן ריבלין: אדוני, ממלא-מקום ראש הממשלה ושר האוצר, הצעת חוק פיצויי פיטורים (תיקון מס' 21), קריאה ראשונה.

ראובן ריבלין: אני לא אקיים את הדיון, רק שומע אותו.

ראובן ריבלין: מי שירצה אחר כך לדבר, אני אתן לו לדבר.

אהוד אולמרט: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חוק פיצויי פיטורים (חילופי מעבידים במפעל) - הצעת החוק מאוד פשוטה, והיא באה להגן על זכויות עובדים כאשר הבעלות על המפעל מתחלפת וצריך ליצור שוויון בין זכויות המעביד לזכויות העובדים.

אהוד אולמרט: למעביד יש זכות להפסיק או לא להמשיך את עבודתם של עובדים כאשר הבעלות מתחלפת, והחוק מציע שלעובדים תהיה זכות להודיע שהם מפסיקים את עבודתם במפעל כי הם לא רוצים לעבוד במפעל תחת המעביד החדש, גם אם לא נוצרה איזו עילה מהעילות הרגילות הקיימות בחוק לגבי הפסקת עבודה, והם יהיו זכאים למלוא פיצויי הפיטורים וההטבות האחרות שמגיעות להם במקרים כאלה.

אהוד אולמרט: לכן יש כאן איזה איזון בין הזכות של המעביד לבחור את עובדו לבין הזכות של העובד לבחור את מעסיקו.

אהוד אולמרט: אני מבקש לאשר את זה.

אהוד אולמרט: תודה, אדוני היושב-ראש.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: האם יש מישהו מחברי הכנסת שרוצה להשתתף בדיון על הצעת החוק בקריאה ראשונה?

ראובן ריבלין: אני לא אשמע אתכם, אלא רק רוצה לדעת.

ראובן ריבלין: אם אין, נצביע.

ראובן ריבלין: אם יש - - -

אהוד אולמרט: זה חוק טוב, חוק טוב.

ראובן ריבלין: אם כך, הואיל והחוק טוב וחברי הכנסת לא רוצים להתבטא, אני עובר להצבעה על הצעת חוק פיצויי פיטורים (תיקון מס' 21) (חילופי מעבידים במפעל), התשס"ו-2005.

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 73 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה - 30 נגד - אין נמנעים - אין ההצעה להעביר את הצעת חוק פיצויי פיטורים (תיקון מס' 21) (חילופי מעבידים במפעל), התשס"ו-2005, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

ראובן ריבלין: 30 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה ראשונה, והיא תועבר לוועדת העבודה והרווחה על מנת להכינה לקריאה שנייה ושלישית.

ראובן ריבלין: אם הוועדה תעשה זאת במהלך הפגרה, אנחנו נוכל להעביר זאת בקריאה שנייה ושלישית בישיבה הראשונה המזדמנת של הכנסת.

ראובן ריבלין: זאת הצעת ממשלה.

ראובן ריבלין: [מס' מ/174; "דברי הכנסת", מושב שלישי, חוב' ל', עמ' 22427; מושב רביעי, חוב' ז', עמ' 27076; חוברת זו, עמ' 27236; נספחות.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: אני מזמין את יושב-ראש ועדת הפנים של הכנסת להעלות את הצעת חוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים והוראות שונות) (תיקון), התשס"ו-2005, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, מכובדי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא בפני הכנסת את הצעת חוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים והוראות שונות) (תיקון), התשס"ו-2005, שיזמה הממשלה.

גאלב מג'אדלה: סעיף 36 לפקודת המשטרה קובע, כי אם ביקש אדם להעסיק שוטרים בשכר לרגל אירוע או פעולה שהוא מעוניין בהם ויש גם לציבור עניין בכך שהסדר ושלום הציבור יישמרו בהם, רשאי המפקח הכללי להעמיד לרשותו שוטרים בתשלום שייקבע, בתנאי שנתקיימו לגבי האירוע או הפעולה דרישות החוק.

גאלב מג'אדלה: בפועל הדבר נעשה כיום בעיקר לגבי אירועי ספורט ותרבות ולגבי עבודות בכבישים.

גאלב מג'אדלה: הממשלה ביקשה להרחיב סעיף זה כך שיכלול גם סיוע לרשויות ציבוריות בהפעלת סמכויותיהן.

גאלב מג'אדלה: חברי ועדת הפנים ואיכות הסביבה חששו כי הרחבת תחולתו של הסעיף תביא לשימוש מופרז בו, שמשמעותו הפיכת המשטרה לגורם פרטי.

גאלב מג'אדלה: על כן סברה הוועדה, כי יש לעגן בחקיקה ראשית את המקרים הספציפיים שבהם יהיה ניתן להשתמש בסמכות האמורה.

גאלב מג'אדלה: עם זאת, מפאת קוצר הזמן ולאור הצרכים הדחופים של המשטרה ושל הרשויות הזקוקות לסיוע, החליטה הוועדה להיענות לבקשת הממשלה ולאשר את הרחבת תחולת הסעיף אך ורק בהוראת שעה לתקופה של שנה וחצי.

גאלב מג'אדלה: הממשלה התחייבה להביא בפני הכנסת במהלך תקופה זו סעיף חדש, שיסדיר בפירוט את המקרים שבהם יהיה ניתן להשתמש בסמכות.

גאלב מג'אדלה: להצעת החוק לא הוגשו הסתייגויות.

גאלב מג'אדלה: אבקש מחברי הכנסת לאשר את הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

מוחמד ברכה: אדוני יושב-ראש הוועדה, מה זה נוגע לבירור קבילות שוטרים?

גאלב מג'אדלה: זה כל הסעיף, ואנחנו לקחנו ממנו את החלק הנוגע להעסקת שוטרים בשכר.

ראובן ריבלין: זהו שם החוק.

גאלב מג'אדלה: הסברנו גם ביום שני, שאנחנו לא רוצים ללכת לכיוון של הפרטת המשטרה, לא רצינו לאפשר שימוש במשטרה בדרך להפרטה ולכן פיצלנו את החוק.

גאלב מג'אדלה: עשינו את הפיצול הזה קודם כול כדי להבטיח שזאת תהיה הוראת שעה לשנה וחצי.

גאלב מג'אדלה: שנית, הכנסת תישאר בתמונה, והממשלה, באמצעות המשרד לביטחון הפנים, לא תוכל להרחיב את השימוש בהוראת השעה עד שהיא תחזור לכנסת ותביא את זה באופן מסודר.

גאלב מג'אדלה: זה היה קרב לא קטן בין הממשלה לבין הכנסת, הייעוץ המשפטי, עד שהגענו לדבר הזה, ואני חושב שכולם צריכים לברך על כך.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה ליושב-ראש הוועדה.

ראובן ריבלין: אין הסתייגויות לחוק זה.

מוחמד ברכה: זה יהפוך את המשטרה בהדרגה לחברת כוח-אדם.

ראובן ריבלין: ההצעה היא הצעה ממשלתית.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת ברכה, ההצעה היא הצעה ממשלתית ופיצלנו אותה רק אתמול כדי שלא יהיו דברים יותר קשים ממה שאתה אומר.

ראובן ריבלין: בגלל זה פיצלנו, אבל, כמובן, חברי הכנסת יחליטו.

ראובן ריבלין: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שנייה, כי אין הסתייגויות על הצעת חוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים והוראות שונות) - זה החוק המקורי ואנחנו מצביעים על התיקון לו בקריאה שנייה.

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 74 בעד סעיפים 1–2 - 20 נגד - 3 נמנעים - 3 סעיפים 1–2 נתקבלו.

ראובן ריבלין: 20 בעד, שלושה מתנגדים ושלושה נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

ראובן ריבלין: נדמה לי שאם אתם מתקנים אותו, השם צריך להשתנות.

ראובן ריבלין: קח את זה לתשומת לבך.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת ברכה, בתחילת דבריו, העיר הערה שלא הבנתי.

ראובן ריבלין: אתה קראת שם חוק שהוא החוק הקודם והתיקון שלך מייתר את הצורך בשם הזה.

ראובן ריבלין: אם לא, למה לי להיות חכם.

ראובן ריבלין: אני חוזר בי ממה שאמרתי.

ראובן ריבלין: אנחנו מצביעים על התיקון ועל הפיצול כפי שהיה בקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: נא להצביע.

יצחק כהן: מה שעליזה אומרת.

יצחק כהן: הצבעה מס' 75 בעד החוק - 19 נגד - 5 נמנעים - 1 חוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים והוראות שונות) (תיקון), התשס"ו-2005, נתקבל.

ראובן ריבלין: לא עליזה אמרה לי.

ראובן ריבלין: כשעליזה אומרת לי אני בכלל לא צריך נימוקים, אבל אמרה לי את זה היועצת המשפטית, ולכן בדקתי את הנימוק.

ראובן ריבלין: 19 בעד, חמישה נגד ונמנע אחד.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת חוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים והוראות שונות) (תיקון), התשס"ו-2005, עברה בקריאה שלישית, והחוק ייכנס לספר החוקים של מדינת ישראל.

ראובן ריבלין: נא להודות.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: לשאלתו של חבר הכנסת ברכה, אדוני היושב-ראש, אנחנו נשיב לו דרך היועצת המשפטית בצורה מסודרת.

גאלב מג'אדלה: אין כאן אי-הבנה אלא להיפך.

גאלב מג'אדלה: היועצת המשפטית לוקחת על עצמה להשיב לך בכתב, היא תסביר ותנמק.

גאלב מג'אדלה: אני מודה לך על השאלה.

גאלב מג'אדלה: [מס' מ/214; "דברי הכנסת", חוב' ה', עמ' 26662; נספחות.

גאלב מג'אדלה: ]

ראובן ריבלין: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצעת חוק שהייה שלא כדין (איסור סיוע) (הוראת שעה) (תיקון מס' 9), התשס"ו-2005, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: יציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

מוחמד ברכה: למה לא נתת למישהו אחר לעשות את זה במקומך?

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מתכבד להעלות לקריאה שנייה ולקריאה שלישית את הצעת חוק שהייה שלא כדין (איסור סיוע) (הוראת שעה) (תיקון מס' 9).

ג'מאל זחאלקה: למה להגיד אני מתכבד, תגיד אני מתבייש.

ראובן ריבלין: רבותי, אתם מפעילים על חבר הכנסת גאלב מג'אדלה לחץ לא הוגן.

ג'מאל זחאלקה: זה לא אישי, זה על החוק.

ראובן ריבלין: לא, לא.

ראובן ריבלין: אתם פונים אליו אישית.

ראובן ריבלין: דברו על החוק ואל תדברו עליו.

ג'מאל זחאלקה: החוק הוא בושה.

ראובן ריבלין: הוא יושב-ראש הוועדה והוא מחויב להציג את החוק.

עזמי בשארה: אנחנו מבקשים השהיה של מעמדו בחוק הזה, של חוק השהייה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת גאלב מג'אדלה הוא יושב-ראש והוא לא מוכן לוותר על זכויותיו כיושב-ראש גם כאשר הוא לא מסכים לחוק, ואתם צריכים לכבד את זה.

ראובן ריבלין: אל תלמדו - - -

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, מכובדי חברי הכנסת, אני לא מתכוון להשיב על ההערות של חברי חברי הכנסת, מפני שכיושב-ראש ועדה, לפעמים אתה מביא דברים שאתה מאמין בהם ונהנה לעשות אותם, ולפעמים עליך להציג דברים גם אם אינך מסכים להם.

ראובן ריבלין: אתה צודק במאה אחוזים ואני מחזק את ידיך.

גאלב מג'אדלה: את המאבק אני עושה במסגרת הוועדה, ואני משתמש בסמכותי ככל שאני יכול כדי לבוא לכנסת בידיים נקיות.

גאלב מג'אדלה: כך צריך לנהוג יושב-ראש ועדה גם במצבים לא נוחים.

גאלב מג'אדלה: אני מתכבד להעלות לקריאה שנייה ושלישית את הצעת חוק שהייה שלא כדין (איסור סיוע) (הוראת שעה) (תיקון מס' 9), התשס"ו-2005, מטעם הממשלה.

גאלב מג'אדלה: סעיף 1 לחוק שהייה שלא כדין (איסור סיוע) (הוראת שעה), התשנ"ו-1996, קובע כהוראות שעה תיקוני חקיקה בחוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים), התשנ"ו-1991, ובחוק הכניסה לישראל, התשי"ב-1952, הכוללים בין השאר עבירות על מעסיקים, מסיעים ומלינים של תושבי אזורי יהודה, שומרון וחבל-עזה הנכנסים לישראל או השוהים בה שלא כדין, בשל הסכנה לביטחון תושבי ישראל הנובעת מעבירות אלה.

גאלב מג'אדלה: תוקף הוראות השעה שנקבעו בחוק האמור עומד לפוג ביום 14 במרס 2006, ומאחר שהמצב הביטחוני שהביא לחקיקתן עומד בעינו ולא נראה שינוי בעתיד הקרוב, מוצע להאריכו עד לתאריך 31 במרס 2007.

גאלב מג'אדלה: סעיף 12א לחוק הכניסה לישראל קובע עבירות של הלנת תושב זר שנכנס לישראל או שיושב בה שלא כדין, העסקת תושב זר שאינו רשאי לעבוד בישראל, הסעת תושב זר השוהה בישראל שלא כדין ומתן רשות לנהוג ברכב הרשום בישראל לתושב זר שאינו רשאי לנהוג ברכב בישראל.

גאלב מג'אדלה: אותו סעיף קובע, כי נטל ההוכחה חל על הנאשם ועליו להוכיח כי הוא בדק שבידי התושב הזר מסמכים שלפיהם הוא נכנס לישראל ויושב בה כדין וכי הוא רשאי לנהוג ברכב ישראלי.

גאלב מג'אדלה: מוצע, למען הסר ספק, לתקן את הסעיף האמור ולהבהיר כי הנטל להוכחת העדר חשד עובר לנאשם רק לגבי הנסיבה של שהייה או כניסה שלא כדין, ואילו לגבי הנסיבה של היות המועסק, המולן או הנוסע תושב זר - נטל הוכחת היסוד הנפשי הוא על התביעה.

גאלב מג'אדלה: להצעת החוק הוגשו הסתייגויות.

גאלב מג'אדלה: אבקש מחברי הכנסת לדחות את ההסתייגויות האלה ולהעביר את הצעת החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

גאלב מג'אדלה: בהצעת החוק נעשתה הקלה לנהגי מוניות שעמדו במצב מאוד מביך, מאוד קשה ובלתי אפשרי.

גאלב מג'אדלה: אני שמח על התיקון ואנחנו מאוד מקווים שהוא יעבור.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אני מוכן לנחש שלעניין זה יש הסתייגויות וגם רצון לנמק אותן.

ראובן ריבלין: ראשון המסתייגים, חבר הכנסת ברכה, ואחריו - חבר הכנסת מח'ול.

ראובן ריבלין: האם גם קבוצת בשארה הסתייגה?

ראובן ריבלין: לא, רק חד"ש-תע"ל.

ראובן ריבלין: אני נותן לכם את שתי ההסתייגויות יחד.

ראובן ריבלין: בבקשה.

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אף שאני לא חבר ועדת הפנים, ליוויתי את החוק הזה ואת הדיונים בו.

מוחמד ברכה: אני מודע לכך שיושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת מג'אדלה, עשה מאמצים על מנת להקל לעומת הנוסח העיקרי שהובא לוועדה, וזה ייאמר לזכותו.

מוחמד ברכה: הערתי לא כדי לערער על מעמדו כיושב-ראש ועדת הפנים, חס וחלילה, אלא כדי להסיר ממנו מבוכה.

מוחמד ברכה: צריך, לדעתי, לעשות דברים בתוקף התפקיד גם אם הם לא מוסכמים ולא נעימים.

ראובן ריבלין: אתה, כסגן יושב-ראש הכנסת, בצורה מעוררת כבוד ניהלת דברים שהיו - - -

מוחמד ברכה: אני זוכר שחתמתי על חוקים שהיו חלום בלהות בשבילי.

מוחמד ברכה: החוק הזה הוא חוק אכזרי, חוק לא מתקבל על הדעת, והתירוץ של מצב ביטחוני הוא תירוץ שלא עומד.

מוחמד ברכה: בסופו של דבר, אלה המעורבים בפעילות טרור הם לא אותם אנשים שבאים לעבוד, וזה מוכח.

מוחמד ברכה: אלה שעושים פיגועים הם לא אלה שבאים לעבוד ולהשיג את פרנסתם.

מוחמד ברכה: מדינת ישראל היא המדינה השולטת בשטחים הכבושים והיא אחראית לפרנסתם ולחייהם בתור כוח כובש, על-פי החוק הבין-לאומי.

מוחמד ברכה: מדינת ישראל בעצם רוצה לפטור את עצמה מהעניין הזה ולייצר מנגנונים שימנעו מאנשים אפילו לחפש את פת הלחם שלהם דרך חוקים של איסור שהייה וכיוצא באלה.

מוחמד ברכה: משלימים את המעגל דרך העובדה שמענישים את המסיעים גם אם הם לא יודעים ואין להם שום נגיעה, לא מקרוב ולא מרחוק.

מוחמד ברכה: הפטור שניתן לנהגי המוניות חשוב, נכון ומוצדק, אבל אני חושב שהוא בהחלט לא מספיק.

מוחמד ברכה: אם אני לא ארצה להיכנס לנבכי החוק והשיקולים, הייתי פוטר את עצמי באמירה מאוד פשוטה - כל עוד הכיבוש הזה קיים, ישראל צריכה לשאת באחריות לגורלם ולפרנסתם של התושבים בשטחים הכבושים.

מוחמד ברכה: לכן, מי שרוצה להימנע ממצבים של סיכון כביכול של חיי אדם או ממצבים מביכים, צריך לסיים את הכיבוש.

מוחמד ברכה: תודה רבה, אדוני.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת מח'ול - בבקשה, אדוני.

עסאם מח'ול: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני רוצה להתייחס לחוק הזה משלוש זוויות.

עסאם מח'ול: הפן הראשון הוא האבסורד שבו, שהוא מעניש מישהו שאין לו סמכות בכל רגע לגלות מה הזהות האמיתית ומה הפרטים של כל אדם ואדם שהוא נתקל בו.

עסאם מח'ול: הוא יכול בהחלט ליפול למצב שבו הוא מסיע מישהו שאין לו כלים לבדוק אם הוא תושב האזור או לא.

מוחמד ברכה: זה חלק מההפרטה הקודמת, הפרטת המשטרה.

עסאם מח'ול: כן, להפוך את כולם לשב"כ, להפוך את כולם למשטרה, להפוך את כולם - איך אמר השר לביטחון הפנים במקרים אחרים?

עסאם מח'ול: שיש להם חוש לגלות את הערבים, להריח אותם אולי או משהו כזה.

עסאם מח'ול: אני חושב שהחוק הזה כל-כולו חוק גזעני, חוק אבסורדי וחוק אכזרי, שאין לו מקום בספר החוקים של מדינה מתוקנת, קודם כול בגלל האבסורד שבו.

עסאם מח'ול: בלי לתת לאנשים את הכלים, אתה תובע מהם להיות אחראים למעשים שהם לא שולטים בהם.

עסאם מח'ול: אני מסיע, אני מעביד, אני לא בודק כל אחד.

עסאם מח'ול: על פניו החוק הזה נשמע לא חוק ביטחוני אלא יותר חוק דמוגרפי, חוק להצרת צעדיהם של בני העם הפלסטיני, שנמצאים תחת הכיבוש הישראלי, על מנת למנוע מהם את פת לחמם.

עסאם מח'ול: אני אתייחס גם לנקודה הזאת מנקודת מוצא אחרת.

עסאם מח'ול: הפן השני של החוק הזה הוא האכזריות שבו.

עסאם מח'ול: יש כאן הכרזת התאכזרות לשמה כלפי העם הפלסטיני בנושא הזכות להיכנס למדינה כובשת, למדינה שולטת, ששולטת גם בזכות העבודה שלו, ששולטת גם במקורות העבודה שלו ובמקורות הכלכלה שלו.

עסאם מח'ול: אני חושב שאם נבדוק מה קורה מאז חוקקו הוראות השעה האחרונות במשרד הפנים, מה קורה אצל אותם מוסדות האחראים לאכיפת החוק הזה - אני לא מדבר עכשיו על הפן של המעבידים והמעסיקים, אלא על הפן של מי שהוגדר כשב"ח, כשוהה בלתי חוקי, או טרם הוגדר כבעל זכות להיות תושב קבע במדינה.

עסאם מח'ול: טיפלתי בשבוע שעבר במקרה אחד של אמא.

עסאם מח'ול: היא נמצאת שש שנים במדינה, שש שנים בהליך של התאזרחות.

עסאם מח'ול: היתה לה תעודת זהות זמנית, היא בטיפול.

עסאם מח'ול: אני עצמי פניתי לשר הפנים שבוע לפני שהוא התפטר כדי שיטפל, ויש כיוון לפתור את הבעיה שלה.

עסאם מח'ול: ופתאום, באים מהמשטרה ואומרים: אנחנו באים לקחת את האמא של הילדים.

עסאם מח'ול: איך אתם לוקחים את האמא?

עסאם מח'ול: אז הם אומרים: לוקחים את האמא, כי זה הופיע אצלנו במחשב.

עסאם מח'ול: אני אומר: אולי תדחו?

עסאם מח'ול: יש סיבה.

עסאם מח'ול: במשרד הפנים אמרו שתיגשו לבית-המשפט ויש אפשרות לפתור את זה.

עסאם מח'ול: אבל אותו פקיד מחליט שמספיק שיש לו רשימה במחשב, הוא עובר על הרשימה, כל עוד אתה לא מספק - ברגע, באותו רגע - את התשובה שהוא רוצה, הוא יכול לעצור, לתת לה אולי ארכה של 24 שעות, ולזרוק אותה אל מחוץ לגבול.

עסאם מח'ול: יש משהו מרושע בגישה הזאת.

עסאם מח'ול: משהו שכל פקיד מחשיב את עצמו כיכול לקבוע גורלות.

ראובן ריבלין: מח'ול, למה הגענו לזה, למה?

ראובן ריבלין: תגיד לי.

ראובן ריבלין: בגלל הכיבוש הגענו לזה?

עסאם מח'ול: בהחלט.

עסאם מח'ול: היו"ר ראובן ריבלין: אז מה יהיה?

עסאם מח'ול: נגיד שלא היה כיבוש, אז הם לא היו פה?

עסאם מח'ול: עסאם מח'ול (חד"ש-תע"ל): הם צריכים.

עסאם מח'ול: אני חושב שהמצב הבריא ביותר שהם יהיו פה.

עסאם מח'ול: מוחמד ברכה (חד"ש-תע"ל): - - -

עסאם מח'ול: היו"ר ראובן ריבלין: הרי אנחנו הגענו - השמאל אומר להיפרד.

עסאם מח'ול: להיפרד, ברכה.

עסאם מח'ול: אני לא רוצה להיפרד מאף אחד.

עסאם מח'ול: השמאל אומר כל הזמן - להיפרד.

עסאם מח'ול: אז תגידו לי אתם - - - מוחמד ברכה (חד"ש-תע"ל): להיפרד לשלום, לא להיפרד ביריות.

ראובן ריבלין: להיפרד לשלום.

ראובן ריבלין: אבל גם אחרי כן, מי שיהיה שוהה בלתי חוקי, הוא יהיה שוהה בלתי חוקי.

ראובן ריבלין: יא חביבי - - -

עסאם מח'ול: אדוני היושב-ראש - - -

מוחמד ברכה: יהיה גבול, יהיה פספורט, יהיו אישורים.

ראובן ריבלין: אנחנו חיים פה בארץ הזאת.

ראובן ריבלין: פה מכים אותי, כי אני לא רוצה להיפרד.

ראובן ריבלין: פה רוצים להכות אותי, כי אני נפרד.

ראובן ריבלין: אז מה יהיה הסוף?

עסאם מח'ול: אדוני היושב-ראש, אנחנו - - -

ראובן ריבלין: ג'ומס, מה יהיה?

חיים אורון: יהיה טוב.

נסים דהן: אפשר להצביע בינתיים?

קריאות: - - -

ראובן ריבלין: די, שקט.

ראובן ריבלין: שקט.

ראובן ריבלין: אני קורא את היושב-ראש לסדר.

רן כהן: אני בעד להיפרד לשלום.

עסאם מח'ול: אנחנו מציעים לך לסיים את הכיבוש - - -

ראובן ריבלין: אני מבין אותך.

ראובן ריבלין: אותך אני מבין.

עסאם מח'ול: - - - לסיים את הכיבוש בשתי מדינות, כאשר היחסים בין שתי המדינות מאפשרים - - -

ראובן ריבלין: אני לא אתווכח אתך - - -

עסאם מח'ול: אבל אתה מוביל אותי לנקודה השלישית שאני רוצה להתייחס אליה.

ראובן ריבלין: אבל הזמן.

עסאם מח'ול: בזה אני מסיים.

עסאם מח'ול: אתה רוצה לכבוש.

עסאם מח'ול: קח את עזה - אתה, כביכול, יצאת מעזה - - -

ראובן ריבלין: לא, לא ניכנס לדיני - - -

עסאם מח'ול: לא, אני אגיד לך.

ראובן ריבלין: העניין של האזרחים, זה מה שחשוב.

עסאם מח'ול: זה אזרחים, זה אזרחים.

עסאם מח'ול: אתה רוצה שהסחורות הישראליות ימשיכו להיות בכיוון של עזה, להיכנס לעזה בצורה פתוחה, ללא שום מכשול, ואתה רוצה לעשות גיהינום, לא רק לסחורות, אלא לאנשים שרוצים לזוז, לחפש מקום עבודה בתוך ישראל.

עסאם מח'ול: אי-אפשר שהפתיחות הזאת והחופש הזה והחירות הזאת של העולם החופשי יהיו בכיוון אחד.

עסאם מח'ול: תראה מה קורה במקסיקו עכשיו.

עסאם מח'ול: על מה נאבקים במדינות ארצות-הברית הדרומיות?

עסאם מח'ול: למדו מישראל להקים גדר הפרדה בינן לבין מקסיקו כדי למנוע מהעובדים להגיע לאמריקה הצפונית.

קריאות: - - -

ראובן ריבלין: תודה רבה.

עסאם מח'ול: כי ההון צריך להיות חופשי לזוז, לנוע - -

ראובן ריבלין: עכשיו הגענו לאו"ם?

עסאם מח'ול: - - והעבודה אסור לה לנוע.

עסאם מח'ול: מחפשי העבודה אסור להם להיכנס לישראל, הסחורה הישראלית צריכה להיכנס לעזה.

עסאם מח'ול: זה ניאו-קולוניאליזם, זה ניאו-ליברליזם דורסני, בלתי אפשרי, בלתי אנושי, בלתי נסבל.

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת טיבי, אחרון המסתייגים.

אליעזר כהן: אחמד, תדבר על ניאו-קולוניאליזם, אחמד, ועל כיבוש.

אליעזר כהן: על כיבוש תדבר.

מוחמד ברכה: ניאו-ליברליזם עכשיו.

אליעזר כהן: - - -

רן כהן: לשאלתך, אדוני היושב-ראש, המוצא הוא מאוד פשוט.

רן כהן: באמת לצאת מהשטחים בהסדר שלום.

ראובן ריבלין: שלום יהיה כאשר כולם - - -

אליעזר כהן: - - -

ראובן ריבלין: חבר הכנסת רן כהן, שלום זו לא מלה, שאתה אומר הסדר שלום.

ראובן ריבלין: שלום זה כשכולם ירצו שלום.

ראובן ריבלין: אני יודע שאחמד טיבי רוצה שלום, אבל אני לא בטוח שכל העם הפלסטיני רוצה שלום.

ראובן ריבלין: אנחנו, רן כהן, אין לנו ברירה.

ראובן ריבלין: לנו אין ברירה, לנו אין מדינה אחרת.

ראובן ריבלין: אין לנו.

ראובן ריבלין: לא יעזור כלום.

ראובן ריבלין: ויש לנו פה דילמה קשה.

ראובן ריבלין: נו, מה נעשה?

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אחמד טיבי, בבקשה.

רן כהן: גם לא כולם בישראל רוצים שלום.

אחמד טיבי: אני מודה לך, מכובדי, אדוני היושב-ראש.

אחמד טיבי: נגעה ללבי הפנייה שלך בכנסת, אליעזר צ'יטה כהן, לחברי הכנסת הערבים, שנדאג לאזרחים הערבים.

אחמד טיבי: אתה לא יודע כמה הקריאה הזאת שלך היא אותנטית.

אחמד טיבי: היא נבעה מהאהדה שלך לאוכלוסייה הערבית ולמצוקות שלה.

אליעזר כהן: בטח.

אחמד טיבי: כי אם ייעלמו חברי הכנסת הערבים מהכנסת, למשל - -

אורי אריאל: חס וחלילה.

אחמד טיבי: - - אתם מייד - - -

אורי אריאל: חס וחלילה.

אחמד טיבי: - - אתם מייד תתחילו להשוות את התנאים בין יהודים לערבים.

אורי אריאל: חס וחלילה.

אורי אריאל: טיבי, שלא תגיד את זה עוד פעם.

אחמד טיבי: מייד תתחילו.

אחמד טיבי: הרי לפני עשרות שנים היו חברי כנסת ערבים שלכם.

אחמד טיבי: והמצב היה הרבה יותר גרוע.

אליעזר כהן: - - -

אחמד טיבי: פתאום יש דאגה כל כך כנה שלכם לזכויות הקולקטיביות, אפילו של האוכלוסייה הערבית.

אורי אריאל: טיבי, אני אפגין כדי שאתה תהיה פה.

אחמד טיבי: אני לא יודע.

אחמד טיבי: על מה השמחה?

אחמד טיבי: מה קרה?

אחמד טיבי: מה קרה?

ראובן ריבלין: הוא אומר שהוא יפגין על הזכות שלך להיות פה, בכנסת.

אורי אריאל: טיבי, אם אתה לא תהיה, על מי נצעק?

אחמד טיבי: אוקיי.

אחמד טיבי: אז תהיה רגוע, אני אהיה.

אחמד טיבי: אני לא יודע מה לגביכם, אני אהיה.

קריאות: - - -

רן כהן: אם אתה לא תהיה בכנסת, הוא יורד בחמישה מנדטים.

אחמד טיבי: רבותי, הגישה של שר הביטחון, שהוא אמר אותה בפומבי, הוא נתן אותה בהוראה למפקדים בשטח, בעיקר במחסומים, להתאכזר, פשוטו כמשמעו, לאנשים בגלל מצוקות ביטחוניות, בגלל התרעות - גם אם זה נשמע כמו התאכזרות למקומיים - כמו שאמר שר הביטחון - יש לזה פן אחר.

אחמד טיבי: החוק הזה הוא פן אחר של עונש קולקטיבי - גם ליצור מחנק ביטחוני, מחנק כלכלי, וגם לשלוח מסר, גם לאזרחים כאן, שאסור לכם בכלל לחשוב על מגע עם פלסטינים שבאים לעבוד פה.

אחמד טיבי: סוגרים מעברים, אדוני היושב-ראש, לא נותנים לסחורה להגיע, לא נותנים לפועלים לעבוד, יוצרים כלא, ובכל זאת רוצים ליצור מצוקה ועונש כבד יותר על מי שמסיע פלסטיני - באשר הוא; באשר הוא פלסטיני מהשטחים הכבושים.

אחמד טיבי: איפה השר לביטחון פנים?

אחמד טיבי: נמצא כאן השר לביטחון פנים - - -

ראובן ריבלין: תשמע, הוא נמצא פה כל הזמן.

אחמד טיבי: הוא אחראי, ונמצא כאן הסגן שלו.

אחמד טיבי: אני העליתי אתמול נקודה, אני מקווה שאתה מודע לה, אני רוצה שגם השר יקשיב.

ראובן ריבלין: הוא שומע, הוא שומע אותך.

אחמד טיבי: לפני חודש ירה שוטר מג"ב בסמיר דארי בעיסאוויה.

אחמד טיבי: הוא ירה בו בגב.

אחמד טיבי: רדף אחריו, ירה בו בגב, ויש עד, אזרח, מהגבעה-הצרפתית, שאמר לו: אל תירה בו.

אחמד טיבי: תפסיק לרדוף.

אחמד טיבי: לא לירות.

אחמד טיבי: הוא בכל זאת ירה, הרג אותו.

אחמד טיבי: מח"ש הודיעה שהוא יושעה.

אחמד טיבי: על פניו יש כאן בעיה.

אחמד טיבי: זה מה שהודיעו בתקשורת.

אחמד טיבי: מתברר, כבוד השר וסגן השר, שהאיש הזה ממשיך לשרת במג"ב.

אחמד טיבי: עדיין לא הוגש נגדו כתב אישום - יש לו אומנם עורך דין בכיר - ובשבוע הבא יהיה לו שימוע אצל מפקד מח"ש.

אחמד טיבי: והוא ממשיך לשרת במג"ב, אחרי שהוא ירה באזרח בגב.

אחמד טיבי: איפה השר?

אחמד טיבי: אתה אחראי על מג"ב.

אחמד טיבי: אתה אמור להיות מעל מפקד מג"ב, שלא רצה - מפקד מג"ב עמד על כך שהוא לא ישוחרר ולא ייזרק מהשירות ולא יושעה.

ראובן ריבלין: העלית את הנושא.

ראובן ריבלין: הוא לא יכול להשיב, כי אתה בשלב של הסתייגויות.

אחמד טיבי: בסדר.

אחמד טיבי: אני משמיע אמירה.

אחמד טיבי: כתבתי לו מכתב.

ראובן ריבלין: בהחלט.

ראובן ריבלין: מותר לך.

ראובן ריבלין: זאת אפילו לא מטאפורה.

אחמד טיבי: מאוד לא מטאפורה.

אחמד טיבי: הוא יכול בכל שלב לענות - אם הוא רוצה.

ראובן ריבלין: נכון, בהחלט יכול להיות שהוא יענה.

אחמד טיבי: הוא או סגן השר יכולים לענות מתי שהם רוצים.

אחמד טיבי: אף שאין תשובה, מה לעשות.

אחמד טיבי: מח"ש תמיד שולחת מסר שמותר לירות בערבים, שזה לא נורא - לא נורא שיורים בערבים.

ראובן ריבלין: אם היית מגיש לי שאילתא בעל-פה בעניין זה, היא היתה מאושרת.

אחמד טיבי: כן.

אחמד טיבי: רק אתמול נודע לי, אדוני היושב-ראש.

אחמד טיבי: לכן העליתי את זה אתמול, ועכשיו אני רואה את השר, אז אני אנצל את העובדה שהוא פה.

ראובן ריבלין: ניצלת גם את הזמן המלא להסתייגויות.

אחמד טיבי: ובזה אני מסיים, אדוני היושב-ראש, כי חברת הכנסת זהבה גלאון, שהיתה בחוץ, סימנה לי שהיא כבר חזרה, ולכן אני יכול לסיים.

אחמד טיבי: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, תמו ההנמקות להסתייגויות ולכן אנחנו עוברים להצבעה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת מג'אדלה, אדוני לא רוצה להשיב על ההסתייגויות?

גאלב מג'אדלה: לא.

גאלב מג'אדלה: השר צריך להשיב לחברי הכנסת.

ראובן ריבלין: בסדר.

ראובן ריבלין: אני רק שואל.

ראובן ריבלין: מחובתי.

ראובן ריבלין: אתה אומר: לא צריך להגזים בסמכויות שלך.

ראובן ריבלין: ובכן, רבותי חברי הכנסת, יש הסתייגות לשם החוק.

ראובן ריבלין: אתם מבקשים להצביע עליה?

קריאה: כן.

ראובן ריבלין: בבקשה.

ראובן ריבלין: לשם החוק יש הסתייגות של חברי סיעת חד"ש-תע"ל, ואנחנו מצביעים עליה.

ראובן ריבלין: מי בעד ההסתייגות?

ראובן ריבלין: מי נגדה?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 76 בעד ההסתייגות - 15 נגד - 10 נמנעים - 1 ההסתייגות של קבוצת סיעת חד"ש-תע"ל לשם החוק נתקבלה.

קריאה: בעד.

ראובן ריבלין: בעד ההסתייגות?

ראובן ריבלין: רבותי - - -

צבי הנדל: לא.

צבי הנדל: סליחה, לא שמעתי.

אליעזר כהן: נגד.

קריאה: טעיתי.

ראובן ריבלין: בעד - 15, נגד - 10.

קריאה: - - -

ראובן ריבלין: אין על זה ויכוח בכלל.

ראובן ריבלין: אני הצבעתי על ההסתייגות, והסברתי.

ראובן ריבלין: אתה צעקת "בעד", וחשבתי שזה חוק ממשלתי ואתה רוצה להצביע.

ראובן ריבלין: ההסתייגות נתקבלה.

ראובן ריבלין: האם אדוני רוצה למשוך?

נסים זאב: אני בעד.

נסים זאב: הצבעתי בטעות.

ראובן ריבלין: אתה נגד ההסתייגות.

ראובן ריבלין: הנגד לא התקבל.

קריאות: - - -

ראובן ריבלין: רבותי סגן השר וכבוד השר, אתם לא מבינים שלא אשנה, כי זה תקדים מסוכן מאוד.

נסים זאב: זה לא מסוכן - - -

ראובן ריבלין: שמעתי אותך.

ראובן ריבלין: אני אומר, ולא ביקשתי תשובות.

נסים זאב: - - -

ראובן ריבלין: לא ביקשתי תשובה.

ראובן ריבלין: לא ביקשתי תשובה.

ראובן ריבלין: לא ביקשתי תשובה.

צבי הנדל: - - -

ראובן ריבלין: חבר הכנסת מג'אדלה, ההסתייגות קבעה שזה חוק גירוש הערבים.

ראובן ריבלין: חשבתי שאתה רוצה לקבל את ההסתייגות שהחוק יהיה כך.

ראובן ריבלין: נו, מה אני יכולתי לעשות?

אורי אריאל: זה בסדר גמור - - -

ראובן ריבלין: חבר הכנסת מג'אדלה, להמשיך בהצבעה?

אורי אריאל: גירוש הערבים זה שם - - -

ראובן ריבלין: להמשיך בהצבעה?

גאלב מג'אדלה: כן.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אני מצביע על שם החוק עם ההסתייגות.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: אני נגד.

נסים דהן: נגד.

נסים דהן: הצבעה מס' 76 בעד שם החוק, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה - 17 נגד - 12 נמנעים - אין שם החוק, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה, נתקבל.

יעקב אדרי: אדוני היושב-ראש - - -

קריאה: עוד הפעם טעות.

ראובן ריבלין: בעד - 17, נגד - 12.

ראובן ריבלין: אני קובע ששם החוק שנתקבל זה שם החוק עם ההסתייגות, כלומר, כדי שלא תהיה לכם כל אי-הבנה: לפני "(הוראות שעה)" יבוא "(גירוש עובדים פלסטינים)".

ראובן ריבלין: זה שם החוק כפי שאושר על-ידי מליאת הכנסת.

מוחמד ברכה: הבעיה שזה לא מבייש אף אחד - - -

ראובן ריבלין: חבר הכנסת ברכה, אני הצבעתי נגד.

ראובן ריבלין: אני חושב שזה לא - - - חבר הכנסת ברכה, האם להצביע על ההסתייגות לסעיף 1?

רומן ברונפמן: היושב-ראש רובי ריבלין - - -

גאלב מג'אדלה: אפשר למשוך את החוק?

ראובן ריבלין: לא הבנתי.

חיים אורון: רק אחרי קריאה שנייה.

ראובן ריבלין: רק אחרי הקריאה השנייה.

ראובן ריבלין: לפני הקריאה השלישית אתה יכול למשוך את החוק.

חיים אורון: הממשלה יכולה - - -

ראובן ריבלין: אתה תחזור.

ראובן ריבלין: חכו רגע.

ראובן ריבלין: יכול להיות שלא יצטרכו למשוך את החוק.

נסים דהן: - - - השבוע.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, אחר כך שלא תגידו שהתבלבלתם: לסעיף 1 יש הסתייגות של קבוצת ברכה או קבוצת חד"ש-תע"ל שהיא קבוצת ברכה, המבקשת להסתייג ולקבוע שהסעיף יימחק לגמרי, כלומר שלא יהיה קיים חוק כזה שהשם שלו כבר שונה.

ראובן ריבלין: מי בעד ההסתייגות?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 78 בעד ההסתייגות - 12 נגד - 17 נמנעים - אין ההסתייגות של קבוצת סיעת חד"ש-תע"ל לסעיף 1 לא נתקבלה.

יעקב אדרי: נגד.

ראובן ריבלין: בעד - 12, נגד - 17.

ראובן ריבלין: הפעם ההסתייגות לא נתקבלה.

עסאם מח'ול: אדוני, הם טעו בהצבעה.

ראובן ריבלין: אין דבר.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת כהן, אני מבקש לא לדבר בטלפון.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, עכשיו נצביע על סעיף 1 כנוסח הוועדה.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 79 בעד סעיף 1, כהצעת הועדה - 17 נגד - 12 נמנעים - אין סעיף 1, כהצעת הוועדה, נתקבל.

אליעזר כהן: אף שאריק שרון הביא את הביטחון.

ראובן ריבלין: בעד - 17, נגד - 12, ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שסעיף 1 עבר כהצעת הוועדה.

ראובן ריבלין: תמה הקריאה השנייה.

ראובן ריבלין: אדוני יושב-ראש ועדת הפנים, הואיל ונתקבלה ההסתייגות, האם אתה רוצה לומר דבר או להצביע?

ראובן ריבלין: האם להמשיך להצביע בקריאה שלישית?

ראובן ריבלין: אתה יכול גם למשוך.

ראובן ריבלין: סגן השר, אתה יכול בעצמך - אם הוא לא ירצה.

נסים דהן: לפי איזה סעיף הוא מושך?

ראובן ריבלין: חבר הכנסת דהן, תן לי להתעלק עליהם.

ראובן ריבלין: אני יודע, דחילאכ.

ראובן ריבלין: מה אתה - - -

יעקב אדרי: בסדר, הוא מושך את זה.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, בנסיבות שנוצרו, הייעוץ המשפטי מציע למשוך את הצעת החוק.

ראובן ריבלין: לפי איזה סעיף אתה מבקש למשוך זאת?

ראובן ריבלין: האם לפי סעיף 127?

ראובן ריבלין: לפי סעיף 127.

גאלב מג'אדלה: מה שהייעוץ המשפטי מבקש זה לפי סעיף 127, בנסיבות שנוצרו משהתקבלה ההסתייגות להצעת החוק.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אני מודה לך מאוד.

ראובן ריבלין: האם יש מישהו מחברי הכנסת שמתנגד להעביר את זה לוועדה?

חיים אורון: אני.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: לכן, אנחנו נצביע עכשיו אם לקבל את בקשת יושב-ראש הוועדה או לדחותה, כלומר בעד - זה בעד להחזיר לוועדה, ונגד - זה להשאיר את החוק ולהצביע בקריאה שלישית.

ראובן ריבלין: האם זה ברור לכם?

ראובן ריבלין: חבר הכנסת הנדל, האם זה ברור לך?

צבי הנדל: ברור.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: ההצבעה היא בעד סעיף 127 או נגד.

ראובן ריבלין: בבקשה, נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 80 בעד ההצעה להחזיר את הצעת החוק לוועדה - 24 נגד - 2 נמנעים - 1 ההצעה להחזיר את הצעת חוק שהייה שלא כדין (איסור סיוע) (הוראות שעה) (תיקון מס' 9), התשס"ו-2005, לוועדת הפנים ואיכות הסביבה נתקבלה.

ג'מאל זחאלקה: בעד - זה למשוך את החוק.

נסים דהן: אם הוא היה מושך לפי סעיף - - -

ראובן ריבלין: ודאי.

ראובן ריבלין: בעד - 24, נגד – 3, ונמנע אחד.

ראובן ריבלין: זה לפי סעיף 127, על מנת לתקן פעם נוספת את התיקון.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: החוק מוחזר לוועדת הפנים.

ראובן ריבלין: רבותי, אתם צריכים לדעת שהכנסת איננה תוכנית כבקשתך.

ראובן ריבלין: אם היא תהיה תוכנית כבקשתך, לא יהיה חוק אחד שלא יהיה ויכוח עליו.

ראובן ריבלין: הנה דוגמה של טעות שהיתה בעליל ברורה - חברי הכנסת צריכים להיות מרוכזים.

ראובן ריבלין: בדרך כלל, חבר הכנסת הנדל מרוכז מאוד.

ראובן ריבלין: דרך אגב, אני חשבתי שאתה עושה הפוך על הפוך.

צבי הנדל: לא.

צבי הנדל: [מס' מ/216; "דברי הכנסת", חוב' ז', עמ' 27030; נספחות.

צבי הנדל: ]

ראובן ריבלין: עתה, הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 31).

ראובן ריבלין: חבר הכנסת יעקב ליצמן יציג את הצעת החוק.

ראובן ריבלין: יש הסתייגויות?

ראובן ריבלין: אילו?

יעקב ליצמן: יש סתם, לשם דיבורים.

יעקב ליצמן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, בשם ועדת הכספים, אני מתכבד להביא בפניכם את הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 31), התשס"ו-2005, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

יעקב ליצמן: הצעת חוק זו, שהגישה הממשלה, נועדה להעמיק את שיתוף הפעולה בין הרשות לניירות ערך בישראל לבין רשויות חוץ המופקדות על ביצוע ואכיפה של דיני ניירות ערך, כך שתגבר ההגנה על המשקיעים בניירות ערך.

יעקב ליצמן: חוק ניירות ערך מסדיר כבר היום את שיתופי הפעולה בין הרשות לבין רשויות לניירות ערך במדינות חוץ, והוא אף מאפשר לרשות להגיש סיוע לרשות חוץ, בתנאים הקבועים בחוק.

יעקב ליצמן: בהתאם להצעת החוק, הרשות מבקשת להעמיק את שיתוף הפעולה הקיים עם רשויות החוץ שעמן כרתה הסכמי שיתוף פעולה ולכונן יחסי שיתוף גם עם רשויות לניירות ערך ממדינות אחרות.

יעקב ליצמן: זאת, באמצעות הרחבת סמכויות הפעולה של הרשות בהגשת סיוע לרשויות חוץ ובהתאמת הדין הישראלי לאמות מידה בין-לאומיות בתחום זה.

יעקב ליצמן: כך, למשל, מוצע לבטל, במקרים מסוימים, את התנאי להענקת סיוע, ולהפעילו רק אם נושא הבקשה לסיוע עשוי להיות נתון לחקירה כעבירה פלילית בישראל.

יעקב ליצמן: עוד מוצע לסייג את חובת הרשות למסור ידיעה או מסמך שנמסרו לה מרשות חוץ ולהעניק לרשות שיקול דעת אם לגלות את המידע האמור לצדדים שלישיים, למעט במקרים שבהם נדרש הגילוי על-ידי היועץ המשפטי לממשלה או על-ידי בית-המשפט.

יעקב ליצמן: אני מבקש כי תתמכו בהצעת החוק בקריאה השנייה ובקריאה השלישית, ותדחו את ההסתייגויות שהוגשו.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה לחבר הכנסת יעקב ליצמן, יושב-ראש ועדת הכספים.

ראובן ריבלין: המסתייגים - חבר הכנסת חיים אורון, בבקשה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת נסים דהן, אתה תרצה לדבר?

ראובן ריבלין: אחרי שהוא יגמור - גם חברי הכנסת יצחק כהן, בנימין אלון ואבשלום וילן.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש - -

נסים דהן: אבל צלצלו.

ראובן ריבלין: אתה רוצה לדבר?

נסים דהן: לא.

חיים אורון: - - אני סימנתי שתי הסתייגויות, כי אני הכנתי מסה.

חיים אורון: רחל, היות שאת הנציגה היחידה של שינוי, אני רוצה להגיד משהו.

חיים אורון: אני הכנתי עבודה על מה קורה עם מניות שעולות ויורדות, ובעיקר איך מתנהגים בעלי מניות שעולות ויורדות כאשר הם למעלה וכאשר הם למטה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת רצאבי כאן.

חיים אורון: חבר הכנסת רצאבי, היה לי רצון עז להקדיש את עבודת המחקר הזאת לא לך אלא לחבר הכנסת טומי לפיד.

חיים אורון: אנחנו עוסקים פה בחוק ניירות ערך, שעיקרו נייר ערך שעולה ויורד, ואני זוכר במליאת הכנסת את שר המשפטים טומי לפיד עולה לדוכן כאן ומסביר למפלגות איך הן נראות, מה הן שוות, מה קורה להן ומה יקרה להן, באיזה מין תאווה כזאת, באיזו שמחה לאיד ובאיזה רצון להראות כמה הוא טוב וכמה כולם הם אינם.

חיים אורון: וראה זה פלא, אני באמת לא יודע איך תיגמר מערכת הבחירות - - -

אהוד רצאבי: איך זה מתקשר לחוק?

חיים אורון: כי זה חוק ניירות ערך.

חיים אורון: מניה עולה ומניה יורדת.

חיים אורון: בעל מניות צריך לדעת.

חיים אורון: אבל, חבר הכנסת טומי לפיד הגיע לכאן ולא ידע בדיוק מהם כללי המשחק וחשב שלעולם חוסן.

חיים אורון: וראה זה פלא, חבר הכנסת רצאבי, המניה שלו זוכה בשיא עולמי במהירות צניחתה.

חיים אורון: לכן, רחל ידידתי, אנא העבירי לו.

חיים אורון: אני מאחל לו כל טוב, ואני מקווה שבכנסת הבאה הוא יהיה בראש סיעה, ואת גודלה יכריע הבוחר.

חיים אורון: אבל, היהירות הזאת והשחצנות הזאת – את השמחה לאיד הרווחתם ביושר.

חיים אורון: חוק ניירות ערך שמוצג פה הוא אחת הדוגמאות למה שלא תעשו בקדנציה הבאה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: ההסתייגות היתה הסתייגות דיבור.

יעקב ליצמן: אני תומך בהסתייגות.

ראובן ריבלין: יושב-ראש ועדת הכספים תומך בהסתייגות כפי שהוצגה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אורון, אין צורך להצביע?

חיים אורון: אין צורך להצביע.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אין לנו הסתייגויות, ולכן נצביע על הצעת החוק כמקשה אחת בקריאה שנייה.

ראובן ריבלין: נא להצביע על הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 31) כהצעת הוועדה.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 81 בעד סעיפים 1-4 - 13 נגד - אין נמנעים - אין סעיפים 1-4 נתקבלו.

יעקב אדרי: אדוני היושב-ראש, אפשר לתקן את ההצבעה שלי?

ראובן ריבלין: אתה יכול לתקן עכשיו, וזה מייד יתחלף.

ראובן ריבלין: הנה, זה כבר התחלף.

ראובן ריבלין: בעד - 13, אין מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה שנייה.

יצחק כהן: ישבתי בטעות על הכיסא של חבר הכנסת אמנון כהן והצבעתי.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת יצחק כהן ישב על מקומו של חבר הכנסת אמנון כהן, ולכן נרשמה הצבעה כאילו חבר הכנסת אמנון כהן הצביע.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת יצחק כהן הוא זה שהצביע.

ראובן ריבלין: הוא חוזר למקומו.

נסים דהן: חקירת משטרה תיפתח בהתאם.

ראובן ריבלין: אנחנו עוברים להצבעה בקריאה שלישית על הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 31).

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 82 בעד החוק - 12 נגד - אין נמנעים - אין חוק ניירות ערך (תיקון מס' 31), התשס"ו-2005, נתקבל.

יעקב ליצמן: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת אורון?

נסים דהן: אין הסתייגות.

נסים דהן: היא לא התקבלה.

קריאה: הוא לא הצביע עליה.

נסים זאב: מזל - - -

חיים אורון: היא התקבלה בהסכמה בלי הצבעה.

ראובן ריבלין: בעד - 12, אין מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שחוק ניירות ערך (תיקון מס' 31), התשס"ו-2005, אושר ועבר לספר החוקים של מדינת ישראל.

ראובן ריבלין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/113).

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: אני מזמין את חברת הכנסת ענבל גבריאלי להציג לקריאה ראשונה את הצעת חוק הרשות לקידום מעמד האשה (תיקון) (הרשות כתאגיד ציבורי).

ראובן ריבלין: חברי הכנסת, מי שרוצה לדבר שיודיע לי.

ענבל גבריאלי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חוק הרשות לקידום מעמד האשה, התשנ"ח-1998, הקים את הרשות לקידום מעמד האשה הפועלת היום כאגף במשרד ראש הממשלה.

ענבל גבריאלי: מטרת הצעת החוק הזאת - הצעת חוק הרשות לקידום מעמד האשה (הרשות כתאגיד ציבורי), התשס"ו-2005 - היא להפוך את הרשות לרשות לאומית ולעגן את מעמדה כתאגיד ציבורי נפרד, שאינו חלק ממשרד ממשלתי.

ענבל גבריאלי: לפי הצעת החוק, לרשות יהיו מועצה, מנהלת, ועדה מייעצת, והיא תהיה גוף מבוקר כמשמעותו בחוק מבקר המדינה.

ענבל גבריאלי: הנוסח המוצע מסדיר את הליך מינוי מנהלת הרשות, חברי הוועדה המייעצת וחברי המועצה וקובע את מספרם.

ענבל גבריאלי: חברים, הפיכת הרשות לתאגיד תאפשר לרשות לקידום מעמד האשה לפעול בתחום הזה, כאשר אין היא כבולה לממשלה וכאשר היא יכולה להתנגד למהלכים מסוימים של הממשלה, שלצערי לא אחת לא עולים בקנה אחד עם המטרה של קידום הנשים בישראל.

ענבל גבריאלי: אני מבקשת מחברי הבית לתמוך בהצעה הזאת בקריאה ראשונה.

ענבל גבריאלי: תודה.

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת נסים זאב, ראשון ואחרון הדוברים, בבקשה.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אף שאינני מבין את הצעת החוק ומה תועלת יש בה לקידום מעמד האשה - מה זה משנה?

נסים זאב: הרשות לא מוסיפה דבר למעמדה של האשה - אם אפשר לפעול יותר טוב - - -

ראובן ריבלין: הרשות כבר קיימת, וזה רק תיקון לחוק.

נסים זאב: כן, אבל רוצים להביא זאת בחקיקה.

נסים זאב: הדבר הזה לא מוסיף למעמדה.

נסים זאב: כל דבר שמביאים בחקיקה – מדובר במעמדה של האשה.

נסים זאב: אז, לא כל דבר מוסיף למעמדה.

נסים זאב: אולי יהיה יותר קל לפעול, אולי יהיה יותר קל לקבל החלטות ואולי לא להיות קשורים יותר מדי לרשויות של - - -

ענבל גבריאלי: קל יותר לפעול בתחום הזה - - -

נסים זאב: זו כאילו אוטונומיה.

נסים זאב: אני מבין זאת.

נסים זאב: אבל, אני אומר שמבחינת מעמדה של האשה - זה לא בהכרח מוסיף.

ראובן ריבלין: הוא מדבר על העיקרון.

נסים זאב: עליתי לבמה רק כדי לומר משפט נוסף.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש לא היה כאן, אבל חבר הכנסת מיכאל איתן, יושב-ראש ועדת החוקה, ניצל את הבמה פה.

נסים זאב: אני הערתי לו הערה פשוטה ביותר, שהוא דיבר אולי קרוב ל-20 דקות כאשר יש לנו 46 חוקים על סדר-היום.

נסים זאב: בסך הכול, ביקשתי ואמרתי שאנחנו מוכנים להצביע וכי הבנו אותו, והוא עמד פה מעל הבמה הזאת - יכול להיות מתוך עייפות או מתוך זה שהוא במתח רב - והשמיץ אותי וביזה אותי.

נסים זאב: היושבת-ראש, ממלאת-המקום שהיתה פה, אפילו לא ראתה לנכון למחות.

נסים זאב: הוא התבטא במלים ממש גסות נגדי.

נסים זאב: אני חושב שאני חייב למחות על כך, כי זה לא מכובד ולא חברי, בפרט ביום האחרון, לנצל במה ולומר מלים בוטות כנגד חבר שהיה בכל זאת חבר בוועדה, שהוא מכהן בה כיושב-ראש, כל כך הרבה שנים ומלווה אותו בהרבה הצעות חוק.

נסים זאב: ישבנו כל כך הרבה שעות וימים בדיונים שלמים.

נסים זאב: מצאתי לנכון להגיב תגובה אולי קצת עדינה ומתונה.

יצחק כהן: על מי אדוני מדבר?

ראובן ריבלין: חבר הכנסת מיכאל איתן הוא בדרך כלל איש נעים הליכות, אם כי תקיף בעמדותיו ובתפקודו.

נסים זאב: אני מסכים.

ראובן ריבלין: אני בטוח שצריך לעשות איזה - - - אי-הבנה.

נסים זאב: לכן, אמרתי איזו מלת זכות.

נסים זאב: אמרתי שיכול להיות שהוא מתוח ויכול להיות שהוא עייף.

נסים זאב: אבל, אני חושב שזה לא היה במקום למחות בצורה כל כך חריפה ולקרוא לי בכל מיני מלים שאינני רוצה לחזור עליהן.

נסים זאב: זה לא לכבודו ולא לכבוד הבית.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אני מאוד מודה לחבר הכנסת נסים זאב.

אבשלום וילן: חבר הכנסת נסים זאב, מצב הליכוד בימים אלה מותח את עצביו.

נסים זאב: הוא דיבר 20 דקות על הצעת חוק.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה ראשונה על הצעת החוק לקידום מעמד האשה (תיקון) (הרשות כתאגיד ציבורי).

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 83 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה - 11 נגד - אין נמנעים - אין ההצעה להעביר את הצעת חוק לקידום מעמד האשה (תיקון) (הרשות כתאגיד ציבורי), התשס"ו-2005, לוועדה לקידום מעמד האשה נתקבלה.

רומן ברונפמן: - - -

ראובן ריבלין: בעד – 12, בצירוף קולו של חבר הכנסת רומן ברונפמן, אין מתנגדים ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה ראשונה, והיא תועבר לוועדה לקידום מעמד האשה על מנת להכינה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, אם הכנסת הבאה תאשרו כחוק שחל עליו דין הרציפות.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: ההצעה היתה מטעם הוועדה לקידום מעמד האשה, לפי הצעת חוק פרטית שעברה בקריאה טרומית, של חברת הכנסת ענבל גבריאלי.

ראובן ריבלין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/113).

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: אני ממשיך בסדר-היום, רבותי חברי הכנסת.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת דהן, האם אדוני ירצה להחליף אותי?

נסים דהן: כן.

ראובן ריבלין: השאלה פה היא רק עד מתי.

ראובן ריבלין: הצעת חוק המים - -

נסים דהן: אני פה, אדוני.

ראובן ריבלין: - - (תיקון מס' 22) (חובת בדיקה ודיווח עצמיים), התשס"ו-2005 - בבקשה, חבר הכנסת אהוד רצאבי, הצעת החוק היא שלך.

אהוד רצאבי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, רק השבוע נחשפנו לממצאיו העגומים של דוח העוני הסביבתי, שלפיו מי השתייה שלנו מזוהמים ולכן רוב הציבור מעדיף לקנות מים מינרליים.

אהוד רצאבי: הצעתי נועדה ליצור מנגנון שיגרום למפעלים לדווח בעצמם על זיהומים, כשהמדינה מפקחת מרחוק על הנעשה בשטח.

אהוד רצאבי: הדבר הזה עובד בארצות-הברית, רבותי, ואין כל סיבה שהוא לא יעבוד גם כאן.

אהוד רצאבי: על-פי ההצעה, השר לאיכות הסביבה יוכל לחייב מפעלים מזהמים לערוך לפחות אחת לשלושה חודשים בדיקה של כל חומר המגיע או העלול להגיע למקור מים ועלול לזהמם.

אהוד רצאבי: הדגימה תיבדק במעבדה והתוצאות יועברו לידיעת השר.

אהוד רצאבי: דיווח עצמי יסייע באיתור נזקים, וטיפול יעיל בהם יאפשר לגורמי האכיפה לפעול בצורה ממוקדת יותר, וכן לתפוס ולהעניש אנשים שברשותם מפעלים או מתקנים מזהמים שאינם משתפים פעולה ועל-פי רוב גם אינם נתפסים.

אהוד רצאבי: כמו כן מציע החוק מנגנון להפיכת עבירות מסוימות על חוק המים לעבירות של ברירת משפט, בדומה למנגנון הקיים בנוגע לעבירות סביבתיות אחרות.

אהוד רצאבי: מנגנון זה ייתן בידי המשרד ונציבות המים סנקציה מיידית ונוחה להפעלה כנגד העוברים על החוק, לעומת המצב החוקי המסורבל כיום, המקשה אכיפה יעילה.

אהוד רצאבי: יש לציין, וכבוד רב לי, שהצעת החוק המקורית הונחה בכנסת החמש-עשרה על-ידי חברת הכנסת יהודית נאות זיכרונה לברכה.

אהוד רצאבי: אני מקווה שתיענו לבקשתי ותאשרו את ההצעה בקריאה הראשונה.

אהוד רצאבי: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אילן ליבוביץ – אינו נוכח.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אילן שלגי, בבקשה.

ראובן ריבלין: אדוני רוצה לדבר?

אילן שלגי: מוותר.

ראובן ריבלין: רבותי, נא לשבת.

קריאות: הצבעה.

ראובן ריבלין: נא לשבת.

ראובן ריבלין: אנחנו מצביעים בקריאה ראשונה על הצעת חוק המים (תיקון מס' 22) (חובת בדיקה ודיווח עצמיים), התשס"ו-2005.

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 84 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה - 19 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק המים (תיקון מס' 22) (חובת בדיקה ודיווח עצמיים), התשס"ו-2005, לוועדת הפנים ואיכות הסביבה נתקבלה.

ראובן ריבלין: 19 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה ראשונה, ותועבר, כאשר יוחל עליה דין רציפות, להכנה לקריאה השנייה והשלישית – איזו ועדה הכינה זאת לקריאה הראשונה?

אהוד רצאבי: ועדת הפנים.

ראובן ריבלין: ההצעה תעבור לוועדת הפנים על מנת להכינה לקריאה השנייה והשלישית, אם וכאשר תעבור החלת דין רציפות.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, הצעת חוק פיצויי פיטורין כבר עלתה.

ראובן ריבלין: אולמרט היה.

ראובן ריבלין: הצעת חוק שירות המדינה - מי מציג את זה?

ראובן ריבלין: אינו נוכח, חבל על הזמן.

ראובן ריבלין: הצעת חוק הסכמים ונכסים פיננסיים, קריאה ראשונה - האם שרת המשפטים נוכחת?

נסים דהן: עדיין לא.

נסים דהן: תמשיך, הלאה.

ראובן ריבלין: אם השרה תיכנס, כי היא חושבת ששר האוצר פה, אני אאפשר לה אחר כך.

ראובן ריבלין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/110).

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: אני עובר להצעת חוק הפיקדון על מכלי משקה (אי-עמידה ביעדי איסוף) (הוראת שעה), התשס"ו-2005.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, חברי הכנסת עמלו רבות, אבל בהחלט הממשלה מתנגדת בכל תוקף להצעת חוק זו.

ראובן ריבלין: עם זאת, אני מאפשר את העברתה בקריאה ראשונה, אם אכן תחליטו להעבירה, על מנת שהממשלה תוכל, אם תרצה, להתגונן מפניה בכנסת השבע-עשרה.

נסים דהן: תודה רבה.

נסים דהן: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, מטרת הצעת החוק לעשות סדר בנושא איסוף מכלי משקה.

נסים דהן: היום, על-פי החוק הקיים, אם התאגיד לא יעמוד ביעדים, יוטל עליו קנס כביר ונורא, שינצלו את זה אספנים שיודעים שהתאגיד ישלם קנס גדול.

נסים דהן: הם אוספים, משאירים במחסנים, באים לתאגיד וסוחטים אותו.

נסים דהן: הצעת החוק באה לתת את האפשרות לתאגיד שלא להיות נסחט ולשלם את חובו למדינה בלי אותו כפל פיקדון.

נסים דהן: היום אנחנו יודעים שהתאגיד כמעט עומד ביעד, כך שהחוק לא עוזר לו בהרבה, אבל הוא בהחלט נותן לו אוויר לנשימה כדי שלא יסחטו אותו.

נסים דהן: אני מבקש להצביע בעד.

נסים דהן: תודה.

ראובן ריבלין: בבקשה.

ראובן ריבלין: נרשמו לדיון.

נסים דהן: יורדים, יורדים, אף אחד לא מדבר.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת דהן, נרשמו לדיון או לא נרשמו?

ראובן ריבלין: חבר הכנסת פורז, לא נרשמת לדיון על הצעת החוק הזאת?

מל פולישוק-בלוך: לא, לא, לא רוצים לדבר.

קריאה: - - -

ראובן ריבלין: אל תסמוך עלי, שלא יעשו לכם פה - - -

אברהם פורז: אני יכול לעשות לו מארב, זה בסדר.

ראובן ריבלין: תשמע, יכול להיות שהייתי מצטרף אליך.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, הצבעה על הצעת חוק הפיקדון על מכלי משקה (אי-עמידה ביעדי איסוף) (הוראת שעה), התשס"ו-2005 - קריאה ראשונה.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 85 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה - 10 נגד – אין נמנעים – 2 ההצעה להעביר את הצעת חוק הפיקדון על מכלי משקה (אי-עמידה ביעדי איסוף) (הוראת שעה), התשס"ו-2005, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

ראובן ריבלין: עשרה בעד, שניים נמנעים ואין מתנגדים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת חוק הפיקדון על מכלי משקה (אי-עמידה ביעדי איסוף) (הוראת שעה) עברה בקריאה ראשונה, ותועבר לכנסת השבע-עשרה להחלת דין רציפות, ואם אכן תתקבל, תועבר לוועדת הכלכלה על מנת להכינה לקריאה השנייה והשלישית.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/228).

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 20) - יעלה סגן השר לביטחון פנים על מנת להביאה לקריאה הראשונה.

יעקב אדרי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, בחודש אוגוסט העברנו חוק שמטרתו להסדיר את הארגון, השליטה והפיקוד בטיפול באירוע אסון המוני ובהיערכות לקראתו.

יעקב אדרי: לאחר פרסום החוק התברר כי נפלו בו שתי טעויות.

יעקב אדרי: הוחלט, במחלקת הייעוץ המשפטי של הכנסת, שאלה אינן טעויות סופר, ועל כן נדרש לתקנן במסגרת תיקון חקיקה.

יעקב אדרי: הטעויות הן: בסעיף 90א לחוק, בהגדרת המונח "הוראות להפעלה משולבת", התבקש לקבוע בחוק כי הוראות אלה הן שיחייבו במקרה של אירוע אסון המוני.

יעקב אדרי: ואולם, בטעות נקבע כי מדובר בהוראות "המחייבות טיפול בעת אירוע אסון המוני ובהיערכות לו".

יעקב אדרי: מתבקש לתקן את תיקון החקיקה ולהבהיר את הכוונה המקורית בהוראות האמורות.

יעקב אדרי: בסעיף 90ד(ז) לחוק נקבע בטעות, כי באירוע אסון המוני שמקורו בשטח שהוכרז לגביו מצב מיוחד בעורף, כמשמעותו בחוק ההתגוננות האזרחית, וכן באירוע אסון המוני שמקורו באירוע כימי או ביולוגי ושסמכות ההכרזה על אירועים כאמור נתונה לראש הממשלה או לשר הביטחון, האחריות לטיפול ולשיטה תהיה נתונה מלכתחילה לצה"ל.

יעקב אדרי: ואולם, כפי שסוכם על-ידי נציגי המשרד לביטחון הפנים, משרד הביטחון, משטרת ישראל וצה"ל במהלך הדיונים בכנסת בנדון, האחריות לטיפול ולשליטה במקרים כאמור צריכה להישאר בידי המשטרה.

יעקב אדרי: מתבקש לתקן את תיקון החקיקה האמור ולקבוע כי האחריות לטיפול ולשליטה במקרים כמפורט לעיל תישאר בידי המשטרה, ולא תהיה בידי צה"ל, כפי שנקבע בטעות בתיקון החקיקה האמור.

יעקב אדרי: אודה לכנסת על אישור תיקון החקיקה המתבקש בקריאה ראשונה והעברתו לוועדת הפנים.

יעקב אדרי: תודה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: נרשמו לדיון – אין.

ראובן ריבלין: לכן אני נותן לסגן השר להגיע למקומו, ואני מבקש להצביע על הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 20), התשס"ו-2005, לפי דברי השר.

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 86 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 8 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 20), התשס"ו-2005, לוועדת הפנים ואיכות הסביבה נתקבלה.

ראובן ריבלין: עד אשר יהיו התוצאות, חבר הכנסת פורז, לא הבנתי מדוע לא התנגדת לחוק.

ראובן ריבלין: אני נמנעתי, אם היית מתנגד, הייתי מצביע אתך.

אברהם פורז: אדוני היושב-ראש, אני אגיד לך מדוע.

ראובן ריבלין: שמונה בעד, נגד - אין, אין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת החוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 20), התשס"ו-2005, עברה בקריאה הראשונה ותעבור לוועדת הפנים.

ראובן ריבלין: היא יכולה לשבת גם בפגרה על מנת להכינה לקריאה השנייה והשלישית.

אברהם פורז: יש חוק אחר.

אברהם פורז: אני אעלה ואסביר לך באותה הזדמנות.

אברהם פורז: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/111).

אברהם פורז: ]

ראובן ריבלין: חוק הכלבת, מטעם חברי הכנסת שריד, יולי אדלשטיין, אחמד טיבי, איתן כבל, עוזי לנדאו ואברהם פורז - יציג חבר הכנסת אברהם פורז.

ראובן ריבלין: רק אולי תסביר לי מדוע - - -

אברהם פורז: אני אסביר, אדוני היושב-ראש, המצב הוא כך.

אברהם פורז: חוק הפיקדון, שאני מיוזמיו, למעשה הצליח בקטע מסוים ונכשל באופן מוחלט בקטע אחר.

אברהם פורז: בקטע המוסדי, קרי בתי-מלון, בתי-קפה, מקומות ציבוריים, הוא הצליח כמעט ב-100%.

אברהם פורז: כל מכל שאנחנו משתמשים בו פה בכנסת ממוחזר.

אברהם פורז: אין כמעט מסעדה שאין בה מיחזור, אין כמעט בית-מלון שהמכלים לא חוזרים ממנו, אבל במגזר הפרטי יש בעיה, כי הפרוצדורה להחזרת המכלים היא בלתי אפשרית.

אברהם פורז: מדוע?

אברהם פורז: אין מכונות אוטומטיות.

אברהם פורז: עד היום יש בישראל כ-110 מכונות, ואילו ליישום החוק יש צורך ב-3,000 מכונות.

ראובן ריבלין: אנשים גובים ממני כסף, לא מחזירים, ואתם רוצים לבטל את - - -

אברהם פורז: כשאני יזמתי את החוק אמרתי כך: יקום תאגיד מיחזור, אנחנו נטיל עליו קנסות אם הוא לא אוסף.

אברהם פורז: כתוצאה מזה, יהיה לו תמריץ להציב מכונות ולאסוף.

אברהם פורז: משום-מה, ואני יודע גם למה, ולא אכנס לזה עכשיו, הם החליטו שעדיף להם לשלם קנסות במקום להציב מכונות.

אברהם פורז: והתוצאה היא שעד היום יש בקופת המדינה 30 מיליון שקל של קנסות שהתאגיד שילם, ולעומת זאת - מכונות עדיין אין.

אברהם פורז: אני הצעתי הצעה לחייב כל בית-עסק - - -

ראובן ריבלין: הכוונה של החוק הזה היא לפטור אותם מהקנסות?

אברהם פורז: נכון, לפטור אותם מהקנסות לתקופה מסוימת, לשנה אחת, אז אפשר היה לחיות עם זה.

אברהם פורז: עכשיו, אשר לכלבת.

אברהם פורז: אדוני היושב-ראש, המצב הוא כך: היום, כלב שנושך, לפי החוק חייב להיות עשרה ימים בהסגר, אף שהתקופה שזקוקים לה מבחינה רפואית היא עשרה ימים מיום הנשיכה.

אברהם פורז: ומדוע?

אברהם פורז: כי הסתבר שבעבר אנשים שהכלב שלהם נשך דחו את ההסגר בשבוע, ואז נותרו רק שלושה ימים.

אברהם פורז: ואז, כדי שלא ליצור incentive, תמריץ, שלא להסגיר את הכלב, אמרו לך: מה שלא יהיה זה עשרה ימים.

אברהם פורז: אבל זה, למעשה, לא עניין רפואי אלא עונשי.

אברהם פורז: הרעיון הוא שאסור לפגוע סתם בכלב שיש לו בעלים טיפש.

אברהם פורז: לכן החוק אומר שני דברים: א.

אברהם פורז: ההסגר יהיה עשרה ימים מיום הנשיכה; ב.

אברהם פורז: מי שלא הסגיר את הכלב ייענש, ייענש קשות, הוא ולא הכלב.

אברהם פורז: הוא יקבל עונש קשה, כי אני רוצה לומר לך: בעיני, מי שהוא בעלים של כלב ולא מסגיר אותו, וגורם לאדם אחר לקבל זריקות נגד כלבת, שהן זריקות מאוד מכאיבות ולא נוחות - בעיני זה כמו תקיפה.

אברהם פורז: ולכן, הצעת החוק אומרת:

אברהם פורז: מי שלא מסגיר את הכלב, אנחנו נעניש אותו ולא את הכלב.

ראובן ריבלין: אני יכול להצביע פעמיים?

אברהם פורז: אתה יכול להצביע פעמיים, אבל אז תהיה לך חקירה ביאח"ה.

ראובן ריבלין: אל תדאג.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

נסים זאב: עיני ממש זלגו דמעות כאשר חבר הכנסת פורז דיבר על הצער של הכלב שנשך, שעשרה ימים יהיה בהסגר.

נסים זאב: הרי זו אשמה רק של הבעלים.

נסים זאב: חבר הכנסת פורז, אני רוצה להזכיר לך כמה דיברת נגד משפחות ברוכות ילדים.

נסים זאב: אתה שכחת מה אמרת?

נסים זאב: - שהם ילכו לשאוב מים מהבורות.

נסים זאב: זה לא כאב לך?

נסים זאב: צער של בני-אדם לא כואב לך?

נסים זאב: קצבאות של בני-אדם, של הילדים - לא כאב לך, לא הפריע לך.

נסים זאב: הכלב שהוסגר לעשרה ימים – עכשיו מחשבנים ממתי יחושבו עשרת הימים האלה.

נסים זאב: אז אם עברו שבעה ימים ועדיין לא מצאו את הכלב, אז זו אשמה של בעל הכלב.

נסים זאב: פני הדור כפני הכלב, כי דואגים לכלב, לא דואגים לאדון.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת נסים זאב - הואיל ואדוני תלמיד חכם, גם מסכת סוטה אומרת: אל תדברו על הכלב, תדברו על פני הדור.

ראובן ריבלין: זאת אומרת: מנהיגי הדור כפני הכלב, שהכלב כל כך נאמן, תמיד מסתכל על בעליו לאחור לראות לאן הוא רוצה ללכת, אף שכביכול הוא מוביל אותו.

ראובן ריבלין: ומנהיגי הדור הולכים כמו הכלב - מסתכלים אחורה לציבור, לאן הוא רוצה שהציבור יובילם, במקום שהם יובילו את הציבור.

ראובן ריבלין: גם כאן אומרים שהכלב הוא תמים - ראה מסכת סוטה, בעלי התוספות, בעמוד למעלה.

משולם נהרי: הכוונה - - -

ראובן ריבלין: מה שאמרתי לך מדויק.

ראובן ריבלין: תשאל את חבר הכנסת אלדד.

ראובן ריבלין: בבקשה.

נסים זאב: כן, כן, ידוע.

נסים זאב: אבל גם יש הלכה שלא יגדל אדם כלב רע בתוך ביתו.

נסים זאב: כלב שנושך הוא כלב רע, ולא צריכים עכשיו להיות מלאי רחמים על אותו הכלב.

ראובן ריבלין: לא הבנת מה אני אומר.

נסים זאב: הבנתי, תאמין לי.

נסים זאב: את המדרש הזה אני יודע - - -

ראובן ריבלין: לא, לא את המדרש.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת פורז בא ואומר: צריך שהכלב יהיה בהסגר עשרה ימים, אבל עשרה ימים מיום הנשיכה.

ראובן ריבלין: יש בעלים שהוא האיש הרע, לא הכלב רע.

נסים זאב: בסדר, אבל אם לא מצאו את הכלב - - -

ראובן ריבלין: לא מצאו.

ראובן ריבלין: החביאו אותו.

נסים זאב: החביאו אותו.

נסים זאב: החביאו אותו, נניח - תשעה ימים.

נסים זאב: תגיד לי, מה עשו עם עצורי ההתנתקות?

נסים זאב: באיזו מידה, באיזו אכזריות שמו אותם - לא עשרה ימים.

נסים זאב: לא את הכלב שלהם.

נסים זאב: אותם שמו שלושה חודשים במעצר, עד תום ההליכים.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת זאב.

ראובן ריבלין: הכלב לא מקבל עונש.

ראובן ריבלין: הוא בהסגר, כדי לבדוק אם הוא חולה.

נסים זאב: אני אומר:

נסים זאב: הלוואי שחבר הכנסת פורז היה כל כך מתחשב באותן משפחות ברוכות ילדים, כמו שהוא דואג לחתולים ולכלבים ולאותם אלה שנושכים ובאמת עושים רק רע.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחבר הכנסת נסים זאב.

ראובן ריבלין: אבל יש גם כלבים טובים, חבר הכנסת זאב.

ראובן ריבלין: למה אדוני כועס עליהם?

ראובן ריבלין: צריך לכעוס על אלה שלא מתנהגים אתם כראוי, ולא מתנהגים כלפי הציבור כראוי.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת פורז דיבר סרה בבעלי הכלבים, ולא שחרר את הכלבים.

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: רבותי, מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: הצעת חוק לתיקון פקודת הכלבת.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 87 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה - 5 נגד - אין נמנעים - 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק לתיקון פקודת הכלבת (מס' 5) (בידוד בעל חיים), התשס"ו-2005, לוועדת החינוך, התרבות והספורט נתקבלה.

ראובן ריבלין: ובכן, חמישה בעד, אחד נמנע, אין מתנגדים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה ראשונה, והיא תועבר לוועדת החינוך להכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

ראובן ריבלין: הצעת חוק הדם הטבורי, התשס"ו-2005 [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/110).

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: אנחנו עוברים להצעת חוק הדם הטבורי, התשס"ו-2005.

ראובן ריבלין: יציג את הצעת החוק חבר הכנסת אריה אלדד.

אריה אלדד: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, רק לחוק הקודם אעיר, שמהניסוח בתקציר החוק שהונח לפנינו, קשה להבין אם אדם נשך כלב או כלב נשך אדם.

אריה אלדד: אני מקווה שבחוק עצמו הדברים יהיו בהירים יותר.

אריה אלדד: דם טבורי הוא אחד המקורות החשובים ביותר להשתלת מוח עצם, ובעתיד אולי גם לבניין רקמות ואיברים להשתלה עצמית.

אריה אלדד: היום האפשרות הזאת נתונה כמעט רק בידיהם של אנשים בעלי אמצעים, שיכולים לשמור באופן פרטי דם טבורי של יילודים – נאסף מעט מחבל הטבור, מוקפא, והוא יכול לשמש לשנים רבות כמקור לתאי אב, מה שנקרא stem cells.

אריה אלדד: בכל העולם יש כ-200,000 מנות של דם טבורי, אלא שהאוכלוסייה בישראל, יש לה ייחודים גנטיים, גם לאוכלוסייה הערבית וגם לאוכלוסייה היהודית, ולפעמים קשה למצוא מקור לתרומת מוח עצם לחולה לוקמיה, כי האוכלוסייה עם הייחודים הגנטיים, שרק היא יכולה לתרום מוח עצם לאותם חולים, נמצאת בעיקרה בישראל.

אריה אלדד: לפיכך מציעה הצעת החוק הזאת, שקידמו אותה גם מגן-דוד-אדום וגם כמה מרכזים רפואיים חשובים, להקים מאגר, בנק דם טבורי ציבורי במימון המדינה.

אריה אלדד: העלות של החוק המוצע היא כ-4.5 מיליוני שקלים בשנה, ואני קורא לחברי הכנסת לתמוך בהצעת חוק זו.

אריה אלדד: תודה רבה.

ראובן ריבלין: האוצר מתנגד להצעת החוק.

ראובן ריבלין: עם זאת, זה לא חוק תקציבי, לכן אנחנו נצביע עליו.

ראובן ריבלין: אם ירצה משרד האוצר להתמודד אתו - יתמודד אתו בכנסת הבאה, בכל השלבים של הבקשה לדין רציפות או בקריאה שנייה ושלישית.

ראובן ריבלין: נא להצביע – מי בעד?

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 88 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה - 8 נגד - אין נמנעים - 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק הדם הטבורי, התשס"ו-2005, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

ראובן ריבלין: שמונה בעד, אין מתנגדים, אחד נמנע.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה ראשונה, והיא תועבר לכנסת השבע-עשרה להחלת דין רציפות, ואם יוחל עליה דין רציפות היא תעבור לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות על מנת להכינה לקריאה שנייה ושלישית.

ראובן ריבלין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/229).

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: אני מזמין את שרת המשפטים להציג שתי הצעות חוק.

ראובן ריבלין: הראשונה - הצעת חוק הסכמים בנכסים פיננסיים.

ציפי לבני: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה.

ציפי לבני: מטרת הצעת החוק - להקנות ודאות משפטית ועסקית שנדרשת להבטחת פעילותו התקינה של השוק הפיננסי ולאפשר פעילות בזירה הפיננסית הבין-לאומית במסגרת העסקאות המקובלות בזירה זו.

ציפי לבני: הוודאות נדרשת הן באשר לסיווגה של עסקת מכר חוזר בניירות ערך הן בנוגע לתוקפם של הסכמי מסגרת.

ציפי לבני: אני אשתדל לקצר כאן, כי זה חוק שהוא מאוד מקצועי, אבל אני אנסה להבהיר את זה.

ציפי לבני: עסקאות נגזרות ועסקאות מכר חוזר בניירות ערך מתבצעות פעמים רבות בשוק הבין-לאומי במסגרתו של הסכם מסגרת.

ציפי לבני: הסכם המסגרת, לפי החוק המוצע, הוא הסכם שהצדדים לו הם תאגידים, לפחות אחד מהם הוא מוסד פיננסי או מדינת ישראל, והוא מסדיר מערכת של עסקאות, כאמור.

ציפי לבני: ההסכם כולל הוראות המקנות לצדדים אפשרות לסיים את כל העסקאות הכלולות בו בקרות אירועים מסוימים ולערוך קיזוז.

ציפי לבני: היתרון העיקרי בהסכם מסגרת הוא צמצום סיכון האשראי של הצדדים, שכן חשיפה של צד להסכם כלפי הצד האחר מתמצה בערך "נטו" לאחר קיזוז כל העסקאות שבמסגרתו.

ציפי לבני: לצורך ההתקשרות בהסכם מסגרת כאמור, נדרשת ודאות בנוגע לתוקפן של הוראות ההסכם לפי שיטת המשפט הנוהגת במדינה של הצד שעמו מתקשרים, במיוחד כשאחד מהצדדים נקלע לחדלות פירעון.

ציפי לבני: בשוק הפיננסי הבין-לאומי רשויות מפקחות שונות אינן מתירות לגופים בפיקוחן להתייחס לעסקאות פיננסיות בסכום נטו, לשם בחינת הלימות ההון, אלא אם כן קיימת ודאות משפטית על-פי שיטת המשפט הנוהגת באותו מקום.

ציפי לבני: אף שנראה שהדין הישראלי יכיר ממילא בתוקף של ההוראות לסיום מוקדם במקרה של חדלות פירעון, לא ניתן היה לתת חוות דעת ברורה, חד-משמעית, ולייצר ודאות, ומכאן בעצם מוגשת הצעת החוק הזאת.

ציפי לבני: כך גם ביחס לסיווגה של עסקת מכר חוזר בניירות ערך כעסקת מכר, כשמדובר על עסקה שבמסגרתה מועברים ניירות ערך מצד אחד לצד אחר, כשהצד השני מתחייב להעביר בחזרה ניירות ערך מאותו סוג, במחיר שהוסכם, במועד עתידי.

ציפי לבני: לעסקאות אלה מגוון רב של שימושים פיננסיים.

ציפי לבני: בישראל קיימת בעייתיות בפיתוח שוק עסקאות מכר חוזר בניירות ערך - גם כאן בשל חוסר הוודאות המשפטית מה יהיה סיווגה של העסקה, האם מדובר על עסקת מכר שבה הבעלות בניירות ערך עוברת במלואה, או על עסקת אשראי שבה ניירות הערך הם בעצם ביטחונות.

ציפי לבני: לכן, כדי לייצר את הוודאות הנדרשת, אני מבקשת שהכנסת תתמוך בחוק בקריאה ראשונה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: האם יש מישהו שמבקש לדבר?

ראובן ריבלין: אנחנו נעבור להצבעה.

ראובן ריבלין: הצעת חוק הסכמים בנכסים פיננסיים, התשס"ו-2005 - נא להצביע.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 89 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה - 6 נגד - אין נמנעים - 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק הסכמים בנכסים פיננסיים, התשס"ו-2005, לוועדה שתקבע ועדת הכנסת נתקבלה.

ראובן ריבלין: שבעה בעד, בהוספת קולה של השרה, אחד נמנע.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת החוק עברה בקריאה ראשונה, והיא תועבר לוועדת הכספים להכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

ציפי לבני: ועדת החוקה, אולי?

ראובן ריבלין: זו הצעת חוק הסכמים בנכסים פיננסיים.

ראובן ריבלין: אני לא יודע.

ראובן ריבלין: לוועדת הכספים או לוועדת החוקה.

ראובן ריבלין: אנחנו נברר את זה.

ראובן ריבלין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/230).

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: בבקשה, גברתי השרה.

ציפי לבני: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הצעת החוק מבקשת לתקן את חוק הגנת הפרטיות בשלושה עניינים מרכזיים.

ציפי לבני: ראשית, מוצע להרחיב את הגנת הפרטיות גם על פרטיות נפטר.

ציפי לבני: כיום עולה מחוק הגנת הפרטיות, כי עם מותו של אדם פגה זכותו לפרטיות.

ציפי לבני: עם חקיקת חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו, נקבע בכמה פסקי-דין כי כבוד האדם כולל גם את כבוד המת.

ציפי לבני: לפיכך, מוצע להתאים במפורש את חוק הגנת הפרטיות לרוח חוקי-היסוד ולהגן, במידה מסוימת, גם על פרטיותו של נפטר.

ציפי לבני: ההגנה המוצעת אינה זהה להגנה על פרטיותו של אדם חי, כי אדם חי יכול להסכים, מטבע הדברים, לוותר על פרטיותו, ולכן היה צורך בקביעת הסדרים מאוזנים מתאימים לגבי פרטיותו של המת.

ציפי לבני: ההגנה על פרטיותו של המת מסויגת יותר, מתייחסת לפרק זמן ממותו, וכן מבטלת או לא חלה כשאדם סביר היה מסכים לכך.

ציפי לבני: כך גם אנחנו מציעים להחריג בני משפחה הזקוקים למידע שלא לצורכי פרסום, ובמקרים מתאימים אנחנו מציעים שתהיה לבני משפחה או לבית-משפט לענייני משפחה אפשרות להסכים במקרים כאלה.

ציפי לבני: העניין השני שהתיקון עומד עליו הוא הגדרת "הסכמה מדעת", על מנת להבטיח שהסכמה לפגיעה בפרטיות תהיה הסכמה המבוססת על ידיעה.

ציפי לבני: בעידן האינטרנט, במקרים רבים הסכמי ויתור על פרטיות הם לא גלויים לאדם אשר פרטיותו נפגעת, ואדם מסכים, בעצם, לפגיעה בפרטיות בלי לדעת על הפגיעה הצפויה.

ציפי לבני: מוצע להבהיר כי על הסכמה לפגיעה בפרטיות להיות הסכמה מודעת.

ציפי לבני: הנושא השלישי הוא הענקת סמכות לבתי-המשפט לפסוק פיצוי ללא הוכחת נזק בגין פגיעה בפרטיות.

ציפי לבני: מוצע לאפשר לנפגע לקבל פיצויים ללא הוכחת נזק עד לסכום של 50,000 שקל, ובמקרה של פגיעה מכוונת - עד כפל הסכום, בדומה להסדר הקבוע בחוק איסור לשון הרע.

ציפי לבני: במקרה כזה בית-המשפט יהיה רשאי לחייב תשלום פיצויים ללא הוכחת נזק גם במסגרת הליך פלילי לאחר הרשעה.

ציפי לבני: אלה שלושת הנושאים המרכזיים, יש עוד כמה תיקונים קלים ולא משמעותיים, ולכן אבקש מהכנסת לאשר את הצעת החוק בקריאה ראשונה ולהעבירה לוועדת החוקה.

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: רבותי, אני רואה שאין מתדיינים בנושא זה.

ראובן ריבלין: לכן, נעבור להצבעה.

ראובן ריבלין: הצבעה מס' 90 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה - 9 נגד - אין נמנעים - אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הגנת הפרטיות (תיקון מס' 9), התשס"ו-2005, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

ראובן ריבלין: תשעה בעד, אין מתנגדים, ואין נמנעים.

ראובן ריבלין: אני קובע שהצעת חוק הגנת הפרטיות (תיקון מס' 9) תועבר לוועדת החוקה, חוק ומשפט להכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

ראובן ריבלין: חברי הכנסת, אני אבקש מחבר הכנסת דהאמשה להחליף אותי ולסיים את הישיבה הזאת, שכן יש עוד על סדר-היום כמה חוקים שראוי שיעברו על מנת לאפשר דין רציפות, אבל אני נאלץ להיפרד מכם.

ראובן ריבלין: זו הישיבה הסדירה האחרונה.

ראובן ריבלין: יש לנו עוד ישיבה מתוכננת אחת - תיכף אסביר - בט"ו בשבט, יום הולדתה של הכנסת, שנייחד אותה לחוקה לישראל, והצעת חוקה תוצג ותונח על שולחן הכנסת.

ראובן ריבלין: העבודה נעשתה על-ידי ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, בראשותו של חבר הכנסת מיכאל איתן.

ראובן ריבלין: לאחר הישיבה החגיגית הזאת תהיה ארוחה לכל המשתתפים בכנס עם נשיא בית-המשפט העליון ועוד מכובדים רבים אחרים.

ראובן ריבלין: אני רוצה, ברשותכם, אף שטרם הסתיימה הישיבה, להודות מקרב לב לכל עובדי הכנסת ואנשי המשמר, לאנשי ערוץ הכנסת, מנהלי ועובדי הוועדות, העוזרים הפרלמנטריים, לעיתונאים, לרופא הכנסת, אחיות המרפאה ועובדי המרפאה, ולכל העושים במלאכת הקודש הזאת - עוד נספיק להודות להם באופן אישי ובאופן פומבי.

ראובן ריבלין: אני מאחל לכולכם פגרה יעילה ומועילה, אשר תביא את רובכם לכנסת הבאה.

ראובן ריבלין: אני מאחל לכולכם להיות בכנסת הבאה, אבל אנחנו כולנו פונים לציבור על מנת שיכריע ויפסוק את דינו ויקבע מי לשבט, מבחינת לשבת, ומי לחסד - מבחינת החסד של הציבור.

ראובן ריבלין: אני מאוד מודה לכם.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה - בבקשה, אדוני, תחליף אותי.

ראובן ריבלין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/112).

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: הצעת חוק המועצה הישראלית לצרכנות, התשס"ו-2005, של חבר הכנסת רומן ברונפמן - בבקשה.

רומן ברונפמן: אדוני היושב-ראש, לפני שאתה עוזב את הישיבה רציתי לברך אותך על ההחלטה שלא מן המניין להמשיך בחקיקה עד הרגע האחרון.

רומן ברונפמן: אני חושב שזו החלטה נכונה מאוד.

רומן ברונפמן: היא אפשרה להרבה מאוד חוקים להגיע לחופי מבטחים - - -

ראובן ריבלין: אני נקטתי עמדה אחת - רק שלא נכביד באופן מעשי על תקציב המדינה, אלא נאפשר לממשלה הבאה להתמודד עם החוקים לאחר שהם עברו בקריאה ראשונה.

רומן ברונפמן: אני חושב שלא רק צדקת, אלא קבעת רף מסוים, שאני מקווה שהממשיכים בתפקידך ילמדו ממנו רבות.

ראובן ריבלין: אם יש חוקים שעברו ברוב של 76 חברי הכנסת, כמו חוקים בעלי משקל תקציבי גבוה, ודאי הכנסת הבאה תתחשב בכך.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

רומן ברונפמן: אני מברך אותך על זה.

רומן ברונפמן: אדוני היושב-ראש, 38 חברי כנסת חתמו על הצעת חוק המועצה הישראלית לצרכנות, וזה מדבר בעד עצמו.

רומן ברונפמן: ההצעה, בסופו של דבר, עושה שני מהלכים חשובים.

רומן ברונפמן: האחד - היא מנתקת את ניהול המועצה מהשפעה פוליטית מיידית.

רומן ברונפמן: תוקם ועדה שבראשה ישב שופט בדימוס.

רומן ברונפמן: הוועדה תציג לשני השרים הרלוונטיים, שר האוצר ושר התמ"ת, רשימה של 18 מועמדים, שמתוכם יבחרו השרים בסך הכול 11 איש, שיאושרו על-ידי ועדת-רביבי.

רומן ברונפמן: כך יהיה מינוי דירקטוריון המועצה מנותק מהשפעה פוליטית ישירה.

רומן ברונפמן: הבשורה הנוספת, ולא פחות חשובה - בהסכמת האוצר, נקבעה בחוק רשימה שנתית של תקציב המועצה.

רומן ברונפמן: נקבעו חמש שנים תקציביות עתידיות למועצה: בשנה הראשונה, שנת 2006, נעמוד על תקציב של 5 מיליוני שקלים; בשנים 2007-2008-2009 - 5 מיליונים, וב-2009-2010 - 6 מיליוני שקלים, בשאיפה להגיע בתקציב המועצה לפי חישוב של שקל פר תושב המדינה.

רומן ברונפמן: משמעות הדבר, שהמועצה תוכל לכלכל את צעדיה בלא לחצים תקציביים.

רומן ברונפמן: ברור שהמועצה מייצגת אינטרסים צרכניים של כל החברה הישראלית ופועלת בשיתוף פעולה עם הארגונים הצרכניים האחרים, כמו הרשות להגנת הצרכן בהסתדרות, מכון התקנים ועמותות נוספות.

רומן ברונפמן: אני חושב ש יש עניין צרכני בעל עדיפות גבוהה מאוד בקידום המועצה הישראלית לצרכנות.

רומן ברונפמן: אני רוצה בהזדמנות זו להודות גם לאנשי משרד התמ"ת, בפרט למנכ"ל המשרד רענן דינור, וגם לאנשי האוצר, שבסופו של דבר הבינו את חשיבות המהלך, הסכימו לוותר על השפעה פוליטית, וזאת דוגמה טובה לעתיד לבוא.

רומן ברונפמן: אני רוצה להודות גם לצוות ועדת הכלכלה, שפעל לקידום נושא המועצה ועשה הרבה מאוד כדי שההצעה תבוא היום להצבעה.

רומן ברונפמן: אני מקווה שבכנסת הבאה נמשיך את החקיקה כדי להשלימה, ונביא באמת לעצמאות מהותית, תקציבית ופורמלית של המועצה מאלמנטים ממשלתיים פוליטיים.

רומן ברונפמן: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת רומן ברונפמן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, הצעת החוק היא לקריאה ראשונה, ואני מבין שאין חברי כנסת שרוצים להתדיין או לדבר בעניין הזה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לכן נוכל לעבור להצבעה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצעת חוק המועצה הישראלית לצרכנות, התשס"ו-2005, קריאה ראשונה - מי בעד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי נגד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אפשר להצביע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצבעה מס' 92 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לדיון מוקדם בוועדה – 9 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק המועצה הישראלית לצרכנות, התשס"ו-2005, לוועדת הכלכלה נתקבלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ברוב של תשעה תומכים, אפס מתנגדים ואפס נמנעים, הצעת החוק המועצה הישראלית לצרכנות אושרה בקריאה ראשונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: היא תועבר לוועדת הכלכלה להמשך הכנתה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/113).

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ]

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך תציג בפנינו את הצעת חוק ניסויים רפואיים בבני-אדם, התשס"ו-2005, גם היא לקריאה ראשונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, גברתי.

מל פולישוק-בלוך: תודה רבה.

מל פולישוק-בלוך: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, לכבוד הוא לי להציג הצעת חוק שעוסקת בנושא מאוד מאוד חשוב, חשוב ברפואה שלנו, בבריאות שלנו, חוק ניסויים רפואיים בבני-אדם.

מל פולישוק-בלוך: כשהגעתי לכאן והייתי יושבת-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת, ועסקנו רבות במחקר רפואי, גיליתי לתדהמתי שאין חוק שמסדיר את הנושא של ניסויים רפואיים בבני-אדם.

מל פולישוק-בלוך: יש חוק – וכאן בטח חברינו מש"ס ישמחו לשמוע – על ניסויים בבעלי-חיים.

מל פולישוק-בלוך: את התיקון הזה באתי לתקן.

יעקב מרגי: יש תקנות.

מל פולישוק-בלוך: בדיוק, יש תקנות, והתקנות תוקנו מזמן, ותקנות הן כמובן בעמדה נחותה לעומת חוק, והן יכולות להיות נתונות לשינויים על-ידי שרים.

מל פולישוק-בלוך: לכן, החלטנו לעשות סדר, ואני שמחה להגיש את הצעת החוק.

מל פולישוק-בלוך: אגדיר את מטרת החוק: "לקבוע את העקרונות שעל-פיהם יש לערוך ניסויים רפואיים בבני-אדם ולהגדיר את חובותיהם וזכויותיהם של כל המעורבים בניסויים אלה, תוך הבטחת שמירה מרבית על כבוד האדם וחירותו, על פרטיותו ועל בריאותו, ובהתחשב בחופש המחקר המדעי ולצורך קידום הרפואה".

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שמטרת החוק, כפי שהיא מנוסחת בחוק, אומרת הכול - גם לשמור על כבוד החולה, גם לקדם את הרפואה, וכולנו נצא נשכרים.

מל פולישוק-בלוך: תודה רבה.

מל פולישוק-בלוך: אשמח אם תתמכו בחוק.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, ההצעה היא לקריאה ראשונה, אני מבין שגם בהצעה הזאת אין דוברים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו יכולים לעבור ישר להצבעה על הצעת חוק ניסויים רפואיים בבני-אדם, התשס"ו-2005, קריאה ראשונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי בעד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי נגד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אפשר להצביע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצבעה מס' 93 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 10 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק ניסויים רפואיים בבני אדם, התשס"ו-2005, לוועדת המדע והטכנולוגיה נתקבלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ברוב של עשרה תומכים, אפס מתנגדים ואפס נמנעים הצעת החוק אושרה בקריאה ראשונה והיא תועבר לוועדת המדע להמשך הכנתה לקראת החלת דין רציפות בכנסת הבאה, אם הוועדה הזאת תהיה קיימת בכנסת הבאה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם היא לא תהיה קיימת, ועדת הכנסת תקבע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: [רשומות (הצעות חוק, חוב' כ/114).

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ]

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני עובר לנושא מס' 50 על סדר-יומנו:

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצעת חוק סילוק ומיחזור צמיגים, התשס"ו-2005, גם היא לקריאה ראשונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יציג את הצעת החוק חבר הכנסת מיכאל נודלמן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, אדוני.

מיכאל נודלמן: כבוד היושב-ראש, חברי הכנסת, כבוד לי להציג את הצעת חוק לסילוק ולמיחזור צמיגים.

מיכאל נודלמן: בכל שנה מביאים למזבלות, לוואדיות, לכל מיני מקומות, 65,000 טונות צמיגים משומשים.

מיכאל נודלמן: זאת סכנה לבריאות, זאת סכנה לסביבה וזאת סכנה של שרפות בלתי מבוקרות.

מיכאל נודלמן: מטרת החוק היא להסדיר סילוק ומיחזור של צמיגים משומשים באופן שיבטיח הגנה על הסביבה, תוך צמצום הטמנה של צמיגים באתרי פסולת.

מיכאל נודלמן: יעדי הסילוק והמיחזור - יצרני ויבואני רכב וצמיגים יפעלו לסילוק ולמיחזור של צמיגים משומשים בשיעורים שיוגדרו מסך כל הצמיגים שהגיעו לארץ במהלך השנים.

מיכאל נודלמן: מכניסת החוק לתוקף לא יטמין אדם צמיגים שלמים, חתוכים או גרוסים באתר לסילוק פסולת.

מיכאל נודלמן: החוק דורש מינוי ממונה לעניין החוק במשרד לאיכות הסביבה.

מיכאל נודלמן: החוק דורש דיווחים מהיצרן ומהיבואן.

מיכאל נודלמן: החוק מביא דרישות לאחסנה, שלא קיימות עתה.

מיכאל נודלמן: החוק מסדיר מקרים - בין קנס אזרחי לשמירת אחריות פלילית.

מיכאל נודלמן: החוק הזה חל גם על המדינה.

מיכאל נודלמן: אני מבקש להצביע בעד החוק הזה, כי הוא מביא לנו חומר גלם וגם כלכלה מתפתחת ומקומות עבודה נוספים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת נודלמן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: גם כאן אין דוברים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: נעבור ישר להצבעה בקריאה ראשונה על הצעת החוק לסילוק ולמיחזור צמיגים, התשס"ו-2005.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי בעד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי נגד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אפשר להצביע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצבעה מס' 94 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 5 נגד – אין נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק לסילוק ולמיחזור צמיגים, התשס"ו-2005, לוועדת הפנים ואיכות הסביבה נתקבלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לאיזו ועדה להעביר את ההצעה, חבר הכנסת נודלמן?

מיכאל נודלמן: ועדת הפנים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ברוב של חמישה תומכים, אפס מתנגדים ונמנע אחד, הצעת החוק אושרה בקריאה ראשונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ההצעה תועבר לוועדת הפנים להמשך הכנתה להחלת דין רציפות בכנסת הבאה, אם יהיה צורך בכך.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ["דברי הכנסת", חוב' ה', עמ' 26741.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ]

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, הנושא הבא הוא נושא מס' 51 על סדר-יומנו: 58 שנים להחלטת האו"ם מיום 29 בנובמבר 1947 – דיון בעקבות הצעה לסדר-היום של חבר הכנסת אילן שלגי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יפתח את הדיון חבר הכנסת אילן שלגי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, אדוני.

אילן שלגי: אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, חברות וחברי הכנסת, טוב וראוי שהכנסת תציין מדי שנה את יום כ"ט בנובמבר, ושדיון כמו זה שמתקיים כאן היום לא ייוולד ביוזמתו של חבר כנסת אלא יהיה ממוסד בתקנון ובנוהלי הכנסת, ואם לא – אולי יהיה צורך גם לחשוב על חקיקה.

אילן שלגי: הצעת החלוקה, שהתקבלה בעצרת האומות המאוחדות ביום 29 בנובמבר 1947, אישרה הקמת מדינה יהודית בארץ-ישראל.

אילן שלגי: היה זה 30 שנה אחרי הצהרת בלפור, מ-2 בנובמבר 1917.

אילן שלגי: גם להצהרת בלפור נוהגים אצלנו לשייך איזה תאריך עם נופך עברי, אומרים אצלנו - ב' בנובמבר.

אילן שלגי: יש בתל-אביב כיכר בשם ב' בנובמבר, שידועה גם ככיכר מוגרבי.

אילן שלגי: יש גם רחוב כ"ט בנובמבר בתל-אביב ובערים אחרות.

אילן שלגי: אם בהצהרת בלפור הביעה בריטניה תמיכה בהקמת בית לאומי לעם היהודי בארץ-ישראל, הרי החלטת האו"ם מס' 181 היא זו שאישרה את הקמת המדינה היהודית בארץ-ישראל, והיא התייחסה גם להקמתה של מדינה ערבית בצדה של זו היהודית, אלא שהפלסטינים ידעו, כמו לפני כן וכמו לאחר מכן, לסרב לכל פשרה.

אילן שלגי: מאז הצעת החלוקה של 1937, בעקבות ועדת-פיל, ועד הצעת הנשיא קלינטון בשנת 2000, הם מעולם לא החמיצו הזדמנות להחמיץ הזדמנות.

אילן שלגי: ראוי גם שנזכיר כי בנימין זאב הרצל, כאשר כתב ביומנו, ימים אחדים לאחר הקונגרס הציוני בבזל, ב-1897, בעת שנסע ברכבת בחזרה מן הקונגרס לווינה, את המלים המוכרות כל כך: "בבזל ייסדתי את מדינת היהודים", הוא רשם מייד בהמשך את המלים הבאות: "לו אמרתי זאת בקול, היו הכול צוחקים עלי.

אילן שלגי: אולי בעוד חמש שנים, ודאי בעוד 50 שנה, יכירו בכך הכול".

אילן שלגי: נבואה זו של חוזה המדינה, 50 שנה לאחר מכן אומנם התגשמה בדיוק מפליא.

אילן שלגי: המפה שצורפה להחלטת האו"ם נתנה לנו כ-57% מארץ-ישראל המערבית, ובסוף מלחמת השחרור הגענו לקווי שביתת הנשק ומדינת ישראל החזיקה בכ-78% מהשטח.

אילן שלגי: דוד בן-גוריון, ראש הממשלה הראשון, אמר כאן בכנסת ביום 4 באפריל 1949, כאשר הציג את הסכם שביתת הנשק עם ממלכת ירדן: "מדינה יהודית במציאות הקיימת, אפילו רק במערבה של ארץ-ישראל - - - היא בלתי אפשרית, כי מספר הערבים במערב ארץ-ישראל הוא יותר ממספר היהודים" - אני קורא בקיצורים המתחייבים - "אנחנו רוצים מדינה יהודית, אפילו אם לא בכל הארץ".

אילן שלגי: ובכן, כשעמדה שאלת שלמות הארץ בלי מדינה יהודית או מדינה יהודית בלי שלמות הארץ, בחרנו במדינה יהודית בלי שלמות הארץ.

אילן שלגי: הגישה הפרגמטית של בן-גוריון היתה, שעלינו לקבוע את הגבולות על-פי שיקולי הביטחון והדמוגרפיה, ואלה השיקולים שצריכים לעמוד לנגד עינינו גם היום.

אילן שלגי: על מדינת ישראל ליטול את גורלה בידיה, וכל עוד אין פרטנר לשלום להמשיך בצעדים חד-צדדיים כדי לקבוע את גבולותינו.

אילן שלגי: עלינו להחיש את הקמת גדר הביטחון, להמשיך במאבק הנחוש בטרור.

אילן שלגי: יש לכלול את גושי ההתנחלויות בתוך הגדר ולצאת מייד מכל המאחזים הבלתי-חוקיים, ובהמשך גם מההתנחלויות המבודדות.

אילן שלגי: נישאר בבקעת-הירדן, וצה"ל יישאר בנקודות אסטרטגיות ביהודה ובשומרון.

אילן שלגי: את נושא ירושלים והעברת שטחים חלופיים למדינה הפלסטינית נשאיר ליום שבו יהיו הפלסטינים מסוגלים להשליט חוק וסדר בביתם ולהתיישב לשולחן המשא-ומתן.

אילן שלגי: כולנו מכירים את ההקלטה הידועה מליל כ"ט בנובמבר ואת התמונות של יהודי ארץ-ישראל היושבים ליד מקלטי הרדיו ועוקבים אחר ההצבעה בנשימה עצורה.

אילן שלגי: ההחלטה ההיסטורית התקבלה בזכות תמיכתן של 33 מדינות, וראוי שנחזור ונביע גם מכאן את תודתנו להן.

אילן שלגי: אני מבקש למנות את המדינות התומכות: אוסטרליה, בלגיה, בוליביה, ברזיל, בלרוס, קנדה, קוסטה-ריקה, צ'כוסלובקיה, דנמרק, הרפובליקה הדומיניקנית, אקוודור, צרפת, גוואטמלה, האיטי, איסלנד, ליבריה, לוקסמבורג, הולנד, ניו-זילנד, ניקרגואה, נורבגיה, פנמה, פרגוואי, פרו, פיליפינים, פולין, שבדיה, אוקראינה, דרום-אפריקה, ברית-המועצות, ארצות-הברית, אורוגוואי וונצואלה.

אילן שלגי: אני מציע לכנסת לקבל החלטה הקוראת למשרד החינוך, לרשויות המקומיות ולצה"ל לציין את יום כ"ט בנובמבר מדי שנה ולראות בו יום מכונן במורשת הציונית.

אילן שלגי: ראוי שגם הכנסת תציין את היום ההיסטורי הזה מדי שנה.

אילן שלגי: אני רוצה להאמין כי ניתן להגיע לכך ללא חקיקה, אולם אם לא יסתייע הדבר אזום בכנסת הבאה חקיקה מתאימה.

אילן שלגי: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת שלגי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם יש מתדיינים, חברי הכנסת?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מבין שאין מתדיינים ולכן אנחנו עוברים לנושא הבא.

אילן שלגי: אם אפשר, אני רוצה הצעת החלטה.

משולם נהרי: אנחנו נזכור את זה בכנסת הבאה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם אדוני עומד על זה, אציע הצעת החלטה משלי, וזה לא יהיה לטובתך.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תהיה פה עוד הצעת החלטה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מציע לך להסתפק בזה, הרבה יותר טוב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אתה רוצה, תציג, ואני אציג הצעת סיכום נגדית, ואז יהיו לנו שתי הצעות סיכום.

אילן שלגי: נראה איזו הצעה תזכה לרוב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בסדר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת שלגי יעלה הצעה לסיכום לדיון שלא היה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, חבר הכנסת שלגי.

אילן שלגי: אני מודה לאדוני היושב-ראש.

אילן שלגי: אני חושב שההצעה יכולה לזכות לקונסנזוס, כי היא איננה נכנסת לעמדות פוליטיות, גם לא לעמדות שביטאתי קודם.

אילן שלגי: היא מדברת על חשיבותו של היום.

אילן שלגי: הכנסת קוראת למשרד החינוך, לרשויות המקומיות ולצה"ל לציין מדי שנה את יום כ"ט בנובמבר ולראות בו יום מכונן בהיסטוריה ובמורשת הציונית.

אילן שלגי: הכנסת חוזרת ומביעה הערכה למדינות שתמכו בהחלטת האו"ם מס' 181 מיום 29 בנובמבר 1947 על הקמת מדינה יהודית בארץ-ישראל.

אילן שלגי: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת שלגי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצעה אחרת לסיכום הדיון בעניין 58 שנים להחלטת האו"ם מיום 29 בנובמבר 1947, מטעם סיעת רע"ם, הרשימה הערבית המאוחדת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יקריא את ההצעה חבר הכנסת דהאמשה, שבמקרה הוא גם יושב-ראש הישיבה ברגע זה: הכנסת מקבלת את העיקרון של חלוקת הארץ בין שתי המדינות, ישראל ופלסטין, לפי הסכם שיושג בין שתי המדינות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הכנסת רואה בהסכמים הבין-לאומיים, לרבות החלטת האו"ם 181, עיקרון אשר ינחה את שתי המדינות בהגיען להסכם הנ"ל.

משולם נהרי: אני מציע לך שתחלק את זה כמו אברהם אבינו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הכנסת קובעת, שרק פשרה והסכם בין נציגי שתי המדינות, אשר יתקבלו על דעתן, כך שמדינת ישראל בגבולות 1949, מדינת פלסטין בגבולות של 4 ביוני 1967 - -

משולם נהרי: אם זה לא יעבור, האופציה השנייה היא חלוקת הארץ לפי תקופת אברהם אבינו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: - - לרבות ירושלים בירה לשתי המדינות, כל אחת בחלקה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כלומר, העיר שנכבשה ב-1967 תהיה בירת המדינה הפלסטינית וירושלים המערבית תהיה בירת מדינת ישראל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הכול כפי שיוסכם בין שתי המדינות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, קודם נצביע על ההצעה של סיעת רע"ם, ולאחר מכן נצביע על הצעתו של חבר הכנסת שלגי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי בעד הצעת הסיכום של סיעת רע"ם?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי נגד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי נמנע?

יעקב מרגי: נגד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה יש פה להתנגד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הרי זאת ההחלטה של 1947.

אורי אריאל: היושב-ראש מנצל את - - -

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אורי אריאל, חלוקת הארץ.

משולם נהרי: מכיוון שלא הזכרת את אברהם אבינו, אני מתנגד.

משולם נהרי: הצבעה מס' 95 בעד הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה – 1 נגד – 7 נמנעים – אין הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה לא נתקבלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ברוב של שבעה מתנגדים ותומך אחד, הצעת רע"ם לא התקבלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו נצביע עכשיו על הצעת חבר הכנסת שלגי מסיעת שינוי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי בעד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי נגד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אפשר להצביע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצבעה מס' 96 בעד הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת אילן שלגי – 4 נגד – 1 נמנעים – אין הצעת הסיכום שהביא חבר הכנסת אילן שלגי נתקבלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ברוב של ארבעה תומכים ומתנגד אחד, הצעת סיעת שינוי נתקבלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר-היום: שאילתות ותשובות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תעלה ותבוא שרת המשפטים ותענה על השאילתות כשרה הממונה על רשות השידור.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: גם שרים אחרים יענו על שאילתות, הכול לפי סדר-היום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, גברתי שרת המשפטים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברת הכנסת גילה פינקלשטיין שאלה את שרת המשפטים ביום י"ד בחשוון התשס"ו (16 בנובמבר 2005): נטען, כי רשות השידור דורשת דמי אגרה גם מאזרחים שהוכח באופן מקצועי שאינם יכולים לקלוט את שידורי הערוץ הממלכתי בשל מכשול טופוגרפי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם נכון הדבר?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – מדוע נגבית אגרת טלוויזיה מלאה מאזרחים אלו?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה יעשה משרדך כדי שאזרחים אלו לא יידרשו לשלם מאות שקלים בשנה בעבור שירות שאין באפשרותם לקבל?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת שרת המשפטים ציפי לבני: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הדבר נכון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: על פי סעיף 29 לחוק רשות השידור, התשכ"ה-1965, תשלום אגרת טלוויזיה מוטל על מחזיק במקלט טלוויזיה בגין עצם ההחזקה במקלט.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: על-פי ההלכות שכבר נפסקו בבתי-המשפט, המבחן המרכזי לעניין חיובו של אדם באגרה הוא, אם אדם זה אכן מחזיק במקלט טלוויזיה, תוך הדגשה שאין זה משנה אם בפועל נהנה המחזיק במקלט מהשידורים, אלא די בכך שהמקלט נמצא ברשותו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כאמור, התשלום אינו בעבור שירות אלא בגין החזקת טלוויזיה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: עם זאת, רשות השידור תפעל, בהתאם לשיקולים כלכליים, לשיפור יכולת הקליטה בכל חלקי הארץ.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת אריה אלדד שאל את שרת המשפטים ביום י"ד בחשוון התשס"ו (16 בנובמבר 2005): פורסם ב"הארץ" ב-31 במאי 2004, כי רשות השידור גובה מיליוני שקלים מאזרחים במצג שווא ואיומים, באמצעות מחסומים בלתי חוקיים בכבישים, וכי האזרחים מאוימים, שלא כחוק, כי אי-תשלום מיידי של הקנס, שיכול להגיע ל-5,000 שקלים, יגרור עיקול המכונית במקום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הידיעות נכונות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – כיצד יפעל משרדך למניעת תופעה חמורה זו?

ציפי לבני: 1-2.

ציפי לבני: רשות השידור הציבה בעבר מחסומים בדרכים וכן הצטרפה למחסומים שהציבה משטרת ישראל, לאכיפת הגבייה.

ציפי לבני: ממרס 2004 הופסקה פעילות זו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאלה נוספת?

אריה אלדד: לא.

אריה אלדד: חבר הכנסת אחמד טיבי שאל את שרת המשפטים ביום י"ד בחשוון התשס"ו (16 בנובמבר 2005): פורסם ב"הארץ" ב-31 במאי 2004, כי רשות השידור גובה אגרת טלוויזיה בדרכים בלתי חוקיות.

אריה אלדד: רצוני לשאול: 1.

אריה אלדד: האם יש חוות דעת משפטית בנושא?

אריה אלדד: 2.

אריה אלדד: האם תופסק תופעה זו לאלתר?

אריה אלדד: תשובת שרת המשפטים ציפי לבני: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1–2.

אריה אלדד: יש חוות דעת משפטית בנושא.

אריה אלדד: הפעילות הופסקה ממרס 2004 על-פי חוות הדעת המשפטית.

אריה אלדד: חבר הכנסת אבשלום וילן שאל את שרת המשפטים ביום י"ד בחשוון התשס"ו (16 בנובמבר 2005):

אריה אלדד: רצוני לשאול: 1.

אריה אלדד: האם הידיעה נכונה?

אריה אלדד: 2.

אריה אלדד: אם כן – האם נבדקה חוקיות המהלך?

אריה אלדד: 3.

אריה אלדד: מדוע ננקטת ענישה זו רק נגד מגזר מסוים?

אריה אלדד: 4.

אריה אלדד: כיצד יטופל הנושא?

אריה אלדד: תשובת שרת המשפטים ציפי לבני: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

אריה אלדד: אגף הגבייה של רשות השידור אכן הפעיל מחסומים בדרכים לאכיפת הגבייה.

אריה אלדד: 2.

אריה אלדד: באפריל 2004 ניתנה חוות דעת משפטית של הלשכה המשפטית ברשות השידור, ולפיה אסור לרשות השידור להעסיק שוטרים בשכר על מנת לעכב נהגים בדרכים באמצעות הצבת מחסומים.

אריה אלדד: בעקבות חוות דעת זו, הופסקה הפעילות באמצעות שוטרים בשכר.

אריה אלדד: 3.

אריה אלדד: בעקבות תלונות שהתקבלו אצל היועץ המשפטי לממשלה ובמחלקת הבג"צים של פרקליטות המדינה, מחודש מאי 2004 הופסקו כליל מבצעי הגבייה במחסומי דרך, בין בדרך של הצבת מחסום ייעודי על-ידי רשות השידור בליווי וסיוע של שוטרים בשכר ובין בדרך של הצטרפות עובדי הרשות למחסומים משטרתיים או צבאיים קיימים.

אריה אלדד: פעילות זו ננקטה לגבי כלל האוכלוסייה ולא רק נגד מגזר מסוים.

אריה אלדד: 4.

אריה אלדד: כאמור, הפעילות הופסקה מחודש מאי 2004.

אריה אלדד: כמו כן, ניתנה הוראה לאגף הגבייה של רשות השידור להקפיד לתאם מראש עם הלשכה המשפטית את פעולותיו.

אריה אלדד: חבר הכנסת עסאם מח'ול שאל את שרת המשפטים ביום י"ד בחשוון התשס"ו (16 בנובמבר 2005): ב-30 במאי 2004 פורסם באתר "וואלה", שפקחי רשות השידור, מלווים בשוטרים בשכר, הקימו מחסומים לא חוקיים וגבו מיליוני שקלים מאזרחים שנעצרו בהם, באיומים בעיקול הרכב.

אריה אלדד: רצוני לשאול: 1.

אריה אלדד: האם יורה משרדך שאי-תשלום אגרת השידור ייקבע באמצעות מכשיר הבודק את קליטת השידורים בלבד? 2.

אריה אלדד: האם יפוצו הנפגעים משיטה זו?

אריה אלדד: תשובת שרת המשפטים ציפי לבני: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

אריה אלדד: על-פי סעיף 29 לחוק רשות השידור, התשכ"ה-1965, תשלום אגרת טלוויזיה מוטל על המחזיק במקלט טלוויזיה בגין עצם ההחזקה במקלט וללא קשר לקליטת השידורים.

אריה אלדד: על-פי ההלכות שכבר נפסקו בבתי-המשפט, המבחן לעניין חיובו של אדם באגרת טלוויזיה הוא החזקה במקלט טלוויזיה, תוך הדגשה שאין זה משנה אם בפועל נהנה המחזיק במקלט מהשידורים, אלא די בכך שהמקלט נמצא ברשותו.

אריה אלדד: 2.

אריה אלדד: לרשות השידור הגיעו תלונות של אזרחים שנעצרו במחסומים בטענה שנגבתה מהם אגרה שלא כדין.

אריה אלדד: תלונות אלו נבדקו לגופו של עניין, ובמקרים שבהם התברר כי התלונה מוצדקת הוחזר לאזרח סכום האגרה שנגבה שלא כדין בתוספת פיצוי.

אריה אלדד: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה שאל את שרת המשפטים ביום י"ד בחשוון התשס"ו (16 בנובמבר 2005): הקצאת התקציבים ברשות השידור אינה ברורה לציבור.

אריה אלדד: רצוני לשאול: 1.

אריה אלדד: האם יש לרשות השידור תקציב המיועד לשידורים בשפה הערבית?

אריה אלדד: 2.

אריה אלדד: אם כן – מה הוא שיעורו וכיצד הוא נקבע?

אריה אלדד: תשובת שרת המשפטים ציפי לבני: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

אריה אלדד: לרשות השידור תקציב המיועד לשידורי רדיו וטלוויזיה בשפה הערבית.

אריה אלדד: התקציב המיועד להוצאות ישירות בגין שידורי רדיו בערבית בשנת 2005 – 22 מיליון ו-347,000 שקלים.

אריה אלדד: התקציב המיועד להוצאות ישירות בגין שידורי הטלוויזיה בערבית בשנת 2005 – 22 מיליון ו-784,000 שקלים.

אריה אלדד: 3.

אריה אלדד: התקציב המיועד להוצאות ישירות של השידורים בשפה הערבית מהווה 16% מכלל התקציב המיועד להוצאות הישירות של השידורים האחרים בשנת 2005.

אריה אלדד: חבר הכנסת שלמה בניזרי שאל את שרת המשפטים ביום י"ד בחשוון התשס"ו (16 בנובמבר 2005): משחקי האולימפיאדה באתונה שודרו בטלוויזיה הישראלית.

אריה אלדד: רצוני לשאול: 1.

אריה אלדד: כמה שילמה הטלוויזיה עבור הזיכיון לשידור המשחקים?

אריה אלדד: 2.

אריה אלדד: כמה אנשים נסעו לאתונה לצורך זה?

אריה אלדד: 3.

אריה אלדד: האם הממצאים בדבר שיעורי הצפייה הוכיחו שההוצאה היתה כדאית?

אריה אלדד: תשובת שרת המשפטים ציפי לבני: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

אריה אלדד: רשות השידור שילמה בעבור זכויות השידור של האולימפיאדה באתונה מיליון ו-800,081 דולר.

אריה אלדד: סכום זה נקבע על-ידי איגוד השידור האירופי.

אריה אלדד: 2.

אריה אלדד: רשות השידור – רדיו, טלוויזיה בעברית וטלוויזיה בערבית – שלחה למשחקים באתונה משלחת של 30 אנשי צוות.

אריה אלדד: 3.

אריה אלדד: נתוני הצפייה במספרים ממוצעים היו כדלקמן: רצועת שידורי הבוקר – 5%; רצועת שידורי אחר-הצהריים – 8%; רצועת שידורי הערב – 11.2%; רצועת שידורי הלילה – 12%.

אריה אלדד: 4.

אריה אלדד: נוסף על האמור בתשובה על השאלה הראשונה, הוצאות הפקת שידור האולימפיאדה היו 2.6 מיליוני דולר.

אריה אלדד: חבר הכנסת יצחק כהן שאל את שרת המשפטים ביום י"ד בחשוון התשס"ו (16 בנובמבר 2005): פעמים מספר התבקשו האחראים על גביית אגרת הטלוויזיה שלא לשלוח בקשות לתשלום אגרת הטלוויזיה לאזורים החרדיים.

אריה אלדד: אין שם כמעט מקלטים, ומשלוח הבקשות הוא בזבוז כסף וגם מטרד לתושבים.

אריה אלדד: רצוני לשאול: 1.

אריה אלדד: כמה עולה לרשות משלוח מכתב אחד בשקלול כל ההוצאות?

אריה אלדד: 2.

אריה אלדד: מדוע לא תימנע רשות השידור מלשלוח בקשות אלה לאזורים חרדיים?

אריה אלדד: תשובת שרת המשפטים ציפי לבני: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

אריה אלדד: משלוח מכתב עולה לרשות השידור שקל אחד.

אריה אלדד: 2.

אריה אלדד: נמסר לנו על-ידי מנהל אגף הגבייה, שיש אזרחים מהמגזר החרדי שמחזיקים במקלט טלוויזיה, ולכן חייבים לשלם אגרה על-פי החוק.

אריה אלדד: בכל מקרה, רשות השידור נמנעת מלשלוח אגרות ליישובים שבהם אוכלוסייה חרדית מובהקת, כגון עמנואל ובני-ברק, ולשכונות כגון מאה-שערים ובית-וגן.

אריה אלדד: חבר הכנסת רן כהן שאל את שרת המשפטים ביום י"ד בחשוון התשס"ו (16 בנובמבר 2005): לאחרונה, הופסק שידור התוכנית "אקדמיה באלף" ברשת א', ללא הודעה מוקדמת ובאמצע סדרת תוכניות שלמה.

אריה אלדד: באתר הרשות נכתב, כי ההפסקה "נובעת מסיבות שאינן תלויות בנו".

אריה אלדד: זאת, לאחר שכבר לפני כמה חודשים קוצצה הרצאת הערב, והמאזינים נותרו עם הרצאות הבוקר בלבד.

אריה אלדד: רצוני לשאול: 1.

אריה אלדד: מדוע הורדה התוכנית מלוח השידורים? 2.

אריה אלדד: האם הדבר נובע מהתוכנית לבטל את "קול המוסיקה" ואת רשת א'?

אריה אלדד: תשובת שרת המשפטים ציפי לבני: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

אריה אלדד: נמסר לנו על-ידי מנהל "קול ישראל", ששידור התוכנית "אקדמיה באלף" הופסק לפני כעשרה חודשים לאחר שעורך התוכנית, בני הנדל, יצא לגמלאות במפתיע.

אריה אלדד: בכוונת הנהלת "קול ישראל" לחדש את השידור, אך הוא בינתיים מתעכב בגלל בעיות כוח-אדם ותקציב.

אריה אלדד: 2.

אריה אלדד: נמסר לנו על-ידי מנהל "קול ישראל", שאין בתוכנית רשות השידור לבטל את "קול המוסיקה" ואת רשת א'.

אריה אלדד: חבר הכנסת יגאל יאסינוב שאל את שרת המשפטים ביום י"ד בחשוון תשס"ו (16 בנובמבר 2005): פורסם, כי שופט בית-משפט בירושלים פסק (תק' 4919/04), כי אין להטיל חובת תשלום אגרת טלוויזיה על אזרח שברשותו מכשיר מוניטור בלבד, ללא טיונר המאפשר לברור תחנות.

אריה אלדד: רצוני לשאול: 1.

אריה אלדד: האם הידיעה נכונה?

אריה אלדד: 2.

אריה אלדד: אם כן - כיצד נערך משרדך בעקבות הפסיקה?

אריה אלדד: 3.

אריה אלדד: האם תוחל הפסיקה גם על מכשירי רדיו שאין בהם טיונר?

אריה אלדד: תשובת שרת המשפטים ציפי לבני: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

אריה אלדד: בית-משפט השלום חזר על פסיקתו של בית-המשפט העליון בע"א 1934/91 – רשות השידור נגד גיורא שור (פ"ד נ(4), 836), ולפיה המבחן הקובע אם מתקן מסוים הוא מקלט טלוויזיה החייב בתשלום האגרה, הוא מבחן פונקציונלי.

אריה אלדד: דהיינו, אם המתקן הוא בעל פוטנציאל לקליטת שידורי טלוויזיה.

אריה אלדד: פסק-הדין הזה לא קבע הלכה חדשה, אלא חזר על פסיקתו של בית-המשפט העליון מינואר 1977.

אריה אלדד: 2.

אריה אלדד: מאחר שרשות השידור נוהגת זה שנים בהתאם לפסיקתו של בית-המשפט העליון, לא היה צורך בהיערכות מיוחדת.

אריה אלדד: 3.

אריה אלדד: אגרה בעד החזקת מכשיר רדיו בוטלה בשנת 1994.

אריה אלדד: חבר הכנסת אחמד טיבי שאל את שרת המשפטים ביום י"ד בחשוון התשס"ו (16 בנובמבר 2005): נודע לי כי רשות השידור ממשיכה, למרות תלונות רבות, להפעיל חברת גבייה פרטית בשם "מילגם"במגזר הערבי בלבד.

אריה אלדד: נטען, כי אנשי החברה קובעים את גובה האגרה לאחר מיקוח, מתנהגים לעתים באלימות ופעילותה עולה לרשות השידור כסף רב.

אריה אלדד: רצוני לשאול: 1.

אריה אלדד: האם הידיעות נכונות?

אריה אלדד: 2.

אריה אלדד: אם כן - האם הפעלת החברה עונה על תנאי המכרז, ומה היא עלות הפעלתה לרשות השידור?

אריה אלדד: 3.

אריה אלדד: האם מופעלים אמצעי גבייה שונים במגזר היהודי ובמגזר הערבי, ואם כן – מדוע?

ציפי לבני: 1.

ציפי לבני: ב-6 בינואר 2005 הוארך החוזה עם חברת "מילגם" בשנה נוספת על בסיס החוזה שנחתם עם החברה בעקבות מכרז.

ציפי לבני: לא ידוע לנו שהחברה קובעת את גובה האגרה לאחר מיקוח, וכי עובדיה מתנהגים באלימות.

ציפי לבני: 2.

ציפי לבני: רשות השידור מגיעה לשיעורי גבייה גבוהים במגזר היהודי בהשוואה להיקף ההיענות במגזר הערבי.

ציפי לבני: בעקבות זאת הוחלט להפעיל קבלן שיסייע לרשות להעמיק את הגבייה במגזר זה.

ציפי לבני: הגבייה מתבצעת על-פי תנאי המכרז ובהנחיית מנהל אגף הגבייה של הרשות.

ציפי לבני: עלויות הגבייה משתנות ופירוט שלהן יועבר לחבר הכנסת השואל.

ציפי לבני: לשאלה השלישית, האם מופעלים אמצעי גבייה שונים - התשובה היא לא.

ציפי לבני: כל הפעולות מתבצעות על-פי חוק רשות השידור ותקנותיו, פקודת המסים (גבייה) ונוהלי אגף הגבייה.

ציפי לבני: הפעולות זהות במגזר היהודי ובמגזר הערבי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לגברתי שרת המשפטים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאלה נוספת לחבר הכנסת טיבי, בבקשה.

אחמד טיבי: גברתי השרה, חברת "מילגם" פועלת אך ורק במגזר הערבי.

אחמד טיבי: היא פועלת ב-90 יישובים בצפון.

אחמד טיבי: זה מה שאמרו נציגי רשות השידור בוועדת הכלכלה.

אחמד טיבי: לכן אני לא יודע איך גברתי אומרת שהגבייה זהה והשיטה זהה, גם ביישובים היהודיים וגם ביישובים הערביים.

ציפי לבני: לא נאמר שהגובה הוא זהה, נאמר שכל הפעולות מתבצעות על-פי חוק רשות השידור ותקנותיו, פקודת המסים (גבייה) ונוהלי אגף הגבייה.

אחמד טיבי: העניין הוא הגובה, גברתי.

ציפי לבני: פעולות הגבייה הן זהות.

ציפי לבני: יכול להיות, דרך אגב, שני גובים באזורים שונים בארץ בהקשרים אחרים.

אחמד טיבי: רשות השידור גובה בעצמה אצל יהודים, ואצל ערבים היא גובה על-ידי חברת גבייה פרטית, "מילגם".

אחמד טיבי: זה מה שנאמר.

ציפי לבני: הקבלן מחויב לפעול לפי אותם נהלים וחוקים.

אחמד טיבי: למה לא רשות השידור היא שתגבה מכל האזרחים, יהודים וערבים?

ציפי לבני: הסתבר שתוצאות הגבייה במגזר הערבי היו מאוד נמוכות יחסית למגזר היהודי.

ציפי לבני: כנראה מוסר התשלומים שם היה ירוד.

אחמד טיבי: גברתי שכחה שהיא עברה מהליכוד לקדימה, לכן היא לא צריכה להגן על דברים כאלה.

אחמד טיבי: את מגינה על עמדה שהיא עמדה לא שוויונית.

ציפי לבני: חבר הכנסת טיבי, גם כשהייתי בליכוד – אתה מכיר יפה את עמדותי.

ציפי לבני: זה ששיניתי מפלגה, לא שינה את עמדותי.

ציפי לבני: כשיש שני גובים שמחויבים לפעול על-פי אותם כללים, אי-אפשר לטעון לאפליה.

אחמד טיבי: אני אומר לך שהם נכנסים לבתים, מפחידים אנשים ופוגעים בחיי משפחות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת טיבי, תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת יעקב מרגי שאל את שרת המשפטים ביום י"ד בחשוון התשס"ו (16 בנובמבר 2005): פורסם, כי גורמים פוליטיים פעלו לסכל את מינויו של מועמד מוביל - חרף המלצת ועדת האיתור לתפקיד, אחרי בחינה - לתפקיד מנכ"ל רשות השידור.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מועמד זה התנגד להתנתקות, והדבר נעשה לטובת מועמד אחר, נוח ומזוהה יותר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הפרטים נכונים?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מדוע נדחתה המלצת הוועדה?

ציפי לבני: 1-2.

ציפי לבני: אין קשר בין עמדותיו הפוליטיות ועמדתו כלפי תוכנית ההתנתקות של מועמד זה או אחר לבין הליכי המינוי של מנכ"ל רשות השידור.

ציפי לבני: יוסף לכך, שוועדת האיתור המליצה בשלב זה על שלושה מועמדים, ועל-פי הדין כל תשעה חברי מליאה זכאים להציע מועמד מטעמם.

ציפי לבני: הבהרתי מלכתחילה, שכל מועמד נוסף כזה יועבר את אותה ועדת איתור, על מנת ליצור גם שוויוניות וגם שקיפות, ולבסוף השר הממונה – אני לא יודעת אם זה יהיה אני או מישהו אחר – יצטרך להחליט ביניהם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאלה נוספת לחבר הכנסת מרגי.

יעקב מרגי: אני מודה לשרה על העמדה, ואני חושב שזה חשוב.

יעקב מרגי: אני לא יודע אם את הכתובת, אבל אין ספק שבתקופה האחרונה עלה לא אחת הנושא של מעורבות יתר פוליטית של מנכ"ל רשות השידור, עם השר הממונה.

יעקב מרגי: אני מקווה שהתופעה הזאת תחלוף מן העולם.

ציפי לבני: אני מסכימה שבשנים האחרונות ראינו לעתים דברים כאלה, ואכן תופעה זו צריכה לחלוף מן העולם, ויפה שעה אחת קודם.

ציפי לבני: חבר הכנסת יצחק וקנין שאל את שרת המשפטים ביום י"ד בחשוון התשס"ו (16 בנובמבר 2005): פורסם בשבועון "בשבע", כי הרדיו חויב בתשלום 150,000 שקלים בגין שידור ידיעה שעסקה בעורך-דין ללא קבלת תגובתו.

ציפי לבני: רצוני לשאול: 1.

ציפי לבני: האם הפרטים נכונים?

ציפי לבני: 2.

ציפי לבני: האם האחראים על השידור ישלמו את הקנס מכיסם, ואם לא – מאיזה תקציב ישולם הקנס?

ציפי לבני: 3.

ציפי לבני: בכמה תביעות דומות הפסידה רשות השידור בארבע השנים האחרונות, ובאילו סכומים?

ציפי לבני: תשובת שרת המשפטים ציפי לבני: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

ציפי לבני: אכן, בפסק-דין שנתן ביום 28 בספטמבר 2005 בית-משפט השלום בירושלים, חויבה רשות השידור לשלם לעורך-הדין אשר אקסלרד פיצויים בסכום של 150,000 שקלים, בתוספת ריבית והצמדה, בגין שידור ידיעה שעסקה בעורך-הדין ללא קבלת תגובתו.

ציפי לבני: רשות השידור הגישה ערעור על פסק-הדין.

ציפי לבני: 2.

ציפי לבני: הסכום שולם על-ידי רשות השידור מתקציב הוצאות משפטיות.

ציפי לבני: 3.

ציפי לבני: בארבע השנים האחרונות לא הפסידה רשות השידור בתביעה דומה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: עכשיו גברתי תענה על שאילתות שלא בתחום רשות השידור, אלא בענייני משרדה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת דוד אזולאי שאל את שרת המשפטים ביום כ"ט בסיוון התשס"ה (6 ביולי 2005): פורסם, כי נסגר תיק מח"ש בעניין רב-פקד, שנטען שהכה נערות מפגינות ובחור שמחה על גרירתן, בעט בסטודנט שרשם את פרטיו, עצר עיתונאי שצילם את מעשיו והורה לשוטרים להכות מפגינים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: עוד פורסם, כי המתלוננות והעדים לא זומנו למח"ש.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הידיעות נכונות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן - מדוע נסגר התיק? 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם ייחקר הנושא מחדש, ואם כן – האם יזומנו המתלוננים והעדים?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת שרת המשפטים ציפי לבני: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: השאילתא שבנדון מתייחסת לכמה אירועים שונים, ולהלן התייחסותנו: אשר לתלונתה של הנערה שהשתתפה בהפגנה וטענה כי במהלך פיזור ההפגנה נגע בה השוטר, הרי שמדובר בהפגנה אלימה, אשר פוזרה תוך שימוש בכוח.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אף לגרסת המתלוננת, היא וחבריה סירבו לפנות כביש שחסמו, ולפיכך ברור כי בנסיבות המקרה השימוש בכוח היה הכרחי ומוצדק.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: גם אם נכונה טענת המתלוננת כי היתה נגיעה בחזה, הרי שהדבר אירע אגב אחיזה במתלוננת לשם הרחקתה מן המקום, לאחר שלא נשמעה להוראות השוטרים והתנגדה, ואין כל אינדיקציה לכך שמדובר במעשה מכוון, ובוודאי לא בעל גוון מיני.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זאת אף לפי תיאור האירוע כפי שנמסר על-ידי המתלוננת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בנסיבות אלה לא נמצא מקום לפתיחה בחקירה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יצוין כי המתלוננת הגישה לאחרונה ערר על החלטה זו, ולפיכך ייבחן הנושא גם על-ידי הגורמים המתאימים בפרקליטות המדינה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תלונתו של הסטודנט שלטענתו הוכה על-ידי השוטר בבעיטה בפניו נתקבלה במח"ש, נפתחה חקירה וכיום היא בעיצומה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לפיכך לא ניתן למסור פרטים נוספים בשלב זה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מעצרו של העיתונאי שתיעד את ההפגנה והתבטאויותיו של השוטר – לא נתקבלה לגביהם במח"ש תלונה כלשהי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יצוין כי נושאים אלה, על פניהם, אינם מצויים, ככלל, בתחומי סמכותה של המחלקה לחקירות שוטרים, העוסקת בחקירת עבירות בלבד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת יאיר פרץ שאל את שרת המשפטים ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): בשנים האחרונות היו מקרים של תקיפת דיינים בידי מתדיינים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כמה מקרים כאלו אירעו בחמש השנים האחרונות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הועמדו התוקפים לדין? 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם בכל בתי-הדין יש שמירה על דיינים?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת שרת המשפטים ציפי לבני: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בשנים האחרונות הותקפו פיזית שני דיינים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אחד מהם הותקף לא בשל היותו דיין אלא על רקע מאבקים פנימיים בחב"ד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: באירוע הראשון הועמד התוקף לדין והמשפט מתנהל בבית-המשפט בחיפה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: באירוע השני התיק נסגר ונפתח מחדש לאחר פנייה של מנהל אגף הביטחון בבתי-הדין.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ככל הנראה, נגד המעורבים יוגשו כתבי אישום בקרוב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בכל בתי-הדין הרבניים קיימת אבטחה פיזית נגד אירועים לאומניים פליליים וכן שמירת הסדר הציבורי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הדיינים אינם מאובטחים באבטחה צמודה בשעות שלאחר שעות העבודה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: קיימים איומים מילוליים בדרגות חומרה שונות, והם מטופלים על-ידי המשטרה על-פי החוק.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת יצחק כהן שאל את שרת המשפטים ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): בתשובה על שאילתא שהגשתי צוין כי המחלקה לחקירות שוטרים החליטה ששוטר שנטען כי הכה ועלב בני-ישיבה בלשכת הגיוס תל-השומר יועמד לדין משמעתי בגין שימוש בכוח ושימוש ברעה בסמכות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בערר שהגיש המתלונן, הוא תובע להעמיד את השוטר לדין פלילי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה החליטה מח"ש בעניין הערר?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מדוע נקבע מלכתחילה שהשוטר יועמד לדין משמעתי ולא לדין פלילי?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת שרת המשפטים ציפי לבני: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מדובר באירוע הפרת סדר שהתרחש בלשכת הגיוס בתל-השומר, שעה שלמקום הגיע קהל רב ונוצרה המולה אשר הפריעה למהלך העבודה התקין במקום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: השוטר הגיע לבדו לטפל באירוע רב-משתתפים, ובתוך כך אכן השתמש בכוח נגד המתלונן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מאחר שמדובר, כאמור, בשימוש בכוח שנעשה במסגרת מילוי תפקידו של השוטר, ויש עמו היבט מקצועי, ובשים לב לכך שהשימוש בכוח, אף שהיה בלתי מוצדק בנסיבות המקרה, לא היה חריג בחומרתו, וכדי שהנושא יטופל במישור הפיקודי-המקצועי לצד מיצוי העניין הציבורי, הוחלט להעמיד את השוטר לדין משמעתי בפני בית-הדין למשמעת של המשטרה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כמצוין בשאילתא, אכן הוגש ערר על החלטה זו, והמתלונן עותר להעמדת השוטר לדין פלילי דווקא.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המחלקה לחקירות שוטרים אינה הגורם המחליט בערר, והנושא הועבר לבחינת פרקליט המדינה, כמקובל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3266, של חבר הכנסת מג'אדלה - אינו נוכח; לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת גאלב מג'אדלה שאל את שרת המשפטים ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): נודע לי שבבתי-הדין לענייני משפחה בארץ מועסק רק עובד סוציאלי ערבי אחד, בעיר רמת-גן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ברצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם נכון הדבר?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן - מדוע אין מעסיקים עובדים סוציאליים ערבים בערים אחרות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כיצד יטופל הנושא?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת שרת המשפטים ציפי לבני: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) בתי-המשפט אינם מעסיקים את העובדים הסוציאליים, ולכן יש לפנות למשרד העבודה והרווחה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3267, של חבר הכנסת אליהו ישי - לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת אליהו ישי שאל את שרת המשפטים ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כמה שופטים וכמה דיינים מכהנים בישראל?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כמה בתי-משפט וכמה בתי-דין נבנו או שופצו במדינת ישראל בשש השנים האחרונות ובאילו סכומים?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה היה תקציב מערכת בתי-המשפט בשנת 2004, ומה הוא תקציבה בשנת 2005?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 4.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה היה תקציב מערכת בתי-הדין בשנת 2004, ומה הוא תקציבה בשנת 2005?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת שרת המשפטים ציפי לבני: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בישראל מכהנים 557 שופטים ו-95 דיינים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בשש השנים האחרונות נבנו שני מבנים לבתי-משפט ובתי-משפט נוספים הועברו למבנים אחרים בשכירות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: באותן שנים לא נבנה אף בית-דין רבני חדש ושופץ מבנה אחד – בית-הדין הרבני בפתח-תקווה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לפי נתוני משרד האוצר היתה ההוצאה בפועל של מערכת בתי-המשפט בשנת 2004 – 991 מיליון ו-447,000 ש"ח.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: התקציב של מערכת בתי-המשפט בשנת 2005 עמד על 1.023 מיליארד ש"ח.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 4.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ההוצאה בפועל של מערכת בתי-הדין בשנת 2004 היתה 112 מיליון ו-650,000 ש"ח.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תקציב מערכת בתי הדין בשנת 2005 היה 108 מיליון ו-267,000 ש"ח.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3268, של חבר הכנסת יצחק וקנין - לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת יצחק וקנין שאל את שרת המשפטים ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם השופטים והדיינים בישראל מאובטחים?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – איזה תקציב מוקצב לצורך זה? 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אילו צעדים ננקטים כדי לשמור על ביטחונם של שופטים ודיינים?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת שרת המשפטים ציפי לבני: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: השופטים והדיינים אינם מאובטחים באבטחה צמודה אלא כחלק מהאבטחה הכוללת של מערכת בתי-המשפט ובתי-הדין.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ממילא, אין תקציב נפרד לאבטחת שופטים ודיינים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: השופטים והדיינים מאובטחים בשגרה עם כניסתם לבתי-המשפט ולבתי-הדין במסגרת האבטחה הפיזית הקיימת שם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המאבטחים נזעקים ומטפלים בכל אירוע של הפרת סדר באולמות הדיון ומחוץ להם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המאבטחים ממשמר בתי-המשפט מבצעים גם חלק מהפעולות שבוצעו בשעתן על-ידי השוטרים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3290, של חבר הכנסת משה גפני - לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת משה גפני שאל את שרת המשפטים ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): פורסם כי במחצית הראשונה של שנת 2005 חשפה הרבנות כ-3,000 מקרים של זיופי כשרות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם פרקליטות המדינה טיפלה בתיקי חקירה בגין עבירות על חוק איסור הונאה בכשרות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – בכמה תיקים, ומה העלה הטיפול?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם לא – הכיצד לא טיפלו גורמי אכיפת החוק במקרים כה רבים של זיופי כשרות שנחשפו?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת שרת המשפטים ציפי לבני: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הפרקליטות טיפלה בתיקי חקירה בגין עבירות על חוק איסור הונאה בכשרות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לצערנו, אין באפשרותנו לברר את הנתונים על מספר התיקים ותוצאות הטיפול באמצעות מאגרי המידע הקיימים כיום בפרקליטות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תלונות על זיופי כשרות אשר מוגשות למשטרה נחקרות על-ידה ולאחר החקירה הן מועברות לפרקליטות כדי לקבל החלטה אם להגיש כתב אישום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: איננו יודעים בכמה מקרים מאותם 3,000 זיופי כשרות הוגשה תלונה למשטרה, וכאמור, אין בידינו הכלים כדי לבדוק כמה תיקים טופלו וכיצד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3302, של חבר הכנסת נסים זאב, בעניין העמדה לדין של חשודים בזיוף הכשרים – תעודות כשרות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת נסים זאב שאל את שרת המשפטים ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): בתשובת סגן השר לביטחון פנים לחבר הכנסת נסים דהן בעניין בעלי מפעל שזייפו תעודת כשרות, נאמר כי נעצרו חשודים והתיק הועבר לפרקליטות בהמלצה להעמידם לדין.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה החליטה הפרקליטות בתיק זה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כמה כתבי אישום הוגשו בשנים 2004 ו-2005 בגין זיוף תעודות כשרות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שרת המשפטים ציפי לבני: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שני תיקי משטרה שעניינם הונאה בכשרות הועברו במהלך שנת 2004 לפרקליטות מחוז מרכז.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לאחר בחינת החומר הראייתי הקיים, הוחזר אחד התיקים להשלמת חקירה במשטרה, וכשזו נסתיימה נתקבלה המלצה ראשונית להגשת כתב אישום בתיק.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אשר לתיק השני, לאחר עיון בחומר הראיות הוכנה טיוטת כתב אישום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תיק שלישי שעניינו הונאה בכשרות, העוסק בנסיבות דומות, הועבר לטיפול פרקליטות מחוז תל-אביב (פלילי).

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לאור זאת, ולאחר דיון בנושא, הוחלט לאחד את הטיפול בשלושת התיקים בפרקליטות מחוז מרכז.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הטיפול בתיקים עתיד להסתיים בקרוב, אולם יצוין כי החשוד עומד על זכותו לקיים שימוע בעניינו טרם הגשת כתב אישום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אין באפשרותנו, לצערנו, לברר באמצעות מאגרי המידע הקיימים כיום בפרקליטות את הנתונים על מספר התיקים שעניינם הונאה בכשרות ותוצאות הטיפול בהם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3303, של חבר הכנסת אמנון כהן - לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת אמנון כהן שאל את שרת המשפטים ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כמה תלונות נגד שוטרים הוגשו למחלקה לחקירות שוטרים בכל אחת מהשנים 2000-2005?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה היא חלוקת התלונות לפי נושאים?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כמה מהתלונות נחקרו?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 4.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה היו ההחלטות במח"ש לגבי החקירות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 5.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כמה שוטרים הועמדו לדין פלילי, כמה פוטרו מהמשטרה וכמה הועמדו לדין משמעתי?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת שרת המשפטים ציפי לבני: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת כהן מבקש נתונים סטטיסטיים על אודות פעילות המחלקה לחקירות שוטרים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בשל מגבלות שמקורן, בין היתר, במערכת המחשוב של המחלקה, אין בידינו כל הנתונים המבוקשים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כאמירה עקרונית נאמר כי, מח"ש נתפסת בקרב הציבור ככתובת כללית לפניות, ומדי שנה מתקבלות פניות רבות בנושאים אשר אינם מצויים כלל בתחום סמכותה של המחלקה ועל כן הן אינן נחקרות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מדובר, להערכת המחלקה, בכ-2,000 פניות בשנה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לגבי אופן סיום הטיפול בתיקים שנחקרו והטיפול בהם הסתיים, נעביר לחבר הכנסת כהן את הפירוט המלא של אופן סיום הטיפול בשנים 2002-2004.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שנת העבודה 2005 טרם הסתיימה ועל כן טרם סוכמו נתוני הפעילות לגביה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 4-5.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אשר לשאלה בדבר פיטורי שוטרים, יצוין כי מדובר בעניין המצוי בסמכותם של גורמי משאבי אנוש במשטרת ישראל ואינו מצוי בסמכות מח"ש ולכן לא נוכל להשיב על השאלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3361, של חבר הכנסת אפי איתם - לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת אפי איתם שאל את שרת המשפטים ביום כ' בתמוז התשס"ה (27 ביולי 2005): בנושא התנהגות המשטרה במהלך אירועי המחאה בדרום הארץ נגד ההתנתקות – רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם משרדך נתן היתר לעצירת האוטובוסים על-ידי משטרת ישראל על סמך חשד לכוונות עתידיות בלבד? 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם משרדך נתן היתר להטלת מצור על מושב כפר-מימון?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם יוציא משרדך הנחיות למשטרת ישראל בדבר האיזון בהגבלות שהטלתן בסמכות המשטרה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת שרת המשפטים ציפי לבני: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ניתנה על-ידינו חוות דעת משפטית בנדון, והיועץ המשפטי לממשלה אף הביע דעתו בעניין בפומבי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זאת ועוד, עמדת המשרד הוצגה במפורט בפני בית-המשפט הגבוה לצדק במסגרת עתירה בנושא - בג"ץ 6951/05, ואן לואן נ' משטרת ישראל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2. לא.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המשטרה והצבא פעלו על-פי סמכותם ולא נדרשו לאישור היועץ המשפטי לממשלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הנחיה בעניין הוצאה ביום 16 במאי 2005.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 4.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הטיפול במפגיני הימין, כמו בכל מפגין באשר הוא, נקבע על-פי הוראות הדין ובהתאם להנחיות מדיניות מטעם התביעה המביאות בחשבון גם את נסיבות הזמן והמקום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3591, של חבר הכנסת דני יתום - לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת דני יתום שאל את שרת המשפטים ביום ו' בכסלו התשס"ו (7 בדצמבר 2005): לאחרונה פורסם בתקשורת, כי היועץ המשפטי לאזור הגדה המערבית במשרדך גנז ארבע מהמלצות דוח-ששון שנועדו למנוע הקמת מאחזים חדשים ולהטיל עונשים מרתיעים על מתנחלים שיפירו את החוק.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם המידע נכון?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – מדוע הוחלט על גניזת ההמלצות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת שרת המשפטים ציפי לבני: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המידע אינו נכון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הידיעה שפורסמה בעיתון "הארץ" תיארה באופן חלקי בלבד, ואפילו מטעה, את הפעולות שננקטו במשרד המשפטים בעקבות הדוח.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: משרד המשפטים פועל במרץ ליצירת כלי אכיפה רלוונטיים ואפקטיביים שיביאו למניעת המשך המצב שתואר בדוח-ששון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בדוח-ששון הומלצו שמונה המלצות לתיקוני חקיקה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המלצות אלו נבחנו אחת לאחת באופן מעמיק על-ידי צוות של משפטנים ממשרד המשפטים ומהפרקליטות הצבאית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הוחלט לקדם ארבע משמונה ההמלצות לאחר שהתברר כי לארבע ההמלצות האחרות יש מענה משפטי מספק בתחיקת הביטחון הקיימת ודוח-ששון לא נתן דעתו עליה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה, גברתי שרת המשפטים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יעלה ויבוא סגן השר לביטחון הפנים וישיב על שאילתות למשרד לביטחון הפנים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת יעקב אדרי, בבקשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 2959, של חבר הכנסת זבולון אורלב - לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת זבולון אורלב שאל את השר לביטחון פנים ביום ט"ז באייר התשס"ה (25 במאי 2005): נטען כי בליל הסדר, 23 באפריל 2005, נעצר אזרח ללא יידוע משפחתו, לאחר שירק ליד כמרים שנשאו צלב, ל-28 שעות בתחנת המשטרה בקישלה, בשער יפו בירושלים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הפרטים נכונים?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – האם מעשהו של האזרח נחשב חמור דיו כדי להצדיק מעצרו בליל הסדר, ואם כן – מדוע?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מדוע לא דווח למשפחה ולתחנת מוריה על המעצר? 4.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה ייעשה בנדון?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בתאריך 23 באפריל 2005, בשעה 17:15, נעצר מר יאיר קורמן לאחר שירק פעמים מספר לעבר תהלוכה של כמרים ארמנים בסמוך לשער יפו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: החשוד סירב לעיכובו בידי השוטרים ולכן נעצר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הוא נחשד בעבירה של הפרעה לפולחן דתי על-פי סעיף 171 לחוק העונשין, שהינה עבירה מסוג עוון, ולכן עבירה בת מעצר על-פי החוק.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הוגשה תלונה על-ידי אחד הכמרים בגין היריקות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: החשוד הובא למרחב דוד לחקירה והודה בעבירה שיוחסה לו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא למותר יהיה לציין את הפוטנציאל הרגיש של פעולה זו של החשוד בעת תהלוכה דתית נוצרית באזור העיר העתיקה בירושלים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לטענת החוקר שחקר את החשוד, הוא הציע לשחררו בתנאים מגבילים אך החשוד סירב לכך, ומכאן נבעה עילת המשך מעצרו לאחר חקירתו בתחנה עד להבאתו בפני שופט במוצאי החג.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: משנשאל החשוד בתחנה למי ברצונו להודיע על מעצרו, כמתחייב על-פי החוק והנהלים, הוא השיב כי משפחתו לא תענה על הודעה טלפונית בשל היותה שומרת שבת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אחר כך ביקש החשוד כי תישלח ניידת משטרה לבית משפחת הרצברג-ימפלסקי קורמן, ברח' כתב סופר 20 בירושלים, לשם מסירת הודעה על מעצרו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בעקבות זאת נשלחה ניידת ממרחב מוריה לכתובת זו, אולם בשל טעות נרשם שם משפחה שגוי, הרצפיג, ועל כן לא עלה בידי השוטרים שהגיעו למקום לאתר את בני משפחתו ולהודיע על מעצרו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: במוצאי החג התקיים דיון בפני שופט, ובו הגיעו החשוד ובא-כוחו להסכמה עם המשטרה על תנאי השחרור בערובה, שכללו גם הרחקה ל-30 יום מתחומי העיר העתיקה בירושלים, ובעקבות זאת שוחרר החשוד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 4.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בעקבות תלונות שהופנו אל משטרת מחוז ירושלים בנושא המועלה בשאילתא, נחקרה התלונה על-ידי קצין תלונות הציבור של משטרת מחוז ירושלים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: החומר נבחן גם על-ידי משפטנית מיחידת מבקר הפנים שבמשרד לביטחון הפנים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ממצאי החקירה העלו כי נפלו פגמים בטיפול השוטרים באירוע זה לאחר מעצרו הראשוני של החשוד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לאור זאת, הוחלט כי יינקטו צעדים משמעתיים נגד הקצינים והשוטרים המעורבים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: קצין תלונות הציבור של משטרת מחוז ירושלים שלח אל מר יאיר קורמן מכתב על ממצאי טיפולו בנושא, וכלולה בו גם התנצלות על עוגמת הנפש שנגרמה לו ולמשפחתו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 2960, של חבר הכנסת נסים זאב, בעניין התנהגות שוטרים בעת דיון בבית-המשפט - בבקשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת נסים זאב שאל את השר לביטחון פנים ביום ט"ז באייר התשס"ה (25 במאי 2005): באתר "רוטר" פורסמו צילומים בעת דיון בעניין של עצור מינהלי, שבהם נראים שוטרים ללא תגים ושוטרים המסובבים ידה של נערה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מדוע היו השוטרים ללא תגים?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם נקטה הנערה אלימות או הפירה חוק?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מדוע סובבו השוטרים את ידה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מדוע לא טופלה הנערה על-ידי שוטרות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מהתמונות שצורפו לשאילתא עולה ששני שוטרים לא ענדו תגי זיהוי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אחד השוטרים משמש כפקחן נוער.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: פקחני נוער אינם לובשים מדים מסיבות מקצועיות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אשר לשוטר השני, תג הזיהוי שלו היה פגום, והוזמן לו תג חדש אשר הגיע זמן קצר לאחר האירוע המוזכר בשאילתא.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הנושא הועבר לחקירת המחלקה לחקירות שוטרים שבמשרד המשפטים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: באירוע הזה השתוללו נערות רבות, והשוטרות שהיו באירוע טיפלו בהן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כוח השיטור הנשי לא הספיק כדי טיפול בכל האירוע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אין חובה חוקית לטיפול של שוטרות בנשים, למעט חיפוש.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: למרות האמור, משטרת ישראל משתדלת להציב שוטרות באירועים כאלה ככל שניתן, בכפוף לאילוצי כוח-האדם שעומד לרשותה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לסגן השר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאלה נוספת לחבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

נסים זאב: אדוני היושב בראש, כבוד סגן השר, זה לא נכון שאין חובה.

נסים זאב: יש כללים והכללים ברורים.

נסים זאב: כשמטפלים בנערות ובחשודות, מטפלות בהן שוטרות.

נסים זאב: יש כל מיני תירוצים למה אי-אפשר לזהות את אותו שוטר.

נסים זאב: מלכתחילה אנחנו יודעים ששוטרים הולכים מתוך מודעות, אולי אפילו מתוך פקודה, שלא יזהו אותם, והמשטרה נותנת לזה גיבוי.

נסים זאב: זה מין מצב שבמקרים מסוימים המשטרה דואגת שלא יהיה תג זיהוי לאותו שוטר.

יעקב אדרי: אני מצטער, אבל הדברים פשוט לא נכונים.

יעקב אדרי: המשטרה מקפידה בנושא הזה.

יעקב אדרי: לפעמים יש חריגות, ומטפלים בזה.

יעקב אדרי: יש הוראה חד-משמעית בנושא: שוטרים חייבים לענוד תגי זיהוי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לסגן השר לביטחון פנים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 2998, של חבר הכנסת אבשלום וילן - לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת אבשלום וילן שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ג באייר התשס"ה (1 ביוני 2005): ב"מעריב" מ-30 באפריל 2005 צוטט השר לביטחון פנים כאומר שהמשטרה אינה עוסקת במתן שירות לציבור כיוון שהיא מתמקדת בגבייה של חובות בהוצאה לפועל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הסיבה, לטענתו, היא קבלת חלק מסכומי הגבייה לצורך פעילות המשטרה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם המשטרה מקבלת חלק כלשהו מסכומי גביית החובות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן - מה היא עמדת משרדך בנושא?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ראשית יש לדייק ולציין שהציטוט המובא בשאילתא, שאליה צורפה הכתבה עם הציטוט, נאמר על-ידי סגן השר לביטחון הפנים ולא על-ידי השר לביטחון הפנים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לגופו של עניין, חוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז-1967, הטיל על משטרת ישראל את החובה לבצע צווי הבאה וצווי מאסר לפי חוק זה, על-ידי יחידה מיוחדת - ראה סעיף 74יט בחוק.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בחוק ההוצאה לפועל נקבע, כי מימון עלות העסקת השוטרים שיבצעו את המשימות שהוטלו עליהם בחוק זה, יהיה על-ידי קרן מיוחדת, שאליה יועברו כספי האגרה המיוחדת אשר משלם כל זוכה בעת הגשת בקשה לצו הבאה או לצו מאסר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אין מדובר ברווח כספי למשטרת ישראל, אלא אך ורק במימון ישיר של עלות שכר והוצאות נלוות של השוטרים המבצעים את המשימות הנ"ל, כפי שנקבע בחוק.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כל שינוי בהסדרים הנ"ל מחייב שינוי החוק האמור.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא 3007 של חבר הכנסת צבי הנדל - לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת צבי הנדל שאל את השר לביטחון פנים ביום א' בסיוון התשס"ה (8 ביוני 2005): במכתב שהגיע ללשכתי נטען, כי שוטרים עצרו יהודי שומר מצוות בליל-הסדר ונהגו כלפיו בצורה רשלנית ובלתי אנושית, וכי בני משפחתו שהודיעו על היעדרותו וחששו שנחטף, לא עודכנו על דבר מעצרו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם נבדק האירוע, ואם כן – מה הן תוצאות הבדיקה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בעקבות תלונות שהופנו אל משטרת מחוז ירושלים בנושא המועלה בשאילתא, נחקרה התלונה על-ידי קצין תלונות הציבור של משטרת מחוז ירושלים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: החומר נבחן גם על-ידי משפטנית מיחידת מבקר הפנים שבמשרד לביטחון הפנים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בתאריך 23 באפריל 2005, בשעה 17:15, נעצר מר יאיר קורמן לאחר שירק פעמים מספר לעבר תהלוכה של כמרים ארמנים בסמוך לשער יפו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: החשוד סירב לעיכובו בידי השוטרים ולכן נעצר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הוא נחשד בעבירה של הפרעה לפולחן דתי על-פי סעיף 171 לחוק העונשין, שהינה עבירה מסוג עוון, ולכן עבירה בת-מעצר על-פי החוק.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הוגשה תלונה על-ידי אחד הכמרים בגין היריקות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: החשוד הובא למרחב דוד לחקירה, והוא הודה בעבירה שיוחסה לו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא למותר יהיה לציין את הפוטנציאל הרגיש בפעולה זו של החשוד בעת תהלוכה דתית נוצרית באזור העיר העתיקה בירושלים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לטענת החוקר שחקר את החשוד, הוא הציע לשחררו בתנאים מגבילים, אך החשוד סירב לכך, ומכאן נבעה עילת המשך מעצרו לאחר חקירתו בתחנה עד להבאתו בפני שופט במוצאי החג.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: משנשאל החשוד בתחנה למי ברצונו להודיע על מעצרו, כמתחייב על-פי החוק והנהלים, הוא השיב כי משפחתו לא תענה על הודעה טלפונית בשל היותה שומרת שבת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אחר כך ביקש החשוד כי תישלח ניידת משטרה לבית משפחת הרצברג-ימפלסקי קורמן ברחוב כתב סופר 20 בירושלים, לשם מסירת הודעה על מעצרו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בעקבות זאת נשלחה ניידת ממרחב מוריה לכתובת זו, אולם בשל טעות נרשם שם משפחה שגוי, הרצפיג, ועל כן לא עלה בידי השוטרים שהגיעו למקום לאתר את בני משפחתו ולהודיע על מעצרו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: במוצאי החג התקיים דיון בפני שופט, ובו הגיעו החשוד ובא-כוחו להסכמה עם המשטרה על תנאי השחרור בערובה, שכללו גם הרחקה ל-30 יום מתחומי העיר העתיקה בירושלים, ובעקבות זאת שוחרר החשוד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ממצאי החקירה העלו כי נפלו פגמים בטיפול השוטרים באירוע זה לאחר מעצרו הראשוני של החשוד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לאור זאת הוחלט כי יינקטו צעדים משמעתיים נגד הקצינים והשוטרים המעורבים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: קצין תלונות הציבור של משטרת מחוז ירושלים שלח אל מר יאיר קורמן מכתב על ממצאי טיפולו בנושא, וכלולה בו גם התנצלות על עוגמת הנפש שנגרמה לו ולמשפחתו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא 3034 של חבר הכנסת רשף חן - לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת רשף חן שאל את השר לביטחון פנים ביום א' בסיוון התשס"ה (8 ביוני 2005): לאחרונה אנו עדים לגל של עבירות אלימות חמורות בחיפה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה הוא שיעור מקרי הרצח ועבירות האלימות בחיפה לעומת הממוצע הארצי?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה הוא מספר השוטרים לנפש בחיפה לעומת הממוצע הארצי?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה הוא תקציב משטרת חיפה לנפש לעומת הממוצע הארצי?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 4.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה ייעשה לצמצום התופעה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הנתונים לשנת 2005, עד ליום 24 בנובמבר 2005, מלמדים על שיעורי אלימות ורצח בחיפה לעומת הממוצע הארצי כדלקמן:

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בכל עבירות האלימות – בחיפה נפתחו 11.1 תיקים ל-1,000 תושבים, לעומת 7.5 תיקים ל-1,000 תושבים בכל הארץ.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בעבירות רצח – בחיפה נפתחו 5.9 תיקים לכל 100,000 תושבים, לעומת 2.2 תיקים לכל 100,000 תושבים בכל הארץ.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הנתונים מראים, כי שיעור האלימות בחיפה נוטה להיות גבוה יותר מהממוצע הארצי, אולם תופעה זו קיימת גם ביישובים אחרים ואינה ייחודית לחיפה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 350 שוטרים משרתים את תושבי העיר חיפה ותושבי הכפרים דאלית-אל-כרמל ועוספיא, הנמצאים בתחום אחריות תחנת חיפה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש לציין כי העיר חיפה היא מטרופולין המרכז אליו אלפים מתושבי המחוז הצפוני, כ-30,000 סטודנטים ועוד באים למוסדות שונים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אין בידי המשטרה נתונים כנדרש בשאילתא, שכן עד כה לא בוצעה עבודה המחשבת את שיעור השוטרים לתושבים ברמה המקומית אלא ברמה הארצית בלבד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש כמה בעיות מתודולוגיות בנושא.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: גזירה מקומית כלל אינה טריוויאלית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תקציב המשטרה בנוי על בסיס חלוקה נושאית, כגון חקירות, מודיעין, פיתוח טכנולוגי, בינוי וכיוצא בזה, ואינו מפולח על-פי מפתח טריטוריאלי למחוזות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בשל מורכבות הנושא, לא ניתן לספק נתונים מדויקים כמבוקש בשאילתא.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: עם זאת, על סמך כמה פרמטרים, אך לא על סמך כולם, ממוצע התקציב הישיר ל-1,000 נפש הוא 407,000 ש"ח בכל הארץ, לעומת 411,000 ש"ח בחיפה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 4.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המשטרה מתמודדת עם תופעות הרצח והאלימות בשני היבטים עיקריים - בהיבט הגרעין הקשה של העולם העברייני, הכולל ארגוני פשיעה ויעדי אדם, ובהיבט של צעירים ובני-נוער.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המשטרה מכווינה כיסוי וטיפול בתופעות הרצח והאלימות על כל מגוון היבטיהן, תוך הכרזה על יעדי אדם וארגון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3061, של חבר הכנסת ניסן סלומינסקי - לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת ניסן סלומינסקי שאל את השר לביטחון פנים ביום א' בסיוון התשס"ה (8 ביוני 2005): לאחרונה התגלה בארץ ארגון ניאו-נאצי הדוגל בהשמדת העם היהודי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: סעיף 144ב לחוק העונשין אוסר הסתה לגזענות, וסעיף 144ו קובע עבירה מוחמרת במקרה שבוצעה ממניע גזעני.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם נאכפים סעיפים אלו ביחס לארגון האמור?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כמה כתבי אישום הוגשו בעבירות אלה מאז נכנסו סעיפים אלו לתוקף, וכמה מהם הסתיימו בהרשעה? 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בכמה מקרים בעבר נעצרו חשודים בעבירות אלו ולא הואשמו, ומה היתה הסיבה לסגירת התיקים?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא נתגלה בישראל כל ארגון כנטען בשאילתא.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בידי משטרת ישראל אין נתונים המצביעים על תופעה או על תנועה והתארגנות מסוג זה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בעבירה של פרסום הסתה לגזענות - סעיף 144ב לחוק העונשין - נפתחו מיום 1 בינואר 2003 ועד ליום 3 בנובמבר 2005 90 תיקי פ"א.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מתוכם - 25 תיקים עדיין בחקירה; תשעה תיקים הועברו לפרקליטות; חמישה תיקים הועברו לתביעה המשטרתית; 49 תיקים נסגרו בעילות שונות על-פי החוק; שני תיקים נדונו בבית-המשפט והסתיימו בהרשעה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: באותה תקופה נפתחו 11 תיקי אי-תביעה - א"ת - מתוכם שבעה נסגרו מאין עניין לציבור, שניים נסגרו בעילות אחרות, ולגבי שניים נוספים - טרם הוחלט.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בעבירות ממניע גזענות או עוינות - על-פי סעיף 144ו לחוק העונשין, אשר נכנס לתוקפו בשנת 2005 - נפתחו עד ליום 3 בנובמבר 2005 שני תיקי פ"א, מתוכם אחד עדיין בחקירה והשני נסגר מחוסר ראיות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כמו-כן, נפתחו שני תיקי א"ת, שנסגרו כיוון שהוחלט שלא לחקור בהם משיקולים שונים על-פי נוהלי המשטרה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא ניתן להפיק נתונים סטטיסטיים ממוחשבים לגבי מספר המקרים שבהם נעצרו חשודים בעבירות אלו ולא הואשמו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3084, של חבר הכנסת אמנון כהן - לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת אמנון כהן שאל את השר לביטחון פנים ביום ח' בסיוון התשס"ה (15 ביוני 2005): ב-14 ביולי 2004 השיב השר לביטחון פנים לחבר הכנסת שלמה בניזרי בעניין חקירת תלונה על זיוף המחאה, כי "החקירה מצויה בשלבים ראשונים".

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ב-24 בינואר 2005 השבת לי באותו עניין, כי "החשוד נחקר והחקירה נמשכת".

עבד-אלמאלכ דהאמשה: עתה, בחלוף עוד חצי שנה, רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מדוע מתארכת החקירה כאשר פרטי החשוד מצויים בידי המשטרה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה נעשה בנושא עד כה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה כמה חודשים אין החקירה בתיק המוזכר בשאילתא מתנהלת בשל העובדה שתיק החקירה ככל הנראה אבד בעת שהועבר ונשלח מתחנת נתניה, שבה החלה חקירתו, להמשך טיפול מפלג ההונאה של משטרת מחוז ירושלים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בעקבות אובדן תיק החקירה מונה במשטרה קצין בודק, אשר המליץ על הטיפול בליקויים שנמצאו בעניין העברת חומרים בין יחידות המשטרה, וכן המליץ לשחזר את התיק ולחדש את החקירה בו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ראש מטה האגף לחקירות ולמודיעין קיבל את המלצות הקצין הבודק והנחה ליישם את ההמלצות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בהתאם לכך ניתנה לאחרונה הנחיה ליחידה החוקרת בתחנת נתניה, לנסות ולשחזר את התיק ולחדש את החקירה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא 3100, של חבר הכנסת אריה אלדד, בעניין העברת עצירים ברכב "זינזנה" - בבקשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת אריה אלדד שאל את השר לביטחון פנים ביום ח' בסיוון התשס"ה (15 ביוני 2005): לאחרונה נעצרו מפגינים רבים נגד תוכנית ההתנתקות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הגיעו אלי תלונות כי כוחות המשטרה העבירו מספר עצורים גדול מהמותר, ובמקרים מסוימים אף 57 עצורים, ברכב "זינזנה" אחד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: האם הידיעה נכונה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן - כמה עצירים מותר להוביל ב"זינזנה"?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם אכן הובלו 57 עצורים ברכב אחד? 4.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה דינם של שוטרים או סוהרים המובילים עצורים בניגוד להוראות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: 1, 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא ניתן להשיב על שאלות אלו בהעדר פרטים מדויקים על תאריכי האירוע ומקומות האירוע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מייד עם קבלת השאילתא בלשכת השר, פנתה זו למזכירות הכנסת בבקשה לקבלת פרטים נוספים מחבר הכנסת השואל, אך למרות חמש פניות בסך הכול בנושא, לא נתקבלו פרטים אלו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: במשטרת ישראל יש שלושה סוגי רכב להובלת עצורים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מספר העצורים המובלים בכל רכב מותנה בסוג הרכב ובהתאם לרשיון הרכב ותקנות משרד התחבורה בנושא: רכב טרנזיט – מיועד להובלת שבעה עצורים; רכב משא קטן – מיועד להובלת 18 עצורים; רכב משא גדול – מיועד להובלת 30 עצורים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בשירות בתי-הסוהר יש גם כן שלושה סוגי כלי רכב להובלת אסירים: רכב מסוג "אקונוליין" – מיועד לשישה אסירים; משאית – מיועדת ל-38 אסירים; אוטובוס – מיועד ל-46 אסירים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 4.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: השוטרים והסוהרים מונחים על-ידי מפקדיהם ומנחים את פקודיהם לנהוג בהתאם לחוק ולפקודת התעבורה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי שנמצא כי חרג מן ההוראות, מטופל במישור המשמעתי, ובהתאם לנסיבות, גם על-פי פקודת התעבורה, במישור הפלילי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאלה נוספת לחבר הכנסת אלדד, בבקשה.

אריה אלדד: אדוני סגן השר, המקרה שהועבר לעיוני - ואת העתק התלונה העברתי בצמוד למכתב - נקב בפירוש במספר של 57 עצורים שהועברו ברכב אחד.

אריה אלדד: לא זאת אף זאת, אלא הם הוחזקו למעלה מחמש שעות ברכב הנעול בשערי מתקן הכליאה.

אריה אלדד: אני מתפלא שאתה מתפלא.

יעקב אדרי: אני יכול רק להצטער אם זה נכון, אבל לפי הנתונים שיש פה, אם יש חריגה בעניין הזה ויש לך משהו יותר קונקרטי, נשמח לטפל בזה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לסגן השר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3149, של חבר הכנסת אורי אריאל, בעניין תהלוכה לזכר רוצחי תרפ"ט.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת אורי אריאל שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ב בסיוון התשס"ה (29 ביוני 2005): פורסם, כי ב-17 ביוני 2005 התקיימה בעכו תהלוכה לזכרם של שלושה מרוצחי תרפ"ט.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המשטרה אישרה את האירוע, למרות פנייה של חבר הכנסת דוד אזולאי וגורמים נוספים אליה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בתהלוכה השתתפו חברי כנסת ערבים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הידיעה נכונה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן - מדוע נדחתה הבקשה שלא לאשר את קיום האירוע?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה הן הוראות משרדך לגבי אישור אירועים כאלה?

יעקב אדרי: 1.

יעקב אדרי: כ-100 איש השתתפו בתהלוכת אזכרה לציון הוצאתם להורג של שלושה ערבים בכלא עכו לפני 75 שנה.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: המארגנים הגישו בקשה כחוק למשטרת ישראל לקיום התהלוכה.

יעקב אדרי: הבקשה נבדקה על-פי החוק והנהלים ואושרה בכפוף לעמידה בכמה תנאים, כגון צעידה במסלול שנקבע מראש, הישמעות להנחיות השוטרים, איסור שימוש בלפידים, איסור שימוש בשילוט נגד המדינה ואיסור הנפת דגלים של ארגוני טרור.

יעקב אדרי: חבר הכנסת אזולאי פנה למשטרה וביקש פרטים בנושא.

יעקב אדרי: הוא נענה על-ידי מפקד תחנת עכו על הכוונה לקיום התהלוכה ועל מסלולה.

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: על משטרת ישראל מוטלת מחד גיסא החובה לשמור על ביטחון הנפש והרכוש, ומאידך גיסא לאפשר מימוש הזכות היסודית והדמוקרטית של כל אזרח להפגין ולהביע את דעותיו.

יעקב אדרי: המשטרה פועלת בנושא על-פי החוק והנהלים, ומתנה תנאים שעיקרם שמירה על החוק, הסדר הציבורי וביטחון הנפש והרכוש.

יעקב אדרי: בכפוף לכל אלה, מאושרים אירועים מסוג זה לאחר שנבחנו על-ידי גורמי הפיקוד במחוז כמתחייב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא מס' 3169 של חבר הכנסת זבולון אורלב - לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת זבולון אורלב שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ט בסיוון התשס"ה (6 ביולי 2005): ב-20 ביוני 2005 הגישה הסניגורית הציבורית דוח על הנעשה במתקני הכליאה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: נמצא כי תאי מעצר רבים דחוסים, מחניקים ולא מתאימים לשהות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: עוד נכתב בדוח על הפרות חמורות של זכויות עצירים ואסירים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: נמצאו ליקויים גם באיכות המזון ובדרכי הגשתו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: לאור מסקנות הדוח, מה ייעשה לשיפור תנאי הכליאה?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) במשטרת ישראל ובשירות בתי-הסוהר מונחים כל הדרגים הנוגעים בדבר להקפיד על שמירת זכויותיהם של העצורים והאסירים על-פי החוק והנהלים.

יעקב אדרי: הגורמים הממונים מבצעים ביקורות ובקרות ביחידות, כדי לוודא כי החוק והחלטות בג"ץ מיושמים.

יעקב אדרי: מדי שנה נערך שיפוץ ושדרוג בבתי-המעצר ובבתי-הסוהר, בכפוף לאילוצי תקציב.

יעקב אדרי: לצערנו, במקרים רבים מדובר במבנים ישנים מאוד, אשר שיפוצים רגילים אינם יכולים לפתור בהם בעיות של תשתיות.

יעקב אדרי: נוסף על כך, קיים מחסור מתמשך במקומות מעצר וכליאה.

יעקב אדרי: בשנת 2006 ייתוספו 1,720 מקומות כליאה, בעלות הקמה של כ-193 מיליון ש"ח ועלות תפעול שוטף בסך של כ-107 מיליון ש"ח.

יעקב אדרי: המשרד לביטחון הפנים מטפל מול משרד האוצר בהיערכות לקבלת תוספת מקומות כליאה לשנת 2007, בהתאם לצפי הגידול במספר האסירים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא 3185 של חבר הכנסת נסים דהן - לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת נסים דהן שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ט בסיוון התשס"ה (6 ביולי 2005): לאחרונה פורסם, כי כלב "אמסטף" תקף תאומים בני שנתיים בירושלים, וכי המשטרה איתרה את בעלת הכלב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אילו אמצעים ננקטו נגד בעלת הכלב?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כמה מקרי תקיפות על-ידי כלבים אירעו בשלוש השנים האחרונות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בכמה מהמקרים הסתיימה חקירת המשטרה בהעמדת בעלי הכלבים לדין?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: תיק החקירה מצוי בימים אלה בלשכת התביעות של משטרת מחוז ירושלים לצורך קבלת החלטה אם להגיש כתב-אישום.

יעקב אדרי: 2-3.

יעקב אדרי: עד ליום 1 בנובמבר 2004 העבירה הרלוונטית היחידה לפתיחת תיקים בעקבות אירועי תקיפת אנשים על-ידי כלבים היא עבירה לפי סעיף 338(6) לחוק העונשין - "אי-נקיטת צעדי זהירות בחיה".

יעקב אדרי: לפיכך אין נתונים סטטיסטיים של התפלגות תיקי החקירה על-פי סוג החיה ולא ניתן לקבוע כמה מהתיקים שנפתחו על-פי העבירה הנ"ל מתייחסים לכלבים.

יעקב אדרי: אשר על כן, הנתונים שלהלן מתייחסים לחוק העונשין בלבד.

יעקב אדרי: בשנת 2002 נפתחו 602 תיקים בעבירה הנ"ל, ומתוכם הוגשו עד עתה כתבי-אישום ב-87 תיקים.

יעקב אדרי: בשנת 2003 נפתחו 501 תיקים, ומתוכם הוגשו עד עתה כתבי-אישום ב-53 תיקים.

יעקב אדרי: בשנת 2004 נפתחו 665 תיקים, ומתוכם הוגשו עד עתה כתבי-אישום ב-11 תיקים, 157 תיקים עדיין מצויים ברשויות התביעה ושישה תיקים עדיין בחקירה.

יעקב אדרי: בשנת 2005, עד ליום 15 בנובמבר 2005, נפתחו 606 תיקים.

יעקב אדרי: טרם הוגשו כתבי-אישום.

יעקב אדרי: 124 תיקים מצויים ברשויות התביעה ו-115 תיקים עדיין בחקירה.

יעקב אדרי: ביום 1 בנובמבר 2005 נכנסו לתוקף חוק להסדרת הפיקוח על כלבים, התשס"ג-2002, והתקנות שהותקנו על-פיו.

יעקב אדרי: רק החל מחודש נובמבר 2005 ניתן להזין תיק שנפתח בגין עבירה על חוק זה למערכת הפלילית הממוחשבת של המשטרה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא 3186 של חבר הכנסת נסים דהן - לפרוטוקול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת נסים דהן שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ט בסיוון התשס"ה (6 ביולי 2005): לאחרונה פורסם הדוח השנתי של הסניגוריה הציבורית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: נבדקו 36 מתקני כליאה, ועל בית-המעצר במגרש-הרוסים בירושלים נמתחת בדוח ביקורת נוקבת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: גם בשנים קודמות נמצאו במקום ליקויים חמורים הפוגעים בזכויות האדם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אילו ליקויים תוקנו בשלוש השנים האחרונות?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: במהלך שלוש השנים האחרונות שופצו המטבח וחדרי האוכל.

יעקב אדרי: כמו-כן, הוחלפו אינסטלציה וקרמיקה בכמה תאים עקב תקלות בצנרת המים.

יעקב אדרי: התאים נצבעו ותוקנו והוחלפו כלים סניטריים שבורים.

יעקב אדרי: נערכו תיקוני חשמל בתאים.

יעקב אדרי: מאז פורסם הדוח, נפתח לשימוש חדר האוכל בבית-המעצר, דבר אשר תרם לשיפור תנאי התברואה בתאים, שהיו במוקד דוח הביקורת האחרון, שכן העצורים נהגו לאכול בתאים.

יעקב אדרי: הוגברו ביקורות התברואה בבית-המעצר על-ידי הגורמים האחראים במקום.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: לצערנו, מדובר במבנה ישן מאוד, ועל כן לא ניתן באמצעות שיפוצים רגילים לתקן את כל הליקויים בו, שכן הדבר כרוך בעלויות כספיות גבוהות מאוד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא 3188, של חבר הכנסת משולם נהרי, בעניין הסעת מפגינים שומרי מצוות בשבת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת משולם נהרי שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ט בסיוון התשס"ה (6 ביולי 2005): פורסם כי בהפגנה שנערכה בליל שבת, 24 ביוני 2005, כנגד פתיחת כביש ורבורג לנסיעה בשבת, עצרה המשטרה 12 מפגינים שהובלו לחקירה בתחנת המשטרה בניידת, חרף מחאתם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הידיעות נכונות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן - האם קיימים נהלים מיוחדים למעצר יהודים שומרי מצוות בשבת, ואם כן – מה הם?

יעקב אדרי: 1.

יעקב אדרי: התשובה חיובית.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אכן, קיים נוהל של מחלקת החקירות, שעניינו: "עיכוב/מעצר בשבת - הסעת חשוד וחקירתו".

יעקב אדרי: הנוהל מטרתו התחשבות ברגשות חשוד שומר שבת.

יעקב אדרי: עיקרי הנוהל בטיפול בחשוד בעבירה שהינו שומר שבת הם כדלקמן: אם הטיפול המשטרתי מסתיים בשטח, החשוד יוזהר ויירשם דוח פעולה על-ידי השוטר.

יעקב אדרי: אם נסיבות המקרה מחייבות המשך הטיפול המשטרתי, אך לא קיים צורך בחקירה או בהעברה מיידית של החשוד ליחידת המשטרה – תימסר לחשוד הזמנה לסור למשטרה במועד שלאחר צאת השבת.

יעקב אדרי: אולם, אם נסיבות המקרה חייבו המשך הטיפול המשטרתי וקיים צורך בחקירת החשוד, ישקול השוטר או מפקדיו את נסיבות המקרה ויבדוק אם אלו מאפשרים את השהיית הטיפול עד לאחר צאת השבת.

יעקב אדרי: אולם השוטר מוסמך, בהתייעצות ובאישור מפקד המרחב, להחליט שאין להשהות את הטיפול באירוע עד לאחר צאת השבת – לפעמים כדי שלא ישבשו עדויות - ויש לנקוט פעולה מיידית להעברתו ליחידת המשטרה הקרובה למקום האירוע, בהתקיים אחד מחמישה מקרים.

יעקב אדרי: לענייננו מדובר במקרים שבהם נשקפת סכנה מיידית לחיי אדם או לרכוש, או שקיים חשש ממשי שעצם השארת החשוד בזירת האירוע תלבה את היצרים ותגרום להפרת שלום הציבור.

יעקב אדרי: על-פי הנוהל יש להימנע ככל שניתן מהסעתו של החשוד, אם קיימת אפשרות חלופית סבירה להעברתו בדרך אחרת ליחידת משטרה הנמצאת בסמוך למקום האירוע.

יעקב אדרי: חלק מהעצורים הוסעו לתחנת זבולון וחלק אחר לתחנת טירת-כרמל, שכן לא היה מקום נוסף בתחנת זבולון.

יעקב אדרי: לא ניתן היה להעביר את העצורים ברגל, היות שמדובר במרחק של יותר מ-2 קילומטרים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לסגן השר לביטחון פנים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאלה נוספת לחבר הכנסת נהרי - בבקשה, אדוני.

משולם נהרי: אני יודע שלפי הקריטריונים להסעות במשרד החינוך, ילד בכיתה א' זכאי להשתתפות בהסעות - ואדוני יודע את זה כראש רשות לשעבר – אם המרחק בין בית-הספר לביתו הוא לפחות 2 קילומטרים.

משולם נהרי: ילד בכיתה א', עם ילקוט, יכול ללכת ברגל 2 קילומטרים, על-פי הקריטריונים.

משולם נהרי: השוטר לא יכול ללכת 2 קילומטרים ברגל?

יעקב אדרי: זה שוטר עם עציר, אז תאר לך איזו תהלוכה צריכה להיות.

משולם נהרי: הוא לא משתעמם בדרך.

יעקב אדרי: זה לא פשוט.

יעקב אדרי: צריך, כמובן, לעשות את זה, ככל שניתן, עד לכניסת השבת ולשחרר.

יעקב אדרי: היו מקרים חריגים.

יעקב אדרי: חבר הכנסת אליהו ישי שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ט בסיוון התשס"ה (6 ביולי 2005): באוגוסט 2004 פורסם על זיוף תעודת כשרות של בד"ץ בארוחות מטעם חברת Servip בצרפת.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם מקרה כזה אמור להיחקר גם על-ידי משטרת ישראל?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: האם נחקרו בשנים האחרונות מקרים של זיופי הכשרים?

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: אם כן – נגד מי, ומה העלו החקירות?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: האירוע המצוין בשאילתא אינו מוכר למשטרה ולא התקבלה תלונה בנושא.

יעקב אדרי: ההחלטה אם לחקור מקרה כזה תלויה, כמובן, בפרטים ובנסיבות המסוימים שלו.

יעקב אדרי: 2-3.

יעקב אדרי: התשובה חיובית.

יעקב אדרי: על-פי חוק איסור הונאה בכשרות, התשמ"ג-1983, נפתחו בשנת 2003 שני תיקים, אשר נסגרו על-פי העילות הקבועות בחוק; בשנת 2004 נפתחו שני תיקים אשר מצויים בטיפול התביעה המשטרתית, ובשנת 2005, עד ליום 16 בנובמבר 2005, נפתחו שלושה תיקים, האחד מצוי בטיפול התביעה המשטרתית ושניים נסגרו מחוסר ראיות.

יעקב אדרי: יש לציין שהנתונים הנ"ל אינם משקפים את כל תיקי החקירה והמקרים שטופלו בנושא, שכן זיוף והונאה בכשרות יכול שייחקרו על-פי עבירות הזיוף והמרמה אשר בחוק העונשין, התשל"ז-1977.

יעקב אדרי: לא ניתן לספק נתונים סטטיסטיים אלו, שכן לא ניתן לערוך הבחנה במערכת הממוחשבת בין סוגי עבירות הזיוף והמרמה.

יעקב אדרי: בנוסף, יש לציין כי רובן של העבירות על-פי חוק איסור הונאה בכשרות מטופלות כעבירות מינהליות, על-ידי משרד הדתות, ובעניין זה יש לפנות אל הממונה על ההונאה בכשרות במשרד הדתות, מר רפי יוחאי.

יעקב אדרי: חברת הכנסת גילה פינקלשטיין שאלה את השר לביטחון פנים ביום ו' בתמוז התשס"ה (13 ביולי 2005): בי"ד בסיוון תשס"ה, 21 ביוני 2005, פורסם כי על-פי דוח תנאי המעצר והמאסר במתקני הכליאה של המשטרה והשב"ס לשנת 2004, מופרות זכויותיהם הבסיסיות של עצירים ואסורים, בהן הזכויות ללינה על מיטה, להליכה יומית באוויר הפתוח ולתנאי אוורור ותברואה סבירים.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם נכון הדבר?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן - מה הן הסיבות לליקויים אלו וכיצד הם יתוקנו?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: במשטרת ישראל ובשירות בתי-הסוהר מונחים כל הדרגים הנוגעים בדבר להקפיד על שמירת זכויותיהם של העצורים והאסירים על-פי החוק והנהלים.

יעקב אדרי: הגורמים הממונים מבצעים ביקורות ובקרות ביחידות כדי לוודא כי החוק והחלטות בג"ץ מיושמים.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: הסיבות לליקויים הן מצד אחד מחסור מתמשך במקומות מעצר וכליאה, במצב שבו אוכלוסיית העצורים והכלואים גדלה, ומצד שני מבנים ישנים מאוד אשר שיפוצים רגילים אינם יכולים לפתור בהם בעיות של תשתית.

יעקב אדרי: תיקון שני אלה מצריך הקצאות תקציב גדולות מאוד, אולם על שני הארגונים, שב"ס ומשטרה, הושתו קיצוצים תקציביים משמעותיים.

יעקב אדרי: נושאים אלו מטופלים באורח שוטף על-ידי המשטרה והשב"ס ובפיקוח המשרד לביטחון הפנים.

יעקב אדרי: מדי שנה נערכים שיפוץ ושדרוג בבתי-המעצר ובבתי-הסוהר, בכפוף לאילוצי תקציב.

יעקב אדרי: בשנת 2006 ייתוספו 1,720 מקומות כליאה בעלות הקמה של כ-193 מיליון ש"ח ועלות תפעול שוטף בסך של כ-107 מיליון ש"ח.

יעקב אדרי: המשרד לביטחון פנים מטפל מול משרד האוצר בהיערכות לקבלת תוספת מקומות כליאה לשנת 2007, בהתאם לצפי של הגידול במספר האסירים.

יעקב אדרי: חבר הכנסת יורי שטרן שאל את השר לביטחון פנים ביום ו' בתמוז התשס"ה (13 ביולי 2005): ב-26 במאי 2005 פורסם ב"קול ישראל", כי 400 אסירים ישנים בבתי-הסוהר על הרצפה.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הפרטים מדויקים?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן - כיצד יתוקן מצב זה?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: כ-500 אסירים בממוצע נאלצים לישון על הרצפה מדי לילה, בגין צפיפות ומחסור במקומות כליאה.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: פתרון לבעיה יושג רק אם ייבנו מספיק מקומות כליאה, וזאת על-פי צפי הגידול באסירים.

יעקב אדרי: בשנת 2006 מתוכננת תוספת של 1,720 מקומות כליאה בעלות הקמה של 193 מיליון ש"ח ועלות תפעול שוטף בסך של כ-107 מיליון ש"ח.

יעקב אדרי: הבינוי הצפוי בשנת 2006 צפוי להתאים לגידול אוכלוסיית האסירים בשנה זו ולהוסיף יתרה של כמעט 300 מקומות כליאה – שהוספתם נועדה לצמצם את "עודף" האסירים כיום הלנים על הרצפה, כך שבעיית האסירים הלנים על הרצפה תצטמצם במידה ניכרת עד לסוף שנת 2006.

יעקב אדרי: תוספת מקומות הכליאה לשנת 2007 טרם סוכמה עם משרד האוצר.

יעקב אדרי: סוכם כי בדיוני התקציב לשנת 2007 תסוכם תוספת שמגמתה להביא לפתרון בעיית האסירים הלנים על הרצפה עד לסוף שנת 2007.

יעקב אדרי: יש לציין כי סוגיה זו מצויה כיום בפני בג"ץ להכרעה בעקבות עתירה שהוגשה בנושא.

יעקב אדרי: חבר הכנסת יעקב מרגי שאל את השר לביטחון פנים ביום ו' בתמוז התשס"ה (13 ביולי 2005): פורסם כי תושב אופקים שביקש להגיש תלונה בתחנת המשטרה באופקים על אלימות מינית נגד בנו בן העשר בידי קבוצת נערים, התבקש לחזור מאוחר יותר, כאשר תהיה במקום חוקרת נוער.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הפרטים נכונים?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן - מדוע לא נכחה במקום חוקרת נוער באותה עת? 4.

יעקב אדרי: האם נחקר המקרה?

יעקב אדרי: 1-3.

יעקב אדרי: הפרטים המובאים בשאילתא אינם מדויקים.

יעקב אדרי: להלן פירוט השתלשלות העניינים על-פי גרסת המשטרה: בתאריך 2 ביולי 2005 הגיע תושב אופקים אל תחנת משטרת אופקים כדי להתייעץ - לא כדי להגיש תלונה.

יעקב אדרי: הוא סיפר כי נודע לו מבתו הקטינה, כי שמעה כמה ילדים שאמרו לאחיה הקטן, כבן חמש, לבוא אתם לפארק ושם לעשות בו מעשים מגונים.

יעקב אדרי: מדובר בילדים של השכונה, כנראה בני גילו.

יעקב אדרי: האב הגיע למקום ולקח את הילד הביתה.

יעקב אדרי: הוא התייעץ בתחנה מה לעשות, אך טען שהילד עכשיו בבית ואינו חש בטוב.

יעקב אדרי: ברור היה שלא ניתן לחקור את הילד בשעה כה מאוחרת בלילה, והוצע לאב להגיע למחרת בבוקר אם ברצונו להגיש תלונה, ואז ייחקר הילד על-ידי חוקרת ילדים.

יעקב אדרי: האב טען שישקול את הנושא.

יעקב אדרי: האב חזר רק למחרת היום בשעה 17:00.

יעקב אדרי: הוא הגיש תלונה, אך לא רצה שהחקירה של הילד תתבצע באותו יום.

יעקב אדרי: אולם גם למחרת היום הוא לא הביא את הילד לחקירה.

יעקב אדרי: רק לאחר שכנועים רבים של חוקרת הילדים הסכים האב להביא את בנו לחקירה.

יעקב אדרי: התלונה מצויה כעת בחקירה על-ידי משרד הנוער של תחנת אופקים.

יעקב אדרי: חבר הכנסת יורי שטרן שאל את השר לביטחון פנים ביום ו' בתמוז התשס"ה (13 ביולי 2005): ב-28 ביוני 2005 פורסם ב"הארץ", כי מנגנוני הביטחון הפלסטיניים מזמנים עשרות תושבי מזרח-ירושלים לחקירה.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם המידע נכון?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן - האם משרדך נוקט צעדים להפסקת תופעה זו, ואם כן – אילו?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: בידי משטרת ירושלים הצטברו כמה ידיעות בנושא חטיפת אנשים וחקירתם ברשות הפלסטינית.

יעקב אדרי: במרבית הידיעות מדובר על חטיפה על רקע פלילי או סכסוך בין בני מיעוטים, או על רקע חשד לשיתוף פעולה.

יעקב אדרי: יש לציין שהתושבים חוששים לחייהם ולכן לא מתלוננים במשטרה.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: כל מידע בנושא חטיפה ו/או חקירה של תושב מזרח-ירושלים על-ידי הרשות הפלסטינית מטופל מייד על-ידי הגורמים הממונים על הנושא במשטרת מחוז ירושלים, על-ידי אזהרת הנוגע בדבר מפני פגיעה/חטיפה וניסיון ליזום תלונה.

יעקב אדרי: חבר הכנסת יצחק כהן שאל את השר לביטחון פנים ביום ו' בתמוז התשס"ה (13 ביולי 2005): פורסם, כי עובר אורח הוכה בידי קבוצת נערים באשדוד, וכי משטרת אשדוד מדווחת על נקיטת צעדים ועל חקירת המקרה.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הידיעות נכונות?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן - אילו צעדים ננקטו?

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: מה העלתה החקירה?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: התשובה חיובית.

יעקב אדרי: 2-3.

יעקב אדרי: בתיק נחקרו באזהרה ארבעה חשודים, וחלקם אף נעצרו, הובאו בפני שופט ושוחררו בערבות.

יעקב אדרי: המתלוננים סירבו לשתף פעולה עם המשטרה.

יעקב אדרי: הם סירבו להגיע לתחנת המשטרה על-פי בקשת חוקרי הנוער כדי לערוך פעולות חקירה להשלמת התיק.

יעקב אדרי: לאור האמור נאלצה המשטרה לסגור את התיק ביום 10 בנובמבר 2005, מחוסר ראיות.

יעקב אדרי: חבר הכנסת דוד אזולאי שאל את השר לביטחון פנים ביום ו' בתמוז התשס"ה (13 ביולי 2005): פורסם, כי שוטרים הכו מפגינים בעכו, וכי עדי ראייה טענו כי חלק מהמפגינים נלקחו בניידות והורדו בצמתים שונים בצפון.

יעקב אדרי: עוד פורסם, כי באחד המקרים הוכה מפגין בהיותו בניידת והורד בצומת כשהוא חבול וזב-דם.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם נבדקו הטענות?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן – מה העלתה הבדיקה?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

יעקב אדרי: השאילתא מדברת כנראה על אירוע מחודש אוקטובר 2004.

יעקב אדרי: מבירור שנערך מול גורמי תחנת עכו עולה, כי מדובר אולי על הפגנת חרדים בחודש אוקטובר 2004.

יעקב אדרי: נפתח תיק חקירה נגד 15 חשודים, אשר נסגר מחוסר עניין לציבור.

יעקב אדרי: לא ידוע למשטרה על פיזור מפגינים בצמתים שונים, ו"צומת מצרי" המוזכר בכתב אינו מוכר.

יעקב אדרי: ממעט הנתונים שניתן לדלות מן השאילתא, ספק אם מדובר באירוע הנ"ל.

יעקב אדרי: אם יתקבלו פרטים נוספים, נשוב ונבדוק את הנושא.

יעקב אדרי: מעבר לכך יש לציין, כי תלונות על אלימות שוטרים נחקרות על-ידי המחלקה לחקירות שוטרים, אשר כפופה למשרד המשפטים.

יעקב אדרי: חבר הכנסת אמנון כהן שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): פורסם, כי המשטרה חוקרת מקרה שבו נפגעו 36 ילדים, לכאורה בשל רשלנות, משאיפת כלור בבריכת שחייה ברמת-גן.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: כמה מקרים דומים נחקרו בעבר ומה היו תוצאות חקירות אלו?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: האם נחקר המקרה האחרון, ואם כן – מה הן תוצאות החקירה?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: בשנת 2004 נפתחו בסך הכול תשעה תיקים בנושא: תיק אחד עדיין בחקירה, שני תיקים הועברו להמשך טיפול הפרקליטות, שני תיקים מצויים בטיפול התביעה המשטרתית, שני תיקים נסגרו מחוסר אשמה ושני תיקים נסגרו מחוסר עניין לציבור.

יעקב אדרי: בשנת 2005, עד ליום 31 באוקטובר 2005, נפתחו חמישה תיקים בנושא: תיק אחד עדיין בחקירה, שני תיקים מצויים בטיפול התביעה המשטרתית ושני תיקים נסגרו מחוסר עניין לציבור.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: המקרה המצוין בשאילתא נחקר על-ידי משטרת מרחב דן, בסיוע צמוד של פרקליטה בכירה מן הפרקליטות הפלילית של מחוז תל-אביב, בשיתוף עם משרד הבריאות והמשרד לאיכות הסביבה.

יעקב אדרי: נכון ליום 6 בנובמבר 2005 החקירה בתיק טרם הסתיימה.

יעקב אדרי: חבר הכנסת רשף חן שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): ב-24 ביוני 2005 פורסם ב"כל הזמן", כי חייל נכנס בטעות עם רכבו לרחוב שמואל הנביא בירושלים בשבת, ולטענתו נרדף על-ידי חרדים ולא זכה לסיוע המשטרה.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: איזו רשות קבעה כי הרחוב יהיה סגור לתנועה בשבת?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: האם יש שילוט ומחסום במקום, ואם לא – מדוע?

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: האם נכונה טענת החייל כי המשטרה נמנעה מלחלצו, ואם כן – מדוע?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: סגירת הרחוב נקבעה על-ידי הרשות המקומית.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: בחלק מן הרחובות באזור יש שילוט ומחסומים.

יעקב אדרי: ברחוב שבו התרחש האירוע לא קיים שילוט על דבר הסגירה.

יעקב אדרי: בעקבות השאילתא פנתה משטרת מחוז ירושלים אל עיריית ירושלים בנושא זה.

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: טענת החייל אינה נכונה.

יעקב אדרי: המשטרה הגיעה למתלונן בתוך דקות מספר וחילצה אותו, וזה פרק זמן סביר בנסיבות העניין.

יעקב אדרי: חבר הכנסת נסים זאב שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): על-פי הפרסום ב"ידיעות אחרונות", בכירי מפעל הפיס טוענים כי גורמים בעולם התחתון, העוסקים בשוק ההימורים הבלתי-חוקיים, מאיימים על זכייני מפעל הפיס לבל יכניסו מכונות הימורים דומות לאלו המוצבות בבתי-עסקיהם.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הידיעה נכונה?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן – מה היא עמדת המשטרה בנושא?

יעקב אדרי: 1-2.

יעקב אדרי: למשטרת ישראל לא ידוע על תלונות בנושא שהוגשו על-ידי מפעל הפיס.

יעקב אדרי: אם תוגש תלונה כזאת, תעשה המשטרה כל שביכולתה לאתר את החשודים ולמצות עמם את הדין.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאלה נוספת לחבר הכנסת נסים זאב.

נסים זאב: אדוני סגן השר יודע שהרבה פעמים אין תלונות רשמיות מפני שפוחדים להתלונן.

נסים זאב: יכול להיות שאיומים קיימים, אבל התלונה בפועל לא באה לידי ביטוי בהגשת תלונה רשמית למשטרה.

נסים זאב: אם היתה ידיעה כזאת והיא מבוססת - - -

יעקב אדרי: אני מתאר לי שאם היתה ידיעה שיש לה רגליים, המשטרה, גם ללא תלונה, סביר להניח שהיא תבדוק ותטפל.

יעקב אדרי: אם יש משהו קונקרטי שאתה יכול לעזור בו בעניין, אשמח מאוד ואבדוק.

משולם נהרי: - - -

יעקב אדרי: גם אני לא.

יעקב אדרי: אבל אם יש משהו, לפעמים אנחנו יודעים, שומעים, רואים.

יעקב אדרי: אם יש משהו שהמשטרה יודעת, היא יכולה גם לטפל בלי תלונה, אבל במקרה הזה כנראה אין.

יעקב אדרי: חבר הכנסת אמנון כהן שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: מה היה תקציב רבנות המשטרה ורבנות שירות בתי-הסוהר בכל אחת מהשנים 2001-2005?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: האם תקציבן גדל ביחס שווה לגידול בתקציב השירותים האחרים במשטרה ובשב"ס?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: תקציב רבנות המשטרה: בשנת 2001 – 355,000 ש"ח.

יעקב אדרי: בשנת 2002 – 500,000 ש"ח.

יעקב אדרי: בשנת 2003 – 489,000 ש"ח.

יעקב אדרי: בשנת 2004 – 402,000 ש"ח.

יעקב אדרי: בשנת 2005 - 343,000 ש"ח.

יעקב אדרי: תקציב רבנות שב"ס: בשנת 2001 – 875,000 ש"ח.

יעקב אדרי: בשנת 2002 – 2 מיליונים ו-55,000 ש"ח.

יעקב אדרי: בשנת 2003 - 2 מיליונים ו-134,000 ש"ח.

יעקב אדרי: בשנת 2004 - 2 מיליונים ו-104,000 ש"ח.

יעקב אדרי: בשנת ‏ 2005 – 2 מיליונים ו-224,000 ש"ח.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: במשטרה - תקציב הרבנות מצליח לתת מענה על הצרכים הדחופים של שוטרי משטרת ישראל בתחום הדת.

יעקב אדרי: יש לציין, כי החל משנת 2003 הושתו על המשטרה קיצוצי תקציב בהיקף של 490 מיליון ש"ח, ובמסגרתם צומצמו תקציבי הקניות והפיתוח בכ-30%.

יעקב אדרי: תקציב הרבנות ירד בשיעור דומה ליתר תקציבי המשטרה.

יעקב אדרי: בשב"ס - התקציב גדל ביחס זהה לגידול תקציב שב"ס לאור הגידול במספר הכלואים, אם כי גם קוצץ ביחס ישיר לקיצוץ כל סעיפי הקניות שבתקציב שב"ס, לאור הקיצוצים בתקציב הממשלה.

יעקב אדרי: דרישות הרבנות בוצעו למרות הקיצוצים, והפעילות בתחום לא קטנה, אלא בוצעה ביחס שווה למספר הכלואים.

יעקב אדרי: חבר הכנסת יצחק וקנין שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): פורסם כי שירות בתי-הסוהר החליט להקשיח את העמדה כלפי נערים מתנגדי תוכנית ההתנתקות.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם גורמים בלשכת היועץ המשפטי לממשלה מגבים את מקבלי המדיניות בשירות בתי-הסוהר, ואם כן – מי? 2.

יעקב אדרי: האם השתנה היחס כלפי הנערים, ואם כן – במה?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: שב"ס נהג ונוהג כלפי כלל העצורים והאסירים על-פי פקודות ונהלים קבועים, ולא היו כל כללי התנהגות שונים כלפי עצורי ההתנתקות.

יעקב אדרי: על כן לא היה כל צורך לקבל גיבוי מן היועץ המשפטי לממשלה דווקא לגבי המדיניות בנושא זה, מאחר שאין היא שונה ממדיניות שב"ס הקבועה והשגרתית.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: היחס כלפי העצורים אינו משתנה אלא אם כן הם עוברים עבירות משמעת, ואז מחויבת תגובת ענישה הזהה לגבי כל עצור.

יעקב אדרי: חבר הכנסת אמנון כהן שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): נודע לי כי עקב העומס במתקני הכליאה המליץ שירות בתי-הסוהר להנהיג הקדמת השחרור המינהלי.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הידיעה נכונה?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן – האם יהיו כל האסירים זכאים להקדמת שחרור מינהלי?

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: האם משרדך מקדם את הנושא?

יעקב אדרי: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) הידיעה המופיעה בשאילתא אינה נכונה, ולכן מתייתרות שאלות מס' 2 ו-3.

יעקב אדרי: חבר הכנסת משולם נהרי שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): בכ"ט בסיוון תשס"ה, 6 ביולי 2005, בתשובתך על שאילתא שהגשתי הודעת שחקירת המאבטח שהשתמש בשוקר נגד מפגין הסתיימה והתיק הועבר להמשך טיפול לשכת התביעות על מנת לתבוע את המאבטח.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם יועמדו לדין המאבטחים נוספים שהיו מעורבים בתקרית, ואם לא – מדוע?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: מה היתה החלטת לשכת התביעות, ומתי התקבלה?

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: האם יועמדו לדין גם החברה שהעסיקה את המאבטחים ומי ששכר את שירותיה?

יעקב אדרי: חבר הכנסת משולם נהרי, נדמה לי שהנושא עלה פעם אחת, אם אני זוכר נכון.

משולם נהרי: הוא עלה פעמיים.

משולם נהרי: זו הפעם השלישית.

משולם נהרי: השאלות פה יותר ממוקדות.

יעקב אדרי: 1-3.

יעקב אדרי: תיק החקירה הוחזר על-ידי לשכת התביעות לתחנת חדרה לצורך ביצוע השלמות חקירה, על-פי הנחיית קצין אח"מ צפון.

יעקב אדרי: נחקרו אנשים נוספים בתיק, בהם מנהלי חברת האבטחה.

יעקב אדרי: לאור האמור לעיל, עדיין לא נתקבלה החלטה של לשכת התביעות לגבי העמדה לדין של גורם זה או אחר המעורב בתיק זה.

יעקב אדרי: התיק עדיין לא מוצה.

משולם נהרי: כמה זמן?

משולם נהרי: כל השאילתות הללו הן כדי לראות אם זה מתבצע או לא.

משולם נהרי: השאילתות נשארות באוויר, כסימן שאלה באוויר, ואין שום טיפול.

משולם נהרי: בכוונה אני שואל את השאילתא הזאת כבר שלוש פעמים ואני עוקב.

משולם נהרי: שום דבר לא קרה.

יעקב אדרי: חבר הכנסת משולם נהרי, אני בכל זאת לוקח את זה אתי ואעשה בדיקה במשטרת חדרה.

יעקב אדרי: במהלך הפגרה אתן לך תשובה.

יעקב אדרי: חבר הכנסת נסים זאב שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): פורסם, כי מיסיונרים ניסו לצלם את המתנגדים להם בנתניה תוך שימוש בכוח.

יעקב אדרי: עוד פורסם, כי שוטרים שהגיעו למקום ראו את אחד מהם, שבעבר כבר הוגשו תלונות נגדו במשטרה.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הידיעות נכונות?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן – האם נחקר האירוע, ואם כן – מה הן תוצאות החקירה?

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: מה העלו התלונות הקודמות נגד המוזכר בפרסום?

יעקב אדרי: 4.

יעקב אדרי: מה עושה המשטרה בנושא?

יעקב אדרי: תשובת סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

יעקב אדרי: המתלוננות, שתי נשים מתנועת חב"ד, הגיעו לביתו של אדם הנמנה עם חסידי "עדי יהווה" כדי לברר אם הוא מקיים במקום שיעורים.

יעקב אדרי: בעל הדירה ואשה נוספת שהיתה במקום ניסו לצלם את שתי הנשים מחב"ד.

יעקב אדרי: מהבירור לא עלה כי היה שימוש בכוח מכוון לצורך הצילום.

יעקב אדרי: אחת המתלוננות טענה שהרגישה שהתיק של החשוד נגע בה - דחף אותה.

יעקב אדרי: בעל הדירה לא היה במקום כאשר הגיעו השוטרים.

יעקב אדרי: המתלוננות מסרו את שמו, אך הוברר כי השם לא מדויק ואדם זה לא אותר.

יעקב אדרי: פרטי האשה שהיתה עמו נרשמו.

יעקב אדרי: נפתח תיק על-ידי תחנת נתניה, אולם הוא נסגר מחוסר עניין לציבור, בשל הנסיבות שתוארו לעיל.

יעקב אדרי: 3-4.

יעקב אדרי: בעבר היו תלונות הדדיות בין אנשי חב"ד לבין אנשי כת "עדי יהווה", בעיקר בנושא הפרעה לפעילות.

יעקב אדרי: המשטרה מטפלת בכל תלונה בהתאם לעבירות העולות ממנה, על-פי החוק והנהלים המשטרתיים.

יעקב אדרי: חבר הכנסת יצחק וקנין שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): פורסם, כי במשטרת חדרה הוגשו שתי תלונות נגד חברת "חוצה ישראל" ונגד ראשי מחוז המרכז ברשות העתיקות על הרס מערות קבורה בכביש 6.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הידיעה נכונה?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן – האם נחקרו שתי התלונות?

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: האם נגבו עדויות בעניינן, ואם כן – ממי? 4.

יעקב אדרי: מה העלו החקירות נגד החברה ונגד רשות העתיקות?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-4.

יעקב אדרי: נפתח תיק חקירה בתחנת חדרה בגין תלונות של שני אנשים: מר משה רפאל, תושב בני-ברק, ומר מיכה רוטשילד, תושב ירושלים.

יעקב אדרי: התיק עדיין מצוי בחקירה, ולכן מטבע הדברים לא ניתן בשלב זה למסור פרטים נוספים.

יעקב אדרי: חבר הכנסת יעקב מרגי שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): לפי מודעה מטעם הבד"ץ, מפעל ברמת-השרון, שפרטיו מצוינים במודעה, ממשיך לזייף, חרף אזהרות חוזרות ונשנות, את חותמת הבד"ץ.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם תחקור המשטרה מקרה זה?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: כמה תלונות הוגשו בגין זיוף הכשרים בשנים 2004 ו-2005, כמה מקרים נחקרו בתקופה האמורה ומה העלו החקירות?

יעקב אדרי: סגן השר לביטחון פנים יעקב אדרי: 1.

יעקב אדרי: במשטרה לא נתקבלה תלונה כלשהי בעניין שבנדון.

יעקב אדרי: אם תוגש תלונה עם עדות שתהווה ראיה, ובה פירוט ספציפי של תאריך הסרת ההשגחה ופירוט הנושא, יהיה ניתן לפתוח בחקירה.

יעקב אדרי: מהשאילתא עצמה לא ניתן לדלות פרטים מספיקים כדי לפתוח בחקירה, ואין בחומר שנמצא בה משום ראיה משפטית כנגד המפעל.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: בשנת 2004 נפתחו שני תיקים על-פי חוק איסור הונאה בכשרות, התשמ"ג-1983, אשר מצויים בטיפול התביעה המשטרתית, ובשנת 2005, עד ליום 31 באוקטובר 2005, נפתחו שלושה תיקים, האחד מצוי בטיפול התביעה המשטרתית ושניים נסגרו מחוסר ראיות.

יעקב אדרי: יש לציין שהנתונים הנ"ל אינם משקפים את כל תיקי החקירה והמקרים שטופלו בנושא, שכן זיוף והונאה בכשרות יכול שייחקרו על-פי עבירות הזיוף והמרמה אשר בחוק העונשין, התשל"ז-1977.

יעקב אדרי: לא ניתן לספק נתונים סטטיסטיים אלו, שכן לא ניתן לערוך הבחנה במערכת הממוחשבת בין סוגי עבירות הזיוף והמרמה.

יעקב אדרי: נוסף על כך יש לציין, כי רוב העבירות על-פי חוק איסור הונאה בכשרות מטופלות כעבירות מינהליות על-ידי משרד הדתות, ובעניין זה יש לפנות אל הממונה על ההונאה בכשרות במשרד הדתות, מר רפי יוחאי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאלה נוספת לחבר הכנסת מרגי.

יעקב מרגי: מכובדי סגן השר, אני מכיר את הנושא הזה.

יעקב מרגי: לגבי המקרה הספציפי אני מקבל את התשובה.

יעקב מרגי: במקצועי הקודם התעסקתי הרבה עם חוק איסור הונאה בכשרות, ולא אחת התגובות במשטרה היו "חוסר עניין לציבור", או שנמשכה הסחבת בגלל סדרי העדיפויות של המשטרה, ואני לא אומר "בצדק", אלא שאני מבין אותם.

יעקב מרגי: עם זאת, אני חושב שצריך להתייחס לחוק איסור הונאה בכשרות כמו לכל איסור זיוף ומרמה בכל דבר אחר.

יעקב אדרי: אתה מעלה סוגיה שכנראה המשטרה לא יכולה להתמודד אתה, אולי מהסיבות המקצועיות של העניין.

יעקב אדרי: אדם שמבין טוב בעניינים האלה הוא יוחאי, הממונה במשרד הדתות, ואולי עליו צריך "להתלבש" על מנת שיבדוק, יטפל ויביא את הממצאים שלו למשטרה.

יעקב אדרי: כך הוא יחסוך עבודה, הוא יטפל בנושא הכשרות והזיופים, והמשטרה תעשה את עבודתה.

יעקב אדרי: נראה שצריך לנער קצת את האיש הזה, כך אני מבין.

יעקב מרגי: הוא עושה את עבודתו נאמנה.

יעקב אדרי: אני לא יודע, אני לא מכיר אותו, אבל אני חושב שאולי זאת הדרך.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת נסים דהן שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): בתשובתך על שאילתא שהגשתי בנוגע ליחס אלים של נהג אוטובוס כלפי נוסע, נאמר כי הוגשו תלונות הדדיות ובסיום החקירה יועבר התיק ליחידת התביעות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם נחקרו עדי ראייה, ואם כן – מה היתה עדותם?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם ננקטו צעדים בעניין הנהג, ואם כן – אילו?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם נסתיימה החקירה, ואם כן – מתי, ומה המליצה המשטרה בנדון?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-3.

יעקב אדרי: מדובר היה בתלונות הדדיות.

יעקב אדרי: הנוסע טען כי נהג האוטובוס תקף אותו ואיים עליו.

יעקב אדרי: הנהג טען בחקירתו כי הוא עצמו הותקף על-ידי הנוסע.

יעקב אדרי: החקירה הסתיימה והתיק הועבר להמשך טיפול לשכת התביעות של משטרת מחוז ש"י.

יעקב אדרי: הוגש כתב-אישום נגד הנהג.

יעקב אדרי: ההחלטה באשר לכתב-אישום נגד הנוסע תינתן בסיום ההליך המשפטי כנגד הנהג ובהתאם לחומר הראיות שיתברר בבית-המשפט.

יעקב אדרי: חבר הכנסת יאיר פרץ שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): פורסם, כי לפני ארבעה חודשים ריססו אלמונים צלבי קרס על קירות כמה בתי-כנסת בקריית-גת, וכי עסקנים בעיר התלוננו במשטרה.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הידיעה נכונה?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן - האם נחקרו המקרים, ומה העלו החקירות?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: האם אותרו חשודים?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-3.

יעקב אדרי: במשטרה לא נתקבלו תלונות על אירועים כנטען בשאילתא, ומכיוון שכך, לא נפתחה כל חקירה ולא אותרו חשודים.

יעקב אדרי: חבר הכנסת נסים זאב שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): פורסם, כי המשטרה חוקרת הצתת בית-כנסת ברחוב אביר-יעקב שבשכונת נווה-יעקב בירושלים.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הידיעה נכונה? 2.

יעקב אדרי: אם כן – מה העלתה החקירה?

יעקב אדרי: 1.

יעקב אדרי: התשובה חיובית.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: חוקר כיבוי אש שביקר בזירה קבע, שמוקד האש נמצא על תיבת החזן במרכז אולם בית-הכנסת.

יעקב אדרי: על התיבה היו מפה וספרים שרופים.

יעקב אדרי: החוקר קבע, כי סביר להניח שגורם אנושי גרם לשרפה, זאת אומרת שהיתה הצתה.

יעקב אדרי: בשלב זה החקירה מתמקדת במישור המודיעיני.

יעקב אדרי: אין חשודים, אבל ברור שהיתה שם הצתה, לפחות כך אני מבין מהכתוב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לסגן השר לביטחון הפנים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת אליהו ישי שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): בתשובת סגן השר לביטחון פנים על שאילתא נאמר, כי הוגשו על-ידי התביעה המשטרתית כתבי-אישום נגד שישה אנשי "דעת אמת", החשודים בגרימת נזק, בהסגת גבול ובפגיעה ברגשות דתיים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הועמדו החשודים לדין? 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן – האם הוכרע המשפט?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: התשובה חיובית.

יעקב אדרי: השאלה מיותרת שכן חבר הכנסת הנכבד מצרף את המענה הקודם על שאילתא שבה כבר דווחו הפרטים על כך.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: המשפט טרם הסתיים.

יעקב אדרי: חבר הכנסת אחמד טיבי שאל את השר לביטחון פנים ביום ו' בכסלו התשס"ו (7 בדצמבר 2005): ב-3 ביוני 2005 עצרו אנשי משמר הגבול תושב עזרייה הסובל מבעיות רפואיות קשות.

יעקב אדרי: בני משפחתו טוענים, כי רק ב-10 ביולי 2005 נודע להם שהוא עצור במגרש-הרוסים, וכי עד כה לא הורשו עורכי-דינו ואנשי הצלב האדום להיפגש אתו.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הדברים מדויקים?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן - מדוע לא נודעו למשפחה סיבות המעצר?

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: מדוע לא הורשה העצור להיפגש עם עורכי-דינו?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-3.

יעקב אדרי: העצור המוזכר בשאילתא נעצר ביום 3 במאי 2005 והועבר לחקירת שירות הביטחון הכללי.

יעקב אדרי: חקירתו הסתיימה ביום 7 ביולי 2005.

יעקב אדרי: בשום שלב בחקירתו לא הוסתרו דבר מעצרו של הנדון ודבר חקירתו על-ידי שירות הביטחון הכללי.

יעקב אדרי: ביום 30 ביוני 2005 הוארך מעצרו בבית-המשפט, והוא יוצג על-ידי עו"ד פאהמי עוואי, כך שלא ברור מהיכן נובעת הטענה כי המשפחה לא ידעה עד ליום 10 ביולי 2005 על אודות מעצרו.

יעקב אדרי: במהלך החקירה היה הנדון מנוע מלהיפגש עם עורך-דין, בין התאריכים 12 ו-23 ביוני 2005, מטעמים של ביטחון האזור וטובת החקירה – סמכות המוקנית לגורמי החקירה על-פי חוק.

יעקב אדרי: כנגד הנדון הוגש כתב-אישום בגין מעורבותו בסחר באמל"ח, והוא נעצר על-ידי בית-המשפט עד לתום ההליכים המשפטיים נגדו.

יעקב אדרי: משפטו הסתיים, והוא מרצה בימים אלה עונש של תשעה חודשי מאסר בפועל.

יעקב אדרי: חבר הכנסת אחמד טיבי שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ג בתמוז התשס"ה (20 ביולי 2005): כמה אסירים בבתי-הכלא "שאטה" ו"איילון" טענו בפני, כי במהלך הנסיעה לבית-המעצר "ניצן" ברמלה, שאורכת יותר מ-12 שעות, הם אינם מקבלים מזון והזדמנות להתפנות לשירותים.

יעקב אדרי: עוד נטען, כי תקרה באגף 3 בכלא "שאטה", שקרסה כבר פעמיים, עדיין מהווה סכנה בטיחותית.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הטענות מוצדקות?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן - מה ייעשה לתיקון המצב?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

יעקב אדרי: אסירי בית-הסוהר "איילון" אינם נוסעים בפוסטה כאשר הם מועברים מ"איילון" לבית-המעצר "ניצן", כיוון שהמרחק בין שני בתי-הכלא הוא כ-50 מ' בלבד.

יעקב אדרי: אשר לאסירי בית-הסוהר "שאטה" המועברים לבית-המעצר "ניצן" – הנסיעה אורכת כשמונה שעות.

יעקב אדרי: במהלך הנסיעה מתאפשר לאסירים להתפנות לשירותים בכל תחנות המעבר לאורך המסלול.

יעקב אדרי: בעניין המזון: האסירים מקבלים ארוחת בוקר לפני היציאה מבית-הסוהר "שאטה", וארוחה נוספת עם הגיעם לבית-המעצר "ניצן".

יעקב אדרי: לאחרונה הוחל גם במתן ארוחת צהריים בבית-סוהר "השרון", הנמצא באמצע הדרך שבין שני בתי-הכלא האמורים לעיל.

יעקב אדרי: באגף 3 בכלא "שאטה" אין כל תקרה שקרסה כבר פעמיים.

יעקב אדרי: לגבי התקרה של אגף 4, בעקבות בדיקה נמצא כי בחלק מן התקרה, בשטח של 2 מ"ר, קיימת תופעה של התפוררות הטיח, לרבות שכבת הכיסוי של הברזל התחתון.

יעקב אדרי: לאור זאת הוחל בשיפוץ התקרה ותיקון הטיח שהתפורר.

יעקב אדרי: חבר הכנסת זבולון אורלב שאל את השר לביטחון פנים ביום כ' בתמוז התשס"ה (27 ביולי 2005): ביום רביעי, 29 ביוני 2005, במהלך הפגנת "ניסוי כלים ב", תועד במצלמת וידיאו של עיתונאי אירוע שבו שוטרים נקטו יחס קשה כלפי מפגין בציר ז'בוטינסקי ברמת-גן.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם משרדך מודע למקרה?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: כיצד נוהגת המשטרה כלפי שוטרים הנוהגים באלימות?

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: כיצד תנהג המשטרה במקרה זה?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1, 3.

יעקב אדרי: סמוך לאחר האירוע המתואר בשאילתא הוגש כתב אישום פלילי על-ידי מח"ש כנגד קצין ושוטר אשר נחשדו בביצוע עבירות אלימות נגד המתלונן.

יעקב אדרי: לאחר בחינת חומר הראיות החליט מפכ"ל המשטרה להשעות את הקצין הנאשם ולהמתין עד לסיום ההליכים המשפטיים בעניינו של השוטר הנאשם.

יעקב אדרי: ההבחנה בין השניים התבססה על שוני של ממש בראיות שעמדו בבסיס האישומים.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: בידי המשטרה מגוון אמצעים משמעתיים ומינהליים כלפי שוטרים שאינם עומדים באמות המידה הנדרשות מהם מתוקף תפקידם, החל בהעמדה לדין משמעתי בפני בית-הדין למשמעת, דרך העברתם מתפקידם או מיחידתם, והעמדתם תחת התראה ופיקוח מפקדיהם, הורדה בדרגה, וכלה בהשעיה או בפיטורין.

יעקב אדרי: האמצעים ננקטים לאחר שקילת כל מקרה לגופו, כאשר פרמטרים שונים מובאים בחשבון בעת השקילה: חומרת העבירה, הראיות התומכות בביצועה, עברו של השוטר, טיב שירותו, שלב ההליך ועוד.

יעקב אדרי: יש לציין שהסמכות להחליט על העמדה לדין משמעתי בתיק שעניינו שימוש בכוח מצויה בידי מח"ש.

יעקב אדרי: חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה שאל את השר לביטחון פנים ביום כ' בתמוז התשס"ה (27 ביולי 2005): פורסם ב"פנורמה", ב-8 ביולי 2005, כי שני תושבי סח'נין נפגעו מיידוי אבנים בידי שני צעירים בשעה שישבו ברכבם בקריית-חיים, ונזקקו לטיפול רפואי.

יעקב אדרי: הוגשה תלונה במשטרת חיפה.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הפרטים נכונים?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן - האם נחקר המקרה, ומה העלתה החקירה?

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: האם נעצרו חשודים?

יעקב אדרי: 4.

יעקב אדרי: האם הוכח קשר בין המקרה לבין תקיפת הנער בעזה זמן קצר קודם לכן?

יעקב אדרי: 1.

יעקב אדרי: למשטרת זבולון הגיעו חמש תלונות בנושא, ארבע של ערבים ואחת של יהודי.

יעקב אדרי: כל המתלוננים טענו, כי צעירים יידו בהם אבנים בכמה מקרים באזור חוף הים בקריית-חיים ובסביבתה.

יעקב אדרי: אגב, היתה הצעה שלך לסדר-היום בנושא הזה ואני עניתי עליה.

יעקב אדרי: המשטרה הגיעה למקום ופיזרה את המתקהלים, כולם צעירים גילאי 15-17.

יעקב אדרי: 2-3.

יעקב אדרי: לא ניתן היה לקשור אף אחד מן הצעירים במקום לאירוע המצוין בשאילתא.

יעקב אדרי: כמה צעירים זומנו למשרדי המודיעין בתחנת זבולון בניסיון לאתר חשודים פוטנציאליים.

יעקב אדרי: נפתחו תיקי חקירה, אולם בהעדר מובילים חקירתיים או מודיעיניים, נגנזו התיקים בשלב זה בעילה של "עבריין לא נודע".

עבד-אלמאלכ דהאמשה: היו תלונות, איך לא היתה חקירה?

יעקב אדרי: היתה חקירה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כך, לשאלה 2 - היתה חקירה.

יעקב אדרי: לא ניתן לקשור אף אחד מהצעירים שהיו במקום לאירוע שהיה, אבל היתה חקירה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני, ממקום מושבי כאן, לא אתווכח אתך, כמובן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זאת התשובה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה שאל את השר לביטחון פנים ביום כ' בתמוז התשס"ה (27 ביולי 2005): ב-8 ביולי 2005 פורסם ב"כל אל-ערב", כי בשבת, 2 ביולי 2005, בחוף ירושלים בתל-אביב, הותקף תושב כפר עראבה בידי קבוצת אנשים, וכי אחד מהם, ששמו פורסם, דקר אותו למוות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הפרטים נכונים?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן - האם נחקר האירוע, ומה העלתה החקירה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הועמדו חשודים לדין, ואם כן – מי, ובגין איזו עבירה?

יעקב אדרי: 1-3.

יעקב אדרי: בגין האירוע המצוין בשאילתא הוגש כתב-אישום נגד שני נאשמים לבית-המשפט המחוזי בתל-אביב, על-ידי הפרקליטות הפלילית של מחוז תל-אביב.

יעקב אדרי: שני הנאשמים נעצרו עד תום ההליכים המשפטיים נגדם, על-פי החלטת בית-המשפט המחוזי בתל-אביב.

יעקב אדרי: הנאשם האחד הואשם בעבירת רצח ובהחזקת סכין שלא כדין.

יעקב אדרי: הנאשם השני הואשם בעבירות של חבלה בכוונה מחמירה, החזקת סכין שלא כדין ושיבוש מהלכי חקירה.

יעקב אדרי: הנושא נמצא בבית-המשפט.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה שאל את השר לביטחון פנים ביום כ' בתמוז התשס"ה (27 ביולי 2005): ב-17 ביוני 2005 פורסם בעיתון "כל-אל-ערב", כי אחד מבאי בית-החולים "הדסה" בעין-כרם ניסה לכאורה לנתק צינור אינפוזיה שאליו חוברה פעוטה, וכי הוא אמר לאם הפעוטה, תושבת שועפאט, שהוא מתפלל למות בתה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הפרטים נכונים?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן - כיצד טופלה התלונה שהוגשה במשטרה?

יעקב אדרי: 1-2.

יעקב אדרי: ביום 10 ביוני 2005 נתקבלה במשטרת מרחב מוריה תלונה של הגברת אימאן נגיב כמאל.

יעקב אדרי: בתלונה טענה, כי אדם ששהה עמה במעלית בבית-החולים ניסה להוציא לבתה, בת עשרה חודשים, את האינפוזיה מן הצוואר ואמר לה באנגלית: "אני רוצה שהבת שלך תמות".

יעקב אדרי: המשטרה חקרה את קצין הביטחון של בית-החולים, אשר טיפל באירוע ואיתר את החשוד ואת האדם שנלווה אליו אז.

יעקב אדרי: לטענת קצין הביטחון, האשה התלוננה אז בפניו כי אותו אדם קילל אותה, ולא ציינה דבר על אודות תקיפה או ניסיון להוציא את האינפוזיה של בתה.

יעקב אדרי: קצין הביטחון טען, כי איתר אז את החשוד והורה לו לעזוב את שטח בית-החולים עקב התנהגותו, אולם מאחר שכל מה שנמסר לו אז על-ידי המתלוננת היה כי החשוד קילל אותה, הוא לא מצא לנכון לעכבו במקום עד להגעת המשטרה וגם לא שמר את פרטיו.

יעקב אדרי: לאור האמור לעיל נסגר תיק החקירה בשלב זה בעילה של "עבריין לא נודע".

יעקב אדרי: חבר הכנסת יאיר פרץ שאל את השר לביטחון פנים ביום כ' בתמוז התשס"ה (27 ביולי 2005): פורסם ב"משפחה", כי הנער שהותקף במואסי לפני כשלושה שבועות, ניסה קודם לכן לדקור חייל, וכי בניגוד לפרסומים באמצעי התקשורת, לא נפצע אנושות.

יעקב אדרי: דובר המחוז הדרומי צוטט כאומר שכל הטענות ייבדקו.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הפרסום נכון?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן – האם נסתיימה הבדיקה, ואם כן – מה הם ממצאיה?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

יעקב אדרי: ממצאי הבדיקה העלו שהפרסום אינו נכון.

יעקב אדרי: החקירה הפלילית הסתיימה בחודש אוגוסט השנה, והחומר כולו הועבר להמשך טיפול פרקליטות מחוז הדרום, אך טרם התקבלה בו החלטה.

יעקב אדרי: חבר הכנסת יעקב מרגי שאל את השר לביטחון פנים ביום כ' בתמוז התשס"ה (27 ביולי 2005): יושבי האגף לשומרי מצוות בכלא "מעשיהו" הועברו לאחרונה לאגף 10, ובמקומם שוכנו אסירים דתיים מבאר-שבע שפונו מאגפם לקראת קליטת מפגיני ההתנתקות.

יעקב אדרי: התנאים באגף 10 קשים יותר, ואין בו בית-כנסת.

יעקב אדרי: בכלא "מעשיהו" בית-מדרש ממוזג.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הפרטים נכונים?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן – מדוע לא הועברו האסירים מבאר-שבע לאגף 10? 3.

יעקב אדרי: מדוע הורעו תנאיהם של אסירי האגף לשומרי מצוות?

יעקב אדרי: 4.

יעקב אדרי: האם תיבחן השבתם למקומם הקודם?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-4.

יעקב אדרי: במסגרת ההיערכות לתוכנית ההינתקות נאלץ שב"ס לפנות כ-300 מקומות כליאה בבית-הסוהר "דקל" עבור עצורי ההינתקות.

יעקב אדרי: המשמעות היתה העברת אוכלוסיית האסירים הפליליים מבית-הסוהר "דקל" לבית-הסוהר "מעשיהו", תוך הקפדה ככל האפשר על העברת אסירים המתאימים לשהייה בבית-הסוהר "מעשיהו".

יעקב אדרי: לפיכך הועברו אסירי האגף לשומרי מצוות (לש"מ) מ"דקל" ל"מעשיהו", והוקם אגף לשומרי מצוות נוסף (אגף 10) ב"מעשיהו", מאחר שלא ניתן היה לשבץ את כל האסירים באגף לשומרי מצוות הקיים (אגף 8).

יעקב אדרי: מועדון אגף 10 הוסב לבית-כנסת, ולפיכך לא היתה כל הרעה בתנאיהם של האסירים באגף החדש.

יעקב אדרי: נכון להיום הוחזרו אסירי "דקל" לבית-הסוהר "דקל", ואגף 10 משמש כיום בייעודו המקורי.

יעקב אדרי: בקיצור, הכול חזר לקדמותו.

יעקב אדרי: עקב ההתנתקות היו שינויים בגלל הצורך במקומות כליאה, וכולנו שמחים שכבר לא צריך זאת.

יעקב אדרי: חבר הכנסת יגאל יאסינוב שאל את השר לביטחון פנים ביום ז' בחשוון התשס"ו (9 בנובמבר 2005):

יעקב אדרי: ב-8 ביולי 2005 פורסם ב"כל העיר", כי תושב ירושלים שוחרר למעצר-בית כשהוא נושא עליו צמיד אלקטרוני עם משדר.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הידיעה נכונה?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן – האם זה פתרון חדש לתפוסה המלאה בבתי-המעצר?

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: בכמה מקרים מדובר?

יעקב אדרי: 4.

יעקב אדרי: האם נשקל להרחיב את השימוש במעצר אלקטרוני, ואם כן – באילו מקרים?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: התשובה חיובית.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: התוכנית אכן מהווה פתרון מסוים, חדש בישראל, למצוקת הכליאה.

יעקב אדרי: ראוי לציין, כי לתוכנית זו, ביישומה המלא, תכליות נוספות, כגון חיסכון בעלויות של אחזקת עצורים ושפוטים, מניעת נזקי מעצר/מאסר, הגדלת פוטנציאל השיקום ואפשרות של קיום חיים נורמליים בקהילה, תחת כליאה בבית-מעצר לתקופה ממושכת.

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: נכון ליום 19 בדצמבר 2005 פוקחו 44 עצורים, מתוכם תשעה שסיימו את תקופת הפיקוח, הורשעו ונידונו לעונשי מאסר בפועל, ו-35 עדיין מצויים בפיקוח אלקטרוני.

יעקב אדרי: כמחציתם של המפוקחים הם בני נוער.

יעקב אדרי: 4.

יעקב אדרי: בשלב זה של תקופת ההרצה מדובר רק באוכלוסיית עצורים עד תום ההליכים.

יעקב אדרי: בתקופה הקרובה, החל מחודש ינואר 2006, תצטרף לתוכנית גם אוכלוסיית האסירים המשוחררים ברשיון.

יעקב אדרי: יש לציין, שעם התקדמות התהליך ולמידת לקחיו, ייבחנו אפשרויות יישום נוספות במקרים המתאימים, כגון אמצעי ענישה נוסף.

יעקב אדרי: זהו היישום המקובל בעולם.

יעקב אדרי: כדי ליישם את המודל אצלנו יהיה צורך בשינוי חקיקה.

יעקב אדרי: חבר הכנסת עסאם מח'ול שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ז בתמוז התשס"ה (3 באוגוסט 2005): נטען, כי על הורה המתלונן במשטרה על מורה אלים, מופעלים לא פעם לחצים, מלווים בפיתוי כספי או באיומים, לבטל את התלונה.

יעקב אדרי: כתוצאה מכך, במקרים רבים ההורה חוזר בו מהתלונה.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: כמה תלונות הוגשו בגין אלימות מורים כלפי תלמידים בכלל ובמגזר הערבי בפרט?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: בכמה מהן הסתיים הטיפול, ובכמה מהן נסגר התיק על-פי בקשת המתלונן והחלטת המשטרה?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

יעקב אדרי: נמסר לנו ממשטרת ישראל, כי לא ניתן לספק את הנתונים הנדרשים בשל העובדה שלא מזינים למחשב את עיסוק החשוד, מורה במקרה דנן, בפתיחת תיקי חקירה.

יעקב אדרי: ניתן לפלח נתונים ממוחשבים בגין עבירות במוסדות חינוך בחלוקה לבגירים וקטינים, אך לא ידוע באופן ודאי מי הפוגע - הורה, מורה או אלמוני.

יעקב אדרי: חבר הכנסת בנימין אלון שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ז בתמוז התשס"ה (3 באוגוסט 2005): פנו אלי כמה אזרחים בטענה כי במוצאי שבת, 16 ביולי 2005, כאשר הגיעו להשתתף בערב תמיכה בעצורי כלא "מעשיהו" שהתקיים מחוץ לשערי הכלא, עבר שוטר במדים ורשם את מספרי הרישוי של כלי הרכב שהיו במקום.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם מידע זה נכון?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן – מה היא מטרת איסוף מידע זה וכיצד תשתמש בו המשטרה?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

יעקב אדרי: בתקופת יישום תוכנית ההינתקות, החל מחודש מאי 2005, בכל מוצאי שבת, נערכה הפגנה ברשיון של מתנגדי תוכנית ההינתקות מול כלא "מעשיהו", שם היו כלואים עצורים שהיו מעורבים בפעולות מחאה בלתי חוקיות נגד התוכנית.

יעקב אדרי: כחלק מהיערכות משטרת מרחב השפלה לשמירת הסדר הציבורי, שלום הציבור וביטחונו, נבדקו כלי רכב שהגיעו למקום, לרבות רישום מספרי לוחיות הרישוי, כחלק מביצוע עבודת המשטרה על-פי תפקידיה המוגדרים בחוק.

יעקב אדרי: חבר הכנסת יגאל יאסינוב שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ז בתמוז התשס"ה (3 באוגוסט 2005): לפני כשנה פורסם שמפעילי מועדון "קמפוס" בירושלים ערכו מסיבות חשפנות לקטינים.

יעקב אדרי: רצוני לשאול:

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: האם היו מקרים דומים נוספים?

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: מה היא מדיניות משרדך בנושא זה?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: ביום 18 באפריל 2004 נתקבלה תלונה במשטרת מוריה בירושלים על כך שבמסיבה של תלמידי כיתות ט'--י' במועדון "קמפוס", שהתקיימה ביום 28 במרס 2004, הופיעה חשפנית.

יעקב אדרי: המשטרה קיימה חקירה בנושא בחשד לעבירות שעניינן הצגת תועבה במקום ציבורי, מעשה מגונה בקטין, שימוש בגופו של קטין לפרסום תועבה וכן הבאת אדם לידי מעשה זנות.

יעקב אדרי: התיק הועבר להחלטת פרקליטות מחוז ירושלים ביום 20 ביוני 2004.

יעקב אדרי: לאחרונה נסגר התיק על-ידי הפרקליטות בעילה של חוסר ראיות.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: למשטרה לא ידוע על מקרים נוספים.

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: מדיניות משטרת ישראל היא לנהל חקירות שיבשילו לכדי כתבי אישום בגין עבירות כמתוארות בשאילתא, במטרה למצות את מלוא חומרת הדין עם העבריינים, בשל העניין הציבורי הקיים במקרים אלו ובשל הצורך להרתיע עבריינים פוטנציאליים בנושא.

יעקב אדרי: חבר הכנסת זבולון אורלב שאל את השר לביטחון פנים ביום ז' בחשוון התשס"ו (9 בנובמבר 2005): ארגון זכויות אדם ביש"ע טוען, שמעצר תושבי כפר-דרום היה כרוך בליקויים רבים.

יעקב אדרי: למשל, נטען כי העצורים לא קיבלו ערכות עציר, נשללה זכותם לשיחת טלפון ראשונית, עורכי-דינם נאלצו להמתין זמן רב עד שנפגשו עמם, והפגישה, כאשר התקיימה, התנהלה בלחץ של זמן ובקבוצות.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הטענות מוצדקות?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: כיצד נערכו בתי-המעצר לקליטת העצורים?

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: האם יתוקנו דברים אלה, ואם כן – כיצד?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: התשובה שלילית.

יעקב אדרי: 2-3.

יעקב אדרי: היערכות המשטרה והשב"ס היתה טובה ותואמת את הצרכים.

יעקב אדרי: במהלך הקליטה הפקידו העצורים ציוד אישי וקיבלו סל סדקית שכלל שמיכה, סדין, מגבת, כוס, צלחת, סכו"ם חד-פעמי וכלי רחצה.

יעקב אדרי: עצורים בביגוד קרוע קיבלו חולצת טריקו וביגוד תחתון.

יעקב אדרי: עצורים שביקשו תוספת ציוד נענו בחיוב.

יעקב אדרי: למשפחות העצורים ניתן אישור להכניס ציוד שכלל בגדים, תשמישי קדושה ומצעים.

יעקב אדרי: שיחות טלפון – על-פי החוק שיחת טלפון לעצור שטרם הוגש כנגדו כתב אישום תאושר רק על-ידי הממונה על החקירה מטעם משטרת ישראל.

יעקב אדרי: מהעצורים לא נלקח הפלאפון, אלא בהגיעם למתקן הכליאה בעת ההחלטה על כליאתם, וזאת מטעמי חקירה.

יעקב אדרי: במסגרת החקירה במשטרה סירבו חלק ניכר מן העצורים להזדהות, וסירבו למסור גם מספרי טלפון של משפחותיהם מחשש לזיהוים.

יעקב אדרי: עם זאת, לעצורים שמסרו מספר טלפון ניתנה האפשרות לשוחח עם משפחתם או עם עורך-דינם, לפי בחירתם.

יעקב אדרי: אשר לעצורים קטינים, גם כאלו שלא הזדהו, הועברה הודעה על-ידי האחראים על החקירה לסניגוריה הציבורית.

יעקב אדרי: לעצורים ניתנה האפשרות לשוחח עם עובד סוציאלי, קצין מבחן או פקידת סעד אשר שהתה באגף המשטרתי.

יעקב אדרי: ביקור עורכי-דין - בבית-הסוהר "דקל", שהינו בשגרה בית-סוהר לאסירים פליליים שפוטים, מוקצה חדר אחד לעורכי-דין, אשר בשגרה נותן מענה על הצרכים.

יעקב אדרי: במסגרת ההיערכות לקליטת עצורי ההינתקות יוחד משרד נוסף, ובהתאם לצורך הוקצו גם אולמות ההמתנה לביקורים.

יעקב אדרי: במענה על פניית עורכי-הדין להקל ולקצר את משך ההמתנה הציע שב"ס לפתוח בפניהם את חדרי הביקורים לפגישות עם עצורים, תוך הדגשה שלא ניתן להבטיח שם תנאי פרטיות וחשאיות מרביים בין עורך-דין ללקוחו.

יעקב אדרי: הצעה זו נתקבלה על-ידם בברכה.

יעקב אדרי: יש להדגיש, שבכל פעם שהגיעה במקביל קבוצה גדולה של עורכי-דין ונפתחו להם כמה עמדות בחדר אחד מרווח, הדבר נעשה בהידברות עמם ובהסכמתם.

יעקב אדרי: נוסף על כל האמור לעיל נערך שב"ס לקליטת העצורים במישורים נוספים: 1.

יעקב אדרי: אספקת מאווררים גדולים לתאי הכליאה; 2.

יעקב אדרי: מזון בהכשר בד"צ, כולל תנורים לחימום המזון; 3.

יעקב אדרי: ציוד ספציפי לנשים; 4.

יעקב אדרי: המועדונים בכל אגף הוכשרו לשמש בתי-כנסת, על כל הכרוך בכך; 5.

יעקב אדרי: ניתן ציוד דת לכל דורש.

יעקב אדרי: שב"ס נערך לתת מענה על כל הצרכים, ברגישות, במקצועיות וביעילות.

יעקב אדרי: חבר הכנסת יאיר פרץ שאל את השר לביטחון פנים ביום ז' בחשוון התשס"ו (9 בנובמבר 2005): פורסם, כי כלב "אמסטף" משפחתי התנפל על ילדת המשפחה ושיסף את פניה.

יעקב אדרי: אין זו הפעם הראשונה שכלבים פוצעים אנשים, בעיקר ישישים וטף.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: כמה מקרים של תקיפות על-ידי כלבים נחקרו במשטרה בארבע השנים האחרונות?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: האם היה מקרה שבו נענשו הבעלים?

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: כיצד תימנע הישנות מקרים כאלה?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) עד ליום 1 בנובמבר 2004, העבירה הרלוונטית היחידה לפתיחת תיקים בעקבות אירועי תקיפת אנשים על-ידי כלבים היא עבירה לפי סעיף 338(6) לחוק העונשין, "אי-נקיטת צעדי זהירות בחיה".

יעקב אדרי: לפיכך אין נתונים סטטיסטיים של התפלגות תיקי החקירה על-פי סוג החיה ולא ניתן לקבוע כמה מתוך התיקים שנפתחו על-פי העבירה הנ"ל מתייחסים לכלבים.

יעקב אדרי: ביום 1 בנובמבר 2004 נכנסו לתוקף חוק להסדרת הפיקוח על כלבים, התשס"ג-2002, ותקנות שהותקנו לפיו.

יעקב אדרי: רק מחודש נובמבר 2005 ניתן להזין תיק שנפתח בגין עבירה על חוק זה למערכת הפלילית הממוחשבת של המשטרה.

יעקב אדרי: לפיכך הנתונים הסטטיסטיים שיובאו להלן מתייחסים לחוק העונשין בלבד, דהיינו, לסעיף הקודם שהוזכר ברישא של המענה.

יעקב אדרי: 1.

יעקב אדרי: בשנים 2002 עד 15 בנובמבר 2005 נפתחו 2,374 תיקים.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: עד ליום 15 בנובמבר 2005 הוגשו כתבי אישום ב-151 תיקים מתוך הנ"ל; 148 מהם הסתיימו בהרשעת הנאשמים.

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: החוק להסדרת הפיקוח על כלבים, התשס"ג-2002, קובע כי שר החקלאות ופיתוח הכפר הוא הממונה על ביצועו ורשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.

יעקב אדרי: החוק מסדיר מגוון של נושאים לטיפול בנושא.

יעקב אדרי: חבר הכנסת אילן שלגי שאל את השר לביטחון פנים ביום ז' בחשוון התשס"ו (9 בנובמבר 2005): דווח ב"ידיעות אחרונות", כי המשטרה אינה מקדמת חקירה בחשדות לשחיתות בתעשייה האווירית, בשל לחצים מצד שרים וחברי כנסת.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: האם הידיעה נכונה?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) הידיעה אינה נכונה.

יעקב אדרי: חבר הכנסת אילן שלגי שאל את השר לביטחון פנים ביום ז' בחשוון התשס"ו (9 בנובמבר 2005):

יעקב אדרי: לפני כחצי שנה דווח על תחילת הניסוי של מעצר-בית באמצעות אזיקים אלקטרוניים.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: בכמה מקרים עד כה פסקו בתי-המשפט מעצר מסוג זה?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: עד כמה נכונים הדיווחים בתקשורת שלפיהם נכשל הניסוי?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: עד ליום 19 בדצמבר 2005 החליט בית המשפט ב-44 מקרים על מעצר-בית בפיקוח אלקטרוני כחלופה למעצר עד תום ההליכים.

יעקב אדרי: החל מחודש ינואר 2006 תצטרף לתוכנית אוכלוסייה נוספת, והיא של האסירים המשוחררים ברשיון לפי החלטת ועדת השחרורים.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: הדיווחים אינם נכונים.

יעקב אדרי: המשרד לביטחון הפנים נערך לספק את כל התשתית הדרושה לשימוש של עד 250 עצורים בפיקוח אלקטרוני, בכל נקודת זמן, על פני שנת ההרצה.

יעקב אדרי: היישום בפועל אינו מצוי בידי המשרד לביטחון הפנים, אלא כפוף להפעלת שיקול דעת המוקנה בחוק לבתי-המשפט, במקרה של החלטה על מעצר עד תום ההליכים המשפטיים, או של ועדת השחרורים, שהינה בראשות שופט, במקרה של החלטה על שחרור אסיר ברשיון.

יעקב אדרי: חבר הכנסת ניסן סלומינסקי שאל את השר לביטחון פנים ביום ז' בחשוון התשס"ו (9 בנובמבר 2005): פורסם ב"ידיעות אחרונות", בכ"ז בתשרי תשס"ו, 30 באוקטובר 2005, כי מחבלת השתחררה לאחר שריצתה רק שני-שלישים מתקופת מאסרה על מנת שתוכל להמשיך לטפל בבנה, וזאת למרות התנהגותה הלא-טובה בכלא.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם המידע נכון?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן - כיצד תימנע הישנות מקרים דומים?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: המידע אינו נכון.

יעקב אדרי: המחבלת המוזכרת שאילתא לא שוחררה, וזאת על-פי החלטת ועדת השחרורים בעניינה.

יעקב אדרי: הנ"ל הגישה ערעור על ההחלטה, והדיון בו נקבע לחודש ינואר 2006.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: שב"ס פועל על-פי החוק.

יעקב אדרי: החלטות על שחרור מוקדם מתקבלות על-ידי ועדת שחרורים בראשות שופט, ונציג שב"ס משתתף בה ללא זכות הצבעה, הכול על-פי הקבוע בחוק.

יעקב אדרי: חבר הכנסת דוד טל שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ד בחשוון התשס"ו (16 בנובמבר 2005): פורסם, כי מחסור קשה במקומות לינה בבתי-הסוהר מאלץ אסירים רבים לישון על הרצפה.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הידיעה נכונה?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן - כמה אסירים נאלצים לישון על הרצפה מדי לילה? 3.

יעקב אדרי: על-פי אילו קריטריונים מחליט שירות בתי-הסוהר מי מהאסירים יקבל מיטה ומי לא? 4.

יעקב אדרי: כיצד תיפתר הבעיה?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: התשובה חיובית.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: כ-500 אסירים בממוצע.

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: בבתי-הסוהר שקיימת בהם צפיפות ישנים על הרצפה על-פי סדר הקליטה, דהיינו האחרון שנקלט לתא הוא זה שישן על הרצפה.

יעקב אדרי: 4.

יעקב אדרי: פתרון לבעיה יושג רק אם ייבנו מספיק מקומות כליאה, וזאת על-פי צפי הגידול באסירים.

יעקב אדרי: בשנת 2006 מתוכננת תוספת של 1,720 מקומות כליאה, בעלות הקמה של 193 מיליון ש"ח ועלות תפעול שוטף בסך של כ-107 מיליון ש"ח.

יעקב אדרי: הבינוי הצפוי בשנת 2006 צפוי להתאים לגידול אוכלוסיית האסירים בשנה זו ולהוסיף יתרה של כמעט 300 מקומות כליאה, שהוספתם נועדה לצמצם את "עודף" האסירים כיום הלנים על הרצפה, כך שבעיית האסירים הלנים על הרצפה תצטמצם במידה ניכרת עד לסוף שנת 2006.

יעקב אדרי: תוספת מקומות הכליאה לשנת 2007 טרם סוכמה עם משרד האוצר.

יעקב אדרי: סוכם כי בדיוני התקציב לשנת 2007 תסוכם תוספת שמגמתה להביא לפתרון בעיית האסירים הלנים על הרצפה עד לסוף שנת 2007.

יעקב אדרי: יש לציין, כי סוגיה זו מצויה כיום בפני בג"ץ להכרעה בעקבות עתירה שהוגשה בנושא.

יעקב אדרי: חבר הכנסת יאיר פרץ שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ד בחשוון התשס"ו (16 בנובמבר 2005): בי"ח בתמוז תשס"ה, 25 ביולי 2005, השיב שר התחבורה על שאילתתי מס' 3113 בעניין תלונה נגד נהג חברת "ביתר תור" שלכאורה תקף נוסעים מהעיר ביתר, כי "התלונה נמצאת בטיפול המשטרה; אנו נמתין לתוצאות החקירה ונפעל בהתאם למסקנות".

יעקב אדרי: רצוני לשאול: מה העלתה החקירה?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) מדובר היה בתלונות הדדיות: הנוסע טען כי נהג האוטובוס תקף אותו ואיים עליו, והנהג טען בחקירתו כי הוא עצמו הותקף על-ידי הנוסע.

יעקב אדרי: החקירה הסתיימה, והתיק הועבר להמשך טיפול לשכת התביעות של משטרת מחוז ש"י.

יעקב אדרי: הוגש כתב-אישום נגד הנהג.

יעקב אדרי: ההחלטה באשר לכתב-אישום כנגד הנוסע תינתן בסיום ההליך המשפטי כנגד הנהג ובהתאם לחומר הראיות שיתברר בבית-המשפט.

יעקב אדרי: חבר הכנסת עסאם מח'ול שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ד בחשוון התשס"ו (16 בנובמבר 2005): אזרח רהט טוען, כי כאשר עלה בטרמפ בצומת שדרות ב-31 באוקטובר 2005, זיהו הנוסעים את מוצאו הערבי ואיימו "לחוטפו, לשוחטו ולהעלימו".

יעקב אדרי: משסירב בעל הרכב לעצור ולהורידו, הוא קפץ מהרכב תוך כדי נסיעה ונפצע קשות.

יעקב אדרי: ניידת שנסעה מאחור שלחה את הפצוע לבית-החולים ועצרה את הרכב.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הטענות אומתו?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן - מה היא זהותם של הנוסעים, והאם יוגשו נגדם כתבי-אישום?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

יעקב אדרי: האירוע המתואר נרשם בתחנת שדרות, עקב דיווח על אדם שקפץ מרכב בכביש 232.

יעקב אדרי: ניידת משטרה שהגיעה למקום הבחינה בנוסע כשהוא מטופל על-ידי מד"א.

יעקב אדרי: במקום נכח אף בעל הרכב שממנו קפץ הפצוע וכן נוסע נוסף.

יעקב אדרי: יש לציין, שבעל הרכב הוא זה שדיווח למשטרה על האירוע.

יעקב אדרי: מחקירת המעורבים עלו גרסאות מנוגדות לחלוטין.

יעקב אדרי: בעל הרכב והנוסע השני טענו שהנוסע קפץ ללא כל סיבה.

יעקב אדרי: נערכו פעולות חקירה נוספות, ובסיומן הוחלט על גניזת תיק החקירה בשל חוסר ראיות מספיקות.

יעקב אדרי: חבר הכנסת נסים זאב שאל את השר לביטחון פנים ביום י"ד בחשוון התשס"ו (16 בנובמבר 2005): בי"ח בתמוז תשס"ה, 25 ביולי 2005, השיב שר התחבורה, על שאילתתי מס' 2991, שעניינה כתיבת "אללה אכבר" ומריחת צואה על "הכותל הקטן", כי "משטרת ישראל תחקור את המקרה".

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם נחקר המקרה?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן – מה העלתה החקירה?

יעקב אדרי: 1-2.

יעקב אדרי: שוטרים שנשלחו למקום לאחר הגשת התלונה לא גילו סימני צואה אלא כתובת שרוססה.

יעקב אדרי: בעקבות תלונות חוזרות ונשנות על הזנחת "הכותל הקטן", הגיע מפקד יחידת המקומות הקדושים לסיכום עם העירייה, כי ינקו את המקום כל יום.

יעקב אדרי: אין חשודים ולא נעשה טיפול חקירתי בנושא.

יעקב אדרי: חבר הכנסת ניסן סלומינסקי שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"א בחשוון התשס"ו (23 בנובמבר 2005): ביישוב ניצן יהיו בתוך חודשיים כ-500 משפחות.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם ייפתח סניף של המשמר האזרחי במקום?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן – מתי יחל לפעול?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1-2.

יעקב אדרי: ביישוב ניצן הוצב שוטר בתפקיד מפקד מרכז שיטור קהילתי (מש"ק) מייד עם כניסת המפונים ליישוב.

יעקב אדרי: גרעין מתנדבים ראשוני החל בפעילות התנדבותית בתאריך 21 בנובמבר 2005 במתכונת משמר שכונה.

יעקב אדרי: נופקו אמצעים לטובת הפעילות בהליך מזורז.

יעקב אדרי: כיום, במסגרת "משמר שכונה" משרתים כ-25 מתנדבים.

יעקב אדרי: חבר הכנסת יעקב מרגי שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ח בחשוון התשס"ו (30 בנובמבר 2005): פורסם ב"מעריב", כי לוחמים צ'צ'נים שנישאו ליהודיות והגיעו לארץ עוסקים בסחיטת עולים באזור אופקים.

יעקב אדרי: הדבר נחשף במהלך משפטו של חשוד ברצח אחד הצ'צ'נים.

יעקב אדרי: רצוני לשאול: 1.

יעקב אדרי: האם הפרטים נכונים?

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: אם כן - כיצד הגיעו הצ'צ'נים, והאם נשקל לגרשם?

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: האם הוסקו מסקנות מהמקרה, ואם כן – אילו?

יעקב אדרי: 1.

יעקב אדרי: הפרטים אשר פורסמו אינם נכונים, פרט לעובדה שאכן היה רצח שהרקע לו היה חוב כספי.

יעקב אדרי: אין כנופיות צ'צ'ניות באופקים, ולכן אין כאלו העוסקות בסחיטה.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: הצ'צ'נים הגיעו במסגרת העלייה מחבר המדינות - אתה מתכוון לקווקזים, או שאתה מתכוון לצ'צ'נים.

יעקב אדרי: המעורבים באירוע שוהים בארץ באורח חוקי.

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: משטרת ישראל, כחלק משגרת עבודתה, מתחקרת כל אירוע ומסיקה ממנו מסקנות כדי לייעל את עבודתה.

יעקב אדרי: במקרה דנן פעלו השוטרים ללא דופי, והמקרה פוענח בתוך זמן קצר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאלה נוספת לחבר הכנסת מרגי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, אדוני.

יעקב מרגי: מכובדי סגן השר, לאחרונה פשה כמעט בכל המדינה נגע סחיטת דמי חסות.

יעקב אדרי: בכל הנגב.

יעקב מרגי: בכל המדינה, ובנגב בפרט.

יעקב מרגי: סחיטת דמי חסות הפכה לאחד מהפשעים הכי נפוצים והכי חמורים, שמשרתים את ארגוני הפשיעה ואלה שחותרים תחת אושיות הדמוקרטיה בישראל.

יעקב מרגי: השאלה היא אם המשטרה שמה עניין זה במקום גבוה בסדר-העדיפויות, כדי לחסל את התופעה האיומה הזאת, שנקראת דמי חסות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: נא לענות.

יעקב אדרי: כן, ובמיוחד בדרום נעשים מאמצים גדולים מאוד.

יעקב אדרי: דיברנו לא אחת על מה שקורה בדרום.

יעקב אדרי: לומר לך שהמצב טוב?

יעקב אדרי: לא הייתי אומר זאת.

יעקב אדרי: הנושא עלה שוב לדיון לא מזמן, והוא מטריד מאוד.

יעקב אדרי: המשטרה עושה ככל יכולתה, ובקרוב מאוד כנראה נתגבר שוב את הדרום בעוד יחידות של מג"ב על מנת לנסות לעשות כל מאמץ לבער את הנגע הזה שנקרא דמי חסות.

יעקב מרגי: תודה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת יצחק לוי שאל את השר לביטחון פנים ביום כ"ח בחשוון התשס"ו (30 בנובמבר 2005): פורסם שמשטרת ישראל מתגמלת קצינים שהשתתפו בהתנתקות בטיסות לחוץ-לארץ.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הידיעה נכונה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם כן - מי הם הקצינים בדרגת תת-ניצב ומעלה שאושרו להם נסיעות לחוץ-לארץ מתום ההתנתקות עד היום, ולאן?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם יתוגמלו שוטרים שהשתתפו בהתנתקות ואינם קצינים?

יעקב אדרי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

יעקב אדרי: כחלק משגרת עבודתה של משטרת ישראל, נוסעים קצינים לביקורי עבודה במדינות שונות, וזאת ללא קשר למבצע כזה או אחר.

יעקב אדרי: 2.

יעקב אדרי: להלן רשימת הניצבים והתנ"צים שנסעו לאחר ההתנתקות ועד ליום 4 בדצמבר 2005: ניצב אילן פרנקו, ממ"ז ירושלים – משלחת "מצעד החיים" לפולין.

יעקב אדרי: ניצב ברטי אוחיון, ר' אג"מ – סיור לימודי בסין.

יעקב אדרי: תנ"צ עוזי צדוק, ר' מז"פ – כנס מקצועי בטייוואן.

יעקב אדרי: תנ"צ אהרן פרנקו, סממ"ז מרכז – כנס בגרמניה וסיור מקצועי בספרד.

יעקב אדרי: תנ"צ חגי דותן, מפקד מלמ"ש – כנס בגרמניה וסיור מקצועי בספרד.

יעקב אדרי: תנ"צ דב לוצקי, סממ"ז צפוני – כנס מקצועי בארה"ב.

יעקב אדרי: תנ"צ בנצי סאו, רמ"ט מג"ב – סיור לימודי בסין.

יעקב אדרי: תנ"צ שלומי קעטבי, מפקד המכללה – משלחת "מצעד החיים" לפולין.

יעקב אדרי: 3.

יעקב אדרי: שוטרים שהשתתפו בפינוי, כמו גם שוטרים שתגברו את המחוז הדרומי בתקופת ההינתקות, ונדרשו לעבודה במבנה שלדי של 12 שעות ביום לפחות ולשהייה של שישה ימים ומעלה בתנאי שדה (תנאי קסרקטין) – תוגמלו בתוספת פעילות רמה א', בהתאמה לצה"ל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שאילתא אחרונה על סדר-היום, של חבר הכנסת דהאמשה, על חטיפת ילדה מטול-כרם - נא לענות.

יעקב אדרי: זו השאילתא האחרונה במושב הזה, בכנסת הזאת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: נכון מאוד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה שאל את השר לביטחון פנים ביום ו' בכסלו התשס"ו (7 בדצמבר 2005): תושב טול-כרם טוען, כי בתו בת העשר נחטפה ב-21 בדצמבר 2002 בידי קבוצה הקשורה לשב"כ.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אף כי למשטרת איו"ש הוגשה תלונה ונפתחה חקירה, טרם נודע למשפחה מה עלה בגורלה של הבת ולאן הובילה החקירה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רצוני לשאול: 1.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה מצב החקירה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 2.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה עלה בגורל הילדה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: 3.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה ייעשה בנדון?

יעקב אדרי: 1-3.

יעקב אדרי: החקירה נמצאת עתה במבוי סתום, לאחר שנבדקו ונחקרו כל הכיוונים שהסתמכו על המידע הקיים ועל אלה שמסר אבי הילדה.

יעקב אדרי: אין בסיס לכך שהחשודים קשורים לשב"כ.

יעקב אדרי: זה פשוט לא נכון.

יעקב אדרי: מדובר, ככל הנראה, בסכסוך על רקע רומנטי בין פלסטינים בטול-כרם.

יעקב אדרי: לא ידוע למשטרה מה עלה בגורל הילדה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה, אדוני, סגן השר לביטחון פנים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רק כדי שתדע איזה משרד יש לך והיכן אתה ממונה, אני מציע לך לקרוא את הפרוטוקול של ועדת הפנים מהיום, שדן באותו עניין לפי בקשתי, ושם נאמרו דברים הרבה יותר ברורים.

יעקב אדרי: על-ידי המשטרה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: גם על-ידי המשטרה.

יעקב אדרי: התשובות הגיעו אתמול, הדיון היה היום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הדיון היה היום - בסדר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מאתמול להיום, כנראה, הרבה דברים השתנו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה רק מלמד אותנו איך המשרדים עונים על השאילתות של חברי הכנסת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה, אדוני סגן שר לביטחון הפנים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, תם סדר-היום - -

יעקב אדרי: אני מודה לך, אדוני היושב-ראש.

נסים זאב: - - -

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה לך, תודה רבה, אדוני.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: - - ואתו תם המושב הרביעי של הכנסת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הכנסת יוצאת לפגרת פסח ובחירות לכנסת השבע-עשרה, שיתקיימו ב-28 במרס 2006.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מצטרף לברכות של יושב-ראש הכנסת, שנאמרו לפני שעה קלה מעל הדוכן הזה, לכל המסייעים לעבודה התקינה של הכנסת - אני לא רוצה למנות את כל השמות עכשיו עוד הפעם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני רוצה בהזדמנות הזאת גם לברך את תושבי הארץ ואת הצופים בנו באשר הם לרגל החגים הבאים עלינו לטובה - חג החנוכה ליהודים, חג המולד וראש השנה לנוצרים ועיד אל-אדחא למוסלמים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: (נושא דברים בשפה הערבית; להלן תרגומם לעברית: אנו רוצים לומר חג שמח לכל תושבי המדינה ולכל מי ששומע אותנו ורואה אותנו כעת לרגל החגים: חג החנוכה לעם היהודי, חג המולד וראש השנה לנוצרים ועיד אל-אדחא לאומה הערבית והאסלאמית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ) הכנסת תתכנס לכנסים מיוחדים בפגרה, וכדברי היושב-ראש, תקיים דיון מיוחד בט"ו בשבט, ביום חגה של הכנסת, בנושא חוקה לישראל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ישיבה זו נעולה.