ישיבת מליאה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 14, 2003-03-24 00:00

ראובן ריבלין: היום כ' באדר ב' התשס"ג, 24 בחודש מרס 2003 למניינם.

ראובן ריבלין: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, הודעה למזכיר הכנסת.

אריה האן: ברשות יושב-ראש הכנסת, הנני מתכבד להודיע, כי הונחו היום על שולחן הכנסת –      לדיון מוקדם: הצעת חוק שכר הבכירים במשק, התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת אופיר פינס-פז; הצעת חוק העונשין (תיקון - החמרה בענישה במקרי אלימות נגד אשה הרה), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת מרינה סולודקין; הצעת חוק ההתיישנות (תיקון - התיישנות בתובענות שעניינן יחסי עובד ומעביד), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת דוד טל, עמיר פרץ ואילנה כהן; הצעת חוק אחריות בגין פקודה בלתי חוקית (תיקוני חקיקה), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת זהבה גלאון; הצעת חוק מעמד ותיקי מלחמת העולם השנייה (תיקון - סיוע בתשלום משכנתה), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת מרינה סולודקין; הצעת חוק ועדת חקירה (היעלמות ילדי עולים מתימן), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת אריה אלדד, מיכאל נודלמן ויורי שטרן; הצעת חוק איסור הונאה בכשרות (תיקון - סייג לשיקולים במתן תעודת הכשר), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת רוני בריזון, רשף חן, אהוד רצאבי, אילן ליבוביץ ויגאל יאסינוב; הצעת חוק ניירות ערך (תיקון - שקיפות שכר) (צמצום פערים חברתיים), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת רן כהן; הצעת חוק הנוער (טיפול והשגחה) (תיקון - הגדרת קטין כנזקק), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת גילה פינקלשטיין; הצעת חוק תוכנית החירום הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2002 ו-2003) (תיקון - קצבת זיקנה), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת יצחק הרצוג; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - שמירת היריון באופן חלקי), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת מרינה סולודקין; הצעת חוק ההתנדבות, התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת קולט אביטל; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - הרכב המועצה וכהונתה), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת דוד טל, עמיר פרץ ואילנה כהן; הצעת חוק הרשות לוועדות רפואיות, התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת אילנה כהן, עמיר פרץ ודוד טל; הצעת חוק הבחירות לכנסת (דרכי תעמולה) (תיקון - איסור פרסום סקרים), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת אבשלום וילן; הצעת חוק הורדת שכר הלימוד במוסדות להשכלה גבוהה (יישום דוח ועדת-וינוגרד), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת גילה גמליאל; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (חישוב נפרד לבני זוג נישומים בקיבוץ), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת אבשלום וילן; הצעת חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - מעצרים) (תיקון - מעצר עד תום ההליכים), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת יורי שטרן, מיכאל נודלמן ואריה אלדד; הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון - נוסח הצהרת האמונים), מאת חברת הכנסת גילה פינקלשטיין; הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון - הזכאים לתגמול), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת מיכאל נודלמן, יורי שטרן, אורי יהודה אריאל ואריה אלדד; הצעת חוק לתיקון פקודת הבנקאות (דיווח על מעילה), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת אופיר פינס-פז; הצעת חוק סיוע לירושלים (תיקוני חקיקה) (הוראת שעה), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת אופיר פינס-פז; הצעת חוק ערבויות מטעם המדינה (תיקון - הגבלת סכום הערבויות המצטבר), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת אבשלום וילן; הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון - הזכאים לתגמול), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת יורי שטרן, מיכאל נודלמן ואריה אלדד; הצעת חוק למניעת הגירה שלילית מירושלים, התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת אופיר פינס-פז; הצעת חוק הבחירות (דרכי תעמולה) (תיקון - הגבלת פרסום סקרי תוצאות בחירות), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת מיכאל נודלמן, יורי שטרן ואריה אלדד; הצעת חוק-יסוד: נשיא המדינה (תיקון - תפקידי הנשיא), מאת חברי הכנסת אריה אלדד, מיכאל נודלמן, יורי שטרן ואורי יהודה אריאל; הצעת חוק לתיקון פקודת מניעת טרור (רשות וגוף מדיני), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת אורי יהודה אריאל, מיכאל נודלמן, יורי שטרן ואריה אלדד; הצעת חוק-יסוד: איכות הסביבה, מאת חברי הכנסת מיכאל נודלמן, יורי שטרן ואורי יהודה אריאל; הצעת חוק הסיוע המשפטי (תיקון - סיוע משפטי לעולה), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת מרינה סולודקין; הצעת חוק מניעת כפל תקציבים (תיקוני חקיקה), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת רומן ברונפמן, רן כהן, חיים אורון, זהבה גלאון ואבשלום וילן; הצעת חוק סל חינוך אישי לתלמיד (צמצום פערים חברתיים), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת רן כהן; הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון - הסדרי טיעון), התשס"ג-2003, מאת חברות הכנסת זהבה גלאון ואורית נוקד; הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון - קביעת הרכב לאחר קבלת הערעור), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת זהבה גלאון; הצעת חוק פרסומים שאושרו על-ידי הצנזורה (תיקוני חקיקה), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת זהבה גלאון; הצעת חוק-יסוד: נשיא המדינה (תיקון - תקופת צינון למועמד), מאת חברי הכנסת אריה אלדד, מיכאל נודלמן, יורי שטרן ואורי יהודה אריאל; הצעת חוק בתי-המשפט (תיקון - השמטת שמות בעלי דין), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק-יסוד: השפיטה (תיקון - הרחבת הוועדה לבחירת שופטים), מאת חברת הכנסת מרינה סולודקין; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (פרישה מוקדמת), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת עמיר פרץ, דוד טל ואילנה כהן; הצעת חוק לתיקון פקודת הנזיקין [נוסח חדש] (הגדרת בן זוג), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת רוני בריזון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - גמלת סיעוד בהעתקת מגורים), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת אילנה כהן, עמיר פרץ ודוד טל; הצעת חוק שירות אזרחי, התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת גילה גמליאל; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון - קיצור משך זמן הרכבת הממשלה), מאת חבר הכנסת אבשלום וילן; הצעת חוק הפחתת הגירעון (תיקון - קביעת יעד אבטלה), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת עמיר פרץ, דוד טל ואילנה כהן; הצעת חוק חושפי שחיתויות (תיקוני חקיקה), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת עמיר פרץ, דוד טל ואילנה כהן; הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון - דוחות חסויים), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת רן כהן וחיים רמון; הצעת חוק שיפוט בתי-דין רבניים (תיקון - שיפוט אגב גירושין), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת זהבה גלאון; הצעת חוק הממשלה (תיקון - כשירות שר הביטחון), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת אבשלום וילן; הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון - פרסום ממצאים חיוביים בדוח מבקר המדינה), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת איתן כבל; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - שמירת היריון באופן חלקי), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת גילה פינקלשטיין; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון - אישור למתן הנחה), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת רוני בריזון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הפיקוח על מעונות (תיקון - הגדרת ילד),  התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת גילה פינקלשטיין; הצעת חוק ניצולי מחנות הריכוז וגטאות הנאצים, התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת מרינה סולודקין; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - הגדרת עגונה), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת מרינה סולודקין; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - דמי אבטלה לעובד עצמאי), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת דוד טל, עמיר פרץ ואילנה כהן; הצעת חוק חופש הפולחן בהר-הבית, התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת אורי יהודה אריאל, צבי הנדל, מיכאל נודלמן, יורי שטרן ואריה אלדד; הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון - איסור ביצוע עיקול ללא נוכחות בגיר), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת קולט אביטל; הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות הציבור (מזון) [נוסח חדש] (איסור הזרקת מים וחומרים אחרים לבשר), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת גילה פינקלשטיין; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - תוספת ותק לעולים), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת מרינה סולודקין; הצעת חוק הגבלת מספר תלמידים בכיתת לימוד, התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת מרינה סולודקין; הצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון - סיוע לתלמידים), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת מיכאל נודלמן, יורי שטרן, אורי יהודה אריאל ואריה אלדד; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (עיכוב רכב ללא רשיון), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת גילה פינקלשטיין; הצעת חוק לתיקון פקודת רופאי שיניים  (השוואת תנאים), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת יורי שטרן; הצעת חוק לתיקון פקודת רופאי שיניים (סמכות שיננית), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת יורי שטרן; הצעת חוק הספורט (תיקון - מתן ביטוי הולם),  התשס"ג-2003, מאת חברות הכנסת זהבה גלאון ואורית נוקד; הצעת חוק פיצויי פיטורים (תיקון - מניעת פיטורים מחזוריים), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת עמיר פרץ, דוד טל ואילנה כהן; הצעת חוק-יסוד: שוויון האוכלוסייה הערבית, מאת חברי הכנסת מוחמד ברכה, עסאם מח'ול ואחמד טיבי; הצעת חוק פיצויי פיטורים (תיקון - הפקדת פיצויי פיטורים מיועדים בקופת גמל), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת עמיר פרץ, דוד טל ואילנה כהן; הצעת חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד) (תיקון - הגדרת הורים מיועדים), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת אתי לבני, מל פולישוק-בלוך ויגאל יאסינוב; הצעת חוק איסור הפליית עיוורים המלווים בכלבי נחייה (תיקון - הרחבת תחולת החוק), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת יוסי שריד; הצעת חוק פיצויי פיטורים (תיקון - העתקת מקום מגורי עולה חדש למגורי קבע), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת עמיר פרץ, דוד טל ואילנה כהן; הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון - מניעת השתתפות רשימה המסיתה להעברה או לגירוש של אוכלוסייה), מאת חברי הכנסת עסאם מח'ול, מוחמד ברכה ואחמד טיבי; הצעת חוק פיצויי פיטורים (תיקון - אישור המעביד על סיום העבודה), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת עמיר פרץ, דוד טל ואילנה כהן; הצעת חוק לתיקון פקודת סדרי השלטון והמשפט (יום האשה הבין-לאומי), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת מוחמד ברכה, עסאם מח'ול ואחמד טיבי; הצעת חוק החזרתם של תושבי אקרית ובירעם לכפריהם, התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת זהבה גלאון; הצעת חוק בית-הדין לעבודה (תיקון - תובענות הקשורות בארגון מעבידים), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת עמיר פרץ, דוד טל ואילנה כהן; הצעת חוק בתי-המשפט (תיקון - חובת ניהול פרוטוקול), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת אברהם הירשזון; הצעת חוק רישוי אילוף כלבי נחייה לעיוורים, התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת איתן כבל; הצעת חוק מדי ייצוג במוסדות ציבור, התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק רישום ציוד רפואי, התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד) (תיקון - הגדרת הורים מיועדים), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת איתן כבל; הצעת חוק הביקורת הפנימית (תיקון - פרסום דין-וחשבון), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון - הגברת פיקוח השר), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת רשף חן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק-יסוד: משק המדינה (תיקון – אי-קבלת חוק התקציב), מאת חברי הכנסת עמיר פרץ, דוד טל ואילנה כהן; הצעת חוק החברות הממשלתיות (תיקון - השתתפות במכרזים), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת עמיר פרץ, דוד טל ואילנה כהן; הצעת חוק לימוד חובה (תיקון - ייעוד תשלומי הורים), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת רשף חן, רוני בריזון, אהוד רצאבי, אילן ליבוביץ ויגאל יאסינוב; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - תשלום ביניים לספק נפגע עבודה), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת עמיר פרץ, דוד טל ואילנה כהן; הצעת חוק הביטוח הלאומי (זכאות מהתאריך הקובע), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת דוד טל, עמיר פרץ ואילנה כהן; הצעת חוק-יסוד: זכויות חברתיות, מאת חברי הכנסת עמיר פרץ, דוד טל ואילנה כהן; הצעת חוק יישוב סכסוכי עבודה (תיקון - בוררות חובה בשירות הציבורי), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת אריה אלדד, מיכאל נודלמן ויורי שטרן; הצעת חוק חופשה שנתית (תיקון - קצובת הבראה), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת עמיר פרץ, דוד טל ואילנה כהן; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - עדכון השכר הממוצע), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת דוד טל, עמיר פרץ ואילנה כהן; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - שכר לעניין דמי ביטוח), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת עמיר פרץ, דוד טל ואילנה כהן; הצעת חוק הבטחת זכויות עובדים בהפרטה (תיקוני חקיקה), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת עמיר פרץ, דוד טל ואילנה כהן; הצעת חוק רשות השידור (תיקון - ביטול אגרת הטלוויזיה), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת גילה פינקלשטיין; הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון - נכה רדיפות הנאצים השוהה בחו"ל), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת קולט אביטל; הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון - הפסקת כהונת שר כחבר הכנסת), מאת חברי הכנסת אריה אלדד ויורי שטרן; הצעת חוק בנק ישראל (תיקון - הגבלת איוש תפקיד המשנה לנגיד), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת איתן כבל; הצעת חוק יחידת הסיוע לנפגעי אלימות מינית, התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת אבשלום וילן ואורית נוקד; הצעת חוק העונשין (תיקון - רצח בן משפחה), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת חמי דורון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק החברות הממשלתיות (תיקון - טוהר המידות וניהול תקין), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת עמיר פרץ, דוד טל ואילנה כהן; הצעת חוק מסורבות גט (תיקוני חקיקה), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת יורי שטרן, מיכאל נודלמן ואריה אלדד; הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון - אזרחים עובדי צה"ל), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת עמיר פרץ, דוד טל ואילנה כהן; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - עדכון מועדי תשלום גמלאות), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת דוד טל, עמיר פרץ ואילנה כהן; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - סמכות בית-הדין לעבודה להאריך מועדים), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת עמיר פרץ, דוד טל ואילנה כהן; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - זכאות לכפל גמלאות), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת דוד טל, עמיר פרץ ואילנה כהן; הצעת חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב] (תיקון מס' 48), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת דוד טל, עמיר פרץ ואילנה כהן; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - תשלום גמלת סיעוד בכסף למי שנזקק לסיוע בכל שעות היממה), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת אורי יהודה אריאל, מיכאל נודלמן, יורי שטרן ואריה אלדד; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - תשלום קצבה למבוטח הנמצא בחוץ-לארץ), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת רשף חן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק המהנדסים והאדריכלים (תיקון - עולה חדש), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת מרינה סולודקין; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (תרומה למוסד ציבורי), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת מרינה סולודקין; הצעת חוק אימוץ ילדים (תיקון - מאמץ יחיד), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת רומן ברונפמן; הצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון - הכרה בלימודי מכינה), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק יום המאבק בטרור, התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת מרינה סולודקין; הצעת חוק פיקוח על בתי-ספר (תיקון - חובת תואר אקדמי למורה),  התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת מרינה סולודקין; הצעת חוק השכלה גבוהה חינם,  התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת מרינה סולודקין; הצעת חוק מידע גנטי (תיקון - בדיקה גנטית להורות), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת רשף חן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק היטלי סחר (תיקון - איסור ייבוא טובין בהיצף), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת עמיר פרץ, דוד טל ואילנה כהן; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (בדיקות רפואיות תקופתיות), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת גילה פינקלשטיין; הצעת חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה (תיקון - הכרה בזכאי לעלות לישראל), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת מרינה סולודקין; הצעת חוק אימוץ ילדים (תיקון – הגבלת תקופת הליכי אישור אימוץ), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת גילה פינקלשטיין; הצעת חוק שירותי הובלה (תיקון - חובת בדיקה ביטחונית), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת יצחק הרצוג; הצעת חוק הפיקדון על מכלי משקה (תיקון - מיחזור בקבוקי שתייה משפחתיים), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת אבשלום וילן ורן כהן; הצעת חוק המים (תיקון - מטהרי מים), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק דרכי מינוי היועץ המשפטי לממשלה ופרקליט המדינה, התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת איתן כבל ודוד אזולאי; הצעת חוק-יסוד: נשיא המדינה [נוסח חדש], מאת חבר הכנסת חיים רמון; הצעת חוק שכר מינימום (תיקון - העלאת שכר מינימום), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת עמיר פרץ, דוד טל ואילנה כהן; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון - הכללת הביטוח הסיעודי בסל השירותים), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת אילנה כהן, עמיר פרץ ודוד טל; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - תגמולים למשרתים במילואים), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - חישוב התגמול למשרתים במילואים), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק-יסוד: חופש הדת והמצפון, מאת חברת הכנסת זהבה גלאון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק מתן שירות בשפת הסימנים במשרדים ממשלתיים וברשויות מקומיות, התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת יצחק הרצוג; הצעת חוק-יסוד: משאל עם, מאת חברי הכנסת יורי שטרן ומיכאל נודלמן; הצעת חוק מימון מפלגות (תיקון - עידוד ייצוג לשני המינים),  התשס"ג-2003, מאת חברות הכנסת זהבה גלאון ואורית נוקד; הצעת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון - הנחה לסטודנטים), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת רשף חן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק מימון מפלגות (תיקון - עידוד ייצוג לשני המינים),  התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת מרינה סולודקין; הצעת חוק שירות הציבור (מתנות) (תיקון - מתנות למטפלים במוסדות בריאות), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת גילה פינקלשטיין; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - הרכב ועדה ארצית לענייני סיעוד), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת מרינה סולודקין; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - ועדה מקומית מקצועית), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת מרינה סולודקין; הצעת חוק הנוער (טיפול והשגחה) (תיקון - פרסום תמונת עירום של קטין), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת גילה פינקלשטיין; הצעת חוק לשמירת החיסיון העיתונאי (תיקוני חקיקה), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת אבשלום וילן; הצעת חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול) (תיקון - סמכות קצין מבחן), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת גילה פינקלשטיין; הצעת חוק הלוואות לדיור (תיקון - דירה ראשונה), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת יורי שטרן, מיכאל נודלמן ואריה אלדד; הצעת חוק הפנסיה, התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת אורית נוקד; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון - הגדרת מבוטח), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק מס מעסיקים (תיקון - פטור לעולים), התשס"ג-2003, מאת חברת הכנסת מרינה סולודקין; הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה (תיקון - הרחבת הזכאות למנוחה שבועית),  התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת עמיר פרץ, דוד טל ואילנה כהן; הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה (שעות נוספות), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת עמיר פרץ, דוד טל ואילנה כהן; הצעת חוק לבדיקה ולטיפול ראשוני בקטינים נפגעי עבירות מין, התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת רשף חן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (יושב-ראש הוועדה לענייני ביקורת), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת אופיר פינס-פז; הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה (תיקון - יום מנוחה נוסף), התשס"ג-2003, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק הגנת השכר (תיקון - איסור עיקול כספים בקופת גמל), התשס"ג-2003, מאת חברי הכנסת עמיר פרץ, דוד טל ואילנה כהן.

אריה האן: לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה: הצעת חוק הגנה על עובדים בשעת-חירום (הוראת שעה), התשס"ג-2003; הצעת חוק לשכת עורכי-הדין (תיקון מס' 28) (הרכב המועצה הארצית והוועד המרכזי), התשס"ג-2003; הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות ברשויות מקומיות מסוימות) (הוראת שעה), התשס"ג-2003.

אריה האן: הודעת הממשלה המפרטת את נושא חלוקת משרד העבודה והרווחה והעברת תחום העבודה למשרד התעשייה והמסחר, וכן העברת שטחי פעולה וסמכויות ממשרד למשרד.

אריה האן: תודה רבה.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, רבותי השרים, בדרך כלל אנחנו מצווים על-פי התקנון לפתוח את ישיבות יום שני בהצעת האי-אמון אשר הוגשה על-ידי אחת מסיעות הבית או יותר עד יום רביעי בתום ישיבות הכנסת.

ראובן ריבלין: הפעם אנחנו חורגים באופן יוצא מן הכלל מן הסדר, בהסכמת נשיאות הכנסת, ונשמע דין-וחשבון של משלחת הכנסת מכנס אבש"א - הארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה - שהתקיים בווינה, ואשר נציגתנו בו היתה חברת הכנסת קולט אביטל.

ראובן ריבלין: בבקשה, גברתי.

ראובן ריבלין: מייד אחר כך נעבור לסדר-היום.

קולט אביטל: אדוני היושב-ראש, חברי וחברותי חברי הכנסת, אף שהכנס הזה התקיים לפני חודש, יש בו בכל זאת גם נקודה של אקטואליה.

קולט אביטל: השתתפנו מטעם הכנסת מי שהיה אז חבר הכנסת, היום השר פורז, ואנוכי, בארגון לביטחון אירופה.

קולט אביטל: הארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה הוא ארגון שקם אחרי נפילת חומת ברלין, כממשיכו של ארגון קודם - הוועדה לביטחון אירופה - שהביא להפשרה בין הגושים.

קולט אביטל: בארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה חברות היום 50 מדינות.

קולט אביטל: הוא מתקיים בשני מישורים: במישור של שרים ובמישור של אספה פרלמנטרית.

קולט אביטל: לנו, למדינת ישראל, יש מעמד של משקיף באספה הפרלמנטרית במסגרת מה שנקרא "העמיתים הים-תיכוניים".

קולט אביטל: לארגון, כמו לקודמו, יש דיונים במסגרת שלוש ועדות: ועדה מדינית, ועדה כלכלית וועדה לזכויות האדם.

קולט אביטל: מושב החורף התקיים בפברואר בווינה, וכאמור, נטלנו בו חלק.

קולט אביטל: נדונו שאלות שכבר אינן אקטואליות, כמו הנושא של עירק, כשהיה ברור לגמרי הקיטוב בין ארצות-הברית מצד אחד לבין מדינות אירופה מצד שני.

קולט אביטל: אני רוצה להוסיף במאמר מוסגר, שגם ארצות-הברית וגם קנדה חברות בארגון הזה, שכולל גם מזרח וגם מערב.

קולט אביטל: נטלנו חלק גם בנושא אחר, שיש לו חשיבות, לפחות לנו בימים אלה, והוא הנושא של האנטישמיות.

קולט אביטל: אף שהנושא הזה כאילו לא שייך לסדר-היום האירופי, הצלחנו להעלות אותו לסדר-היום באמצעות המשלחת האמריקנית והמשלחת הגרמנית.

קולט אביטל: בסופו של דבר התקיים כנס שלא מן המניין בנושא הזה, ונתקבלה בו החלטה, שכל הפרלמנטים האירופיים יעסקו בחקיקה, לנוכח התגברות מעשי האנטישמיות באירופה עצמה ובגלל הדאגה שהיא מעוררת.

קולט אביטל: אני רוצה לציין, שחוק מאוד מקיף בנושא הזה חוקק בצרפת בחודש יולי, ביוזמתו של חבר הפרלמנט פייר ללוש.

קולט אביטל: הנושא הזה יהיה על סדר-יומה של הוועידה כולה - הוועידה הבאה שתתכנס ברוטרדם, ואנו ניטול בה חלק, ואני מקווה שבכך נביא לפחות לידי צמצום התופעה, או יותר נכון, למודעות הרבה יותר גבוהה אליה גם בפרלמנטים וגם בציבור האירופי.

קולט אביטל: לארגון עצמו אולי אין תפקיד מכריע בביטחון אירופה.

קולט אביטל: מצד אחד, נאט"ו, כפי שאנחנו רואים, הוא ארגון בתהליכי קריסה.

קולט אביטל: מצד שני, הארגון לביטחון אירופה עדיין לא מתייחס ברצינות מספיקה לכל הנושא של טרור, אם כי הוא מנסה.

קולט אביטל: אבל אני חושבת שנוכחותנו בארגון הזה, והעובדה שהיום קיים פורום שבו דנים באופן קבוע בנושאים הים-תיכוניים, יש לה חשיבות, ואני ממליצה מאוד שנמשיך להיות חברים ושותפים פעילים במסגרתו, גם בנושאים הים-תיכוניים וגם בנושאים של האנטישמיות.

קולט אביטל: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחברת הכנסת קולט אביטל.

ראובן ריבלין: אנחנו מודים לה על הדוח וגם על השתתפותה בוועידה החשובה.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, תיקנו את כל מערכת הכריזה, ולכן רצוי לדבר רחוק מעט מהמיקרופונים.

ראובן ריבלין: אם נראה שהם פועלים היטב, גם נעצב אותם בצורה יותר מתקבלת על הדעת.

רוני בר-און: יש לציין שהתיקון צלח.

ראובן ריבלין: התיקון צלח, אבל אם מדברים קרוב מדי יש תהודה.

ג'מאל זחאלקה: צלח יותר מדי.

ראובן ריבלין: כן.

ראובן ריבלין: על זה נאמר "תפסת מרובה לא תפסת".

ראובן ריבלין: רבותי, לפני הצעת האי-אמון, הודעה לממשלה.

ראובן ריבלין: השר גדעון עזרא יציג את ההודעה.

ראובן ריבלין: בבקשה.

גדעון עזרא: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, בהתאם לסעיף 25 לחוק-יסוד: הממשלה, אני מתכבד להודיע לכנסת, כי הממשלה אישרה את מינויו של חבר הכנסת יצחק לוי על-ידי ראש הממשלה לתפקיד סגן שר במשרד ראש הממשלה.

גדעון עזרא: בהצלחה.

גדעון עזרא: תודה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אין צורך בהצבעה על כך.

שאול יהלום: אפשר לברך אותו?

ראובן ריבלין: בוודאי.

ראובן ריבלין: כל מי שיכול לברך אותו באופן בלתי אמצעי, יעשה זאת.

ראובן ריבלין: אני, מעל במה זו, מברך את השר לשעבר יצחק לוי, שהיום הוא סגן שר.

ראובן ריבלין: יעלה ויבוא חבר הכנסת עזמי בשארה, על מנת להציג את הצעת סיעתו לאי-אמון בממשלה.

ראובן ריבלין: אני רק רוצה להזכיר, שהמועמד להחליף את ראש הממשלה, אם תצלח הצבעת אי-אמון זו, יהיה חבר הכנסת בשארה עצמו, והוא לא יסיר את מועמדותו בדקה האחרונה.

שאול יהלום: האם אין כאן ניגוד אינטרסים, כשהוא עצמו מציג את ההצעה, והוא מועמד?

עזמי בשארה: אם אתה רוצה להציג אותה במקומי, אשמח.

עזמי בשארה: בשמחה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת יהלום, אני אשאל את השאלה הזאת ביתר תוקף, כאשר אתה תציג הצעה כזאת.

שאול יהלום: חס וחלילה.

עזמי בשארה: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, תרשה לי לברך אותך.

עזמי בשארה: זו הפעם הראשונה אני מדבר כשאתה יושב-ראש, ואני ממש שמח לראות אותך בתפקיד הזה, כקולגה וכמי שמכיר אותך כפרלמנטר.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

עזמי בשארה: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, לא הבנתי, האמת - ודאי סיבותיהם אתם - את חברי הכנסת מהאופוזיציה או המפלגות מהאופוזיציה שהסירו את הצעת האי-אמון בגלל המצב.

עזמי בשארה: יש אפילו אנשים שפנו אלינו שנסיר, ולא הבנתי.

עזמי בשארה: הרי ישראל טוענת שהיא לא במצב מלחמה.

עזמי בשארה: ישראל טוענת כל הזמן שהיא לא צד במלחמה.

עזמי בשארה: מה עוד, שבכנסת שעברה הוצגו 129 הצעות אי-אמון בדיוק בזמן שישראל היתה במצב חירום הרבה יותר מסוכן, לטעמי ולדעתי, מאשר מצב החירום הנוכחי, קרי באינתיפאדה.

עזמי בשארה: אין מצב חירום יותר קשה לחברה הישראלית ולישראל מהאינתיפאדה, וזה לא הרתיע מפלגות אופוזיציה מלהגיש הצעות אי-אמון כל הזמן - 129 הצעות אי-אמון הוצגו בכנסת שעברה.

עזמי בשארה: ישראל טוענת שהיא לא במלחמה.

עזמי בשארה: האם אני אמור לראות את זה לנוכח השדרנים והפרשנים הצבאיים, כל הגנרלים לשעבר, שמופיעים עכשיו בטלוויזיה ומתלהבים ממכונות מלחמה כמו מצעצועים, ומתארים עד כמה ההפצצה הזאת תגרום נזק ומתלהבים מכך, וכן הלאה?

עזמי בשארה: האם אני צריך לראות בזה מצב חירום?

עזמי בשארה: זה מצב החירום שממשלת ישראל הכריזה עליו או רוצה להכריז עליו?

עזמי בשארה: אני לא יודע.

עזמי בשארה: יש מצב חירום בישראל?

עזמי בשארה: מצב החירום הזה בישראל לא אמור לעורר דיון?

עזמי בשארה: לא מתקיים דיון בישראל אם יש מצב חירום, אם לאו.

עזמי בשארה: אני חושב שהדיון סביב מצב החירום שקיים בישראל הוא בעצמו צריך להיות סיבה לאי-אמון.

עזמי בשארה: העובדה שמדינת ישראל בזבזה מיליארדים לדעתם של כמה - אני לא מומחה, אבל אומרים לי שבוזבזו מיליארדים על מצב לא ברור - זו כשלעצמה צריכה להיות סיבה להצגת אי-אמון בממשלה.

עזמי בשארה: זו רק הקדמה, אדוני היושב-ראש, בשביל לנמק למה זה לא מונע הצעת אי-אמון.

עזמי בשארה: כבר הוגשו במצבי מלחמה ובמצבי חירום הצעות אי-אמון, וודאי כשאנחנו חלוקים אם זה מצב חירום, אם לא, ומה סיבותיו של מצב החירום.

עזמי בשארה: מדינת ישראל, אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, היא המדינה היחידה בעולם, לרבות ארצות-הברית, שלא מתנהל בה דיון אם המלחמה הזאת בעירק צודקת או לא.

עזמי בשארה: זו המדינה היחידה.

עזמי בשארה: בארצות-הברית מתנהל דיון, אפילו בזמן חלוקת האוסקר.

עזמי בשארה: בסן-פרנסיסקו יש הפגנות.

עזמי בשארה: בניו-יורק יש הפגנות.

עזמי בשארה: בכל העולם מתנהל דיון אם המלחמה הזאת צודקת או לא; במדינת ישראל אסור לנהל את הדיון אם המלחמה הזאת צודקת.

עזמי בשארה: ומה עוד שיוצא אלינו שר האוצר נתניהו בכותרת:

עזמי בשארה: הצלחה בעירק תביא לישראל צמיחה של כמה אחוזים.

עזמי בשארה: זה סגנון דיבור זה?

עזמי בשארה: הוא מקווה לצמיחה כלכלית לעצמו מכך שיפציצו 24 מיליון עירקים?

עזמי בשארה: כך מדבר שר בממשלה שאומרת שהיא לא צד למלחמה?

עזמי בשארה: אנחנו רוצים שהאמריקנים יצליחו מהר בעירק - למה הוא מדבר כך?

עזמי בשארה: זו צורת דיבור של שר אחראי בממשלה?

עזמי בשארה: מדינת ישראל מקווה לכמה אחוזי צמיחה מהמלחמה הזאת - כך מדברים על מלחמות?

עזמי בשארה: תסתכלו על ההתלהבות שפורצת החוצה במדינה הזאת כתוצאה מהמלחמה.

עזמי בשארה: אנשים לא יכולים לשלוט ביצר שלהם.

עזמי בשארה: 6.6 מיליוני אנשים, שמסתובבים עם מסכות גז בהוראות ממשלתם, לא יכולים להזדהות קצת עם 24 מיליון איש שנתונים ממש להפצצות, שנתונים עכשיו להפצצות?

עזמי בשארה: אי-אפשר קצת שאר רוח, קצת סולידריות עם האזרחים העירקים - לא אמרתי עם המשטר בעירק - לגבי מה שקורה שם?

עזמי בשארה: אי-אפשר לנהל דיון אם המלחמה הזאת צודקת?

עזמי בשארה: הרי יש כמעט קונסנזוס בין-לאומי שהיא לא צודקת.

עזמי בשארה: אני אמור לסגת מול הקרקס הזה ולא להגיש הצעת אי-אמון בדבר הכי חשוב, שמסכן את מדינת ישראל יותר מכל דבר אחר, שהוא מדיניותה של ממשלת ישראל בנושא השלום?

עזמי בשארה: בדיוק בימים האלה מתכוונים לדחוף את הגדר מזרחה.

עזמי בשארה: גדר שהיתה אמורה להיות גדר הפרדה ולהגן וכן הלאה.

מיכאל גורלובסקי: את הנאום הזה תישא בסוריה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת גורלובסקי, אני לא מבין, על מה יצא כעסך?

עזמי בשארה: בשמחה הייתי נוסע היום לבגדד ומשתתף עם התושבים שם.

ראובן ריבלין: הוא מתלונן כלפי מפלגות אופוזיציה שאינן מפגינות בחוץ נגד המלחמה.

ראובן ריבלין: למה אתה כועס עליו?

ראובן ריבלין: אני לא מבין.

מיכאל גורלובסקי: אני חושב שהנאום הזה מתאים - - -

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תהיה לך הזדמנות, ודאי מטעם הליכוד, לדבר, ואז תוכל לדבר.

ראובן ריבלין: בבקשה.

עזמי בשארה: אני לא יודע מאיפה ההורים שלך באו, אבל תיסע למקום שממנו באת.

עזמי בשארה: אני באתי מכאן, אבא וסבא שלי מכאן, ולא אסע לשום מקום.

עזמי בשארה: מאיפה אבא שלך, מרוסיה, מפולניה?

עזמי בשארה: תיסע אתה לשם.

עזמי בשארה: אתה אומר לי לאיזו מדינה ללכת?

מיכאל גורלובסקי: יושב-ראש הכנסת ייקח אותך לרוסיה.

עזמי בשארה: אדוני היושב-ראש, אומרים לי חברי כנסת: את הנאום הזה תישא שם.

עזמי בשארה: אני עכשיו נושא אותו בכנסת.

עזמי בשארה: זו הערה לא פרלמנטרית.

מיכאל גורלובסקי: - - -

ראובן ריבלין: חבר הכנסת גורלובסקי, אולי אדוני לא הבין, אבל הבנתי את קריאת הביניים.

ראובן ריבלין: אל תפריע לחבר הכנסת בשארה להציג את עמדתו.

עזמי בשארה: אדוני היושב-ראש, בימים אלה מתברר שהאיום על מדינת ישראל הוא בדיוק ממדיניותה בנושא השלום.

עזמי בשארה: זה האיום העיקרי וזה צריך להיות נושא לאי-אמון במדינה הזאת.

עזמי בשארה: אם מנצלים עכשיו את המצב כדי שראש הממשלה יצהיר שצריך גדר מזרחית בכלל, ליד עמק-הירדן, לא הבנתי את הקטע הזה.

עזמי בשארה: הוא מפתיע את העיתונות בהצהרה הזאת, ובביקורו הוא אומר: צריך לבנות גם גדר ממזרח.

עזמי בשארה: כלומר, לספח חלקים גדולים מעמק-הירדן למדינת ישראל ולכלול את היישובים שם.

עזמי בשארה: כלומר, ליצור גטו ולא מדינה פלסטינית.

עזמי בשארה: גדר ממזרח וגדר ממערב.

עזמי בשארה: ולאן ילכו האנשים?

עזמי בשארה: מה מסכן את ביטחון מדינת ישראל ואת ביטחון החברה הישראלית חוץ מאשר מחשבות מהסוג הזה?

עזמי בשארה: לדחוף עכשיו את הגדר מזרחה ולכלול בתוך שטח מדינת ישראל יישובים כמו קדומים ואריאל, למשל, לנצל עכשיו את המצב הזה, לתת 100 הערות על מפת הדרכים וללחוץ על ארצות-הברית שלא לפרסם אותה.

עזמי בשארה: למה לא לפרסם?

עזמי בשארה: מה מפחיד במפת הדרכים?

עזמי בשארה: ממש לא מצאתי שום דבר שאפשר לתפוס ביד במפת הדרכים הזאת.

עזמי בשארה: אבל, אפילו מזה מדינת ישראל מפחדת.

עזמי בשארה: וראש ממשלת ישראל לוחץ בימים אלה שלא תפורסם בתוך עשרה ימים, והם מצהירים: לא, אל תחששו, היא לא תפורסם.

עזמי בשארה: ממה חוששים?

עזמי בשארה: חשבתי שמסכימים לצורת החשיבה האמריקנית.

עזמי בשארה: אני לא מסכים אתה.

עזמי בשארה: אני אמור לחשוש מפרסום התוכנית האמריקנית, כי אני לא רואה שם שום דבר ממשי שאפשר לתפוס ביד.

עזמי בשארה: אני חושב שהערבים ילכו שבי אחרי תוכנית שאין בה כלום, שאין בה ממשות.

עזמי בשארה: למה ממשלת ישראל מפחדת מפרסומה?

עזמי בשארה: כי היא מפחדת מכל תוכנית מדינית.

עזמי בשארה: זה הדבר הכי מסוכן שקורה.

עזמי בשארה: אנחנו חושבים גם שזה כבר התברר, אדוני.

עזמי בשארה: אין צורך לחכות 100 ימי חסד וכו'.

עזמי בשארה: שרון וממשלת ישראל כבר הבהירו מה תוכניתם המדינית - אם יש תוכנית מדינית - והיא לא כוללת שום פתרון של השאלה הפלסטינית, והיא לא כוללת אפילו דבר שאפשר לקבלו, דבר שיתקבל על הדעת למשא-ומתן עם העם הפלסטיני.

עזמי בשארה: אין לממשלת ישראל הזאת, הקיימת, תוכנית למשא-ומתן עם הפלסטינים - וזה הדבר שצריך.

עזמי בשארה: זה הדבר העיקרי שצריך להעסיק עכשיו את החברה הישראלית, ולא לקוות לאחוזי צמיחה ממלחמה בעירק, אלא לקוות לאחוזי צמיחה מקיומו של שלום צודק.

דניאל בנלולו: זה מה שמפריע לך? זו הבעיה?

דניאל בנלולו: איזה קונסנזוס אתה רואה שיש בעולם עקב המלחמה, זה מה שמפריע לך? - - -

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: זה הוסבר, אמרת כבר קונסנזוס כמה פעמים.

ראובן ריבלין: הסברת את עצמך.

ג'מאל זחאלקה: אני מציע לחברי הליכוד שיש להם הצעה - לא טיפשית - שיגידו את זה - - -

ראובן ריבלין: חבר הכנסת זחאלקה, האם אדוני מתכוון להפריע לחבר הכנסת בשארה לומר את דבריו?

ראובן ריבלין: אני לא ארשה לו, אני לא ארשה לאדוני להפריע לחבר הכנסת בשארה, בשום פנים ואופן.

ראובן ריבלין: וגם לך, חבר הכנסת דניאל בנלולו.

ראובן ריבלין: בבקשה, אדוני.

עזמי בשארה: אדוני היושב-ראש, לדעתי הדברים האלה כבר התבהרו, והם כבר אמורים לגבש את צורת עבודתה של האופוזיציה בבית הזה.

עזמי בשארה: אין לממשלת ישראל הצעה למשא-ומתן עם הפלסטינים ולא הצעה לשלום צודק שיביא אתו צמיחה כלכלית - שני הדברים האלה קשורים.

עזמי בשארה: ואני חושב, אדוני היושב-ראש, שההסלמה שקורית בשטחים, ההסלמה האכזרית ביותר - אכזרית ביותר - בשטחים נגד האזרחים ונגד החברה הפלסטינית, אמורה להיות הנושא העיקרי שמעסיק אותנו לאחר שכמה מפלגות באופוזיציה התעסקו מספיק בשאלה אם הן בתוך הממשלה ולמה הן לא בתוך הממשלה.

עזמי בשארה: הנושא העיקרי שצריך להעסיק את הבית הזה הוא הנושא הזה.

עזמי בשארה: ממשלת ישראל יכולה לברך את העם הפלסטיני שיש לו ראש ממשלה, אבל אין לממשלת ישראל מה להציע לראש הממשלה הפלסטיני הזה, שהיא כל כך מברכת עליו.

עזמי בשארה: אין לה מה להציע.

עזמי בשארה: שום דבר - שום דבר פוליטי או מדיני; אין כלום, אפס.

עזמי בשארה: מדינה פלסטינית על 40% מהשטח, כשהם יודעים שאין פלסטיני או ערבי שמוכן לנהל משא-ומתן על הבסיס הזה.

עזמי בשארה: אין.

עזמי בשארה: אין תוכנית קבע ואפילו אין תוכנית מעבר לחברה הזאת.

עזמי בשארה: אנשים מקווים לזכות ביתרונות מהצרה של אחרים, מכך שהחברה הערבית תיחלש אחרי המלחמה, שיכולתם של הערבים להגיד לא לתכתיבים ישראליים ואמריקניים תיחלש אחרי מלחמת עירק.

עזמי בשארה: הם מקווים להשיג תוצאות חיוביות מהרשע הזה שקורה לחברה שלמה, מהחרבת מדינה שלמה וחברה שלמה בעירק.

עזמי בשארה: זו כל התוכנית המדינית, וזה חבל, אדוני היושב-ראש.

עזמי בשארה: גם חבל שיש כמה אנשים החיים במדינת ישראל שכבר מציעים לארצות-הברית מי צריך להיות הבא בתור אחרי עירק.

עזמי בשארה: אדוני היושב-ראש, ממשלת ישראל לא מראה לנו שום דבר חיובי, שום סממן חיובי, חוץ מכך שראש הממשלה בישר לנו שהוא ויתר על ראשות כל הוועדות המיניסטריאליות, חוץ מוועדה אחת, שזו ועדה - איך הוא קורא לה?

עזמי בשארה: הם לא קוראים לזה הערבים.

עזמי בשארה: המיעוטים, הלא-יהודים - - -

גדעון עזרא: המגזר הלא-יהודי.

עזמי בשארה: המגזר הלא-יהודי.

עזמי בשארה: אני לא קורא ליהודים המגזר הלא-ערבי, אבל לערבים קוראים המגזר הלא-יהודי.

עזמי בשארה: אז ראש ממשלת ישראל תופס את ראשות הוועדה למגזר הלא-יהודי במדינת ישראל.

עזמי בשארה: אדוני היושב-ראש, זו סיבה לדאגה, זו לא סיבה לשמחה - שראש ממשלת ישראל תפס לעצמו את זה, ראשית, כי אנחנו מכירים את דעותיו בנושאים האלה, במיוחד בנגב - האיש בעל חוות היחיד, שיש לו התנחלות יחיד, התיישבות יחידים בנגב, אגב, שתפס את חלקת הקרקע הכי גדולה בנגב, שחותר - - -

רוני בר-און: מה זה תפס?

רוני בר-און: אתם תופסים - - -

דניאל בנלולו: - - - ובונים בלתי חוקית - - - איפה שאתם רוצים - אתם בונים, איפה שאתם רוצים - אתם מתיישבים - - -

עזמי בשארה: האיש הזה - ראש הממשלה - חושב לרכז את כל הערבים בנגב ביישובי קבע.

עזמי בשארה: הוא קורא להם יישובי קבע קטנים.

קריאות: - - -

עזמי בשארה: מותר לערבי להקים חוות יחיד של אלפי דונמים?

עזמי בשארה: מותר לערבי להחזיק חוות יחיד?

מיכאל גורלובסקי: מותר בסוריה - - -

יחיאל חזן: - - -

עזמי בשארה: על כל פנים - - -

ראובן ריבלין: חבר הכנסת בשארה, אדוני שואל אותם שאלה - הם יענו.

עזמי בשארה: בסדר, אין לי בעיה.

ראובן ריבלין: אם אדוני רוצה לשאול אותם שאלה - הם יענו.

ראובן ריבלין: אם אדוני רוצה שאני אאפשר לך להמשיך ולדבר, אני אשתיק אותם, אבל אל תשאל אותם שאלות.

עזמי בשארה: לא, אדוני היושב-ראש.

עזמי בשארה: אף אחד לא שאל שאלה.

עזמי בשארה: אתה יודע, אדוני, יש שאלות רטוריות בעולם.

מיכאל גורלובסקי: הוא שאל אם מותר - - - אמרתי שמותר - - -

ראובן ריבלין: הוא לא שאל אתכם.

ראובן ריבלין: זו היתה שאלה רטורית.

ראובן ריבלין: הוא לא שאל אתכם, ועדיין השאלה קיימת.

עזמי בשארה: אדוני היושב-ראש, בסגנון דיבור בין נואמים, אנחנו הרבה פעמים שואלים שאלה רטורית, אם מותר לי.

עזמי בשארה: אני לא שואל אותו אם מותר לערבי.

עזמי בשארה: אפשר לדבר רטורית.

ראובן ריבלין: בוודאי, רק שהם ידעו שאתה מדבר רטורית.

רוני בר-און: שאלות רטוריות תשאל את האופוזיציה.

רוני בר-און: פה עונים על כל שאלה.

עזמי בשארה: לא, לא.

עזמי בשארה: חסר לי שאשאל אתכם שאלות אינפורמטיביות - האם מותר לערבי להחזיק, ואתה צריך להשיב לי - מותר או לא מותר.

עזמי בשארה: אדוני היושב-ראש, אנחנו יודעים משהו על דעותיו בנושאים האלה, אנחנו גם מכירים אותו, הוא היה ראש הממשלה הקודמת.

עזמי בשארה: המצב במגזר הערבי רק הידרדר, ומה שהממשלה הזאת מביאה אתה, הבשורות היחידות שהם מביאים אתם בימים האחרונים - אתה עד לכך, כולנו עדים לכך - זה הסלמת מדיניות הריסת הבתים במגזר הערבי.

עזמי בשארה: זה כל מה שראינו עד עכשיו - הסלמת מדיניות הריסת הבתים במגזר הערבי.

עזמי בשארה: שום דבר אחר.

עזמי בשארה: שום דבר אחר.

עזמי בשארה: שום אינדיקציה אחרת, שמתכוונים ללכת ברצינות בכיוון של שוויון או חצי שוויון, או סגירת פערים או חצי סגירת פערים.

עזמי בשארה: שום דבר.

עזמי בשארה: בכלל, השיח הפוליטי בנושא זכויות האוכלוסייה הערבית הוא שיח פוליטי ללא זכויות; כלומר, הוא מתנה את הזכויות בדעות פוליטיות - כמו שעכשיו כמה מחברי הכנסת מתנים או מנסים להתנות עמדה פוליטית בחופש ביטוי או בכלל בזכויות.

ראובן ריבלין: יש לך עוד שלוש דקות.

עזמי בשארה: תודה.

עזמי בשארה: אנחנו יודעים משהו על תוכניתו לגבי הנגב.

עזמי בשארה: אני מדבר עשר דקות, לא 13 דקות.

ראובן ריבלין: אתה מדבר עשר דקות נטו.

ראובן ריבלין: נותרו לך שלוש דקות.

עזמי בשארה: תודה.

ראובן ריבלין: אני מבקש לא להפריע כדי שהוא יוכל לסיים.

ראובן ריבלין: שר החוץ ישיב.

עזמי בשארה: אנחנו יודעים משהו על תוכניתו לגבי הנגב - לרכז את היישובים שאינם מרוכזים.

עזמי בשארה: ביקרתי בכפרים הלא-מוכרים, יש חשש אדיר מהדבר הזה, ואנחנו מתקרבים ליום האדמה, בתוך כמה ימים, ב-30 במרס.

עזמי בשארה: אם השילוב הזה של ניסיון להפקיע את מה שלא הופקע עוד בנגב, וללכת בכיוון של ריכוז, ולרכז את האוכלוסייה - לפזר את היהודים ולרכז את הערבים; מפריע לדוקטרינה במדינה הזאת שהיהודים מרוכזים באזור המרכז - צריך לפזר אותם; אבל מפריע שהערבים מפוזרים - צריך לרכז אותם, זה אפילו משהו שצריך לחשוב עליו אידיאולוגית, למה.

עזמי בשארה: המגמה ללכת לכיוון של ריכוז האוכלוסייה הערבית בנגב, לרבות הפקעת אדמות והריסת בתים, פלוס הסלמת מדיניות הריסת הבתים; ועם המורשת שהשאיר לנו השר אלי ישי, האוסרת בעצם טיפול בכל מה שנקרא איחוד משפחות, שאנשים שמתחתנים, לא מטפלים בבקשות שלהם לתושבות, לשבת עם מי שהתחתנו אתו, או אתה, באותה ארץ, באותו מקום, שהילדים ייהנו מאותו סוג של תושבות, כמו שקורה בכל העולם.

עזמי בשארה: מה שארצות-הברית קוראת לו "גרין קארד" נקרא כאן תעודת זהות, אבל זו בעצם תושבות קבע, זה הכול.

עזמי בשארה: השילוב הזה, אדוני היושב-ראש, הולך לכיוון החרפה - החרפה והסלמה, הגברת פערים והרחבת פערים.

עזמי בשארה: אני לא רואה שום נימה חיובית בכיוון הזה.

עזמי בשארה: מה שראינו עד עכשיו, כשלעצמו - הסלמת מדיניות הריסת הבתים כשלעצמה גורמת לנו לחשוב שזה לבדו עומד כסיבה להצעת אי-אמון בממשלת ישראל.

עזמי בשארה: אנחנו תמיד חשבנו - ואמרנו את זה בזמן הדיונים על הקמת הממשלה - שזו הממשלה הימנית ביותר עד עכשיו בהיסטוריה של המדינה הזאת, אבל אני מכיר כמה ימנים ליברלים, שאני יכול לנהל אתם שיח על אותה רמה קונספטואלית לגבי זכויות אזרח, זכויות אדם, ולהמשיך להתדיין בנושאים מדיניים עד אין-סוף.

עזמי בשארה: בנושאי זכויות אזרח היו לנו כמה מקרים כאלה - בכנסת הקודמת אפילו - שיש כמה אנשים ימנים שמוכנים לשים את הנושא המדיני בצד ולנהל אתי דיון על זכויות האזרח.

עזמי בשארה: אני לא רואה אותם בכנסת הזאת, גם לא בממשלה הזאת.

עזמי בשארה: אין פה.

עזמי בשארה: יש אחד ששמו אותו בראש הכנסת, הוא לא בממשלה, ויש אנשים שעזבו את הממשלה.

עזמי בשארה: כל מה שנקרא המורשת של ז'בוטינסקי, שאפשר לדבר על אזרחות ועל תושבות, איננו.

עזמי בשארה: יש לאומנות הקושרת זכויות אזרח עם קו מדיני, עם קו פוליטי, עם זהות לאומנית, וכו'.

עזמי בשארה: וזה מצב אשר לא גורם לנו לתקווה, אדוני - כל תקווה, כל שמץ של תקווה - מן הממשלה הזאת, גם בנושא של האוכלוסייה הערבית בישראל, ולא רק בנושא המדיני.

עזמי בשארה: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחבר הכנסת בשארה.

ראובן ריבלין: ישיב שר החוץ, ואחריו ישיב גם השר גדעון עזרא, כמתאם מטעם הממשלה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת בשארה, זכית ששני שרים ישיבו על הצעת האי-אמון שלך.

סילבן שלום: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אנו בעיצומה של מלחמה בעירק, מלחמה שמנהלות ארצות-הברית וחברות הקואליציה במטרה לפרק את משטרו של סדאם חוסיין מהנשק להשמדה המונית; מלחמה שנועדה להביא יותר שלום לאזור הזה, יותר יציבות למזרח התיכון ויותר יציבות לעולם.

סילבן שלום: בזמן הזה כולנו מבינים, שכאשר יש התגייסות לפירוק סדאם מהנשק שיש בידיו, זה עשוי לחזק את ביטחונה של מדינת ישראל.

סילבן שלום: בזמן הזה העם בישראל מאוחד - מאוחד במטרות הצודקות שהן פירוק סדאם חוסיין מנשקו.

סילבן שלום: לכן החליטו מפלגות האופוזיציה שלא להגיש הצעות אי-אמון.

סילבן שלום: מי כן החליט?

סילבן שלום: חבר הכנסת עזמי בשארה.

ראובן ריבלין: כל סיעת בל"ד החליטה.

סילבן שלום: סיעת בל"ד.

סילבן שלום: אבל חבר הכנסת עזמי בשארה עומד בראשה ומוביל אותה.

ג'מאל זחאלקה: ראית את הדיונים בפרלמנט הבריטי, ובריטניה משתתפת במלחמה?

ג'מאל זחאלקה: על מה אתה מדבר?

סילבן שלום: נשאלת השאלה, מדוע חבר הכנסת עזמי בשארה וסיעת בל"ד הם היחידים שבזמן הזה מגישים את הצעת האי-אמון?

ג'מאל זחאלקה: זה לכבוד לה.

סילבן שלום: קודם כול, זה בגלל העובדה שחבר הכנסת בשארה תמיד רוצה להיות שונה.

סילבן שלום: זו זכותו.

סילבן שלום: זה קו שמאפיין אותו.

סילבן שלום: אבל, האם אתה לא מרגיש חלק מהעם הזה בזמן הזה?

סילבן שלום: האם אתה לא מרגיש חלק מהמדינה הזאת?

ג'מאל זחאלקה: מה זה שייך?

סילבן שלום: אמרת דבר מאוד-מאוד ברור, אמרת דבר מאוד-מאוד פשוט.

סילבן שלום: אמרת בנוגע למפת הדרכים - למה ישראל מפחדת?

סילבן שלום: ישראל לא צריכה להיות זו שמפחדת, אני צריך לפחד.

סילבן שלום: זאת אומרת שאתה זה לא ישראל.

סילבן שלום: אמרת שישראל צריכה להיות זו שלא מפחדת.

עזמי בשארה: ממשלת ישראל.

סילבן שלום: אמרת: ישראל צריכה להיות זו שלא מפחדת, אבל אני – ואני כתבתי מלה במלה – אני זה שצריך לפחד.

עזמי בשארה: ממשלת ישראל.

סילבן שלום: לכן גם בעניין הזה, אם היינו יודעים בזמן הזה שגם אתה מתגבר על אותו יצר להגיש הצעת אי-אמון בזמן הזה - בניגוד מוחלט לדעה הרווחת במדינת ישראל, בניגוד מוחלט לטובתה של מדינת ישראל - היינו נמצאים היום בדיונים אחרים, ואולי יותר חשובים.

ג'מאל זחאלקה: מה יותר חשוב מזה?

סילבן שלום: אבל אתה החלטת לעשות את זה, ולכן אני גם צריך להשיב לך.

סילבן שלום: יש דברים שבאמת כדאי לדעת אותם.

סילבן שלום: סדאם חוסיין ומשטרו הם מהאפלים ביותר שידעה האנושות.

סילבן שלום: מהאפלים ביותר.

סילבן שלום: האיש הזה לא נמצא במצב שצריכים לבדוק אותו.

סילבן שלום: הוא כבר השתמש בנשק כימי.

סילבן שלום: הוא השתמש בנשק כימי כלפי אירן, הוא השתמש בנשק כימי כלפי הכורדים.

סילבן שלום: הוא כבר עשה את זה.

סילבן שלום: לא צריכים לבוא, להראות ולהוכיח שלאיש הזה אין מעצורים.

סילבן שלום: הוא כבר עשה את זה.

סילבן שלום: מאות-אלפי הרוגים היו כתוצאה מהפעולות שלו גם באירן, גם בקרב הכורדים וגם בקרב עמו העירקי.

סילבן שלום: פעם אחר פעם הוא יוצא למלחמות שאף אחד לא מבין את תכליתן.

סילבן שלום: פעם אחת למלחמה באירן, פעם שנייה למלחמה בכורדים, פעם שלישית הוא כובש את כוויית.

עזמי בשארה: ארצות-הברית תמכה בו.

עזמי בשארה: זה לא נושא האי-אמון, אדוני.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת בשארה עוד לא למד שבכנסת כל אחד יכול לומר מה שהוא רוצה?

עזמי בשארה: נכון.

עזמי בשארה: אני שמח על כך.

ראובן ריבלין: שר החוץ, שעונה לך לעניין ביותר.

סילבן שלום: ארצות-הברית ניסתה, עם גופים בין-לאומיים רבים, לעשות זאת בדרכי שלום.

סילבן שלום: לצערנו הרב, הדבר הזה לא הסתייע.

סילבן שלום: אנחנו לא מאושרים ממצב של מלחמה באזורנו, והלוואי שסדאם חוסיין היה מתפרק מנשקו בהתנדבות, באופן וולונטרי; אבל הוא אינו עושה את זה.

סילבן שלום: הוא אינו עושה את זה, והאיום הוא איום לא רק על ישראל.

סילבן שלום: האיום הוא על המזרח התיכון כולו, ודרך המזרח התיכון – אתה מדבר על ראייה גלובלית – על העולם כולו.

סילבן שלום: לכן, מצב שבו סדאם חוסיין יפורק מנשקו טוב ליציבות של כל המזרח התיכון, גם למשטרים הערביים מסביב.

סילבן שלום: גם למשטרים הערביים מסביב.

סילבן שלום: הוא כבר הוכיח שהוא יכול לכבוש את כוויית ומחר לכבוש מדינות אחרות.

ג'מאל זחאלקה: כל המזרח התיכון צריך להתפרק.

ג'מאל זחאלקה: כל המזרח התיכון.

ג'מאל זחאלקה: תגיד שאתה תומך בכך שכל המזרח התיכון יפורק.

ג'מאל זחאלקה: אני אתמוך בך.

סילבן שלום: הרי אמרתי שאתה לא מרגיש שאתה חלק מישראל.

סילבן שלום: אתה לא מרגיש חלק מישראל, ויש לך בעיה.

סילבן שלום: לכן אתה אומר את מה שאתה אומר, אבל אנחנו עדיין נמצאים במדינת ישראל ואנחנו נמצאים בכנסת ישראל.

עזמי בשארה: הוא לא בליכוד.

ראובן ריבלין: זה היה ברור כבר קודם.

סילבן שלום: אנחנו נעשה את הכול, והממשלה הזאת תעשה את הכול.

סילבן שלום: היא הציבה בקווי היסוד שלה חתירה להשגת שלום של אמת בינה לבין שכנותיה על בסיס הסכמי שלום יציבים.

סילבן שלום: הממשלה הזאת הביעה את אמונתה שמשא-ומתן ישיר ובלתי אמצעי הוא הדרך הנכונה כדי לנסות ולחפש כל אפיק לשלום.

סילבן שלום: הדגשנו כי נשאף להגיע לשלום על בסיס 242 ו-338.

סילבן שלום: כל הדברים האלה הם בקווי היסוד.

סילבן שלום: המטרה היא להשיג פיוס אמיתי.

סילבן שלום: פיוס אמיתי הוא פיוס שבו שני הצדדים מכירים בצורך בפיוס.

סילבן שלום: שני הצדדים מגיעים להכרה שהפיוס הזה הוא רק בדרכי שלום ולא בדרכי טרור ובדרכי מלחמה; צדדים שמגיעים להבנה שרצח של ילדים ושל נשים הוא דבר לא נכון.

סילבן שלום: לכן היינו מקווים והיינו מצפים שהדבר הזה יהיה לא רק נחלתה של מדינת ישראל, אלא גם נחלתם של הפלסטינים.

סילבן שלום: אנחנו רוצים שלום עם הפלסטינים.

סילבן שלום: היינו רוצים שלום עם כל מדינות ערב.

ג'מאל זחאלקה: תגיד שלום בלי כיבוש.

סילבן שלום: יש כרגע שלום עם מצרים ויש כרגע שלום עם ירדן.

סילבן שלום: הלוואי שיכולנו להגיע לשלום עם כל המדינות באזור, אבל לצערנו עוד לא הגענו לזה.

סילבן שלום: 55 שנים קיימת המדינה הזאת, והיא עדיין מושיטה יד לשלום וחותרת לשלום.

סילבן שלום: ממשלת ישראל קידמה בברכה את חזון הנשיא בוש כפי שהוצג בנאומו ב-24 ביוני 2002, אבל צריך לדעת שגם כאן יש צורך במהלכים ברורים כדי להביא ליישומה של מפת הדרכים שאתה מדבר עליה.

סילבן שלום: מדובר קודם כול בהפסקת הטרור, בהפסקת ההסתה, ולאחר מכן ברפורמות ברשות הפלסטינית.

סילבן שלום: כאשר מדובר על הפסקת הטרור, מדובר לא על אמירה בלבד.

סילבן שלום: מדובר על צעד מהותי, שבסופו של דבר יוביל אותנו לאפשרות של משא-ומתן בלי שחרב הטרור תהיה מתהפכת מעל ראשינו.

סילבן שלום: הממשלה הזאת לא יכולה לפעול במסלול מקביל או בשני מסלולים מקבילים, כאשר מצד אחד יש טרור שפוגע בנו ומצד שני יש ניהול משא-ומתן.

סילבן שלום: הדבר הזה הוא בידי הרשות.

סילבן שלום: בחירתו של אבו-מאזן התקבלה בברכה בעולם, ואנחנו אמרנו יותר מפעם אחת שאנחנו רואים בבחירתו של אבו-מאזן צעד חיובי, צעד נכון, אך צעד שאינו מספיק.

סילבן שלום: לכן הדבר הזה ייבחן במעשיו, הדבר הזה ייבחן באפשרות שלו לפעול, אם היא קיימת - האם ערפאת ייתן לו את האפשרות אם לאו.

סילבן שלום: לאחר שהוא ירכיב את ממשלתו, בעוד כשבועיים, המבחן הראשון שלו יהיה מאבק אמיתי בארגוני הטרור.

סילבן שלום: האם הוא יעצור את ארגוני הטרור, את ראשי הטרור מטעם ה"חמאס" ומטעם "הג'יהאד האסלאמי"?

סילבן שלום: האם הוא יפסיק את ההסתה ברדיו ובטלוויזיה, דבר שהוא יכול לעשות ביום אחד באותם תדרים שהוא קיבל מממשלת ישראל ב-1994, כאשר דובר אז על מאה שנות טרור שהגיעו לסיומן, והנה אנחנו הולכים למאה שנים חדשות של שלום.

סילבן שלום: זה בידיו.

סילבן שלום: זה בידיו.

סילבן שלום: מעשיו יקרבוהו ומעשיו ירחיקוהו, גם מול ישראל וגם מול העולם.

סילבן שלום: גם העולם כולו יבחן את הממשלה הפלסטינית החדשה בחינה מדוקדקת.

סילבן שלום: האם הם עושים את הצעדים שכל אחד מבין שהם תנאים בסיסיים כדי לנהל משא-ומתן לשלום, תנאים שבהם אתה מנהל משא-ומתן בלי שחרב מתהפכת לך מעל הראש?

סילבן שלום: כך היה כאשר הגיע אנואר סאדאת למדינת ישראל ב-19 בנובמבר 1977, והאמירה שלו היתה: לא עוד מלחמה, לא עוד שפיכות דמים – NO MORE WAR, NO MORE BLOODSHED, אבל גם כאשר היו קשיים במשא-ומתן הוא לא אמר:

סילבן שלום: אם אני לא אקבל את מה שאני דורש ומבקש, אני אפתח במלחמה נגד ישראל.

סילבן שלום: הוא לא פתח בטרור נגד מדינת ישראל.

סילבן שלום: הוא הבין שקשיים במשא-ומתן הם דבר מקובל, אבל קשיים במשא-ומתן צריך לפתור במשא-ומתן ולא באגרוף, לא בחרב, לא באקדח וברובה.

ג'מאל זחאלקה: תן לפלסטינים אותו דבר.

סילבן שלום: לצערנו הרב, הדבר הזה הוא דבר ייחודי ליאסר ערפאת ולמשטרו.

סילבן שלום: לא רק עם אנואר סאדאת אלא גם עם המלך חוסיין הגענו להסכם שלום, וגם אתו היו עליות ומורדות.

סילבן שלום: גם אתו היו משברים.

סילבן שלום: כולם זוכרים את משבר המים ומשברים נוספים.

סילבן שלום: מעולם הוא לא איים לרגע אחד על מדינת ישראל, קרי, אם לא תקבלו את עמדתי, הנה אני פותח במלחמה כוללת, הנה אני מפעיל את הנשק, מפעיל את החרב.

סילבן שלום: לכן, הדבר שהוא כל כך מובן וכל כך מקובל בעולם כולו, צריך להיות מקובל גם על הרשות הפלסטינית.

סילבן שלום: אם אכן ברשות הפלסטינית ירצו ללכת לעבר שלום, הם ימצאו אותנו מוכנים לבחון כל דרך כדי לנסות למצות כל אפשרות וכל סיכוי להגיע לשלום.

סילבן שלום: עשינו זאת פעמים מספר.

סילבן שלום: אבל כל פעם נתקלנו בתגובה, שלצערי הרב היתה תגובה של אלימות.

סילבן שלום: כך היה בהסכמי-וואי וכך היה בניסיון להגיע להסכמי קמפ-דייוויד.

סילבן שלום: הדברים האלה לא קיבלו את המענה הנכון, והתשובה היתה תמיד תשובה של טרור.

סילבן שלום: רבים מחברי חושבים שתשובת הטרור היא תשובה שתינתן תמיד, ללא שום הבחנה.

סילבן שלום: אבל אנחנו עדיין רוצים להאמין ורוצים לקוות שאכן יש אפשרות להגיע לשלום.

סילבן שלום: אנחנו היינו רוצים שהרפורמות ברשות הפלסטינית יקיפו מגוון רחב מאוד של דברים, לא רק בחירת ראש ממשלה, לא רק ביטול ההסתה בכלי התקשורת, אלא גם שינוי במערכת החינוך, קרי, שלא ללמד ילדים קטנים לשנוא, מגיל שש ומגיל שבע, אלא ללמד אותם, כמו אצלנו בבתי-הספר, שהדבר הטוב ביותר הוא להגיע לשלום.

סילבן שלום: הדברים האלה חשובים.

סילבן שלום: אנחנו נהיה מוכנים לשקול כל צעד הומניטרי נכון וללכת לקראת הרשות הפלסטינית.

סילבן שלום: במפגש האחרון של המדינות התורמות, שנערך בלונדון ב-19 בפברואר 2003, זכתה ישראל לשבחים רבים על כך שהיא מחויבת, כפוף לשיקולים ביטחוניים לגיטימיים, להקל את המצב ההומניטרי בשטחים על-ידי העברת הכספים ועל-ידי דברים נוספים.

סילבן שלום: אכן, בכוונתנו להמשיך לפעול בכיוון זה.

סילבן שלום: אנו מצפים שהדבר הזה ייעשה על בסיס של הדדיות.

סילבן שלום: תפיסת השלום של ישראל מבוססת על כמה עקרונות יסוד.

סילבן שלום: היסוד הראשון הוא חיזוק הסכמי השלום עם ירדן ומצרים וחידוש אפיקי הדיאלוג עם מדינות ערביות נוספות.

סילבן שלום: היסוד השני – גיבוש אינטרסים משותפים לגורמים האזוריים החותרים לקראת שלום.

סילבן שלום: לגורמים אלו צריך להיות אינטרס משותף ליציבות אזורית, למלחמה בטרור ולשיתוף פעולה כלכלי שאנו כה רוצים בו במזרח התיכון.

סילבן שלום: היסוד השלישי הוא הפסקת הטרור, הפסקת ההסתה, האלימות והחינוך לשנאה וקידום הפיוס בין העמים.

סילבן שלום: היסוד הרביעי הוא שיתוף הפעולה הבילטרלי והמולטילטרלי לקידום פתרונות משותפים לבעיות יסוד, דוגמת מצוקת המים שמשותפת לאזור הזה כולו וניתנת לפתרון במשא-ומתן נכון.

סילבן שלום: אף שבנסיבות הנוכחיות התנאים לקידום התהליך המדיני אינם נוחים, לא איבדנו את התקווה לשלום.

סילבן שלום: ממשלת ישראל תמשיך לחתור כיעד מרכזי במדיניותה להשיג את השלום.

סילבן שלום: הלוואי שנמצא שותפים למהלך הזה גם בקרב ההנהגה הפלסטינית החדשה.

סילבן שלום: אין לי ספק כי בצד הפלסטיני יש רבים אשר היו רוצים להגיע לשלום.

סילבן שלום: הם רואים בעיניים כלות כיצד בני עמם סובלים.

סילבן שלום: בכל תפקידי בעבר, כל ניסיונותינו להגיע לפרויקטים משותפים עם הרשות הפלסטינית, כאלה שקרמו עור וגידים, כאשר הם הגיעו לשלב ההבשלה, לצערי הם נחסמו בהוראה מלמעלה.

סילבן שלום: גם בתפקידי האחרון כשר האוצר, כאשר ביקרתי פעמים מספר בבנק העולמי, ניסיתי לדחוף פרויקטים משותפים, לקדם אותם, להביא למצב שבו ישראל תעשה את כל מה שנדרש ממנה, עם תרומה של הבנק העולמי.

סילבן שלום: אולם כאשר הגענו לשלב האמיתי, לשלב הנכון, ברגע האחרון תמיד היו שערי התקווה ננעלים.

סילבן שלום: ואתה שואל את עצמך: הכיצד?

סילבן שלום: איך זה יכול להיות?

סילבן שלום: איך זה יכול להיות שיושבת הנהגה שהסבל הגדול של בני עמה אינו עומד לפניה כדבר ראשון?

סילבן שלום: אבל כנראה יש שיקולים אחרים, והשיקול להראות את העם סובל הוא שיקול נכון בראייה הכוללת כדי להשיג הישגים נוספים בעתיד.

סילבן שלום: אבל אני מאמין שבצד הפלסטיני נמצא בסופו של דבר את השותפים לתהליך שלום אמיתי המבוסס על הבנה כי שלום פירושו מצב של WIN-WIN, של ניצחון-ניצחון, ושל עמים החיים בביטחון לטווח ארוך.

סילבן שלום: כשר החוץ של ישראל אחתור למטרה נעלה זו של מדיניות החוץ הישראלית.

סילבן שלום: אני מבקש מהכנסת לדחות את הצעת האי-האמון.

סילבן שלום: תודה רבה.

ראובן ריבלין: תודה לשר החוץ סילבן שלום.

ראובן ריבלין: השר גדעון עזרא מבקש להוסיף ולענות על הצד האחר בהצעתו של חבר הכנסת בשארה, נושא שהגדירו חבר הכנסת בשארה כנושא הלא-יהודים.

גדעון עזרא: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, חבר הכנסת עזמי בשארה, שמעתי את נאומך.

גדעון עזרא: דיברת על העירקים, דיברת על הפלסטינים ובסוף דיברת גם קצת על ערביי ישראל.

גדעון עזרא: לדעתי, לא בכדי מספר חברי הכנסת הערבים ברשימות הערביות ירד מעשרה לשמונה.

גדעון עזרא: לדעתי, זה קרה בגלל הדברים הללו, בגלל הגישה הזאת.

גדעון עזרא: אני רוצה לומר לך, שראיתי את מדינת ישראל לא במצב חירום - אנחנו לא במצב חירום, אבל אנחנו במצב מיוחד - וכאשר אתה, ביד לא רועדת, הגשת את ההצעה לאי-אמון בממשלה, באותה שעה הממשלה חילקה ערכות מגן לכל אזרחי ישראל, לא הבדילה בין ערבים ליהודים - - -

עזמי בשארה: יש ביקורת על החלוקה הזאת.

גדעון עזרא: תסלח לי.

עזמי בשארה: יש ביקורת רצינית על החלוקה הזאת.

גדעון עזרא: היא השקיעה השקעה אדירה.

גדעון עזרא: הממשלה דאגה בעת ובעונה אחת לכל אזרחיה ואתה דואג לכולם - - -

ג'מאל זחאלקה: השאלה היא מי הרוויח מזה.

ראובן ריבלין: תודה רבה, חבר הכנסת זחאלקה.

ראובן ריבלין: אתה מאוד פעיל היום.

גדעון עזרא: אני אומר לך, שלדעתי אזרחי מדינת ישראל ברובם מוקיעים דרך כזאת, שכאשר אנחנו נמצאים במצב מיוחד אתה מגיש הצעה כזאת של אי-אמון בממשלה.

גדעון עזרא: אבל זו זכותך.

גדעון עזרא: תמשיך בדרך זו.

גדעון עזרא: אני מוכרח להגיד עוד נקודה אחת, וכאן אתייחס בעיקר לנושא ערביי ישראל.

גדעון עזרא: אתה מסתכל על נושא הקמת הוועדה בראשותו של ראש הממשלה למגזר הלא-יהודי - ואני מוכן לקבל שם יותר מתאים, אין בעיה.

גדעון עזרא: אתה רואה זאת כדבר לא חיובי מבחינת ערביי ישראל, ואני יכול לומר לך חד-משמעית: תראה את הדבר הזה כדבר חיובי, תראה את הדבר הזה כדבר שאנחנו רוצים לשפר.

גדעון עזרא: אשמח מאוד אם תהיינה הצעות קונסטרוקטיביות.

גדעון עזרא: כל הצעה טובה תתקבל בברכה.

גדעון עזרא: אתן לך דוגמה מהיום.

גדעון עזרא: שאלתי את אחד מראשי המועצות בנגב, בדואי בנגב: מה אתה הכי רוצה?

גדעון עזרא: במה אתה הכי מעוניין?

גדעון עזרא: והוא אמר לי: אני מעוניין שיקימו מפעל במסגרת העירייה שאני מנהל.

גדעון עזרא: אמרתי: בסדר; מה עשית לטובת העניין הזה?

גדעון עזרא: לאיזה מפעל הצעת לבוא אליך?

גדעון עזרא: תבוא עם הצעה מגובשת לממשלה, נלך על זה ביחד.

ג'מאל זחאלקה: תן אזור פיתוח א' ויבואו מפעלים.

ראובן ריבלין: סליחה, אדוני השר.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת סער, אני מוכרח לומר לך, שנאמר רק על הקדוש-ברוך-הוא שעל כיסאו לא ישב זר.

ראובן ריבלין: אבל אני פשוט מזהיר אותך מפני עתידך הפוליטי.

ראובן ריבלין: הצלמים נמצאים ביציע והתמונה יכולה להיות מונצחת, ולהיות איום ישיר על מי שיושב בכיסא זה.

ראובן ריבלין: גם בעניין זה לא הייתי מציע לך לעשות דבר.

גדעון סער: עצה טובה.

ראובן ריבלין: בבקשה, אדוני השר.

גדעון עזרא: אשמח מאוד לקבל הצעות מעשיות.

גדעון עזרא: אני אומר לך מה הכוונה של הממשלה, ואתן עוד מעט נתונים מספר.

גדעון עזרא: נכון, יש אפליה כלפי היישוב הערבי והיתה אפליה כלפי היישוב הערבי.

גדעון עזרא: אתן לך עוד מעט נתונים כיצד בשנת 2002 – והנתונים נמצאים אצלי – שיפרנו את המצב.

גדעון עזרא: חבר הכנסת עזמי בשארה, דיברת על הריסות הבתים.

עזמי בשארה: דיברתי עליהם ארבע דקות מתוך עשר דקות.

עזמי בשארה: היושב-ראש הפסיק אותי כשהייתי באמצע הנאום.

ראובן ריבלין: אני היחיד שיודע כמה זמן דיברת וכמה דיברת על כל דבר.

ראובן ריבלין: אל תמשוך אותי בלשון.

גדעון עזרא: גם אני יודע וזה הרבה, למעלה מעשר דקות.

עזמי בשארה: הייתי באמצע הדברים.

ראובן ריבלין: נכון, אבל קודם בזבזת 14 דקות אחרות, ואני הותרתי לך שלוש דקות מפני שהם הפריעו לך חצי דקה.

גדעון עזרא: ראש הממשלה והממשלה אינם מחליטים על הריסת בית כזה ואחר; מי שמחליט על הריסת בית כזה ואחר שעומד בניגוד לחוקי הבנייה של מדינת ישראל הוא בית-המשפט.

ואסל טאהא: למה בנו בלי היתר?

גדעון עזרא: למה בנו בלי היתר?

גדעון עזרא: זו בדיוק השאלה שאני מפנה אליך - - -

ראובן ריבלין: חבר הכנסת ואסל טאהא, חבר הכנסת זחאלקה, חברים, זו לא התדיינות ביניכם לבין הממשלה.

ראובן ריבלין: סיעה מאוד דומיננטית, אבל, רבותי - - -

ג'מאל זחאלקה: אפשר לשאול שאלה?

ראובן ריבלין: לא, לא, אתה תשאל אותי, ואני אשאל אותו אם הוא מסכים.

ראובן ריבלין: כרגע הוא מסיים את דבריו.

גדעון עזרא: אני עדיין לא מסיים את דברי.

ראובן ריבלין: מאה אחוז.

גדעון עזרא: אני מבין את אלה שבעד סיום תוכניות המיתאר אחת ולתמיד.

ואסל טאהא: כמה שנים אנחנו שומעים את זה.

גדעון עזרא: הבעיה היא, שהגידול ביישובים הערביים הוא מעבר למה שתוכנית המיתאר - -

ואסל טאהא: אז אפשר להקצות אדמות מינהל.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת ואסל טאהא.

גדעון עזרא: - - יכולה לתת עד שהיא מסתיימת.

גדעון עזרא: אני מבקש לתת כמה נתונים, על מנת שהציבור בישראל, ואולי גם אתם, תראו את ההתייחסות בשנת 2001.

גדעון עזרא: אלה הנתונים האחרונים שנמצאים ברשותי.

גדעון עזרא: אוכלוסיית היישובים הערביים - בלי להחשיב את הרשויות המעורבות כמו לוד, רמלה, חיפה והמועצות האזוריות - היא 11.65% מכלל אוכלוסיית מדינת ישראל.

גדעון עזרא: כאשר אנחנו בוחנים את המשאבים שניתנו ל-11.65% מתושבי ישראל, אנחנו רואים, במשרד הפנים למשל, שיישובים ערביים קיבלו כמעט פי-2.5 בתקציבי האיזון ובתקציבי הפיתוח יותר ממה שמקבלים שאר היישובים בהשוואה לגודלם היחסי באוכלוסייה.

גדעון עזרא: והנתונים שאני אומר לכם הם נתונים שנבדקו עם כל משרדי הממשלה.

חיים אורון: כל הערים הגדולות לא מקבלות תקציבי איזון, תל-אביב, חיפה - - -

גדעון עזרא: ידידי, אני אומר לך, מה שניתן לא מספיק; עוד מעט אני אתן לך נתונים אחרים.

חיים אורון: תשווה בין רהט לאופקים; אתה יודע מה, בין שדרות לכסייפה.

ואסל טאהא: הן לא מקבלות תקציבי איזון.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת ואסל טאהא, הירגע.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אורון שאל את השאלה.

חיים אורון: אי-אפשר שיעלה שר לדוכן ויספר סיפורים.

גדעון עזרא: חבר הכנסת אורון, לצערי, בתקופה שאתה טיפלת בנושא הבדואים, נתת אישור לבנייה בלתי חוקית על-ידי כך שהודעת שאינך מתכוון להרוס ולו בית אחד.

חיים אורון: לכבוד הוא לי.

גדעון עזרא: כבוד לך, לא כיבדתם את צווי בית-המשפט, לא הבאת שום דבר לידי פתרון, עמדת בראש ועדה שלא עשתה שום דבר.

דניאל בנלולו: איך לכבוד הוא לך עם בנייה לא חוקית?

דניאל בנלולו: זה לא כבוד.

חיים אורון: תיכף תשמע.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת בנלולו, אתה תדבר בשם הליכוד, חבר הכנסת אורון מתכוון להשמיע את דברו בשם מרצ, מה קרה?

ראובן ריבלין: מה יהיה אחרי כן, כאשר אתם תשמיעו את דבריכם ואנחנו כבר נדע מה אמרתם.

ראובן ריבלין: בבקשה.

גדעון עזרא: משרד השיכון - יישובי הערבים מקבלים כמעט פי-שישה בתקציבי השלמת פיתוח שכונות ותיקות ביחס ליישובים אחרים.

גדעון עזרא: חבר הכנסת בשארה, אם זה לא מעניין אותך, למה הגשת את ההצעה?

גדעון עזרא: יישובי הערבים מקבלים פי-5.5 בהשתתפות בהקמת מוסדות ציבור מאשר היישובים האחרים.

ג'מאל זחאלקה: אילו יישובים?

גדעון עזרא: שאר היישובים במדינת ישראל.

גדעון עזרא: במפעלי הביוב מקבלים היישובים הערביים פי-1.6 יותר מיישובים אחרים.

גדעון עזרא: משרד התחבורה משקיע בתחבורה העירונית ביישובים הערביים פי-1.5 יותר מאשר ביישובים אחרים.

גדעון עזרא: משרד החינוך - התלמידים הערבים מהווים 16.6% מכלל התלמידים במדינת ישראל.

עזמי בשארה: אז למה אמרת שיש אפליה, אתה הרי מוכיח שאין אפליה.

ראובן ריבלין: הוא מתכוון לאפליה מתקנת כרגע.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת בשארה, שמענו אותך בסבלנות, עכשיו תשכילו לשמוע את השר בסבלנות.

ראובן ריבלין: הוא עונה.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו מנסים לברר.

ראובן ריבלין: זו לא שעת שאלות ותשובות, כרגע הוא עונה ואתם תשמעו.

ראובן ריבלין: יש לכם עוד שאלות, תגישו שאילתות.

גדעון עזרא: ממשלת ישראל הקימה, באופן יחסי, יותר מפי-1.5 כיתות לימוד חדשות עבור המגזר הערבי.

גדעון עזרא: אמרתי ואני אומר, על מנת שנגיע לרמה הקיימת ביישובים האחרים במדינת ישראל, צריך לעשות כברת דרך.

גדעון עזרא: ראש הממשלה ידאג שהתקציבים שנקבעו ולא בוצעו, ימוצו.

גדעון עזרא: בישיבה שהיתה בשנה שעברה, אני יכול לומר לך, מה הוא שאל, לא מהן התוכניות, אלא מהו הביצוע.

גדעון עזרא: אני אומר לך, אם נפעל יחד, בשיתוף פעולה, זה יביא לתוצאות הרבה יותר טובות מאשר אם אתה תהיה בצד אחד של המתרס ואני בצד שני של המתרס.

גדעון עזרא: אני יכול לומר לך ששמעתי את דבריך כאן על הכניסה של מדינת ישראל לשכונת זייתון בעזה.

גדעון עזרא: מדוע נכנסו לשכונת זייתון בעזה?

גדעון עזרא: נכנסו לשכונת זייתון בעזה, לא מפני שרצינו, מפני שיש לנו כוונה; נכנסו לשם על מנת לבלום טרור מכיוון עזה לכיוון שדרות.

גדעון עזרא: לכן נכנסנו.

גדעון עזרא: אז אל תדבר רק על החלק השני.

גדעון עזרא: אם לא יהיה טרור מזייתון לכיוון כפר-דרום או לכיוון שדרות, לא נצטרך להיכנס לשכונת זייתון או לנוסיראת או לכל מקום אחר.

גדעון עזרא: ידידי, דיברת על איחוד משפחות, אמרת ששר הפנים הפסיק לאפשר איחוד משפחות.

גדעון עזרא: מתי?

גדעון עזרא: אתה יודע מתי?

גדעון עזרא: כאשר המחבל שגר בג'נין קיבל תעודת זהות כחולה, מאחר שאמא שלו היתה תושבת מוקיבלה; מאחר שהיה ניצול של נושאי תעודות הזהות בדרך שאיננה מקובלת על מדינת ישראל.

גדעון עזרא: ואני אומר לך, שגם בנושא הזה תטפל הוועדה שראש הממשלה עומד בראשה.

גדעון עזרא: אני מציע לך, לטובת העניין, בוא נדבר ספציפית על א', ב', ג', ונפסיק לדבר כללית.

גדעון עזרא: אני קורא לכנסת לדחות מכול וכול את הצעת האי-אמון הזאת.

גדעון עזרא: תודה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, בטרם נעבור לדיון - ראשון הנואמים הוא חבר הכנסת גדעון סער - יעלה ויבוא יושב-ראש ועדת הכנסת ויציג את הודעתו.

ראובן ריבלין: בבקשה, רבותי, הודעה ליושב-ראש ועדת הכנסת.

ראובן ריבלין: בבקשה, אדוני.

): הודעות מספר, אדוני.

): אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, ביום כ"ד באדר א' התשס"ג, 26 בפברואר 2003, החליטה הכנסת להעביר לוועדת הכנסת את הצעתו לסדר-היום של חבר הכנסת אבשלום וילן בדבר הקמת ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא האלימות בספורט.

): ביום 17 במרס 2003 דנה ועדת הכנסת בהצעה והחליטה להמליץ בפני הכנסת על הקמתה של ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא שמירת ההגינות ומניעת האלימות בספורט.

): מונחת בפניכם ההצעה כאמור, הכוללת פירוט של סמכויות הוועדה וכן את הרכבה.

): מוצע כי בראש הוועדה יעמוד חבר הכנסת אבשלום וילן, אשר עמד בראש ועדת חקירה דומה בכנסת החמש-עשרה.

): חברי הוועדה הנוספים הם: חבר הכנסת איתן כבל, חבר הכנסת גלעד ארדן, חבר הכנסת רוני בר-און, חבר הכנסת מיכאל נודלמן, חבר הכנסת אחמד טיבי, חברת הכנסת אתי לבני, חבר הכנסת ניסן סלומינסקי וחבר הכנסת אמנון כהן.

): אני מבקש את אישורה של הכנסת להמלצה זו.

ראובן ריבלין: אלו הודעותיך?

): לא, יש לי עוד הודעות.

ראובן ריבלין: בבקשה, ימשיך אדוני.

): אדוני היושב-ראש, ביום 26 בפברואר 2003 החליטה הכנסת להעביר לוועדת הכנסת את הצעתה של חברת הכנסת זהבה גלאון להקים ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא הסחר בנשים.

): ביום 17 במרס דנה ועדת הכנסת בהצעה והחליטה להמליץ בפני הכנסת על הקמתה של ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא סחר בנשים בישראל.

): מונחת בפניכם ההצעה כאמור, הכוללת פירוט של סמכויות הוועדה וכן את הרכבה.

): מוצע כי בראש הוועדה תעמוד חברת הכנסת זהבה גלאון, אשר עמדה בראש ועדת חקירה דומה בכנסת החמש-עשרה.

): חברי הוועדה הנוספים יהיו: חבר הכנסת גדעון סער, חברת הכנסת מרינה סולודקין, חברת הכנסת אורית נוקד, חברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך, חבר הכנסת יאיר פרץ, חבר הכנסת יורי שטרן, חבר הכנסת אחמד טיבי וחברת הכנסת אילנה כהן.

): אני מבקש את אישורה של הכנסת גם להמלצה זו.

): בקשה נוספת להמלצה היא כלהלן: ביום 5 במרס 2003 העבירה הכנסת לוועדת הכנסת את הצעתו של חבר הכנסת יאיר פרץ להקים ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא המאבק בתאונות הדרכים.

): שר התחבורה הופיע בפני ועדת הכנסת וביקש כי תינתן למשרד התחבורה שהות ללמוד את דוח ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא זה, ועדת חקירה שפעלה בכנסת החמש-עשרה, ולכן התנגד להקמת ועדת חקירה חדשה.

): גם יושב-ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת שלום שמחון, התנגד להקמת ועדת החקירה הפרלמנטרית החדשה בשל העובדה שהנושא מצוי בסמכותה של ועדת הכלכלה ויטופל על-ידה.

): ההחלטה שלא להקים את ועדת החקירה נתמכה בידי רוב חברי ועדת הכנסת.

): אבקש את אישור הבית להמלצה זו.

): עוד המלצה.

): ועדת הכנסת החליטה להמליץ בפני הכנסת, בהתאם להוראות סעיף 3(ג) לחוק הכנסת, התשנ"ד-1994, כי מספר החברים בוועדת הכנסת בכנסת השש-עשרה יהיה 21.

): גם להחלטה זו אני מבקש את אישורה של הכנסת.

): מוסרים לי פה, שבוועדה למניעת סחר בנשים, לא ועדת סחר בנשים, חבר הכנסת חן רשף, יחליף חבר הכנסת רשף חן את חברת הכנסת מהסיעה שלו, גברת מלי פולישוק-בלוך.

): עד כאן החלטות שאני מבקש את אישור הכנסת להן.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: האם לאחר מכן יש לאדוני עוד הצעות?

): רק הודעות.

ראובן ריבלין: נא להודיע ונצביע לאחר מכן על הדברים בהתאם לפירוט שאני אפרט.

ראובן ריבלין: בבקשה.

): אחת ההודעות קשורה לאישור מספר חברי הכנסת בוועדת הכנסת.

ראובן ריבלין: הבנתי.

ראובן ריבלין: אם כן, חברי הכנסת, יש לנו כאן ארבעה נושאים שעליהם מבקשים את אישורה של הכנסת.

ראובן ריבלין: נושא ראשון הוא המשך פעולתה של ועדה פרלמנטרית שהיתה בתוקף בכנסת החמש-עשרה ואנחנו מבקשים לחדש את תוקף כהונתה ולתת אישור להרכבה גם בכנסת השש-עשרה, הוועדה בנושא שמירת ההגינות ומניעת האלימות בספורט, בראשותו של חבר הכנסת וילן.

ראובן ריבלין: מי בעד - ירים את ידו.

ראובן ריבלין: נא להצביע.

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: בעד הצעת ועדת הכנסת - רוב

ראובן ריבלין: נמנעים – אין

ראובן ריבלין: ומניעת האלימות בספורט נתקבלה.

ראובן ריבלין: אני קובע שפה-אחד נקבע כי ועדת החקירה בנושא שמירת ההגינות ומניעת האלימות בספורט אושרה.

ראובן ריבלין: הנושא השני הוא ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא הסחר בנשים בישראל, בראשות חברת הכנסת זהבה גלאון ובהרכבה כפי שהוצג על-ידי יושב-ראש ועדת הכנסת.

ראובן ריבלין: מי בעד - ירים את ידו.

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: בעד הצעת ועדת הכנסת – רוב

ראובן ריבלין: נמנעים – אין

ראובן ריבלין: אני קובע שפה-אחד אושרה הוועדה הפרלמנטרית בנושא הסחר בנשים בישראל כמוצע על-ידי יושב-ראש ועדת הכנסת.

ראובן ריבלין: עכשיו אנחנו מדברים על דחיית ועדת הכנסת את הבקשה לקיים ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא המאבק בתאונות הדרכים, בגלל עמדת הממשלה שמתכוונת לאמץ את כל אותם נושאים שעליהם קבעה הוועדה היוצאת - - -

חיים אורון: יש בעיה היות שהנושא במחלוקת והוא נמצא אחרי הצעת האי-אמון - - -

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, במיוחד שהנושא הזה התקבל במליאה ונדחה בוועדה.

מוחמד ברכה: שני הנושאים האחרים התקבלו גם בוועדה וגם במליאה.

ראובן ריבלין: אדוני סגן יושב-ראש הכנסת, אדוני יודע שיכולה להיות הצבעה שאינה תואמת ולכן זה מובא שוב למליאה.

ראובן ריבלין: אם המליאה תחליט כפי שהחליטה המליאה הקודמת, קרוב לוודאי שזה יוחזר לוועדת הכנסת.

ראובן ריבלין: אם תאשר המליאה את החלטת ועדת הכנסת - - -

חיים אורון: - - -

ראובן ריבלין: אין לי על זה ויכוח, לכן אני דוחה את ההצבעה.

ראובן ריבלין: גם כל סגני היושב-ראש שיבואו במקומי ואחרי יזכרו שרק לאחר הצבעת האי-אמון אנחנו נצביע.

ראובן ריבלין: כנראה זה יהיה בתורו של חבר הכנסת אדלשטיין.

ראובן ריבלין: האם אנחנו צריכים להצביע על הנושא הרביעי?

): כן, כן, בנושא הרחבת ועדת הכנסת ל-21 חברים.

ראובן ריבלין: כן, הצבעה בנושא הרחבת ועדת הכנסת כמוצע על-ידי יושב-ראש הוועדה.

ראובן ריבלין: ועדת הכנסת היא הוועדה היחידה שחוק הכנסת אינו קובע את מספר חבריה ולכן אפשר להרחיבה על-פי החלטת ועדת הכנסת.

ראובן ריבלין: מי בעד - ירים את ידו.

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: בעד הצעת ועדת הכנסת – רוב

ראובן ריבלין: נמנעים – אין

ראובן ריבלין: אני קובע שפה-אחד נתקבלה הצעת ועדת הכנסת, כפי שהובאה על-ידי יושב-ראש הוועדה, לכונן ועדה בת 21 חברים.

): תודה רבה לאדוני, תודה רבה לחברים על האישור.

): בעקבות ההודעה על הרחבת ועדת הכנסת ובהתאם להחלטת הכנסת, אני מבקש את אישורה של הכנסת לצירופם של חברי הכנסת דניאל בנלולו מסיעת הליכוד ואחמד טיבי מסיעת חד"ש-תע"ל לוועדת הכנסת.

ראובן ריבלין: רבותי, מי בעד הצעתו של יושב-ראש הוועדה - ירים את ידו.

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: בעד הצעת ועדת הכנסת – רוב

ראובן ריבלין: נמנעים – אין

ראובן ריבלין: אני קובע שפה-אחד אישרה הכנסת את צירוף חבר הכנסת דניאל בנלולו וחבר הכנסת אחמד טיבי לוועדת הכנסת.

ראובן ריבלין: אני מודה לכם ומברך אתכם.

): אני מתכבד להודיע בזאת, כי את המקום הפנוי לסיעת הליכוד בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות ימלא חבר הכנסת אהוד יתום.

): כמו כן, את המקומות הפנויים לסיעת העבודה-מימד בוועדת החוץ והביטחון ימלאו חברי הכנסת חיים רמון, אפרים סנה ודני יתום.

): אני מאוד מודה לכם על הקשב, וגם לך, אדוני היושב-ראש.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת רוני בר-און, בבקשה.

): ועדת הכנסת החליטה בישיבתה ביום י"ג באדר ב' התשס"ג, 17 במרס 2003, כי ועדת הכספים תדון בהצעות לסדר-היום בנושא: דוח משרד האוצר בעניין קרן הפנסיה "מבטחים" – הצעותיהם של חברי הכנסת חמי דורון ויצחק כהן.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה ליושב-ראש ועדת הכנסת, חבר הכנסת בר-און.

יולי יואל אדלשטיין: בכל הנוגע לשלום ומדיניות הפנים כלפי האוכלוסייה הערבית

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו נתחיל את הדיון בהצעת האי-אמון.

יולי יואל אדלשטיין: אני מזכיר לכל חברי הבית שהדיון הוא דיון סיעתי.

יולי יואל אדלשטיין: ועדת הכנסת קבעה היום שמסגרת הדיון היא שלוש דקות לכל סיעה.

יולי יואל אדלשטיין: יפתח את הדיון בשם סיעת הליכוד חבר הכנסת גדעון סער.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת רשף חן, ואחריו – חבר הכנסת מיכאל נודלמן.

גדעון סער: אני מוותר.

יולי יואל אדלשטיין: גדעון סעד מודיע שהוא מוותר על ההשתתפות שלו בדיון, ולכן יעלה חבר הכנסת רשף חן.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – חבר הכנסת מיכאל נודלמן, ואחרי חבר הכנסת מיכאל נודלמן - חבר הכנסת חיים אורון.

יולי יואל אדלשטיין: שלוש דקות, רבותי.

רשף חן: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חבר הכנסת בשארה לא באמת חושב שהוא צפוי להיבחר לראש ממשלת ישראל, והצעתו לא רצינית, שלא לומר קנטרנית ומיותרת במועד הספציפי הזה.

רשף חן: אבל ההצעה הזאת נותנת לי הזדמנות לנסות ולהבהיר את התפיסה שלי בנוגע לסכסוך היהודי-הערבי בכלל וליחסים בין היהודים והערבים שחיים במדינת ישראל בפרט.

רשף חן: יש, חבר הכנסת בשארה, שני עמים שטוענים לבעלות על שטח האדמה שבין הים והירדן.

רשף חן: כל אחד מהעמים האלה, מנקודת המבט הסובייקטיבית שלו, יש לו טענה טובה וצודקת, והתוצאה של זה היא שיש רק שני פתרונות למחלוקת הזאת בין שני העמים האלה.

רשף חן: פתרון אחד הוא שהם יריבו והאחד ינצח ויגרש את השני - זה פתרון המלחמה.

רשף חן: הפתרון השני הוא ששני העמים האלה ימצאו דרך לחיות זה עם זה על אותו שטח אדמה.

רשף חן: נתון נוסף שנכנס למשוואה מבחינתי הוא שכל אחד מהעמים האלה, ובוודאי העם היהודי, עומד על זכותו להגדרה לאומית עצמית, זכות שהוכרה על-ידי אומות העולם והאו"ם, מגילת זכויות האדם, כזכות של כל אדם ואדם, וזכות שהעם היהודי כמה לה הרבה מאוד שנים ונאבק עליה, ומבחינתנו זה נושא שאיננו נתון בכלל למשא-ומתן.

רשף חן: לאור זה, הפתרון היחיד למעשה, פתרון השלום היחיד הוא לחלק את שטח האדמה הזה לשניים ולקיים פה שתי מדינות לאומיות לשני העמים האלה: מדינה לאומית לעם היהודי; מדינה לאומית פלסטינית לעם הפלסטיני.

רשף חן: זה הפתרון שהוצע על-ידי האומות המאוחדות ב-1948, התקבל על-ידי העם היהודי, ולא התקבל על-ידי העם הפלסטיני, והתוצאה של זה היתה מלחמה ונכבה.

רשף חן: וזה הפתרון, לפחות היום, שמקובל על הרוב המכריע של העם היהודי, גם אם בעבר היו אצלנו חלקים שחשבו אולי אחרת.

רשף חן: אני חושב שהוגן לומר, שהיום לפחות 70% או 80% מקרב העם היהודי מאמינים שזה הפתרון הנכון והצודק, זה מה שצריך להיות וזה מה שיהיה.

רשף חן: עד לפני זמן מה חשבנו שכך קורה גם אצל העם הפלסטיני, אבל לפחות לאחרונה חלה רגרסיה רצינית מאוד בעניין הזה, ועושה רושם שהעם הפלסטיני חזר לדרך המלחמה והוא לא מאפשר לנו שום דבר אחר אלא להשיב במלחמה.

רשף חן: אבל מדינת ישראל, ראש ממשלת ישראל, הרוב המכריע של העם היהודי שיושב בישראל, ממשיכים להציע לעם הפלסטיני אותה עסקה בסיסית, פשוטה, הוגנת שמוצעת לעם הפלסטיני בערך 100 שנה או לפחות מאז 1948, והיא: מדינה פלסטינית לעם הפלסטיני ומדינה יהודית לעם היהודי.

רשף חן: וכאן אני מגיע לנקודה שנוגעת לערביי ישראל - - -

יולי יואל אדלשטיין: והיא תהיה גם נקודת סיכום.

רשף חן: - - - זה הפרט הבסיסי של העסקה, זה פרט קונסטיטוציוני בעסקה בינינו.

רשף חן: ההכרה שלכם, של העם הפלסטיני, זה שיושב בפלסטין שתקום וזה שיושב בתוך שטח מדינת ישראל, בזכות שלנו לקיים פה מדינה לאומית-יהודית; זה לא נושא שפתוח למשא-ומתן.

רשף חן: זה לא נושא שיש למישהו במדינת ישראל הזכות לבוא ולכפור בו, כי מי שכופר בזה, באותה מידה יכול לכפור בדמוקרטיה.

רשף חן: מבחינתנו זו כפירה במהות הקונסטיטוציונית של המדינה הזאת.

רשף חן: ולכן, אין לך הזכות הדמוקרטית לעשות את זה, וברגע שאתה עושה את זה, אתה חוצה את הגבול ויוצא מחוץ לגדר.

רשף חן: ופה המחלוקת הקשה שיש לרוב הבית הזה אתך, מפני שאתה שוב ושוב, בצורה יותר גלויה או פחות גלויה, מנסה לעשות את זה, ולכפור בזכות שלנו לקיים פה בית לאומי לעם היהודי.

רשף חן: ואני אומר לך, חבר הכנסת בשארה, אני אתך בטענה שלעם הפלסטיני יש זכות לבית פלסטיני בשטח של מדינה פלסטינית, יהיה השטח אשר יהיה, אבל לך אין הזכות לכפור בזכות שלנו לאותו דבר.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת רשף חן.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מיכאל נודלמן, ואחריו – חבר הכנסת חיים אורון.

יולי יואל אדלשטיין: אם חבר הכנסת חיים אורון לא יופיע באולם, אנחנו נבקש מחברת הכנסת גילה פינקלשטיין לעלות לדוכן.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, חבר הכנסת נודלמן, במסגרת שלוש דקות.

מיכאל נודלמן: כבוד היושב-ראש, כנסת נכבדה, חברי הכנסת מסיעת בל"ד, אתם שלושה חברי הכנסת, מביאים הצעת אי-אמון בממשלה שהוקמה רק לפני כחודש.

מיכאל נודלמן: מה כוונתכם?

מיכאל נודלמן: אולי אתם לא יודעים על המשבר שנמשך כמעט שלוש שנים?

מיכאל נודלמן: אולי אתם לא יודעים על המלחמה שמכריז עלינו יאסר ערפאת?

מיכאל נודלמן: אולי אתם לא יודעים שיש עכשיו מלחמה אצל השכנים שלנו, עם עירק?

מיכאל נודלמן: מה ציפיתם מהממשלה החדשה, שבתוך חודש יתוקן כל מה שממשלות קודמות לא הצליחו לעשות שנים?

מיכאל נודלמן: שהממשלה החדשה תביא עמה פתרון מיידי לסכסוך הישראלי-הפלסטיני, לצמיחה כלכלית ותרבותית לכל אזרחיה, לשלום וליציבות ביטחונית וכלכלית?

מיכאל נודלמן: לדבריכם, אתם מכריזים על אי-אמון לא בממשלה, אלא במדינת ישראל, שחווה כעת תקופה קשה - סכסוך עם הפלסטינים, משבר כלכלי, מלחמה בעירק וחשד לנשק לא קונבנציונלי.

מיכאל נודלמן: כל זה נטל כבד לכל עם ישראל, גם לערבים וגם ליהודים.

מיכאל נודלמן: ובשעה קשה זו אתם מוצאים לנכון להאשים את הממשלה החדשה בחוסר יעילות, בנושאים שלא תלויים בגורם האנושי, אלא שעוצבו על-ידי המציאות במזרח התיכון.

מיכאל נודלמן: בשם סיעת האיחוד הלאומי ברצוני להגיד שהצעת האי-אמון האמורה לא רלוונטית ולא אקטואלית היום, ואנו, כמובן, לא נתמוך בה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת מיכאל נודלמן, גם על העמידה בזמנים.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת חיים אורון כנראה החליט גם לוותר על השתתפות בדיון, ולכן, חברת הכנסת גילה פינקלשטיין, בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: אחריה - נציג יהדות התורה, אם תרצה להביע את דעתה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מבקש להודיע למזכיר הכנסת מי ידבר בשם הסיעה, ואם לא - חבר הכנסת אחמד טיבי.

גילה פינקלשטיין: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מבקשת תחילה להביע פליאה על שסיעת בל"ד מצאה לנכון להגיש את הצעת האי-אמון ולא למשוך אותה לאור המצב, כפי שעשו חברותיה, בעיצומם של ימים אלה.

גילה פינקלשטיין: אנחנו נמצאים אומנם בעיצומם של ימי הלחימה האמריקנית בעירק, ימים של מתיחות ביטחונית לא פשוטה גם עבור אזרחי ישראל.

גילה פינקלשטיין: אבל האמת צריכה להיאמר, על אף הכוננות שטרם הוסרה, הרי כולנו יודעים היטב שמצב ביטחוני מתוח הוא עבורנו לגמרי לא נדיר או יוצא דופן, והרי כולנו חווים אותו, לצערנו, ביתר שאת בשנתיים וחצי האחרונות.

גילה פינקלשטיין: לפני שנה יצא צה"ל למבצע "חומת מגן", ומאז הוא מוסיף במבצעים למיגור הטרור באזורנו, ועדיין לא נראה הסוף, אם כי בהחלט חלה התקדמות ניכרת במצבנו ובמלחמתנו מול הגורמים העוינים.

גילה פינקלשטיין: הדיבורים על מדיניות חוץ בעניין השלום, כפי שהוצע כאן היום בהצעת האי-אמון, הם יפים ונשגבים, אך אנחנו עוסקים כאן בריאל-פוליטיק ולא באוטופיות.

גילה פינקלשטיין: שאיפות הן דבר חשוב, יפה ונעלה שאי-אפשר בלעדיו, וגם השאיפה לשלום משותפת לכל אדם באשר הוא, וחוצה מפלגות ומגזרים.

גילה פינקלשטיין: ההבדל בין יושבי הבית הזה ביחס למדיניות הוא בנקודת המוצא ובמידת הנכונות להתפשר עם הטרור ועם האויב לצורך כך.

גילה פינקלשטיין: ומה המחיר שאנחנו מוכנים לשלם?

גילה פינקלשטיין: למיטב הבנתי, אימצה הממשלה בראשותו של מר אריאל שרון, שאנחנו, המפד"ל, שותפים לה, מדיניות של לחימה בלתי מתפשרת בגורמי הטרור באשר הם, בלי לעסוק בשלב זה בהסדרים עתידיים על בסיס פשרות כלשהן.

גילה פינקלשטיין: הניסיון המר מהעבר הלא-רחוק מלמד, כי לא נכון להיחפז ולרוץ לוועידות ולטקסים על מדשאות מוריקות בלי שיש תוכן אמיתי ובסיס של הסכמה מאחורי הדברים.

גילה פינקלשטיין: כבר למדנו שאפילו כשהגענו עם הרבה רצון טוב, כוונות טובות ושפע של תוכניות לוויתורים, נענינו בכתף קרה במקרה הטוב, ובמקרה הגרוע במטחי "קסאם" על שדרות ובאוטובוסים מתפוצצים ברחובותינו.

גילה פינקלשטיין: "כולם מדברים על שלום", אומר השיר, אבל כדאי לנו גם לזכור את מאמר שלמה המלך: "לכל זמן ועת לכל חפץ".

גילה פינקלשטיין: גם האמריקנים הבינו, לאחר שחטפו אשתקד מהלומה במגדלי התאומים, שדיבורים לחוד ומעשים לחוד.

גילה פינקלשטיין: הם יצאו למערכה באפגניסטן נגד מעוזי "אל-קאעידה", ועתה הם משקיעים את מירב ומיטב מאמציהם בניסיון להשתלט על הרודן העירקי.

גילה פינקלשטיין: ראוי גם לנו לאמץ, לכל הפחות, מדיניות של "הפרד ומשול", כפי שלמיטב הכרתי עושה כעת הממשלה: תחילה לערוך מלחמה עיקשת בכל מי שמנסה להפר את שלוותם של אזרחי ישראל, ומתוך מעשיו ברור כי אין פניו לשלום אלא לחיסולה של מה שהם מכנים "הישות הציונית", ובבוא השעה תוקדש, אני מניחה, הרבה מחשבה לשאלה כיצד מביאים ליציבות של קבע באזור המסוכסך הזה.

גילה פינקלשטיין: כאמור, המפד"ל תומכת במדיניותה של הממשלה, ועל כן אני מציעה להסיר את הצעת האי-אמון מסדר-היום.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אחמד טיבי, בבקשה.

אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, לא הבנתי, כמובן, ואינני מקבל את העובדה שסיעת העבודה ויהדות התורה הסירו את הצעות האי-אמון, בשל הטענה כי יש מצב חירום.

אחמד טיבי: אין מצב חירום.

אחמד טיבי: על כן הסיבות שבעטיין הוצעו הצעות אי-אמון שרירות וקיימות, בעיקר בכל מה שקשור לאוכלוסייה הערבית במדינת ישראל.

אחמד טיבי: התבשרנו, אדוני ראש הממשלה, פעמים רבות, כי יש רצון של הממשלה למשל לקלוט אקדמאים ערבים בשירות המדינה, בחברות ממשלתיות, ואף שהתקבלו חוקים בכנסת, המספר עלה באופן קוסמטי – גם בשירות המדינה, גם בחברות ממשלתיות, גם בחברות פרטיות, כמובן, אף שלא זה הנושא כעת.

אחמד טיבי: היום שמעתי, ועדיין לא בדקתי את המידע הזה, שנציב שירות המדינה ביטל את ההטבה, האפליה המתקנת שלפיה כל שר או כל משרד ממשלתי שמקבל ערבי לשירות המדינה, מקבל משרה אחרת בנוסף.

אחמד טיבי: היום הודיע לי אחד השרים, שהוא התבשר מנציבות שירות המדינה, שנציב שירות המדינה ביטל את ההוראה הזאת.

אחמד טיבי: כלומר, הטענה על ההעדפה המתקנת, שהיא תוצאה של החלטה, של חוק קיים במדינת ישראל, כנראה בוטלה בגלל הקיצוצים; החלטה שרירותית, החלטה שמתבססת על תוכנית כלכלית.

אחמד טיבי: מי נפגע תמיד מהחלטות כלכליות כאלה?

אחמד טיבי: הרבדים החלשים ביותר של האוכלוסייה.

אחמד טיבי: ראה הקיצוץ במערכת החינוך.

אחמד טיבי: הרי זה ימוטט את מערכת החינוך במגזר הערבי.

אחמד טיבי: ראה התשתית של הכבישים.

אחמד טיבי: הרי כאשר אתה עובר ליד יישוב ערבי אתה יודע לפי הכביש שאתה נמצא באזור ערבי.

אחמד טיבי: אגב, חבר הכנסת רוני בר-און, אתה מתפלא, גם כשאתה במטוס אתה יודע כי אתה רואה מלמעלה, בעיקר אם זה בלילה, אם זה יישוב יהודי או יישוב ערבי.

אחמד טיבי: לפי התאורה המסודרת, החשמל, למעלה אפשר תמיד לדעת אם מדובר ביישוב יהודי.

רוני בר-און: חשבת פעם שזה בגלל הבנייה הבלתי-חוקית, שאי-אפשר לבנות כביש ישר ביישוב ערבי?

אחמד טיבי: אגב, אני מדבר על כבישים בין-עירוניים, בין-יישוביים, שמאז קום המדינה ממשיכים להיות אותם כבישים.

דניאל בנלולו: מעטים.

אחמד טיבי: אני בטוח שאתם אומרים את הדברים האלה כי הייתם ביישובים הערביים פעם בעשור אולי.

אחמד טיבי: אבל מעל ליישובים הערביים הייתם הרבה, במטוסים, כשאתם טסים לחוץ-לארץ אולי.

רוחמה אברהם-בלילא: זה לא נכון - - - לא צריך להגזים.

אחמד טיבי: ולכן, אדוני ראש הממשלה, אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, הממשלה הזאת, בשל מדיניותה הכלכלית בעיקר, והמדיניות כלפי היישובים הערביים, כלפי האזרחים הערבים, כלפי השכבות החלשות, ראויה לאי-אמון.

אחמד טיבי: האם החלטתו של ראש הממשלה, שמעוררת הרבה תהיות אצלנו, שהוא ישלוט בתיק הזה שנקרא "המגזר הלא-יהודי", היא אות מבשר טובות או אות מבשר רעות?

אחמד טיבי: האם המצב ישתנה לטובה או ישתנה לרעה בגלל ההחלטה הזאת?

אחמד טיבי: אני נתתי כמה דוגמאות, אדוני ראש הממשלה, ואני אשמח אם תוכיח לי שכל מה שאמרתי אינו נכון.

אחמד טיבי: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה לחבר הכנסת טיבי.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת יצחק וקנין - איננו נוכח.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, ואחריו - חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני, שלוש דקות.

ג'מאל זחאלקה: אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת וחברות הכנסת, הקשבתי קשב רב לדבריו של שר החוץ.

ג'מאל זחאלקה: אומנם זה היה מינוי תמוה, אבל הרבה דברים תמוהים קרו בחודשים האחרונים.

ג'מאל זחאלקה: זה היה נאומו הראשון בכנסת, והקשבתי כמעט לכל מלה שהוא אמר.

ג'מאל זחאלקה: נזכרתי בתשובתו של שר חוץ אירופי, כשנשאל בתקופה מסוימת מה מדיניות החוץ של ממשלתו, והוא אמר: לא כלום תמורת שום דבר.

ג'מאל זחאלקה: זה מה ששמעתי משר החוץ הטרי.

ג'מאל זחאלקה: הוא דיבר הרבה על דברים מסביב – ניהול משא-ומתן ישיר, יש פרטנר, אין פרטנר, הפסקת הטרור – אבל לגופו של עניין לא היתה לו מלה אחת להגיד, לא ברמז ולא בצורה ישירה, ריק גמור, לא כלום תמורת שום דבר.

ג'מאל זחאלקה: זה היה נאום ריק לחלוטין מבחינת תוכנו.

ג'מאל זחאלקה: הרבה דיבור עם מעט דברים, או בלי דברים בכלל.

ג'מאל זחאלקה: ואכן זה לא פלא, כי אנחנו מכירים ויודעים ששר החוץ האמיתי של מדינת ישראל הוא מר אריאל שרון, ראש הממשלה, ומדיניותו של שרון הוצהרה כבר עם עלייתו או כניסתו לתפקידו בשנת 2001, כשהוא דאג לפרט בפרטי פרטים את מדיניותו ואמר: המקסימום שהפלסטינים יכולים לחלום עליו זה ישות כלשהי על 43% מהשטח.

ג'מאל זחאלקה: הוא עשה דבר שאף ראש ממשלה ישראלי לא עשה לפניו, הוא דאג להסביר לפלסטינים שאין סיכוי לשלום.

ג'מאל זחאלקה: הוא דאג להסביר לכולם שהוא לא מאמין בשלום, שהוא חושב שאפשר לדבר על שלום עוד 15 שנים, ובינתיים הוא מאמץ את מדיניות ניהול המשבר ולא את מדיניות פתרון המשבר במזרח התיכון.

ג'מאל זחאלקה: זאת מדיניות הרת אסון.

ג'מאל זחאלקה: מניתוח אלמנטרי של הטקסט של דבריו של שר החוץ רואים שבפנינו ממשלה שנגועה ב-PEACE פוביה, בפחד מהשלום.

ג'מאל זחאלקה: היה פעם ראש ממשלה בישראל, קראו לו שמיר, ובכל פעם שהוא שמע את המלה "שלום" הוא נכנס לעצבנות, הוא הגיב בצורה כמעט לא רציונלית, ואנחנו רואים ממשלה שהיא במצב דומה.

ג'מאל זחאלקה: הממשלה הזאת ראויה לאי-אמון בגלל מדיניותה לפני פתיחת המלחמה בעירק, אחרי שנפתחה המלחמה, וגם תוכניותיה לימים שלאחר המלחמה.

ג'מאל זחאלקה: תוכניות הממשלה לאחר המלחמה הן לנצל – כך הם אומרים בפירוש – את המצב החדש כדי להעביר מדיניות לא של שלום, לא של הסדר, אפילו לא של משא-ומתן רציני, אלא עיגון המצב הקיים בהסדרים ארוכי טווח - 15 שנים לאחר מכן.

ג'מאל זחאלקה: אם אני לוקח בחשבון את מדיניותה של הממשלה הזאת, שאין סיכוי לפתיחתו של משא-ומתן רציני, שלא לדבר על הסדר - - -

אלי אפללו: עם מי?

אלי אפללו: עם מי?

ג'מאל זחאלקה: - - - ישראל לא תלך לכך, הממשלה הזאת לא תלך למשא-ומתן רציני.

ג'מאל זחאלקה: היא תיגרר בשערותיה, כשהיא בועטת וזועקת וצועקת ואומרת: עזבוני לנפשי, לא רוצה שלום, לא רוצה משא-ומתן.

ג'מאל זחאלקה: זאת האמת שאתם לא רוצים להגיד.

ג'מאל זחאלקה: זאת ממשלה שמדברת הרבה ולא עושה דבר בעניין השלום.

ג'מאל זחאלקה: מדברת מעט, ועושה הרבה בעניין הדיכוי בשטחים, הרס בתים, הרג, סגר והרעבת אוכלוסייה שלמה.

ג'מאל זחאלקה: זאת ממשלה שראויה לאי-אמון מצד כל חברי הבית.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה לכם.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: את זה הציע חברך בשארה.

ראובן ריבלין: אחרון הדוברים, חבר הכנסת חיים אורון, בבקשה.

חיים אורון: מוותר.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אורון מוותר.

ראובן ריבלין: חברי הכנסת, נא לשבת במקומותיכם.

ראובן ריבלין: האם יש מישהו שמבקש למנות את המצביעים?

ראובן ריבלין: חבר הכנסת בשארה, האם אתה מבקש למנות את המצביעים, או שאתה סומך על מראית עין שלי?

ראובן ריבלין: אם כן, בפנינו הצעת אי-אמון של סיעת בל"ד, כפי שהוצגה על-ידי חבר הכנסת בשארה.

ראובן ריבלין: מי בעד הצעת סיעת בל"ד להביע אי-אמון בממשלה בשל מדיניות החוץ של הממשלה בכל הנוגע לשלום ומדיניות הפנים כלפי האוכלוסייה הערבית - ירים את ידו.

ראובן ריבלין: מי בעד?

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: תודה.

קריאה: תשאל מי נמנע.

ראובן ריבלין: אני מתנצל.

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: בעד הצעת סיעת בל"ד להביע אי-אמון בממשלה - מיעוט

ראובן ריבלין: נמנעים – מיעוט

ראובן ריבלין: אני קובע בצורה כמעט ודאית על-פי מראית עין, שהיה רוב מוחלט בעד הסרת הצעת האי-אמון, עם מספר לא מועט של נמנעים.

קריאה: לא מראית עין אלא מראה עיניים.

ראובן ריבלין: לא מראית עין אלא מראה עיניים.

ראובן ריבלין: לכן הממשלה לא נפלה, ואנחנו ממשיכים בסדר-היום.

ראובן ריבלין: [נספחות.

ראובן ריבלין: ]

ראובן ריבלין: אנחנו ממשיכים בסדר-היום: הודעת הממשלה בדבר חלוקת משרד העבודה והרווחה, ואיחוד חלקו עם משרד התעשייה והמסחר, והעברת שטחי פעולה ממשרד למשרד, על-פי סעיפים 31(ג) ו-(ד) לחוק-יסוד: הממשלה.

ראובן ריבלין: מסמך המפרט את הסעיפים יונח היום על שולחנות חברי הכנסת.

ראובן ריבלין: ההודעה היא הודעה בלבד, הדיון יתקיים מחר - יום שלישי, ההצבעה תתקיים ביום רביעי.

ראובן ריבלין: יעלה השר גדעון עזרא ויציג את בקשת הממשלה.

גדעון עזרא: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מתכבד להודיע לכנסת, כי הממשלה החליטה בהתאם לסעיף 31(ג) לחוק-יסוד: הממשלה, לחלק את משרד העבודה והרווחה ולאחד את חלקו עם משרד התעשייה והמסחר באופן הבא: תחום העבודה, כמפורט להלן, יעבור למשרד התעשייה והמסחר, אשר ייקרא משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.

גדעון עזרא: תחום הרווחה יישאר במשרד העבודה והרווחה, אשר ייקרא משרד הרווחה.

גדעון עזרא: בהתאם לסעיף 31(ג) לחוק-יסוד: הממשלה, אני מבקש את אישור הכנסת לכך.

גדעון עזרא: כמו כן החליטה הממשלה, בהתאם לסעיף 31(ד), כי תחום העבודה אשר יעבור כאמור למשרד התעשייה והמסחר, יכלול את שטחי הפעולה והיחידות הבאים, לרבות במחוזות: א.

גדעון עזרא: רשות לתכנון כוח-אדם; ב.

גדעון עזרא: מחלקה ליחסי עבודה; ג.

גדעון עזרא: האגף לאיגוד שיתופי, לרבות רישום ופיקוח על אגודות שיתופיות; ד.

גדעון עזרא: האגף לפיקוח על העבודה, בטיחות בעבודה ופעולה מונעת; ה.

גדעון עזרא: יחידות העוסקות באכיפת חוקי העבודה; ו.

גדעון עזרא: היחידה לכוח-אדם בשעת-חירום; ז.

גדעון עזרא: האגף להכשרה מקצועית; ח.

גדעון עזרא: האגף למעמד האשה, מעונות-יום ומשפחתונים לגיל הרך; ט.

גדעון עזרא: היחידה לרישום מהנדסים ואדריכלים; י.

גדעון עזרא: רישוי קבלני כוח-אדם ולשכות פרטיות; יא.

גדעון עזרא: היחידה לעובדים זרים, עד להקמת רשות הגירה במשרד הפנים; יב.

גדעון עזרא: פעולות תעסוקה למצבים מיוחדים - עבודות מיידיות; יג.

גדעון עזרא: פעולות הפיתוח בתחומי העבודה; יד.

גדעון עזרא: קשרים בין-לאומיים בתחום העבודה; טו.

גדעון עזרא: מינהלת הרפורמה במדיניות הטיפול בבלתי-מועסקים המתקיימים מגמלת קיום מתמשכת; טז.

גדעון עזרא: מינהלת פיתוח תוכניות להעסקת אנשים עם מוגבלויות; יז.

גדעון עזרא: אבחון תעסוקתי של מקבלי הבטחת הכנסה.

גדעון עזרא: כמו כן תעבור לשר התעשייה והמסחר אחריות על הגופים הבאים: 1.

גדעון עזרא: שירות התעסוקה; 2.

גדעון עזרא: המוסד לבטיחות וגהות.

גדעון עזרא: בהתאם לסעיף 9(א)(11) לחוק הממשלה, מובאת החלטה זו לידיעת הכנסת.

גדעון עזרא: עוד החליטה הממשלה, בהתאם לסעיף 31(ב) לחוק-יסוד: הממשלה, להעביר את הסמכויות הנתונות לשר העבודה או לשר העבודה והרווחה לפי החוקים ברשימה המונחת לפני חברי הכנסת ומסומנת כנספח א', לשר התעשייה והמסחר.

גדעון עזרא: הרשימה מונה 62 חוקים.

גדעון עזרא: בהתאם לסעיף 31(ב) לחוק-יסוד: הממשלה, אני מבקש את אישור הכנסת לכך.

גדעון עזרא: תודה.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אני מבקש להתנצל: קיבלתי פקס על כך שבחופזי אמרתי מראית-עין.

ראובן ריבלין: כמובן, מראה עיניים ולא מראית-עין, כי מראית-עין היא דבר שונה בתכלית.

ראובן ריבלין: אני מתנצל בפני הפרוטוקול ומבקש לתקן אותו.

ראובן ריבלין: על-פי מראה עיני כיושב-ראש.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת ברכה, מייד לאחר הצעת האי-אמון, התבקשנו להצביע על נושא תאונות הדרכים.

ראובן ריבלין: אנחנו עוברים עכשיו להודעת יושב-ראש ועדת הכנסת, אשר יביא בפנינו את הצעת ועדת הכנסת בדבר דחיית הצעתו של חבר הכנסת יאיר פרץ.

מוחמד ברכה: - - -

ראובן ריבלין: מחר יתקיים דיון, ולאחר מכן תתקיים הצבעה.

ראובן ריבלין: הואיל ומחר הממשלה עסוקה בדיונים על התקציב, הסכמנו בנשיאות שסגני השרים יהיו כאן.

ראובן ריבלין: לכן השר עזרא אמר את אשר אמר היום, ולאחר מכן יהיה דיון.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, נצביע על הודעתו של יושב-ראש ועדת הכנסת בדבר החלטתה של הוועדה לדחות את הבקשה להקים ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא תאונות הדרכים.

מוחמד ברכה: - - -

ראובן ריבלין: מקובל עלי.

ראובן ריבלין: הואיל ויש מחלוקת בשאלה שאנחנו מצביעים עליה, יעלה ויבוא פעם נוספת יושב-ראש הוועדה, על מנת להסביר את הנושא בקצרה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת ברכה, אם תהיה לך הערה לאחר מכן, נאפשר לך להשמיעה.

): אדוני היושב-ראש, בכנסת הקודמת כוננה ועדת חקירה פרלמנטרית, שנושא החקירה שלה היה המאבק בתאונות הדרכים.

): זה לא כבר הגישה ועדה זו למשרד התחבורה שני דוחות עבי כרס, אפשר לומר.

): הדוחות האלה היו מונחים על שולחנו של שר התחבורה, ובינתיים נפסקה כהונתה של הממשלה הקודמת, וטרם היה סיפק בידי משרד התחבורה ושר התחבורה לבדוק את מסקנות הוועדה.

ראובן ריבלין: על מה אתה מבקש להצביע?

): אני מבקש להצביע על החלטת ועדת הכנסת, לאחר שהופיע בפניה שר התחבורה וביקש שתינתן למשרד התחבורה שהות ללמוד את דוח ועדת החקירה הפרלמנטרית שפעלה בנושא זה בכנסת החמש-עשרה.

): לכן הוא מתנגד, מטבע הדברים, להקמת ועדת חקירה חדשה.

): גם יושב-ראש ועדת הכלכלה של הכנסת, חבר הכנסת שלום שמחון, התנגד להקמת ועדת חקירה חדשה, שכן הנושא מסור לטיפולה של ועדת הכלכלה.

): בהחלטה שלא להקים ועדת חקירה תמכו רוב חברי ועדת הכנסת, ואני מבקש מהמליאה לאשר המלצה זו.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת ברכה, בבקשה.

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת - - -

זהבה גלאון: - - -

ראובן ריבלין: חבר הכנסת ברכה קיבל רשות דיבור.

מוחמד ברכה: כחבר ועדת החקירה שלא סיימה את עבודתה, אני חושב שוועדת הכנסת הוטעתה.

מוחמד ברכה: הדוח שהוגש הוא דוח ביניים, והוא לא מונע ממשרד התחבורה ללמוד את הדוח ולפעול על-פיו, אם רצונו בכך, אבל יש הרבה מאוד עבודה שהוועדה צריכה להמשיך בה.

מוחמד ברכה: זה לא נושא שעלה כדי לנגח את הממשלה, אדוני, אלא כדי להשלים ולעזור במערכה נגד תאונות דרכים.

מוחמד ברכה: ההצעה של חבר הכנסת יאיר פרץ מש"ס התקבלה לפני שבועיים.

מוחמד ברכה: לא ייתכן שהמליאה תהפוך היום את עורה ופתאום תתנגד להמשך טיפולה של הכנסת בנושא תאונות הדרכים.

מוחמד ברכה: משרד התחבורה יעשה את מה שהוא אמון עליו ואת מה שעליו לעשות, אבל גם הכנסת צריכה להידרש לסוגיה הכאובה, שגובה מחיר כבד ודם רב מהאזרחים.

מוחמד ברכה: זה לא נושא שיש בו מחלוקת, זה לא נושא של קואליציה ואופוזיציה.

ראובן ריבלין: זה ברור, זה נושא א-פוליטי.

מוחמד ברכה: זה נושא שנוגע לכל חברי הבית, ולכן יש צורך שהוועדה הזאת תמשיך לעבוד.

מוחמד ברכה: תודה רבה, אדוני.

ראובן ריבלין: תאונות הדרכים אינן פוסחות על איש.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת זהבה גלאון, בבקשה.

זהבה גלאון: אדוני היושב-ראש, הכנסת קיבלה את ההחלטה הזאת כאן על-ידי כל סיעות הבית, לפני שמפלגת העבודה והקואליציה החליטו שהנושא צריך להיות בוועדת הכלכלה.

זהבה גלאון: אני רוצה לשאול, האם בינתיים נפסקות תאונות הדרכים?

זהבה גלאון: האם עד ששר התחבורה ילמד את הדוח לא יהיו תאונות דרכים?

זהבה גלאון: השאלה שנשאלת היא - איך הכנסת תסתכל לציבור בעיניים?

ראובן ריבלין: זה ברור.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחברת הכנסת גלאון.

ראובן ריבלין: רבותי, הועברה לוועדת הכנסת החלטת הכנסת.

ראובן ריבלין: לפי סעיף 97ג: "ועדת הכנסת תכין, בתוך 30 ימים, הצעה להקמת ועדת חקירה, אולם רשאית היא להביא בצד הצעתה, המלצה לכנסת להסיר את ההצעה מסדר-היום", וזאת בקשתו של יושב-ראש הוועדה.

ראובן ריבלין: מי שבעד אישור הצעת ועדת הכנסת, ירים את ידו.

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: בעד הצעת ועדת הכנסת - רוב

ראובן ריבלין: נמנעים - אין

ראובן ריבלין: אני קובע בבירור, שהצעת ועדת הכנסת אושרה על-ידי הכנסת ברוב קולות.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: "מינוי" שופטים לבית-המשפט העליון בטרם נקבע הרכב הוועדה לבחירת שופטים

ראובן ריבלין: אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת רוני בר-און ידבר, במסגרת הצעה לסדר-היום מס' 253, על נושא "מינוי" שופטים לבית-המשפט העליון בטרם נקבע הרכב הוועדה לבחירת שופטים.

ראובן ריבלין: בבקשה, חבר הכנסת בר-און.

ראובן ריבלין: לרשותך עשר דקות, ואני בטוח שלא תצטרך לנצל את כולן.

ראובן ריבלין: ישיב שר המשפטים, שהסכים - ואנחנו מעריכים זאת מאוד - לענות מייד על ההצעה.

ישראל אייכלר: אני הגשתי הצעה לסדר-היום - - -

ראובן ריבלין: כבר קראתי לחבר הכנסת בר-און לעלות לדוכן.

ראובן ריבלין: שמעתי את בקשתו של אדוני.

ראובן ריבלין: אדוני ישב, ויבין שלצערי הרב לא ידעתי על כך.

ראובן ריבלין: כרגע הוזמן חבר הכנסת בר-און, ומייד אחרי זה אני אאפשר לך לדבר.

רוני בר-און: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, בסוף השבוע האחרון מלאו ערוצי התקשורת השונים פרסומים בולטים ולפיהם "מונו" ארבעה שופטים חדשים לבית-המשפט העליון.

רוני בר-און: העיתונות עסקה בהרחבה במחלוקת, שלא לומר במאבק, שהתחולל בין כבוד נשיא בית-המשפט העליון, השופט אהרן ברק, לבין מי שאמורה לתפוס את מקומו בעוד כשלוש שנים, כבוד השופטת דורית בייניש.

רוני בר-און: בין שאר הדיווחים שמענו, שבעוד הנשיא הנכבד של בית-המשפט העליון מבקש למנות לבית-המשפט העליון את הפרופסור למשפטים הגברת נילי כהן, מתנגדת הנשיאה המיועדת של בית-המשפט העליון למינוי, והיא תומכת במינוי אחר.

רוני בר-און: הטעמים לתמיכה מחד גיסא ולהתנגדות מאידך גיסא גם פורטו, למרבית הצער, בהרחבה.

רוני בר-און: מטעמים של שמירה על כבוד השופטים המיועדים, או על כבודם של אלה שלא מונו, וגם מטעמים של שמירה על כבודם של הנשיא המכהן ושל הנשיאה המיועדת, לא נפרט את הטעמים לתמיכה או להתנגדות.

רוני בר-און: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, מן המפורסמות הוא כי תוכן הדיונים בוועדה לבחירת שופטים היה מאז ומתמיד חסוי, שמור ומוגן מכל משמר, והסיבה מובנת וברורה.

רוני בר-און: עד כדי כך היו חסויים הדברים הנאמרים במהלך הדיון, שאפילו לא מנהלים פרוטוקולים במהלך הישיבות, מחשש שאלה יודלפו.

רוני בר-און: לא זו אף זו, כל הדלפה מהדיונים - והיו כאלה - נתקלה בתגובה קשה מאוד, ולעתים אף הגיעו הדברים לידי חקירה של ממש את עניין ההדלפה.

רוני בר-און: והנה, למרבית הפלא, דווקא הדיון הפנימי האחרון ואלה שקדמו לו והתקיימו בבית-המשפט העליון היו לנחלת הכלל.

רוני בר-און: כולם יודעים מה רצה הנשיא, כולם יודעים ביקרו של מי חפצה הנשיאה המיועדת, כולם שמעו למי מתנגדת שופטת פלונית ואת מי דוחף שופט אלמוני.

רוני בר-און: הכול יודעים למי בדיוק "נעשה רצח אופי" בדיונים האלה ועל מי נאמר ש"אין לו שיעור קומה משפטי הראוי לבית-המשפט העליון".

רוני בר-און: הכול בפרוטרוט, בשם ובמלכות, אין מכחיש, אין פוצה פה ואין מצפצף.

רוני בר-און: נוכח כך, למי תהיה עוד הזכות החוקית או הזכות המוסרית למנוע את ההדלפות הצפויות מדיוני הוועדה לבחירת שופטים?

ראובן ריבלין: נדמה לי שזאת עבירה פלילית.

ראובן ריבלין: אני יודע שיש אנשים שנחקרו על העבירה הזאת.

ראובן ריבלין: אני מכיר אותם באופן אישי.

רוני בר-און: אני חושב שגם אני מכיר אותם באופן אישי, ואנחנו לא צריכים להסתכל רחוק כדי לדעת מי הם היו.

רוני בר-און: כך או כך, נמצאנו למדים כי בסופו של אותו תהליך מיון פנימי בקרב השופטים, היועץ המשפטי לממשלה מר אליקים רובינשטיין, פרקליטת המדינה הגברת עדנה ארבל וכבוד השופטים המחוזיים הגברת מרים נאור ומר אשר גרוניס, הם אלה ש"מונו" לבית-המשפט העליון.

רוני בר-און: לא זו אף זו, מעיתון אחד למדנו לדעת, כי הגברת ארבל לא תיכנס לתפקידה אלא בשנת 2004, וזאת כדי למנוע "זעזוע" בראשות התביעה הכללית, שכן לא יעלה על הדעת שגם היועץ המשפטי לממשלה וגם פרקליטת המדינה יעזבו את תפקידם בצוותא חדא.

רוני בר-און: יותר מזה, בעיתון אחד אף נאמר, כי המינוי של ראשי התביעה הכללית לבית-המשפט העליון יזרז סוף-סוף את הטיפול של הפרקליטות בתיקים התלויים ועומדים נגד אישי ציבור.

רוני בר-און: במסגרת הכבוד שכולנו רוחשים למערכת המשפט בכלל ולבית-המשפט העליון בפרט, מקובלת אצלנו מקדמת דנא המוסכמה, כי אין מחווים דעה על טיב הבחירה של השופטים; קל וחומר שאין רשות לאיש ציבור לעשות כן, קל וחומר בן בנו של קל וחומר שאין רשות לחבר הכנסת לעשות כן.

רוני בר-און: אבל אם מטעמי אתיקה ומטעמי כבוד שאנחנו רוחשים למערכת, דיון מאוחר בטיב הבחירה אסור, לאחר שזאת נעשתה בוועדה לבחירת שופטים, האם אנחנו בכלל יכולים למנוע דיון כזה טרם מעשה הבחירה?

רוני בר-און: חוק-יסוד: השפיטה קובע בסעיף 4 את דרכי הבחירה של שופטים באמצעות הוועדה לבחירת שופטים.

רוני בר-און: הסעיף גם מפרט את ההרכב הסטטוטורי של הוועדה: שלושה שופטים של בית-המשפט העליון שיבחר חבר השופטים של בית-המשפט ובהם נשיאו של בית-המשפט, שני שרים שתקבע הממשלה ובהם שר המשפטים, שני חברי הכנסת שתבחר הכנסת ושני נציגים של לשכת עורכי-הדין שתבחר המועצה הארצית של הלשכה.

רוני בר-און: נמצא אפוא, כי המחוקק ראה לנכון לכלול בוועדה גם את נציגי הרשות המבצעת וגם את נציגי הרשות המחוקקת.

רוני בר-און: והנה, על-פי הפרסומים שכל אחד ואחד מאתנו ראה בשבוע שעבר, "מונו" או "נבחרו" - והשיבוש הזה בין מינוי לבחירה הוא לא סתם שיבוש, כי אני מזכיר לכם ששם הוועדה הוא הוועדה לבחירת שופטים ולא הוועדה למינוי שופטים, והבדל גדול יש בין מינוי לבחירה - השופטים הנכבדים, למעשה אם לא להלכה, בשעה שהוועדה לבחירת שופטים בעצם טרם כוננה בהרכבה המלא, שכן כידוע רק אתמול קבעה הממשלה את השר השני לוועדה, נוסף על שר המשפטים, השר בני אלון - ומכאן אני מברך אותו על הבחירה הזאת - וחברי הכנסת, אם בכלל, ייבחרו רק מחרתיים.

רוני בר-און: והנה לנו בבחינת עובדה מוגמרת בטרם נתכוננה הוועדה.

רוני בר-און: אני שואל אפוא, אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, את השאלה, האם אין בעובדות - - -

עזמי בשארה: מחר יש דיון בוועדת החוקה.

ראובן ריבלין: הערה חשובה ביותר, חבר הכנסת בשארה.

עזמי בשארה: מחר ב-11:30 יש דיון.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת בשארה העיר, שוועדת החוקה של הכנסת ביוזמתה גם מקיימת מחר דיון בעניין זה.

ראובן ריבלין: גם חבר הכנסת שלגי, היושב-ראש הנכבד של ועדת החינוך, פעמים רבות מזדרז לקיים, בצדק, דיונים בוועדתו, והשאלה היא מה קורה כאשר יש אי-התאמה בין הצעות לסדר-יום דחופות, או הצעות לסדר-יום של חברי הכנסת במליאה, לבין דיון בוועדה.

ראובן ריבלין: לא קבוע לגבי זה בתקנון.

ראובן ריבלין: אבל כמובן זה לא על חשבונך.

רוני בר-און: אם תיתן לי לסיים, אני מניח שתמצא את הפתרון לבעיה המינהלתית הזאת.

ראובן ריבלין: כל דבר נמצא לו פתרון, חבר הכנסת בר-און.

ראובן ריבלין: אל תדאג.

ראובן ריבלין: אין דבר שלא נמצא לו פתרון.

רוני בר-און: נשאלת אפוא השאלה, חברי חברי הכנסת ואדוני היושב-ראש, האם אין בעובדות שאנו עדים להן בתקשורת, ושאיש לא הכחיש אותן, משום ניסיון לרתום עגלה לפני הסוסים?

רוני בר-און: האם אין מעמידים בעצם בקבלת ההחלטות האלה את הרשות המחוקקת בפני עובדה מוגמרת, על דרך של "אנחנו את שלנו אמרנו, אתם תבחרו את נציגיכם, יהיו מי שיהיו, ושיבואו בבקשה להצביע יחד אתנו על מה שאנחנו כבר קבענו ממילא"?

רוני בר-און: האם אין בכך, חברי חברי הכנסת ואדוני היושב-ראש, זילות מעמדה של הכנסת ונציגיה בגוף הבוחר?

רוני בר-און: האם אנחנו לא הופכים בעצם את מעמדה של ועדת הבחירה הזאת למעמד של חותמת גומי שתאשר מה שנקבע בדיון פנימי של סקטור אחד מבין ארבעת הסקטורים שמרכיבים את הוועדה הזאת?

רוני בר-און: לעניין אחרון, חברי חברי הכנסת, אדוני היושב-ראש - - -

ראובן ריבלין: נותרו לך עוד שתי דקות וחצי.

רוני בר-און: לא אנצל אותן עד תום.

רוני בר-און: מה לא נאמר כבר על הצורך בגיוון הרכבו של בית-המשפט העליון גם בשופטים הבאים מרקע אחר, משורות האקדמיה למשל, או מציבור עורכי-הדין הפרטיים.

רוני בר-און: והנה, למרבית הצער, איש מבין ארבעת השופטים החדשים ש"מונו" אינו בא משורות האקדמיה ולא מהשורות של ציבור עורכי-הדין.

רוני בר-און: הבחירה היא שוב מהפרקליטות, מהתביעה הכללית או מקרב שופטי בית-המשפט המחוזי.

רוני בר-און: חבר השופטים של בית-המשפט העליון כולם אנשים מורמים מעם, כולם מצוינים ובלתי שנויים במחלוקת.

רוני בר-און: אבל כלום לא ניתן לגוון מעט בהקשר שהזכרתי?

רוני בר-און: מי שמעיין ברשימת השופטים המכהנים ואלה שנבחרו לומד כי אין אפילו אחד בהם, אחד אין בהם, שבא מציבור עורכי-הדין בפרקטיקה הפרטית, למעט אולי השופט מישה חשין, שעשה את מרבית שנותיו, למעלה משני-שלישים מהקריירה המשפטית שלו, בשורות המדינה, כמנהל מחלקת הבג"צים בפרקליטות וכמשנה ליועץ המשפטי לממשלה.

רוני בר-און: אולי גם חלק מן השופטים, מצוות אנשים מלומדה ומצוות החוק, לפני שמונו לבית-משפט השלום היו כמה שנים עורכי-דין.

רוני בר-און: אבל תאמינו לי שכולם כמעט שכחו את העניין הזה.

רוני בר-און: חשוב שנזכור את הדברים האלה, וחשוב שהוועדה לבחירת שופטים תזכור את הדברים האלה, אדוני שר המשפטים, משום שבקדנציה הזאת של הכנסת הזאת, בארבע השנים ושמונת החודשים שהכנסת הזאת תכהן, כך כולנו מקווים, הוועדה הזאת תבחר שבעה שופטים חדשים לבית-המשפט העליון.

רוני בר-און: הייתי מצפה אפוא מהבית שיקיים דיון מקיף בעניין הזה, אבל כשמעל ראשנו מרחפת העובדה, או מרחף ההכרח לקיים כבר ביום רביעי הקרוב בחירה של חברי הכנסת לוועדה הזאת.

רוני בר-און: אינני יודע - - -

גדעון סער: זה נשמע מפיך כמו גזירה נוראית.

רוני בר-און: זו לא גזירה נוראית.

רוני בר-און: לעומת זאת, מפיך זה נשמע כאילו דבר שבשגרה, שבוחרים את השופטים לפני שבוחרים את אלה שצריכים לבחור את השופטים.

ראובן ריבלין: יושב-ראש הקואליציה לא הבחין שאני נמצא כאן, שהוא צריך לשאול אותי כדי שאני אשאל אותך אם אתה מסכים לענות לו.

ראובן ריבלין: הואיל והוא לא שאל אותי - - -

רוני בר-און: אני קורא אפוא לבית לקיים דיון מקיף בשאלה הזאת עוד לפני שהכנסת תבחר - - -

אברהם בורג: מה המצב החוקי?

רוני בר-און: אין מצב חוקי.

רוני בר-און: אין שום בעיה.

רוני בר-און: זאת אומרת, אין לוחות זמנים לבחירת הוועדה לבחירת שופטים.

רוני בר-און: אם בעיניכם נכון וראוי לקיים בירור בשאלה אם חברי הכנסת הם רק חותמת גומי בוועדה הזאת, או שיש להם ערך - - -

אברהם בורג: או שהם גם חותמת גומי.

רוני בר-און: או שהם גם חותמת גומי.

רוני בר-און: הייתי מציע בכל אופן שהדיון יתקיים לפני שהחברים שלנו לוועדה הזאת ייבחרו.

ראובן ריבלין: חברי חברי הכנסת, לפני ששר המשפטים עונה, המצב כרגע הוא כזה: סדר-היום של עבודת הכנסת השבוע כולל ביום רביעי הצבעה על בחירת נציגי הכנסת לוועדה לבחירת שופטים, ואף אחד לא מתכוון להסירה, אלא אם כן הכנסת תורה לנשיאות וליושב-ראש להסיר את הנושא מסדר-היום.

ראובן ריבלין: אין שום כוונה כזאת בשלב זה.

ראובן ריבלין: ההצעה המובאת על-ידי חבר הכנסת בר-און היא הצעה לסדר-היום.

ראובן ריבלין: נשמע קודם כול מה עמדת הממשלה.

ראובן ריבלין: יעלה השר יוסף טומי לפיד וישיב כשר המשפטים.

זהבה גלאון: אפשר לדעת מה המצב התקנוני?

ראובן ריבלין: המצב התקנוני הוא, שנתבקשנו לקיים את בחירת נציגי הכנסת.

ראובן ריבלין: כתוב שהכנסת תבחר, קרוב ככל האפשר ליום בחירתה, את נציגיה לוועדה לבחירת שופטים.

זהבה גלאון: אם מתקבלת הצעתו של חבר הכנסת בר-און, דהיינו - אנחנו לא מסירים אותה מסדר-היום, האם זה מעכב?

ראובן ריבלין: לא, אלא אם כן הנשיאות תחליט או אני אחליט שמחר יתקיים דיון, והכנסת תקבל מחר החלטה כזאת או אחרת.

זהבה גלאון: זו סמכות של היושב-ראש או שזה צריך להתנהל כפוף ל - - -

ראובן ריבלין: אני מציע שנשמע קודם את עמדת הממשלה.

ראובן ריבלין: הרי הממשלה היא בעלת הרוב בבית הזה.

ראובן ריבלין: היא לא נפלה.

זהבה גלאון: למה אדוני לא יכול לתת תשובה מבחינה תקנונית?

זהבה גלאון: זו שאלה מאוד כבדה שהבית צריך לעסוק בה.

ראובן ריבלין: בהחלט.

זהבה גלאון: מה המצב התקנוני אם הצעתו של חבר הכנסת בר-און מתקבלת?

ראובן ריבלין: הנושא יעלה על סדר-יומה של הכנסת.

ראובן ריבלין: אני לא מתכוון לבטל את - - -

מיכאל איתן: אדוני היושב-ראש - - -

ראובן ריבלין: השר נמצא כאן.

ראובן ריבלין: אני אתן לאדוני יושב-ראש הוועדה.

ראובן ריבלין: אני מציע לקבוע, שבטרם נענה תשובה מפורטת, אין בקבלת הצעתו של חבר הכנסת בר-און כדי לדחות את הבחירה, אלא אם כן תחליט הכנסת - - -

גדעון סער: מתי היא תחליט?

ראובן ריבלין: לא תהיה לה הזדמנות.

מיכאל איתן: - - -

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, האם הקואליציה או האופוזיציה רוצות לעשות לעצמן חיים קלים?

ראובן ריבלין: הרי יהיו הצבעות, יחליטו חברי הכנסת, תחליט האופוזיציה, תחליט הקואליציה, מה עמדתם לגבי הצעתו של חבר הכנסת בר-און - - -

מיכאל איתן: לא.

מיכאל איתן: ההצעה של חבר הכנסת בר-און היא אם להעלות את הנושא על סדר-יומה של הכנסת.

ראובן ריבלין: נכון.

מיכאל איתן: אם ההצעה של בר-און מתקבלת, הנשיאות צריכה לקבוע דיון - -

ראובן ריבלין: נכון.

מיכאל איתן: - - ורק אז מקיימים דיון ומקבלים החלטה שהיא לא החלטה מחייבת אלא היא החלטה דקלרטיבית.

מיכאל איתן: על מנת להפוך את ההחלטה למשהו מעשי צריך, לדעתי, להעביר את הנושא לוועדה.

מיכאל איתן: הוועדה יכולה רק להמליץ, והנשיאות יכולה להיענות או שלא להיענות להמלצת הוועדה.

מיכאל איתן: אין גורם אחר.

ראובן ריבלין: אני מודה ליושב-ראש הוועדה.

ראובן ריבלין: עלי לתקן את יושב-ראש הוועדה הנכבד, שהוא חבר כנסת ותיק, שמי שקובע את סדר-יומה של הכנסת הוא יושב-ראש הכנסת, ולכן טוב מאוד להיות יושב-ראש הכנסת.

מיכאל איתן: אדוני יושב-ראש הכנסת, כאשר אמרתי נשיאות התכוונתי כמובן ליושב-ראש הכנסת.

ראובן ריבלין: הערתי השנייה ליושב-ראש הוועדה: יושב-ראש הוועדה הציע להעביר את הנושא לוועדה בטרם שמענו את עמדתה של הממשלה.

מיכאל איתן: לא הצעתי.

מיכאל איתן: על זה ביקשתי רשות דיבור.

מיכאל איתן: אמרתי שכדי להפוך את המהלך הזה למהלך שיש לו איזה סיכוי אופרטיבי, ההצעה הזאת לא תביא שום דבר.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת איתן, נהוג בכנסת זו - - -

זהבה גלאון: - - -

ראובן ריבלין: חברת הכנסת גלאון, נהוג בכנסת, כאשר חבר כנסת מציע הצעה לסדר-היום, שבה הוא מבקש להעלות את הנושא על סדר-יומה של הכנסת, לשמוע קודם את דברה של הממשלה.

ראובן ריבלין: לאחר שנשמע את דברה של הממשלה, נביא את מכלול האפשרויות, כאשר, כמובן, חבר כנסת אחד או יותר יציעו הצעות אחרות.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אדוני שר המשפטים, אני מתנצל על שהעמדנו אותך על הדוכן.

המשפטים יוסף לפיד: אדוני היושב-ראש, אדוני ראש הממשלה, אני מבין שהנימוק החזק ביותר בעד הסרת כל חשש של התערבות בבחירת השופטים העליונים הוא קיום דיון בכנסת, כדי שכל חבר כנסת יוכל להתערב במינוים של השופטים העליונים, ולומר להם אם הם צריכים לבחור אקדמאי, עורך-דין או שופט.

המשפטים יוסף לפיד: עצם הדיון הזה הוא התערבות בשיקול דעתם של כל אלה שאמורים לבחור את השופטים העליונים.

המשפטים יוסף לפיד: יתירה מזו, מדובר בשלושה שופטים עליונים מתוך תשעה חברי הוועדה.

המשפטים יוסף לפיד: לומר שהידברות בין שלושה שופטים עליונים מתוך תשעת חברי הוועדה היא הקובעת - אני מתפלא על הביטוי הזה, שהם מונו ונבחרו - - -

מיכאל רצון: הם חותמת גומי.

המשפטים יוסף לפיד: תסלח לי מאוד.

המשפטים יוסף לפיד: יש בוועדה הזאת תשעה חברים.

המשפטים יוסף לפיד: אני לא מבין כיצד שלושה מתוך התשעה, כשיש לכל אחד מהם קול אחד, בדיוק שווה בערכו, יכולים לכפות את רצונם או להכתיב לשישה נוספים, או להפוך את הוועדה הזאת לחותמת גומי.

המשפטים יוסף לפיד: הרי ישבו שם שני שרים, שני חברי כנסת - - -

מיכאל איתן: חברי הכנסת מבטלים האחד את השני.

מיכאל איתן: האחד בא מהקואליציה והאחד מהאופוזיציה.

זהבה גלאון: - - -

ראובן ריבלין: האם לא שמתם לב, רבותי חברי הכנסת שמשוחחים עם יושב-ראש ועדת החוקה, שפה לא יושבים בוועדת החוקה?

ראובן ריבלין: שר המשפטים על הדוכן.

ראובן ריבלין: מה קרה לכם?

המשפטים יוסף לפיד: רבותי, יש זכות, גם לשופטים של בית-המשפט העליון, לדבר ולהידבר ולהחליף דעות ולייעץ אחד לשני.

המשפטים יוסף לפיד: האם אנחנו אוסרים את זה על עצמנו?

המשפטים יוסף לפיד: האם אני לא אוכל לדבר עם השר אלון על עמדתנו בהצבעה על בחירת שופטים עליונים?

המשפטים יוסף לפיד: האם שני חברי הכנסת לא יוכלו לדבר ביניהם והאם התייעצות ביניהם תיחשב לפגיעה באיזו אתיקה?

המשפטים יוסף לפיד: מה רע בזה ששלושה שופטים עליונים, שהם ודאי הכי מנוסים בנושא הזה, באים בדברים אחד עם השני, ואומרים, נראה אם יש לנו דעה משותפת מי הם האנשים הכי מתאימים שייכנסו לבית-המשפט העליון?

המשפטים יוסף לפיד: רבותי, הרי זה היה מאוד מוזר אם שלושה שופטים עליונים היו גוזרים על עצמם שתיקה, ולא היו מדברים ביניהם, או עם חבריהם, לשקול מי הכי מתאים להיות שופט בבית-המשפט העליון.

המשפטים יוסף לפיד: אני הייתי מאשים אנשים כאלה בכך שהם עברו למנזר השתקנים, שהוא, כידוע, לא מוסד יהודי.

המשפטים יוסף לפיד: האם יש איזו ציפייה מצד אדם כלשהו, ששופטים של בית-המשפט העליון לא יתייעצו בינם לבין עצמם במי לבחור לבית-המשפט העליון?

המשפטים יוסף לפיד: האם זאת ההאשמה נגדם?

מיכאל איתן: למה לחברי הכנסת אסור?

מיכאל איתן: גם חברי הכנסת רוצים להתייעץ.

מיכאל איתן: למה לחברי הכנסת אסור לעשות אותו דבר בדיוק?

המשפטים יוסף לפיד: תסלח לי מאוד.

המשפטים יוסף לפיד: כאשר יושב-ראש - - -

מיכאל איתן: זה אותו דבר בדיוק.

ראובן ריבלין: תודה רבה, חבר הכנסת איתן.

ראובן ריבלין: עמדתך היתה בהירה.

המשפטים יוסף לפיד: כאשר יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט מיקי איתן יכנס את הוועדה שלו לדון בנושא הזה, זאת לא תהיה התייעצות?

המשפטים יוסף לפיד: לחברי כנסת מותר להתייעץ, ולשופטים עליונים אסור להתייעץ?

המשפטים יוסף לפיד: אני בהחלט לא מבין את ההיגיון שבטענה הזאת כלפיהם.

המשפטים יוסף לפיד: רבותי, בית-המשפט העליון הוא המוסד המכובד ביותר במדינה הזאת.

המשפטים יוסף לפיד: בית-המשפט העליון הוא אבן היסוד לקיומה של הדמוקרטיה הליברלית במדינת ישראל.

המשפטים יוסף לפיד: ניסיון לפגוע ביוקרתו של בית-המשפט העליון הוא פגיעה ביסודות קיומנו כמדינת חוק ומשפט.

המשפטים יוסף לפיד: נא להתייחס למוסד הזה בכל הכבוד הראוי, ונא לאפשר לשופטיו של מוסד זה להתייעץ לפני שהם מחליטים מי לדעתם ראוי להיכנס לשורותיהם.

המשפטים יוסף לפיד: על כן, אני לא רואה מקום ולא רואה טעם לקיים על זה דיון במליאת הכנסת, שכן גם אם לא ירצו בכך, יהיה בו ניסיון פוליטי להתערב בבחירת שופטים לבית-המשפט העליון.

המשפטים יוסף לפיד: ועל כן, אדוני יושב-ראש הכנסת, אני מציע להסיר את ההצעה מסדר-היום.

ראובן ריבלין: תודה רבה לשר המשפטים.

ראובן ריבלין: רבותי, הואיל ושר המשפטים ביקש להסיר את ההצעה, נותרה הצעה אחת.

ראובן ריבלין: הראשון שנרשם - חבר הכנסת ישראל אייכלר.

ראובן ריבלין: זו הצעה אחרת - להעביר לוועדה.

ראובן ריבלין: אני אאפשר גם ליושב-ראש ועדת החוקה לומר מלה.

ישראל אייכלר: אדוני היושב-ראש, בשעה שהממשלה עומדת לקצץ בפת לחמם של המוני בית ישראל, בשעה שעומדים להרעיב את העניים ולפגוע בסל הבריאות, רוצה משרד המשפטים להוסיף עוד שבע משרות של שופטים עליונים, שכל אחד מהם מקבל משכורת של שר, ואולי אף יותר.

ישראל אייכלר: שבע משפחות השופטים החדשים אינן חוששות שמא לא יהיה להן לשלם את חשבון החשמל בבית או את חשבון המים בעירייה.

ישראל אייכלר: הבעיה של מערכת המשפט איננה הדמוקרטיה הליברלית, אלא שהשופטים הפכו לשליטים, ורק במדינות טוטליטריות השליטים והשרים מתמנים - - -

ראובן ריבלין: אדוני לא מגיש הצעה לסדר-היום, אלא רק הצעה אחרת.

ישראל אייכלר: רק במדינות טוטליטריות השליטים והשרים יכולים להתמנות בשיטת חבר מביא חבר.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אייכלר, תמה תקופת ינקותך.

ראובן ריבלין: אתה כבר בוגר, ואתה צריך להבין, יש לך דקה להציע הצעה אחרת, לא נאום.

ישראל אייכלר: אבל לא עברה דקה.

ראובן ריבלין: הוא צודק.

ראובן ריבלין: עברה הרבה יותר מדקה.

ישראל אייכלר: בית-המשפט העליון הוא מועדון סגור, השולט בעם שלא בחר בו ואינו מאמין בו.

ישראל אייכלר: לכן, אני מציע להעביר את הנושא לוועדה.

ראובן ריבלין: תודה רבה לחבר הכנסת אייכלר.

ראובן ריבלין: אדוני יושב-ראש ועדת החוקה שקבע דיון מחר, אני מבקש רק לשמוע מה עמדתך, ולהצביע.

מיכאל איתן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, יש בהחלט להקפיד, כפי שביקש שר המשפטים, והוא לא היה צריך לבקש, על שמירת כבודו של בית-המשפט העליון, כמי שמסמל את אחת מאבני היסוד של הדמוקרטיה הישראלית.

מיכאל איתן: כשם שאנחנו מבקשים שיקפידו בכבודה של הכנסת, אנחנו מצווים בשמירת כבודו של בית-המשפט העליון.

מיכאל איתן: בין שמירת כבודו של בית-המשפט העליון לבין ויכוח לגיטימי על הרכב הוועדה למינוי שופטים, על הדרך שבה מתמנים שופטים, יש הבדל גדול.

מיכאל איתן: מי שרוצה לשלול מהכנסת את הזכות לקיים דיון כזה, פוגע באושיות הדמוקרטיה.

מיכאל איתן: לידיעתכם, במחקר שהזמנתי מיחידת המחקר והמידע של הכנסת נאמר במפורש, שמדינת ישראל היא המדינה היחידה בעולם שבה יש לשופטי בית-משפט עליון משקל כל כך מכריע בבחירת שופטים.

מיכאל איתן: בכל הדמוקרטיות, לנבחרי הציבור יש משקל רב יותר בהשתתפות בתהליך מזה שיש להם אצלנו.

מיכאל איתן: בחלקן - הרשות המבצעת קובעת את כל השופטים; בחלק אחר - הרשות המחוקקת; בחלק אחר - מעורב.

מיכאל איתן: אין אף מדינה שבה יש מעמד כל כך מכריע.

מיכאל איתן: אבל, כל הנושאים האלה ראויים לדיון, לוויכוח, ומה שביקש חבר הכנסת בר-און הוא, שיאפשרו לנו לקיים את הדיון.

מיכאל איתן: נקלענו לבעיה של לוחות זמנים, והצעתי היא כדלקמן - על דעתו של שר המשפטים, להסכים להעביר את הנושא לדיון בוועדה.

מיכאל איתן: הוועדה אינה מוסמכת לשנות לוחות זמנים של הכנסת, היא כן מוסמכת לקיים דיון, היא מוסמכת לקבל החלטה - אם יהיה בה רוב - -

ראובן ריבלין: ברור לנו למה מוסמכת הכנסת.

מיכאל איתן: - - להמליץ לנשיאות - בהתחשב בלוחות הזמנים - לדחות את הדיון.

מיכאל איתן: אפשר לכנס את הכנסת, לצורך העניין הזה, גם בפגרה.

מיכאל איתן: אני לא בטוח שהחלטה כזאת תתקבל, אבל בהחלט אפשר - על-ידי העברת הנושא לוועדה מחר - לקיים דיון ולקבל המלצות כלשהן.

מיכאל איתן: גם אם יהיה רוב, עדיין הרוב הזה לא יכול להכתיב, וזה נתון להחלטת היושב-ראש.

ראובן ריבלין: תודה, מיקי.

ראובן ריבלין: אתה חוזר על עצמך.

ראובן ריבלין: הצעתך ברורה.

מיכאל איתן: לכן, לסכם את דברי - הצעתי היא להעביר את הנושא לדיון בוועדה.

מיכאל איתן: תודה.

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: בבקשה, שר המשפטים.

ראובן ריבלין: האם אדוני משנה את עמדתו, כפי שהובעה?

המשפטים יוסף לפיד: אדוני היושב-ראש, יש זכות ליושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט להעלות על סדר-יומה של הוועדה - שעוסקת בענייני משפט - כל נושא משפטי שיחפוץ בו.

המשפטים יוסף לפיד: אני מבקש שהכנסת תסיר את הצעת חבר הכנסת בר-און מסדר-יומה, ואני לא חולק על זכותו של מיקי איתן לדון בוועדה שהוא עומד בראשה בנושא משפטי.

מיכאל איתן: אתה אמרת לי שאתה מסכים.

ראובן ריבלין: תודה.

ראובן ריבלין: למה להתווכח?

המשפטים יוסף לפיד: שוב אני אומר.

המשפטים יוסף לפיד: אתה שאלת אם טוב בעיני שאתה תעלה את זה בוועדה שלך.

המשפטים יוסף לפיד: אמרתי - ודאי שטוב בעיני.

המשפטים יוסף לפיד: אני מבקש להסיר את ההצעה הזו מסדר-היום.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: כבוד שר המשפטים ישב.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת, קודם כול אני אשאל את חבר הכנסת בר-און, מהמקום.

רוני בר-און: - - -

ראובן ריבלין: שום משפט, אין פרוצדורות חדשות מהרגע שנבחרה הכנסת השש-עשרה.

ראובן ריבלין: רוצים - תשנו את התקנון.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אייכלר - בהתנגדות הממשלה - הציע להעביר את הנושא לדיון בוועדה.

ראובן ריבלין: האם אדוני חבר הכנסת מסכים להעברת הנושא לדיון בוועדה?

קריאה: - - -

ראובן ריבלין: מסכים.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: אם כך, חברי הכנסת, אנחנו עומדים עכשיו בפני הכרעה, בהצבעה אחת - האם להעביר את הנושא לוועדה, או להוריד אותו מסדר-היום.

ראובן ריבלין: מי שיצביע בעד - מצביע בעד העברת הנושא לוועדת החוקה, חוק ומשפט.

אברהם בורג: לא.

אברהם בורג: בעד זה בעד הצעת השר.

ראובן ריבלין: עם כל הכבוד לבקיא ומלומד בהלכות הכנסת, ההצעה היא לא של השר, אלא של חבר הכנסת.

ראובן ריבלין: לכן, הדבר מתייחס להצבעת חבר הכנסת.

אברהם בורג: אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת מציע להשאיר במליאה - - -

קריאות: - - -

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת איתן, אין כאן דיון בסיעת הליכוד כרגע.

ראובן ריבלין: יושב-ראש הקואליציה הנכבד, אני מבקש מאדוני לעזור לי לקיים את הסדר בבית.

ראובן ריבלין: רבותי חברי הכנסת.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת בורג, אנחנו עכשיו מצביעים על השאלה אם להעביר לוועדה או להסיר מסדר-היום.

ראובן ריבלין: מי שמצביע בעד - מצביע בעד העברת הנושא לוועדה; מי שמצביע נגד - מצביע בעד הסרת הנושא מסדר-היום.

ראובן ריבלין: אלה הם ההליכים, אתם לא תשנו לי את ההליכים, ואין בכך חשיבות רבה, איזו דרמה.

ראובן ריבלין: רבותי, מי בעד ההצעה להעביר הצעתו של חבר הכנסת בר-און לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט - ירים את ידו.

ראובן ריבלין: נא להוריד.

ראובן ריבלין: מי נגד?

ראובן ריבלין: נא להוריד.

ראובן ריבלין: מי נמנע?

ראובן ריבלין: נא להוריד.

ראובן ריבלין: בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה - מיעוט

ראובן ריבלין: נמנעים -

ראובן ריבלין: אני קובע שההצעה לסדר-היום נפלה והיא הוסרה מעל סדר-יומה של הכנסת.

ראובן ריבלין: תודה רבה.

ראובן ריבלין: רבותי, אנחנו ממשיכים בסדר-היום.

ראובן ריבלין: אני מבקש משר התחבורה אביגדור ליברמן להשיב על שאילתא רגילה.

ראובן ריבלין: יעלה ויבוא השר ליברמן על מנת לענות על שאילתות.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת אורי יהודה אריאל שאל את שר התחבורה ביום ח' באדר ב' התשס"ג (12 במרס 2003):

ראובן ריבלין: כשבוע לפני הבחירות הוגשו לשר התחבורה דאז, חבר הכנסת אפרים סנה, מסקנות ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא תאונות הדרכים.

ראובן ריבלין: רצוני לשאול: 1.

ראובן ריבלין: מה יעשה משרדך בנדון?

ראובן ריבלין: 2.

ראובן ריבלין: מתי?

אביגדור ליברמן: אדוני היושב-ראש, למען האמת, מהמשרד רשמו לי תשובה אבל שכחתי אותה למטה בחדר, לכן אני עונה בלי תשובה כתובה.

ראובן ריבלין: ימתין אדוני.

ראובן ריבלין: שר התחבורה משיב על שאילתת חבר הכנסת אורי אריאל - מספרה 7 - מסקנות ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא תאונות הדרכים.

ראובן ריבלין: בבקשה.

אביגדור ליברמן: והאמת, שמשרד התחבורה עבד בשיתוף פעולה הדוק עם הוועדה הפרלמנטרית בנושא תאונות הדרכים.

אביגדור ליברמן: הוועדה הגישה בחודש ינואר כרך עבה עם הרבה מסקנות, עם הרבה נתונים, וכולם שווים התייחסות ולימוד מעמיק.

אביגדור ליברמן: עם זאת, אני חוזר ואומר: הנושא של תאונות הדרכים, מבחינתי הרבה פחות קשור - הביאו לי בינתיים תשובה, אבל זה כבר לא משנה - לנושא דוחות - - -

יולי יואל אדלשטיין: אדוני, רק שנייה.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: יושב-ראש הקואליציה, חבר הכנסת סער.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני שר המשפטים וחברת הכנסת גמליאל.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני ימשיך.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

אביגדור ליברמן: זה הרבה פחות קשור לנושא של הדוחות וועדות החקירה.

אביגדור ליברמן: לא יעזור לנו שום דבר.

אביגדור ליברמן: הגורם המרכזי בנושא של תאונות הדרכים הוא הגורם האנושי.

אביגדור ליברמן: אם אני מנסה לבדוק את כל התאונות שקרו בשבועות האחרונים, שכולנו היינו מזועזעים מהן - רק אתמול נהרגו שלוש נשים, הסיבה היתה ברורה: אי-ציות לתמרור "עצור".

אביגדור ליברמן: כשאני מדבר על הילדה מיבנה שנדרסה על-ידי נהג - לא יכול להיות נהג שמשתמש בסמים.

אביגדור ליברמן: בן-אדם שנשלל רשיונו עושה עוד תאונה, ועוד שלושה אנשים נהרגו.

אביגדור ליברמן: הגורם האנושי, התרבות האישית שלנו - תרבות הנהיגה - היא הגורם המרכזי.

אביגדור ליברמן: עם זאת, אנחנו לומדים את הדוח, ואני מקווה שבתוך חודשיים נביא גם המלצות ליישומו, לרבות שינויי חקיקה.

אביגדור ליברמן: כנראה חלק מהשינוי בהתנהגות שלנו מחויב גם בעבודה שלנו כחברי הכנסת.

אביגדור ליברמן: למשל, אחד הדברים שאני רוצה להביא לכנסת - שינוי חקיקה דרמטי - שהביטוח לא יחול על אנשים שלא חגורים.

אביגדור ליברמן: מי שלא נוסע עם חגורה, פשוט הביטוח לא חל עליו.

צבי הנדל: חגורה הורגת יותר מאשר מצילה.

אביגדור ליברמן: צבי, פה, לצערי, המחקרים הפוכים מכל מה שאמרת.

אביגדור ליברמן: יש פה מחקרים מאוד מדויקים - אין ספקות בשום מקום בעולם.

אביגדור ליברמן: בכל המחקרים, בכל הבדיקות, יש פה אחדות דעים - החגורה מצילה חיים.

אביגדור ליברמן: אין ספק גם ששני המרכיבים העיקריים של תאונות קטלניות הם מהירות ואי-ציות לרמזורים ולתמרורים.

אביגדור ליברמן: מאז כניסתי, הקמתי זו הפעם הראשונה מטה למאבק בתאונות הדרכים, שמתכנס בראשותי כל שבוע, שם שותפים כל הגורמים - משטרת התנועה, משרד החינוך ומשרד התחבורה.

אביגדור ליברמן: כל שבוע אנחנו עושים ניתוח מעמיק.

אביגדור ליברמן: אני מקווה שגם הכנסת תוכל לעזור לנו הרבה - לפחות בתחום החקיקה - ויש פה הרבה מה לעשות.

אביגדור ליברמן: אני, בכל אופן, בעוד חודשיים אביא את המסקנות שלנו, איך אנחנו מתכוונים ליישם את הדוח הזה, ואני מקווה שכולם יהיו שבעי רצון.

יולי יואל אדלשטיין: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, חבר הכנסת אריאל, שאלה נוספת, מן המקום.

אורי אריאל: אדוני השר, בהצלחה בתפקידך.

אורי אריאל: שתי שאלות קצרות.

אורי אריאל: האחת: יש הצעת חוק בדבר הורדת תשלומי הביטוח לאלה שלא נוהגים בשבת, או לחלופין ביום אחר, אם מישהו מתחייב שהוא לא נוסע ביום אחר - אבל באופן קבוע כמובן, ביום שלישי, או בכל יום אחר.

אורי אריאל: דבר שני: ידוע שתשתית התחבורה ביש"ע קשה מאוד, מכיוון שהיא מיושנת.

אורי אריאל: האם תוכל כעת או במועד אחר לפרט את מה שיעשה משרדך לתיקון המצב?

אורי אריאל: תודה.

אביגדור ליברמן: עד כמה שידוע לי, בפועל קיימות הנחות לאלה שלא נוהגים בימים מסוימים או בשבת.

אביגדור ליברמן: חברות הביטוח עצמן הנהיגו את הנוהל הזה והוא קיים.

אביגדור ליברמן: אגב, מספר התאונות בסופי שבוע, במיוחד בקרב בני נוער, הוא דבר נוראי.

אביגדור ליברמן: אתה רואה את זה בעקומות הסטטיסטיות פעם אחר פעם.

אביגדור ליברמן: לגבי תשתית הכבישים ביש"ע, אין ספק שתשתית הכבישים ביש"ע מפגרת בהרבה לעומת הממוצע בארץ.

אביגדור ליברמן: יש שם הרבה מה לשפר.

אביגדור ליברמן: אני חושב גם שהפעילות המבצעית באותם כבישים מביאה לכך שהם נהרסים הרבה יותר מהר מאשר שאר הכבישים ברחבי הארץ.

אביגדור ליברמן: הנושא חייב לקבל פתרון בתקציב הקרוב, ואני מאוד מקווה שכל סיעות הבית, לפחות החלק הלאומי, יתמוך בהצעות שלנו בעיבוי התקציב בנושא הזה.

אביגדור ליברמן: מי שראה את התאונה האחרונה, יודע שחלק נובע מהעדר שדה ראייה ומתשתית גרועה.

אביגדור ליברמן: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה לשר התחבורה חבר הכנסת אביגדור ליברמן.

יולי יואל אדלשטיין: (הוראת שעה), התשס"ג-‏2003 [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/24).

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: נעבור לנושא הבא: הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות ברשויות מקומיות מסוימות) (הוראת שעה), התשס"ג-2003, קריאה ראשונה - דיון והצבעה.

יולי יואל אדלשטיין: יציג את ההצעה שר הפנים, חבר הכנסת אברהם פורז.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה.

אברהם פורז: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, כפי שאתם ודאי יודעים, יש בין חברי הכנסת שלושה אנשים שלפני שהגיעו לכנסת הנוכחית כיהנו כראשי ערים; אחד אפילו ממלא-מקום ראש הממשלה, והכוונה לאהוד אולמרט, ראש עיריית ירושלים; אחד ממלא תפקיד חשוב כיושב-ראש האופוזיציה, עמרם מצנע; יש לנו סגן שר שהיה ראש עיריית אור-עקיבא.

אברהם פורז: חוק הבחירות לרשויות המקומיות הוא חוק של בחירה ישירה, ואם ראש רשות מקומית מתפטר בארבע השנים הראשונות לכהונתו או שכהונתו פגה מסיבה כלשהי, נערכות בחירות מיידיות לראש הרשות.

אברהם פורז: אלא שהחוק השאיר באיזה מקום את השנה האחרונה להכרעתו של שר הפנים, מתוך הנחה - אני מניח - שאם ראש רשות מתפטר חודשיים-שלושה לפני המועד הכללי לבחירות לרשויות המקומיות, אין טעם לעשות בחירות מיוחדות באותה רשות מקומית, ואז מאחדים את הבחירות הללו עם הבחירות הכלליות לרשויות המקומיות.

אברהם פורז: כידוע לכם, וגם אם לא ידוע לכם, הבחירות לרשויות המקומיות אמורות להתקיים ב-31 באוקטובר.

אברהם פורז: אני חשבתי, גם על סמך חוות דעת שקיבלתי, שאין זה מן הראוי שהבחירות לעיריית ירושלים, לעיריית חיפה ולעיריית אור-עקיבא יידחו לתקופה כל כך ארוכה, מה גם שאלה שכיהנו בתפקידים והתפטרו, מילאו תפקידים חשובים במערכת הבחירות וכנראה כמה חודשים קודם לכן כבר היו עסוקים בעניינים אחרים ולאו דווקא בענייני עירם.

אברהם פורז: התוצאה היא שהחלטתי להקדים את הבחירות ולקיימן ב-3 ביוני השנה.

אברהם פורז: כדי לקיים את הבחירות צריך כמה הסדרים טכניים: האחד הוא הסדרת עניין פנקס הבוחרים, השני הוא הסדר לגבי הצבעת חיילים והשלישי הוא עניין מימון הבחירות.

אברהם פורז: אלה הפתרונות: לגבי עדכון פנקס הבוחרים התקבל בכנסת לפני זמן-מה חוק שמאפשר כבר בגיל 17 לבחור לרשויות המקומיות, ולצורך זה צריך לעדכן את פנקס הבוחרים.

אברהם פורז: העניין השני - אנחנו רוצים לאפשר לחיילים להצביע בבחירות הללו.

אברהם פורז: בדרך כלל כשמתקיימות בחירות לרשויות המקומיות יש קלפיות צבאיות, אבל פה מדובר לא בכל המדינה אלא רק בחלק מהמדינה, ולכן המצאנו פטנט מיוחד הפעם, בתקווה שהוא גם יעבוד.

אברהם פורז: הפטנט הזה אומר, שכמה ימים לפני מועד הבחירות כבר מציבים קלפי בעירייה שבה מתקיימות הבחירות, והחיילים, כשהם יוצאים לחופשה, יכולים להצביע לפני המועד.

אברהם פורז: במידה מסוימת זה דומה לשיטה שבה מצביעים דיפלומטים בחוץ-לארץ.

אברהם פורז: אתם יודעים שכאשר יש בחירות לכנסת, דיפלומטים שזכאים להצביע בשגרירויות לפעמים מצביעים שבוע קודם בשגרירות.

אברהם פורז: הדבר האחרון, ועל כך אני גאה במיוחד, הוא שאנחנו מקטינים את מימון הבחירות לרשויות המקומיות ב-25%.

אברהם פורז: אנחנו חושבים שבתקופה כזאת של משבר כלכלי קשה, גם המפלגות צריכות להסתפק בהרבה פחות.

אברהם פורז: במונחים ריאליים אנחנו מקטינים את מימון המפלגות ב-25%, ואילו היה הדבר תלוי בי, הייתי מקטין עוד יותר.

אברהם פורז: כל מפלגה תחלק פחות פליירים, פחות סטיקרים, ותיקח פחות יועצים שחושבים שהם יודעים איך לייעץ לנו לנצח בבחירות.

אברהם פורז: החוק הזה הוא חוק טכני, שמטרתו לבצע את כל הסידורים האלה, כפי שציינתי לעיל.

אברהם פורז: מאחר שהכנסת יוצאת לפגרה בסוף השבוע, חשוב שהוא יאושר בקריאה שנייה ושלישית עוד השבוע.

אברהם פורז: ועדת הכנסת פטרה את הצעת החוק מחובת הנחה, ואני מציע לאשר אותה בקריאה ראשונה ולהעבירה לוועדת הפנים של הכנסת להכנתה במהירות, מחר, לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

אברהם פורז: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה לשר הפנים, חבר הכנסת פורז.

יולי יואל אדלשטיין: מכיוון שמדובר בקריאה ראשונה, יתקיים עכשיו דיון אישי.

יולי יואל אדלשטיין: יש לפני רשימה של 12 דוברים שנרשמו.

יולי יואל אדלשטיין: יפתח את הדיון חבר הכנסת איתן כבל, אבל הוא לא נמצא.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מאיר פרוש.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת עסאם מח'ול.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מוחמד ברכה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אחמד טיבי.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אברהם בורג.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת איוב קרא.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת טאהא, בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: יפתח את הדיון חבר הכנסת ואסל טאהא.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודיע לכל אלה שנקבתי בשמותיהם שזמנם עבר.

יולי יואל אדלשטיין: אחרי חבר הכנסת טאהא יבוא חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, אחריו - חבר הכנסת עזמי בשארה וחבר הכנסת נסים זאב.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני, הדיון במסגרת שלוש דקות לכל דובר.

ואסל טאהא: אדוני היושב-ראש, החוק מוכר לנו.

ואסל טאהא: עם היבחרו של ראש רשות או עם התפטרותו בשנה האחרונה תיקבענה בחירות והתושבים יבחרו ראש רשות חדש.

ואסל טאהא: אנחנו בעד הקדמת הבחירות ברשויות האלה, אבל בהזדמנות זו רציתי לדבר על האוכלוסייה הערבית בחיפה, שסבלה וסובלת ממחסור בדיור, מבעיות שכונתיות, מבעיות בנושא הפיתוח בכל תחומי החיים ובחינוך.

ואסל טאהא: אנחנו מקווים שבבחירות החדשות שיתקיימו יביאו בחשבון גם את האוכלוסייה הערבית, שוודאי תבחר את נציגיה.

ואסל טאהא: אנחנו מקווים שהנציגים שלהם לא יישארו באופוזיציה כפי שאנחנו נשארנו ונישאר 50 שנה בכנסת.

ואסל טאהא: אנחנו מקווים שלפחות בעיריית חיפה הם ייכנסו גם לקואליציה על מנת שישרתו את האוכלוסייה, ולא רק ישמעו אותם ויזרקו את הדברים שלהם הצדה.

ואסל טאהא: אני יודע שבתקופה האחרונה היו מאמצים, אבל אני לא יודע עד כמה זה הניב פירות.

ואסל טאהא: מידיעתי האישית ומהביקורים שלי בשכונת ואדי-ניסנס כבר 50 שנה לא נעשה כלום, רק פיתוח חיצוני.

ואסל טאהא: לא חקרו ולא עשו מעשים לפתרון הבעיות של האוכלוסייה בוואדי-ניסנס וגם בשכונות ערביות אחרות.

ואסל טאהא: אנחנו מקווים שהנציגים של האוכלוסייה הערבית, בשיתוף פעולה עם הנבחרים בחיפה אחרי הבחירות הבאות, יד ביד, מר מצנע, ישרתו גם את האוכלוסייה הערבית שסבלה רבות מחוסר דיור.

עמרם מצנע: גם היהודים.

ואסל טאהא: כמה יחידות דיור חולקו בחיפה?

ואסל טאהא: כמה יחידות דיור בנה משרד השיכון בחיפה וכמה מהן יוחדו לערבים?

ואסל טאהא: אני בטוח שהרבה פחות ממה שדרוש מאוד.

ואסל טאהא: אנחנו מקווים שבסופו של דבר יהיה שירות גם לאוכלוסייה הערבית בחיפה.

ואסל טאהא: תודה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה לחבר הכנסת טאהא.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה - לא כאן.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת עזמי בשארה - איננו.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת נסים זאב, בכבוד.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני, שלוש דקות לרשותך.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הצעת החוק, לכאורה, יש בה איזה היגיון.

נסים זאב: בסעיף מסוים אני מקבל, כאשר אנחנו מדברים על אלה שהיתה להם זכות בחירה, אם הבחירות היו במועדן.

נסים זאב: ואם אני רוצה, ואם שר הפנים מחליט להקדים את הבחירות בשנה כמובן, עד שנה - כאשר ראש עיר רוצה להיות חבר כנסת, או שהוא מתפטר מסיבות כלשהן, במקומו צריך למנות ראש עיר אחר.

נסים זאב: מובן שבעלי זכות הבחירה, אם ביום הבחירות מלאו להם 18 שנים, זכותם לומר, אנחנו לא רוצים להיות מופסדים מהמהלך הזה, שהשר החליט להקדים או מפני שראש העיר החליט להתפטר או לעזוב את תפקידו.

נסים זאב: אבל לא זו מהות הדיון.

נסים זאב: מהות הדיון, אדוני השר - מה המניעים הפוליטיים שלך להקדים את הבחירות בירושלים, מה הבהלה הזאת, מה הפזיזות והחיפזון?

נסים זאב: אנחנו יודעים מי היה ראש עיריית ירושלים, הייתי סגנו חמש שנים, אנחנו גם מכירים את עבודתו, אני חושב שאם לא היה מדובר במועמד שכרגע מכהן בפועל כראש עיריית ירושלים, אני חושב שאם היה שר פנים אחר - הוא לא היה חושב על החלטה כזאת ובמהירות כזאת.

נסים זאב: וזה מהסיבות הבאות: המועמדים היום אינם מוכרים.

נסים זאב: ראש עיר צריך להוכיח את עצמו וצריך להציג את עצמו כלפי הציבור.

נסים זאב: הציבור חייב לדעת במי הוא בוחר.

נסים זאב: לא יכול להיות שבחיפזון כזה, כאשר לשר הפנים יש אשליה שהוא הולך לכבוש את ירושלים בגלל אותה אווירה של ניצחון בבחירות במפלגתו, הוא מחליט להקדים את הבחירות ממניעים פוליטיים.

נסים זאב: את הדבר הזה אני רואה בחומרה.

נסים זאב: הייתי רוצה להתייחס לסעיף מסוים שמוזכר כאן.

נסים זאב: מוצע שהבחירות בירושלים יהיו ב-3 ביוני.

נסים זאב: היתה בקשה, אם ניתן לבקש מכבוד שר הפנים - כדי שירושלים תיערך כפי שראויה עיר גדולה להיערך, ודווקא מפני שהיא גדולה אין שום סיבה להקדים את הבחירות האלה בשישה חודשים.

נסים זאב: אין שום סיבה שזה לא יהיה מייד לאחר פגרת הקיץ.

נסים זאב: אני מקווה שדברי נופלים על אוזן קשבת ואני מקווה שהשר יתחשב בבקשה הזאת.

נסים זאב: זו לא בקשה אישית, אני רואה את זה מתוך המצוקה שקיימת בעיר הזאת, שהתושבים לא יודעים מי המועמדים שלהם עד לרגע זה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת נסים זאב.

יולי יואל אדלשטיין: השר פורז, שר הפנים, היכן הוא?

יולי יואל אדלשטיין: אדוני השר, יש לך להוסיף משהו לדיון המלומד שהתקיים כאן?

אברהם פורז: הוא הסתיים?

יולי יואל אדלשטיין: הדיון הסתיים, חברי הכנסת אמרו את דעתם.

יולי יואל אדלשטיין: אתה מבקש שאנחנו נצביע בקריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אני מבקש לשבת.

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מצביעים על הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירות ברשויות מקומיות מסוימות) (הוראת שעה), התשס"ג-2003, קריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אנחנו נצביע.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד הצעת החוק בקריאה הראשונה - ירים את ידו.

יולי יואל אדלשטיין: נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה - רוב

יולי יואל אדלשטיין: נמנעים - אין

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע שהצעת החוק אושרה בקריאה ראשונה פה-אחד ותעבור לדיון בוועדת הפנים של הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: ועדת הפנים, איכות הסביבה והבריאות, נכון, השרה לאיכות הסביבה?

יהודית נאות: לא, רק ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

יולי יואל אדלשטיין: לא, גם הבריאות.

יהודית נאות: לא, הבריאות שייכת לוועדת העבודה.

יולי יואל אדלשטיין: את צודקת, פנים ואיכות הסביבה.

יולי יואל אדלשטיין: קיבלתי את התיקון.

יולי יואל אדלשטיין: ועדת הפנים ואיכות הסביבה תדון בנושא.

יולי יואל אדלשטיין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/23).

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: הנושא הבא על סדר-היום: הצעת חוק לשכת עורכי-הדין (תיקון מס' 28) (הרכב המועצה הארצית והוועד המרכזי), התשס"ג-2003, קריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: ההצבעה תתקיים ביום רביעי השבוע.

יולי יואל אדלשטיין: כרגע נשמע את שר המשפטים יוסף לפיד, שיציג את הצעת החוק, ונשמע את חברי הכנסת שירצו להשתתף בדיון.

יולי יואל אדלשטיין: רשימת הדוברים לפני.

יולי יואל אדלשטיין: אדוני שר המשפטים, בבקשה.

המשפטים יוסף לפיד: אדוני היושב-ראש, ביסודו של דבר מדובר פה בתיקון טכני בהרכבם של הגופים המנהלים את לשכת עורכי-הדין.

המשפטים יוסף לפיד: הצעת חוק לשכת עורכי-הדין (תיקון מס' 28) (הרכב המועצה הארצית והוועד המרכזי), התשס"ג-2003, אשר מונחת בפניכם, מכניסה, בעיקרה, שינויים במספר החברים במועצה הארצית ובוועד המרכזי של לשכת עורכי-הדין כהתאמה נדרשת מתיקון חוק לשכת עורכי-הדין, שלפיו נוסף על מחוזות לשכת עורכי-הדין מחוז חדש - מחוז הצפון, שתחומו אזור שיפוטו של בית-המשפט המחוזי בנצרת.

המשפטים יוסף לפיד: מכוח אותו תיקון עתידים להיתוסף למועצה הארצית, החל מהבחירות הבאות למוסד זה, שלושה חברים ממחוז הצפון.

המשפטים יוסף לפיד: אחד מאותם שלושה חברים אף יכהן כחבר הוועד המרכזי של לשכת עורכי-הדין החל מהבחירות הבאות למוסד זה.

המשפטים יוסף לפיד: לפיכך, ועל מנת שלא לפגוע באיזון הקיים בין נציגות המחוזות לנציגות הכלל-ארצית במוסדות אלה, אנו מציעים, שהחל מהבחירות הבאות, מספר החברים במועצה הארצית, שייבחרו בבחירות ישירות על-ידי כלל חברי הלשכה, יעלה מ-25 ל-28, ומספר החברים בוועד המרכזי, שייבחרו על-ידי חברי המועצה הארצית שאינם נציגי מחוזות, יעלה מ-10 ל-11.

המשפטים יוסף לפיד: יש עוד כמה תיקונים טכניים כאלה, ואני לא רוצה לשעמם יותר מדי את הכנסת.

המשפטים יוסף לפיד: הצעת החוק מונחת לפניכם.

המשפטים יוסף לפיד: אני בטוח שאין אפילו חבר כנסת אחד שרוצה להתנכל לסדרים הנכונים במסגרת לשכת עורכי-הדין, וגם אלה שיש להם ספקות בוודאי יצביעו בעד רק כדי שאפסיק לקרוא את הטקסט המשעמם הזה.

המשפטים יוסף לפיד: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לשר המשפטים.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אני מזכיר לכם שההצבעה תהיה ביום רביעי.

יולי יואל אדלשטיין: כרגע מתחיל הדיון, והנרשמים הם: חבר הכנסת איתן כבל - שלא נמצא במליאה; חבר הכנסת ואסל טאהא - מוותר.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת עזמי בשארה - בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו - חבר הכנסת מאיר פרוש, ואם לא נראה אותו - חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, ואחר כך - חבר הכנסת נסים זאב.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, חבר הכנסת עזמי בשארה.

עזמי בשארה: אדוני היושב-ראש, דווקא יש לי מה להגיד על הצעת החוק הזאת, אני רוצה לברך עליה כי לפחות חלק ממנה הוא הצעת חוק שלי במקור - חבר הכנסת לפיד כמעט לא זוכר שזה הקמת מחוז נצרת בלשכת עורכי-הדין, בוועדת החוקה, חוק ומשפט, שאומצה על-ידי שר המשפטים לשעבר יוסי ביילין.

עזמי בשארה: אני שמח שזה חזר לכאן עכשיו.

עזמי בשארה: שאר התיקונים הם כמובן של משרד המשפטים, אבל הקמת מחוז נצרת בלשכת עורכי-הדין היתה דבר חשוב בשבילנו.

עזמי בשארה: הבאתי את זה לכאן, למליאה, והורדתי את זה בהסכמת יוסי ביילין, ובוועדה זה אומץ על-ידי משרד המשפטים.

עזמי בשארה: מחוז נצרת הוא מחוז גדול ויש בו מספר עורכי-דין כמעט זהה לזה שבמחוז חיפה.

עזמי בשארה: ולכן, תחום שיפוטו של בית-המשפט המחוזי בנצרת, ראוי שיהיה לו ייצוג במועצה של לשכת עורכי-הדין, ואני שמח בדבר הזה, מפני שיש ציבור עורכי-דין גדול בצפון, ומן הראוי שהוא ייוצג בצורה נכונה בלשכה.

עזמי בשארה: אגב, אין לנו טענות לגבי הייצוג בלשכה – אלה בחירות דמוקרטיות; אבל אם יקום ועד כזה שישרת את ציבור עורכי-הדין הערבים, כמובן זה יכול לתרום בעתיד גם למינוי ערבים בבתי-המשפט, וגם למינוי ערבים לא רק במערכת בתי-המשפט, כלומר השופטים, אלא במערכת הפקידות.

עזמי בשארה: זימנו פעם לוועדה נציג של מערכת בתי-המשפט - כלומר, גם במינהל, במזכירות, בפקידות במערכת בתי-המשפט, שלא לדבר על הפרקליטות, שזה משרד המשפטים; גם במערכת המינהלית של בתי-המשפט ראוי שיהיה ייצוג הולם לאוכלוסייה הערבית.

עזמי בשארה: אני בטוח שצעדים מהסוג הזה יתרמו בכיוון הזה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת עזמי בשארה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מאיר פרוש - איננו באולם.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, שלוש דקות, ואחריו – חבר הכנסת נסים זאב.

ג'מאל זחאלקה: אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, לשכת עורכי-הדין היא גוף סטטוטורי, וטוב שכך.

ג'מאל זחאלקה: בין השאר, זה נובע מכוחם הרב, ההיסטורי, של עורכי-הדין בפרלמנט, בגופים וברשויות המדינה.

ג'מאל זחאלקה: אבל יש ציבורים נוספים בארץ שהגופים המייצגים שלהם אינם גופים סטטוטוריים.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שיש לדון בכך שהסתדרות הרוקחים, הסתדרות הרופאים וגופים ייצוגיים נוספים של עובדים ושל בעלי מקצוע ייהפכו לגופים סטטוטוריים, וכך יגבר כוחם ויגבר הפיקוח על קבלת רשיונות ומתן שירותים שונים שיהיו מעוגנים בחוק, ולא משהו שהוא תמיד עם סימן שאלה.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שיש לקחת את המודל של לשכת עורכי-הדין, כמובן לשפר ולשכלל אותו, ולחוקק חוקים של הפיכת גופים ייצוגיים אחרים לגופים סטטוטוריים, עם ייצוג הולם של כל חלקי האוכלוסייה בארץ.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת זחאלקה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו – אחרון הדוברים, חבר הכנסת אופיר פינס.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני חושב שהגדלת מספר החברים באה לעשות איזה צדק חברתי.

נסים זאב: אני גם מבין שבסך הכול יהיו גם חברים מהציבור הערבי בנצרת, אבל אין לי עם זה שום בעיה.

נסים זאב: השתתפתי פעם בדיון כזה עם לשכת עורכי-הדין, כשיושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט היה חבר הכנסת אופיר פינס-פז.

נסים זאב: שמענו את הבקשות, הדרישות והסמכויות שלהם, ואני חושב שאנחנו צריכים לראות את לשכת עורכי-הדין כייצוגית, כמי שמביאה רעיונות לכנסת ישראל, או כשיש איזה חוק, לשכת עורכי-הדין מביעה דעה כזאת או אחרת, שפעם אנחנו כן מתחשבים בה ופעם לא.

נסים זאב: אני חושב שהם לא מרגישים את עצמם מיוצגים מספיק במערכת, ואני חושב שהם יכולים לתרום רבות בנושא החקיקה.

נסים זאב: אני חושב שיש מקום לשלב אותם בעניין הזה, ואני בטוח שחברי חבר הכנסת פינס יציג את הדברים כפי שהובאו בפניו.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת נסים זאב.

יולי יואל אדלשטיין: אחרון הדוברים - חבר הכנסת אופיר פינס-פז.

יולי יואל אדלשטיין: אני מזכיר לכם שההצבעה על החוק הזה לא תתקיים היום אלא ביום רביעי.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מתפלא על כך ששר המשפטים לא נמצא כאן, אלא אם כן אני לא רואה טוב.

אופיר פינס-פז: לא מקובל ששר מביא הצעת חוק מטעם משרדו לאישור המליאה ולא נוכח בדיון ולא שומע את חברי הכנסת.

אתי לבני: אנחנו מייצגים אותו.

אופיר פינס-פז: בסדר, אז אני מבקש שתעבירו לו את דברי, אני מביט אליכם.

יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שבמקרה זה מי שמייצג אותו הוא שר התיירות ולא חברי סיעתו.

אופיר פינס-פז: לא חשוב, אני אדבר גם לחברי סיעתו, אני מדבר לכולם.

אופיר פינס-פז: חברות וחברים, אני רוצה לנצל את ההזדמנות כדי לפנות לשר המשפטים.

אופיר פינס-פז: מי ששם לב לתיקון שמוצע בחוק לשכת עורכי-הדין, זה ממש אנכרוניזם.

אופיר פינס-פז: בעיני, לכנס את מליאת הכנסת כדי לדון בכך שבוועד המרכזי של לשכת עורכי-הדין יהיו 14 או 20 או 22?

אופיר פינס-פז: תגידו, איפה אנחנו חיים?

אופיר פינס-פז: בשביל זה הכנסת צריכה להתכנס ולחוקק בשלוש קריאות, וממשלה, וועדת שרים לענייני חקיקה, והשד יודע מה.

אופיר פינס-פז: מספיק.

אופיר פינס-פז: צריך לעשות רוויזיה בחוק לשכת עורכי-הדין.

אופיר פינס-פז: אנחנו לא מנהלים את הפוליטיקה של עורכי-הדין, זה לא מעניין אותנו, זה לא מענייננו, אנחנו לא רוצים לדעת מה ההרכב שלהם, ומי נגד מי, וכמה נגד כמה; זה פשוט לא מעניין אותנו, ואני לא חושב שזה מעניינה של הכנסת.

אופיר פינס-פז: צריך פה שינוי בחשיבה, ולכן רציתי ששר המשפטים ישמע.

אופיר פינס-פז: אני חושב שהוא צריך להקים צוות ולבחון את הדברים יחד עם לשכת עורכי-הדין.

אופיר פינס-פז: צריך לחולל שם שינוי, כי המשך ההתנהלות הנוכחית בנושאים האלה ממש מיותר, ואני מציע לבחון את השינוי הזה בהקדם.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, במטותא ממך, אני רוצה לנצל את ההזדמנות ולומר שוב לשר המשפטים, אני מקווה שהדברים יגיעו אליו.

אופיר פינס-פז: לא אהבתי את ההתנהלות בבית-המשפט העליון לגבי המומלצים שלהם לוועדה למינוי שופטים.

אופיר פינס-פז: אני לא מדבר כרגע על השמות, אלא על הדרך שבה נוצרו הדברים.

אופיר פינס-פז: אני חושב שהוועדה צריכה לדון בעניין הזה בצורה עצמאית ובלתי תלויה.

אופיר פינס-פז: אני לא חושב שלבית-המשפט העליון צריכה להיות עמדה אחידה, בכל הכבוד הראוי.

אופיר פינס-פז: אני חושב שהם שולחים נציגים - מה, יעלה על הדעת שהכנסת תכנס את המליאה ותודיע לנציגים שלה במי הכנסת תומכת ואת מי היא פוסלת?

קריאה: - - -

אופיר פינס-פז: אני לא הצבעתי בעד - - - למה לך סתם, תבדוק.

אופיר פינס-פז: לכן, לא מקובל, לא נראה לי תקין, ואני חושב ששר המשפטים צריך לבוא ולומר כמה דברים בעניין הזה.

אופיר פינס-פז: אני מכבד מאוד את העמדה של כל שופט בבית-המשפט העליון, קל וחומר של הנשיא.

אופיר פינס-פז: אבל אני חושב, שכל חבר בוועדה, מרגע שמונה, צריך להיות בעל שיקול דעת בלתי תלוי.

אופיר פינס-פז: הוא בא מאיזה מקום, לא במקרה הוא בא מאיזה מקום, אבל מרגע שהוא נבחר, הוא ממלא את שליחותו בצורה הטובה ביותר, כפי שהוא תופס אותה, בלי שיש כלפיו דירקטיבה או הכתבה של הגוף שהוא מייצג.

אופיר פינס-פז: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת אופיר פינס-פז.

יולי יואל אדלשטיין: סיימנו את הדיון בהצעת חוק לשכת עורכי-הדין (תיקון מס' 28) (הרכב המועצה הארצית והוועד המרכזי), התשס"ג-2003, קריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: ההצבעה תתקיים ביום רביעי השבוע.

יולי יואל אדלשטיין: [רשומות (הצעות חוק, חוב' מ/22).

יולי יואל אדלשטיין: ]

יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עוברים לנושא האחרון שעל סדר-היום: הצעת חוק הגנה על עובדים בשעת-חירום (הוראת שעה), התשס"ג-2003, קריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: יעלה ויבוא שר העבודה והרווחה, חבר הכנסת זבולון אורלב.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אני מתכבד להביא לקריאה ראשונה את חוק הגנה על עובדים בשעת-חירום (הוראת שעה), התשס"ג-2003.

זבולון אורלב: המתקפה המתנהלת בעירק עדיין מחייבת היערכות, בין היתר לאפשרות שרשויות הביטחון המוסמכות יצוו על עובדים להישאר בביתם, וממילא להיעדר מעבודתם.

זבולון אורלב: בנסיבות אלה תיתכן סגירה כפויה של מוסדות חינוך, דבר שיחייב עובדים להיעדר מן העבודה על מנת להשגיח על ילדיהם.

זבולון אורלב: במצב המשפטי הקיים, היעדרות כאמור יוצרת אי-ודאות ביחסי העבודה, שיש בצדה סיכון לזכויות העובדים וכן קושי למעסיקים ולמעבידים לכלכל את צעדיהם.

זבולון אורלב: מטרת החוק המוצע היא להבטיח גם במצב כזה את המשכיות יחסי העבודה בתקופת היעדרות כפויה שכזאת, באופן המאזן בין הזכויות והצרכים של העובדים והמעבידים.

זבולון אורלב: לפיכך יעניק החוק הגנה לעובד שעקב הוראות של כוחות הביטחון בשעת התקפה, או בעת מצב מיוחד בעורף, נמנע ממנו להתייצב לעבודתו או לבצע אותה, וכן לעובד שנמנע ממנו להתייצב לעבודתו משום שנדרש להשגיח על ילדו עקב סגירת מוסד החינוך של הילד, לפי אותן הוראות של מצב מיוחד, אם הילד צעיר ואין סידור אחר לילד.

זבולון אורלב: להגנה על העובד שני ראשים: א.

זבולון אורלב: איסור על פיטוריו של העובד, אם ניתנו הוראות של כוחות הביטחון, והן שמנעו מהעובד להתייצב לעבודה או לבצעה; ב.

זבולון אורלב: קביעה שהתקופה שבה נעדר העובד מעבודתו בנסיבות אלה לא תקטע את רציפות זכויותיו בעבודה לעניינים שונים, כמו פיצויי פיטורים, חופשה שנתית, דמי מחלה וכיוצא באלה, ולא תגרע מזכויותיו לוותק אצל מעבידו.

זבולון אורלב: הסדרים דומים של איסור פיטורים ושמירת רציפות זכויות קיימים לגבי היעדרות של חיילים שיוצאים למילואים ושל נשים בהיריון.

זבולון אורלב: ההגנה על העובד לא תחול ככל שמדובר בעובדים שמחובתם להתייצב לעבודתם ולבצעה גם בשעת-חירום, ובהם שוטרים, סוהרים, עובדי שירותי הביטחון והמוסד, וכן עובדים שנקראו לעבודה במפעלים שהוכרזו מפעלים חיוניים לפי חוק שירות עבודה בשעת-חירום.

זבולון אורלב: הצעת החוק מרחיבה את איסור הפיטורים שחל על מעביד גם על מי שמעסיק עובד באמצעות קבלן כוח-אדם.

זבולון אורלב: חשוב לקבוע איסור על מעסיק בפועל שכזה לגרום לפיטוריו של עובד קבלן כוח-האדם המועסק אצלו, שנעדר מהעבודה עקב הוראות כוחות הביטחון.

זבולון אורלב: החוק כולל הוראות פרוצדורליות שונות שמקובלות בחוקי העבודה, המגן, אשר נחקקים בשנים האחרונות, כגון העברת נטל ההוכחה, זכות תביעה בשם העובד לארגון העובדים וסמכויות מיוחדות של בית-הדין לעבודה.

זבולון אורלב: החוק המוצע, חשוב להדגיש, רבותי חברי הכנסת, אינו כולל הסדר לעניין השכר של העובד בעת ההיעדרות הכפויה על-ידי כוחות הביטחון.

זבולון אורלב: האמת היא שאני כשלעצמי סבור שמוטב היה להסדיר זאת בחוק.

זבולון אורלב: משרדי הציע הצעות שונות בכיוון זה, אולם שר האוצר הקודם התנגד, ובהעדר הסכמה לא ניתן היה לקדם חקיקה דחופה זו.

זבולון אורלב: אולם ייתכן כי מעז יצא מתוק, שכן ההסתדרות והתאחדות התעשיינים החלו לאחרונה לנהל משא-ומתן קיבוצי במטרה להגיע לפתרון מוסכם גם בסוגיה זו של הסכמי שכר בתקופת היעדרות כפויה מן העבודה.

זבולון אורלב: זו הסיבה המרכזית שאני מציע את הצעת החוק כהוראת שעה ולא כחקיקת קבע.

זבולון אורלב: בשל הדחיפות בחקיקה, קיבלנו אישור לקצר את תקופת ההמתנה.

זבולון אורלב: הממשלה אישרה את הצעת החוק, ואני מציע לאשר את הצעת חוק הגנה על עובדים בשעת-חירום (הוראת שעה), במאמץ שוועדת העבודה והרווחה תשב מחר על הכנת החוק לקריאה שנייה ושלישית, כך שנצא לפגרה עם החוק.

זבולון אורלב: נקווה מאוד שמצב הביטחון במדינת ישראל יהיה כזה שלא נצטרך להשתמש בחוק הזה, וכל אזרחי מדינת ישראל ללא יוצא מן הכלל יוכלו להגיע כל יום לעבודתם והתלמידים לבתי-ספרם.

זבולון אורלב: אני גם רוצה להודות להנהלת האופוזיציה שנענתה לבקשתי והסכימה גם היא לתמוך בהצעת החוק.

זבולון אורלב: לכן אנחנו מביאים את החוק היום לקריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מודה מאוד לשר העבודה והרווחה.

יולי יואל אדלשטיין: כנהוג, נפתח את הדיון בקריאה ראשונה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת איתן כבל - אינו נוכח.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מאיר פרוש - אינו נוכח.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת עסאם מח'ול - אינו נוכח.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת מוחמד ברכה - מוותר.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אחמד טיבי.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אברהם בורג.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת איוב קרא.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת עזמי בשארה רוצה להתייחס לנושא במסגרת שלוש דקות, בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: אחרי חבר הכנסת בשארה רשומים חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, חבר הכנסת ואסל טאהא, חבר הכנסת נסים זאב וחבר הכנסת אופיר פינס.

עזמי בשארה: אדוני היושב-ראש, עקרונית ודאי שזו הצעת חוק טובה, ואין לאף אחד מה לערער עליה.

עזמי בשארה: אומנם אנחנו שותפים לתקוותו של השר, שלא החברה ולא המדינה הזו יצטרכו להשתמש בהצעת החוק הזו, וכך גם לא העובדים ולא ילדיהם.

עזמי בשארה: זה ברור.

עזמי בשארה: אבל אני רוצה להעיר שתי הערות על נושאים שהשר אינו אשם בהם.

עזמי בשארה: הדבר הראשון - עם הצעת החוק הטובה הזו, אדוני השר, אתה עושה עבודה קלה לממשלת ישראל, כאשר בשעת-חירום היא שומרת על זכויות העובדים, ואילו בזמנים נורמליים העובדים מאבדים מזכויותיהם.

עזמי בשארה: כלומר, אתה מביא הצעת חוק לשמירת זכויות העובדים בשעת-חירום, ואילו מר נתניהו מביא תוכנית כלכלית שלפיה בזמן שאינו חירום זכויות העובדים לגבי פיטורים מבוטלות.

עזמי בשארה: על-פי התוכנית הכלכלית של מר נתניהו, זכויות הפיטורים של העובדים תיפגענה.

עזמי בשארה: ממשלת ישראל מביאה לנו הצעת חוק שמטרתה לשמור על זכויות העובדים בשעת-חירום, אבל בימים רגילים היא תרמוס את זכויות העובדים.

עזמי בשארה: לא אתה, הקולגה שלך - שר האוצר, מר נתניהו.

עזמי בשארה: זו ההערה הראשונה.

עזמי בשארה: הערה שנייה היא לגבי תפיסת מצב החירום.

עזמי בשארה: אתה לא מרגיש, אדוני השר, שאנשים רציניים בחברה הישראלית, שחלוקים האחד על השני מבחינה פוליטית, שותפים כולם לדעה, שמישהו עורר היסטריה בחברה הישראלית מסיבות אידיאולוגיות, בגלל הסתגרות כלפי חוץ, בגלל הניסיון לעשות מונופול של תפקיד הקורבן.

עזמי בשארה: מישהו פה עורר היסטריה, כאילו יש סכנה וכו'.

עזמי בשארה: אני לא מדבר עכשיו על המורל הלאומי כן או לא, או על כך שאנשים מסתובבים עם קופסת קרטון הדומה לקופסת נעליים חדשות, וכל אחד סוחב אותה כאילו קנה עכשיו נעליים.

עזמי בשארה: לא על כך אני מדבר, אלא על המחיר הכלכלי שהוצא על שום דבר, על כך שממשלת ישראל רצתה לנקוט את הצעדים אלה למרות הסבירות הנמוכה.

עזמי בשארה: גם אם הסבירות נמוכה, צריך לנקוט את כל האמצעים.

עזמי בשארה: הוצא כסף בזמן שצריך את הכסף לנושאים שאתה מטפל בהם, גם למוסד לביטוח לאומי וגם למקומות אחרים.

עזמי בשארה: אני מדבר על כך שיפגעו בך יותר מאשר בכל שר אחר בממשלה, ואתה תסבול מכך יותר מכל אחד אחר.

עזמי בשארה: אלו שתי ההערות שרציתי להעיר.

עזמי בשארה: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת עזמי בשארה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו - חבר הכנסת נסים זאב.

ג'מאל זחאלקה: רבותי חברי הכנסת, אדוני היושב-ראש, לתומי חשבתי, שכאשר מדובר במצב חירום, הממשלה תביא לנו חוק להגנה על העובדים.

ג'מאל זחאלקה: ואכן, מאות אלפי עובדים בארץ נמצאים במצב חירום: חרב פיטורים מרחפת מעל ראשיהם.

ג'מאל זחאלקה: אנשים שעבדו עשרות שנים עומדים לאבד את מקום עבודתם, כאשר אין באופק אפשרות למצוא מקום עבודה חדש.

ג'מאל זחאלקה: הממשלה עושה לעצמה שירות קל כאשר היא מביאה חוק כזה, שהאפשרות להשתמש בו היא בסבירות נמוכה יותר מכל סבירות נמוכה שדיברו עליה.

ג'מאל זחאלקה: זהו חוק דקלרטיבי כמעט, שאין בו שום תוכן.

ג'מאל זחאלקה: הוא לא יגן על העובדים, זו הגנה היפותטית ותיאורטית על העובדים, בזמן שהממשלה לא מגינה באופן ממשי על העובדים המאבדים את מקום עבודתם, העובדים שמורידים משכרם, כל אותם מאות אלפי מובטלים בארץ.

ג'מאל זחאלקה: על זה צריך להביא חוק וחקיקה בארץ, באמת חקיקה על עובדים שנמצאים במצב חירום.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו רואים שמצד אחד הממשלה מביאה חוק כזה, ומצד שני היא מביאה תוכנית כלכלית שפוגעת בעובדים מכל הכיוונים, מכל כיוון אפשרי.

ג'מאל זחאלקה: לכן אני קורא לממשלה להביא חוק להגנה על עובדים במצב חירום, עובדים שהולכים לאבד את מקום עבודתם, עובדים שהפכו למובטלים, משפחות שיורדות אל מתחת לקו העוני.

ג'מאל זחאלקה: אם במצב הכלכלי שמידרדר לא ייעשה מאמץ להגנה על העניים בארץ, אנחנו צפויים לכך שיותר ממחצית האוכלוסייה תהיה מתחת לקו העוני.

ג'מאל זחאלקה: עד עכשיו התייחסו בסלחנות לכך שיותר ממחצית הילדים הערבים נמצאים מתחת לקו העוני.

ג'מאל זחאלקה: אני אומר לכם, שכולם צפויים להיות במצב של הילדים הערבים אם מדיניות הממשלה הזאת תימשך.

ג'מאל זחאלקה: לכן הכנסת צריכה לחוקק חוקי חירום להגן על העובדים מפני מדיניותה של הממשלה.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת זחאלקה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת דוד טל מוותר על זכות הדיבור.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: אחריו - חבר הכנסת אופיר פינס-פז.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, חברי חברי הכנסת, בהחלט אני מברך על הצעת החוק.

נסים זאב: שמעתי מכבוד השר תיכף לאחר הכתבה בעיתון, שהוא התייחס לעניין הפיטורים במלוא החומרה, ואני שמח שזה בא לאישור הכנסת קודם הפגרה.

נסים זאב: אני חושב שלא ייעשה כן במקומנו לעשות עוול לאותם אנשים שיוצאים באמת להגן על מדינת ישראל.

נסים זאב: יש לי שתי הערות.

נסים זאב: אולי אני לא מבין מספיק, בעניין סעיפים 8 ו-9, בעניין אדם שעובד דרך תאגיד.

נסים זאב: סעיף 9 אומר: "נושא משרה בתאגיד חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת עבירה".

נסים זאב: אדוני השר, היתה הצעת חוק, שאם נעשתה עבירת בנייה על-ידי תאגיד, צריך מישהו שעומד מאחורי התאגיד, וזה לא משהו שאין לו כתובת ואין לו שם, מישהו שנושא באחריות, אדם אחד.

נסים זאב: למעשה, לפי הסעיף הזה אני מבין שכולם נושאים באחריות משותפת.

נסים זאב: זאת אומרת, כל מי שנושא משרה, חבר בתאגיד, בעמותה כלשהי, ואותה עמותה החליטה לפטר עובד, יוצא שאולי כולם נושאים באחריות.

נסים זאב: אני חושב שהדבר מוגזם מדי, הוא מנופח מדי.

נסים זאב: אנחנו יודעים איך עמותות עובדות, ברובן הן לא נכנסות לפרטי פרטים, ואי-אפשר לעשות בעניין הזה את כולן עוברות על החוק עבירה פלילית.

נסים זאב: אדוני השר, כשמדובר בפיטורים דרך קבלן כוח-אדם, מה קורה אם אותו עובד הוא בעל מוסד, המוסד לא יכול, מפני שיש לו מחויבות – ניקח למשל אנשי ניקיון, אנשי תחזוקה, אדם יצא למילואים, אני לא יכול שאותו אדם ימשיך לעבוד אצלי, מכיוון שהוא משבש לי את מהלך החיים.

זבולון אורלב: לקבלן אסור לפטר אותו.

נסים זאב: שיהיה ברור שאין אחריות.

נסים זאב: לי זה לא היה כל כך ברור.

נסים זאב: היום בוועדת החוקה, חוק ומשפט הביאו את הצעת החוק של חבר הכנסת שטייניץ, ונאמר שמפני שאנחנו רוצים למנוע אפשרות שמישהו שאולי חשוד בעבירות מין יוכל לעבוד במוסד ציבורי, צריך להביא תעודת יושר ממשטרת ישראל.

נסים זאב: אני זוכר שהמחוקק הנכבד אמר:

נסים זאב: אנחנו רוצים למנוע אפשרות כזאת במוסד כמו גן-ילדים ובית-ספר.

נסים זאב: אדוני השר, האם אתה חושב שזה החוק שהיום עומד בוועדת החוקה, חוק ומשפט?

נסים זאב: לא.

נסים זאב: מדברים בכל מוסד ציבורי, זאת אומרת, במקום שיש ילדים, לרבות בגן-החיות.

נסים זאב: מה קורה בחנות מכולת?

נסים זאב: אתה שולח את הבן שלך לחנות מכולת, אז גם שם אתה לא יכול להעסיק.

נסים זאב: לא מדובר במישהו שהוא חשוד, אדוני השר, אלא אנחנו אומרים, שכל אדם שנמצא במגע עם ילדים צריך להביא תעודת יושר שהוא לא סוטה מין, שהוא לא חולה.

נסים זאב: אני חושב שלא זאת הכוונה, ולכן אני בא למנוע אפשרות כזאת, שחלילה גם זה יבוא לידי פרשנות שלא תהיה מקובלת על חברי הוועדה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת נסים זאב.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת אופיר פינס-פז, ואחרון הדוברים הוא חבר הכנסת דהאמשה.

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה, אדוני, שלוש דקות.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, אדוני שר העבודה והרווחה, או רק שר הרווחה, מה יהיה, אדוני השר?

זבולון אורלב: תלוי איך תצביע.

אופיר פינס-פז: מה אתה תצביע?

זבולון אורלב: אני אסתכל עליך.

אופיר פינס-פז: להסתכל עלי זה לא מספיק.

אופיר פינס-פז: זה נחמד, אבל לא מספיק.

אופיר פינס-פז: אני רוצה קודם כול לברך אותך, אדוני שר העבודה והרווחה, על שאתה מביא חוק שעוזר לעובדים.

אופיר פינס-פז: לצערי אתה יושב בממשלה שמחליטה לבטל את סמכותך בנושא העובדים.

אופיר פינס-פז: לצערי אתה יושב בממשלה שמביאה תוכנית כלכלית קפיטליסטית – אין לי מלה אחרת, לא יודע מה זה תאצ'ריסטית ומה זה ליברלית – קפיטליסטית, אטומה, אכזרית, חסרת מעוף, אגב, חסרת דמיון, שלא תעזור בכלום לכלכלת ישראל.

אופיר פינס-פז: היא תקצץ באוצר, כן.

אופיר פינס-פז: ואתם יושבים שם, זבולון.

אופיר פינס-פז: הרי אתם בסך הכול מייצגים מפלגה דתית, ציונית וחברתית.

אופיר פינס-פז: אני אומר לך באמת, אין לכם מה לעשות שם, זה לא יעזור.

אופיר פינס-פז: תתפתל, תביא הצעות אלטרנטיביות, תביא קיצוץ אלטרנטיבי, חבל.

אופיר פינס-פז: ואני מבין, זה לא קל לעזוב ממשלה, במיוחד אחרי שנכנסתם, אחרי זמן כל כך קצר.

אופיר פינס-פז: מצד שני, זאת באמת תוכנית שכמו שאני מכיר את המפד"ל, אתם לא יכולים לחיות אתה; על אמת לא יכולים לחיות אתה.

אופיר פינס-פז: ואתם נושאים באחריות.

אופיר פינס-פז: אז תביא את הצעת החוק הזאת, ואנחנו אפילו נתמוך בה, כי היא צודקת, כי לצערי הגענו למצב שבו אין אלוהים במדינה במובן שאפשר לקחת עובד שהלך למילואים, או הלך להגן על המדינה במצב חירום, ולפטר אותו.

אופיר פינס-פז: אנשים הרי איבדו צלם אנוש.

אופיר פינס-פז: והחוק הזה, לצערי, ואני אומר את זה לחברי, הוא חוק שחשוב שהוא בא, כי אנשים מפוטרים פה על הרקע הזה ועל רקע דומה.

אופיר פינס-פז: אבל בסוף אתה הרי יודע שזאת לא התשובה האמיתית לבעיות האמיתיות.

אופיר פינס-פז: אתה צריך לשאול את עצמך שאלה, כי היום אתה אחד המנהיגים המרכזיים של המפד"ל, שלא לומר המנהיג של המפד"ל, יסלח לי אפי איתם.

אופיר פינס-פז: אבל פה זה לא משחק ואי-אפשר להתחבא, כי גם לא ניתן לכם להתחבא, אני אומר את האמת.

אופיר פינס-פז: אנחנו מצפים מכם או להפיל חלקים מהתוכנית, לא את כולה, כי יש בה כמה דברים חשובים בנושא אכיפה ובנושאים אחרים.

אופיר פינס-פז: אי-אפשר להסכים לזה.

אופיר פינס-פז: אם תצליחו לשנות, אדרבה ואדרבה.

אופיר פינס-פז: אם לא תצליחו לשנות, אפילו לא בשוליים, אז תצטרכו לשאול את עצמכם את השאלה האמיתית, לא אם החוק הזה עובר או לא, אלא אם המפד"ל נשארת שותפה ונושאת באחריות לתוכנית הכלכלית של הממשלה, או שהיא מצטרפת אלינו לאופוזיציה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת אופיר פינס-פז.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה, אחרון הדוברים, בבקשה.

יולי יואל אדלשטיין: חבר הכנסת פינס-פז, אני שמח שאני לא חבר המפד"ל.

יולי יואל אדלשטיין: היית כל כך משכנע, שהתחלתי להתלבט, אבל נזכרתי שאני לא במפד"ל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כבוד היושב-ראש, כנסת נכבדה, לכאורה החוק הזה – אכן יש בו משהו חיובי והוא בא בסופו של דבר כמכלול להגן על העובדים ולצמצם אפשרויות של פיטורים ושל התנהגות לעתים בלתי צודקת של מעבידים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אלה הם פני הדברים במכלול, אבל השאלה היא שאלה של המדיניות, אדוני השר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אומנם בדברים הקטנים האלה החוק הזה בא בצורה כלשהי לעזור ובא בצורה כלשהי למנוע פיטורים שרירותיים וכאלה דברים, במיוחד בשעת-חירום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אבל מה הממשלה הזאת עושה לעובדים ואיך היא מביאה עכשיו מה שנקרא תוכנית כלכלית, שאיננה תוכנית כלכלית?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זו בסך הכול תוכנית של קיצוצים ושל החמרת יתר במצב הכלכלי של השכבות החלשות, באופן כללי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני יודע את עמדתך האישית, שמענו על זה, אני מכבד את זה ואני מעריך את זה, אין לי שום ספק.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אבל עדיין אתה נשאר חלק מהממשלה והעמדה היא עמדת ממשלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני חושב שאחריות כולנו עכשיו היא להכשיל את התוכנית הזאת בגדול, את תוכנית הקיצוצים הנוספים, את תוכנית העמקת העוני והאדרת והגברת העושר של השכבות החזקות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא יכול להיות שהמצב יהפוך למין חוק ג'ונגל, שרק החזק ימשיך לחיות ולהתחזק, והחלשים ימשיכו להיות יותר מוחלשים ומרוששים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ברשותך, אדוני היושב-ראש, אני אומר כמה דברים בשפה הערבית.

יולי יואל אדלשטיין: במסגרת דקה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כן, במסגרת הזמן שנותר לי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: (נושא דברים בשפה הערבית; להלן תרגומם לעברית: בשם האל הרחמן והרחום, רבותי המאזינים, הנושא הוא חוק הנראה חוק חיובי, בלי שום ספק, שמטרתו היא למנוע בשעת-חירום פיטורים של אלו שנעדרים ממקום עבודתם מסיבות רבות, שייתכן שקשורות למצב החירום הלא-רגיל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: גם אם החוק הוא בעיקרו חוק חיובי, הבא להגן על העובדים בצורה לא מבוטלת, הרי שאיננו יכולים להתעלם מכך שחוק זה הינו חוק של הממשלה, שכעת ובימים הקרובים תגיש את התוכנית הכלכלית החדשה, כפי שהיא מכונה, שלמעשה אין היא תוכנית, כי אם הגברת צעדי הקיצוצים והצעדים העלולים להביא לידי העמקת העוני של העניים והגברת העושר של העשירים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מפנה את דברי בעיקר לשר שהציע חוק זה ואומר לו: אינך יכול להיות שר בממשלה שזו תוכניתה הכלכלית ואלה אמצעיה הכלכליים, ובו בזמן אתה מבקש לתת אמון בחוק, שכשלעצמו יש בו דברים חיוביים רבים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה גם לך, אדוני יושב-ראש הישיבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: )

יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת דהאמשה.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, אנחנו נעבור להצבעה בקריאה ראשונה על הצעת חוק הגנה על עובדים בשעת-חירום (הוראת שעה), התשס"ג-2003.

יולי יואל אדלשטיין: מי בעד הצעת החוק - נא להצביע.

יולי יואל אדלשטיין: מי נגד?

יולי יואל אדלשטיין: מי נמנע?

יולי יואל אדלשטיין: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – רוב

יולי יואל אדלשטיין: נמנעים – אין

יולי יואל אדלשטיין: התשס"ג-2003, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

יולי יואל אדלשטיין: אני קובע שהצעת החוק התקבלה פה-אחד בקריאה ראשונה ותעבור להמשך הדיון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

יולי יואל אדלשטיין: חברי הכנסת, תם סדר-היום.

יולי יואל אדלשטיין: הישיבה הבאה תתקיים מחר, יום שלישי, כ"א באדר ב' התשס"ג, 25 במרס 2003, בשעה 16:00.

יולי יואל אדלשטיין: ישיבה זו נעולה.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה.