ישיבת מליאה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 353, 2002-11-11 00:00

אברהם בורג: חברי הכנסת וחברותיה, צהריים טובים, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת.

אברהם בורג: היום יום שני, ו' בחודש כסליו התשס"ג, 11 בחודש נובמבר 2002.

אברהם בורג: לידיעת כל חברי הכנסת, בין השעה 16:45 ל-17:45 לא תתקיימנה הצבעות בשל צום הרמדאן.

אברהם בורג: הודעת יושב-ראש הכנסת על חידוש הדיון בהצעות חוק, סעיף 124 לתקנון.

אברהם בורג: וכך כתב לי חבר הכנסת דוד טל: "ועדת העבודה, הרווחה והבריאות החליטה ביום 11 בנובמבר 2002 על חידוש דיון בחוק שבנדון, הלוא הוא הצעת חוק הביטוח הלאומי (הכנסה מזערית), התשס"ג–2002, מס' 3009 – פ/1263 – הודעה על חידוש דיון לפי סעיף 124 לתקנון.

אברהם בורג: אודה על ההודעה בהתאם במליאת הכנסת".

אברהם בורג: אדוני המזכיר, בבקשה.

אריה האן: ברשות יושב-ראש הכנסת הנני מתכבד להודיעכם כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לדיון מוקדם:

אריה האן: הצעת חוק מניעת כפל תקציבים (תיקוני חקיקה), התשס"ג–2002, מאת חברי הכנסת רומן ברונפמן, יעל דיין, נעמי חזן ואלכסנדר צינקר; הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון – התייצבות לפני הוועדות), מאת חבר הכנסת צבי הנדל; הצעת חוק פיקוח על הסדרי טיעון בעבירות שנקבע בהן עונש מזערי (תיקוני חקיקה), התשס"ג–2002, מאת חברי הכנסת יעל דיין, נעמי חזן ודליה רבין-פילוסוף; הצעת חוק מידע גנטי (תיקון – בדיקה גנטית להורות), התשס"ג–2002, מאת חברת הכנסת יהודית נאות; הצעת חוק הממשלה (תיקון – הגבלות לאחר תום כהונה), התשס"ג–2002, מאת חבר הכנסת צלי רשף; הצעת חוק מקרקעי ישראל (איסור העברת בעלות), התשס"ג–2002, מאת חבר הכנסת אברהם הירשזון; הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון – שיפוט מהיר בעבירות אלימות במשפחה), התשס"ג–2002, מאת חבר הכנסת רן כהן; הצעת חוק מאבטחים אזרחיים, התשס"ג–2002, מאת חבר הכנסת איתן כבל; הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון – נציב קבילות חיילים), התשס"ג–2002, מאת חברי הכנסת רן כהן, אבשלום וילן ומוסי רז; הצעת חוק שעות עבודה ומנוחה (תיקון – קיצור שבוע עבודה), התשס"ג–2002, מאת חבר הכנסת עמיר פרץ; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – עיון בתוכניות שהוגשו למוסד התכנון), התשס"ג–2002, מאת חברי הכנסת איתן כבל, משה גפני, מוסי רז ונחמה רונן; הצעת חוק האזרחות (תיקון – הקמת ועדה לביטול אזרחות), התשס"ג–2002, מאת חברי הכנסת רומן ברונפמן, יעל דיין, נעמי חזן ואלכסנדר צינקר; הצעת חוק הפיקדון על מכלי משקה (תיקון – פטור ממס ערך מוסף), התשס"ג–2002, מאת חבר הכנסת אברהם פורז וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק מימון מפלגות (תיקון – שיקול דעת מבקר המדינה), התשס"ג–2002, מאת חבר הכנסת אופיר פינס-פז; הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון – שינוי שיטת הבחירות ותיקוני חקיקה), מאת חברי הכנסת גנדי ריגר ומרינה סולודקין; הצעת חוק סוחרי רכב, התשס"ג–2002, מאת חברי הכנסת יאיר פרץ, אריה גמליאל ורחמים מלול; הצעת חוק חינוך ממלכתי (תיקון – חינוך ערבי), התשס"ג–2002, מאת חבר הכנסת עזמי בשארה; הצעת חוק לעידוד השקעות הון (תיקון – זכות למענק השקעה),

אריה האן: התשס"ג–2002, מאת חברת הכנסת חוסניה ג'בארה; הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (מזון) [נוסח חדש] (איסור הזרקת מים וחומרים אחרים לבשר), התשס"ג–2002, מאת חברת הכנסת נחמה רונן; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – עבודה מועדפת בענף הסיעוד ועזרה קהילתית למוגבלים), התשס"ג–2002, מאת חברת הכנסת אורית נוקד; הצעת חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו (תיקון – שוויון), מאת חבר הכנסת עזמי בשארה; הצעת חוק הספורט (תיקון – תחולת החוק), התשס"ג–2002, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב; הצעת חוק-יסוד: השפיטה (תיקון – הגדלת מספר השרים בוועדה לבחירת שופטים), מאת חברי הכנסת מרינה סולודקין וגנדי ריגר.

אריה האן: לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 48), התשס"ג–2002, שהחזירה ועדת החוקה, חוק ומשפט.

אריה האן: לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה: הצעת חוק הנוער (טיפול והשגחה) (תיקון מס' 16) (טיפול נפשי בקטין), התשס"ג–2002; הצעת חוק לתיקון פקודת הכלבת (מס' 6), התשס"ג–2002; הצעת חוק שיפוט בענייני התרת נישואין (מקרים מיוחדים) (תיקון מס' 2) (סמכות בין-לאומית וקביעת ערכאת שיפוט), התשס"ג–2002; הצעת חוק זכויות נפגעי עבירה (תיקון), התשס"ג–2002; הצעת חוק מקרקעי ציבור (סילוק פולשים) (תיקון), התשס"ג–2002.

אריה האן: לקריאה ראשונה, מטעם ועדות הכנסת:

אריה האן: הצעת חוק משכן הכנסת ורחבתו (תיקון מס' 11) (סמכויות משמר הכנסת וסדרניה), התשס"ג–2002, מטעם ועדת הכנסת; הצעת חוק חסינות חברי הכנסת (זכויותיהם וחובותיהם) (תיקון מס' 30) (אבטחת חברי כנסת), התשס"ג–2002, מטעם ועדת הכנסת; הצעת חוק הבחירות לכנסת השש-עשרה (קיצור מועדים) (הוראת שעה), התשס"ג–2002, מטעם ועדת החוקה, חוק ומשפט.

אריה האן: לקריאה ראשונה, מטעם חברי הכנסת:

אריה האן: הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 133) (זיכוי וניכוי בשל הוצאות טיפול בילדים), התשס"ג–2002, מטעם חברי הכנסת אליעזר זנדברג, ענת מאור, חוסניה ג'בארה ועמיר פרץ; הצעת חוק הרשות השנייה (תיקון מס' 18), התשס"ג–2002, מטעם חבר הכנסת אברהם פורז; הצעת חוק הדגל והסמל (תיקון מס' 4) (המנון המדינה), התשס"ג–2002, מטעם חברי הכנסת מיכאל קליינר וזבולון אורלב; הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 62) (מתקני החתלה), התשס"ג–2002, מטעם חבר הכנסת איתן כבל וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הגבלת הפרסומת למוצרי טבק לעישון (תיקון מס' 5) (הגבלת פרסומת), התשס"ג–2002, מטעם חבר הכנסת מוסי רז.

אריה האן: עוד אודיעכם, כי על-פי הוראות סעיף 142א(א) ובעקבות פרישתו של חבר הכנסת אמנון רובינשטיין מהכנסת, יוסרו מסדר-היום של הכנסת הצעות החוק הבאות: א.

אריה האן: הצעת חוק לתיקון חוק בתי-המשפט [נוסח משולב] (מותב של שניים והרשעה פה-אחד), התש"ס-2000, שמספרה פ/1817; ב.

אריה האן: הצעת חוק-יסוד: משק המדינה (תיקון – אישור הכנסת על תשלומי חובה), שמספרה פ/1087; ג.

אריה האן: הצעת חוק לתיקון פקודת הראיות (החלפת סעיף 10א), התש"ס-1999, שמספרה פ/1102.

אריה האן: תודה רבה.

אברהם בורג: תודה רבה.

אברהם בורג: אנחנו נעבור לנושא הבא על סדר-היום: שאילתות ותשובות לשר לביטחון פנים ולשר הבריאות.

אברהם בורג: כבוד השר לביטחון הפנים, בבקשה.

אברהם בורג: חבר הכנסת יהודה גלעד שאל את השר לביטחון פנים ביום ח' באב התשס"ב (17 ביולי 2002):

אברהם בורג: מתלונה של בוגרת שירות לאומי המשרתת כיום במשטרה עולה, כי תקופת שירותה לא מוכרת לה לצורכי ותק, וזאת בניגוד לבוגרות צבא.

אברהם בורג: רצוני לשאול: 1.

אברהם בורג: האם ידיעה זו מדויקת?

אברהם בורג: 2.

אברהם בורג: אם כן – מדוע?

אברהם בורג: 3.

אברהם בורג: האם ניתן לשנות את המצב הקיים כדי להשוות את תנאי בוגרות שירות לאומי לתנאי יוצאות צבא, ואם כן – כיצד?

עוזי לנדאו: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 3-1.

עוזי לנדאו: על-פי חוק השירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש"ל-1970, תקופת השירות הלאומי אינה מוכרת לשוטרים כשירות חובה לעניין הזכות לגמלה בגין תקופה זו.

עוזי לנדאו: על חוק זה ממונה שר האוצר.

עוזי לנדאו: בעניין מכסת החופשה השנתית שלה זכאי השוטר, נקבע בפקודת המטה הארצי כדלקמן:

עוזי לנדאו: תקופת השירות הקודמת מוכרת לצורך קביעת מכסת החופשה השנתית, רק אם הוכרה לגמלאות.

עוזי לנדאו: בנושא זה של מכסת החופשה השנתית, ביקשתי מן הגורמים המקצועיים במשרדי לקיים בדיקה אם ניתן לשנות את המצב הקיים, גם ללא צורך בתיקון חוק.

עוזי לנדאו: בדיקה זו נמצאת בעיצומה ועם סיומה אשוב לעדכן בתוצאותיה את חבר הכנסת הנכבד.

עוזי לנדאו: חבר הכנסת מיכאל איתן שאל את השר לביטחון פנים ביום ח' באב התשס"ב (17 ביולי 2002):

עוזי לנדאו: בחוק להסדרת ביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח-1998, תחת הכותרת "גוף ציבורי", נפקד מקומה של קופת-חולים הכללית, בעוד גופים אחרים כגון "אגרקסקו", "מקורות" ורשות השידור כלולים בהגדרה זו.

עוזי לנדאו: מאחר שהפרצה גורמת לכך שהן המשטרה והן משרד הבריאות מוגבלים בשליטה על הנעשה בתחום הביטחון, רצוני לשאול: האם תפעל המשטרה לתקן את הטעון תיקון ולהכליל את קופת-חולים הכללית בחוק, ואם כן – מתי?

עוזי לנדאו: רשימת הגופים הציבוריים המנויה בחוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח-1998, אשר החוק חל עליהם, נקבעה בזמנה בהתייעצות עם גורמי הביטחון, בשים לב לרמת הסיכון הצפויה להם ולמגבלת המשאבים של המשטרה ביישומו של החוק.

עוזי לנדאו: מוסדות רפואיים לא ממשלתיים לא נכללו בחוק.

עוזי לנדאו: להוספת גופים נוספים לחוק יש משמעויות ארגוניות ותקציביות על המשטרה.

עוזי לנדאו: המשמעויות הנ"ל נבחנות בימים אלה על-ידי הגורמים השונים במשרדי.

עוזי לנדאו: אולם, אף שאין קופת-חולים הכללית נכללת בחוק הנ"ל כגוף ציבורי, מונחים נציגי קופת-חולים, באמצעות קב"ט משרד הבריאות, בנושא שדרוג רמת האבטחה במתקני הקופה, ובאמצעותו מועברים לממונה על הביטחון – המנב"ט – של קופת-חולים הנחיות ומידע מודיעיני רלוונטי.

עוזי לנדאו: כמו-כן נתבקשו קב"טי משרד הבריאות לפקח ולערוך ביקורות ותרגילים במתקני הקופה.

עוזי לנדאו: חברת הכנסת מרינה סולודקין שאלה את השר לביטחון פנים ביום ט"ו באב התשס"ב (24 ביולי 2002):

עוזי לנדאו: האסיר צ"ב – שמו המלא מופיע במקור – הורשע בעבירות של צווארון לבן.

עוזי לנדאו: נודע לי, כי הוא מוחזק בבידוד מוחלט, ולא אופשרה לו במשך יותר מחמש שנים ולו חופשה אחת, אפילו לא ערב גיוסה של בתו לצה"ל.

עוזי לנדאו: רצוני לשאול: 1.

עוזי לנדאו: כיצד נקבעה מידת מסוכנותו?

עוזי לנדאו: 2.

עוזי לנדאו: האם הוא ישוחרר לאחר ריצוי עונשו?

עוזי לנדאו: 3.

עוזי לנדאו: האם תנאי מאסרו הושפעו מסטיגמת "המאפיה הרוסית", כפי שנטען בתקשורת?

עוזי לנדאו: 1-3.

עוזי לנדאו: האסיר המצוין בשאילתא מרצה החל מ-2 במאי 1997 עונש מאסר בן שמונה שנים בגין עבירות זיוף, קבלת דבר במרמה ורישום כוזב במסמכי תאגיד.

עוזי לנדאו: האסיר שוהה בהפרדת יחיד החל מ-22 בנובמבר 1997, וזאת על-פי החלטות הגורמים המוסמכים בשירות בתי-הסוהר.

עוזי לנדאו: החל מאוקטובר 2000 שוהה האסיר בהפרדה על-פי חמש החלטות של בית-המשפט המחוזי, הניתנות מדי שישה חודשים, בעקבות בקשת שירות בתי-הסוהר, וזאת בהתאם לסעיף 19 לפקודת בתי-הסוהר, שעניינו הפרדת אסיר על-ידי בית-המשפט בהתקיים עילות ההפרדה הקבועות בחוק.

עוזי לנדאו: לאחרונה, ביום 9 באוקטובר 2002, דן בית-המשפט המחוזי בתל-אביב בבקשת שירות בתי-הסוהר להאריך את תקופת אחזקתו בהפרדה של האסיר בשישה חודשים נוספים מיום 15 באוקטובר 2002, ואישר אותה.

עוזי לנדאו: בית-המשפט קבע כי: "לא ניתן להשיג את הביטחון מפני הפגיעה הצפויה באסיר ואין מדובר בסיכון ערטילאי אלא ממשי.

עוזי לנדאו: התנאים היחידים שניתן להשיג את מניעת הפגיעה בו הם על-ידי הפרדתו, גם אם המשמעות המעשית היא בידודו מאסירים אחרים".

עוזי לנדאו: עניין חופשותיו של האסיר נדון גם הוא בבית-המשפט המחוזי בתל-אביב בעקבות עתירות שהוגשו על-ידי האסיר, וזאת החל מאוקטובר 1999.

עוזי לנדאו: בית-המשפט חזר ואישר את עמדת שירות בתי-הסוהר והמשטרה המתנגדים להוצאתו לחופשה מנימוקים של סכנה לחייו ובשל החשש להימלטות ממאסר.

עוזי לנדאו: החלטת בית-המשפט המחוזי בתל-אביב האחרונה בנושא ניתנה ביום 19 במאי 2002.

עוזי לנדאו: על ההחלטה הזו הגיש האסיר בקשת רשות ערעור לבית-המשפט העליון, אשר נדונה ביום 22 באוגוסט 2002.

עוזי לנדאו: בית-המשפט העליון דחה את ערעור האסיר וקבע כי לא נפל פגם בהחלטת בית-המשפט המחוזי.

עוזי לנדאו: כן קבע בית-המשפט העליון, כי שירות בתי-הסוהר הוא זה האחראי לשלום האסיר, וכי אין הוא משתחרר מאחריות זו אפילו מוכן האסיר עצמו ליטול עליו סיכונים.

עוזי לנדאו: שחרורו ממאסר יתבצע על-פי החוק, כאשר עניין ניכוי שליש נתון להחלטת ועדת שחרורים בראשות שופט ובה אין לשירות בתי-הסוהר נציג בעל זכות הצבעה אלא משקיף בלבד, על-פי הקבוע בחוק.

אברהם בורג: תודה.

אברהם בורג: חברת הכנסת סולודקין, שאלה נוספת.

מרינה סולודקין: אדוני השר, אני רוצה לומר לך, שהפרשה שעליה אנחנו מדברים כעת מאוד ידועה, מאוד מפורסמת בקהילה הרוסית, וברחוב שלנו אומרים, שהאיש הזה יושב בתנאי כליאה כמו ראש מאפיה רוסית.

מרינה סולודקין: העבירות שהוא עבר הן עבירות צווארון לבן.

מרינה סולודקין: דבר שני, כל הקונספט של מאפיה אתנית, שיש במשטרת ישראל – ושמענו על כך שיש מאפיה רוסית, יש מאפיה גרוזינית, ואולי יש מאפיה מרוקאית – והתעלמות מהתופעה של סחר והברחת נשים למדינת ישראל – – –

אברהם בורג: והשאלה?

מרינה סולודקין: השאלה, האם גם אתה דבק בקונספט הזה?

אברהם בורג: תודה רבה.

אברהם בורג: כבוד השר, בבקשה.

עוזי לנדאו: חברת הכנסת סולודקין, את לא שמעת בתשובה שלי אפילו לא פעם אחת את הביטוי "מאפיה רוסית".

עוזי לנדאו: אני לא מוכן לקבל את ההתבטאויות האלה, ואני בוודאי חושב שצריך להיזהר ולהוקיע ניסיון להדביק על קיבוץ גדול של אנשים שבאו אלינו מארץ רחוקה וגדולה איזו תווית, איזה תג.

עוזי לנדאו: על כן, אין מקום לשימוש במונח הזה.

עוזי לנדאו: לגבי כל מה שקשור בצורך של שירות בתי-הסוהר, גם להביא לכך שאסיר ישב במאסר וירצה את מה שנגזר עליו וגם לשמור על ביטחונו, אלה דברים שנבחנים מדי חצי שנה בבית-המשפט המחוזי.

עוזי לנדאו: עד כה, למיטב ידיעתי, הוא לא מצא שום פגם, לא בשיקולי המשטרה ולא בשיקולי שירות בתי-הסוהר.

עוזי לנדאו: תודה רבה.

מרינה סולודקין: שאלה נוספת.

אברהם בורג: לא, אין עוד שאלה נוספת.

אברהם בורג: מצטער.

אברהם בורג: בכנסת הבאה, חברת הכנסת סולודקין.

אברהם בורג: חבר הכנסת עסאם מח'ול, שאילתא מס' 3718, בבקשה.

אברהם בורג: חבר הכנסת עסאם מח'ול שאל את השר לביטחון פנים ביום ט"ו באב התשס"ב (24 ביולי 2002): נודע לי, כי במשמרת חוקית ושקטה נגד הריסת בתים שהתקיימה ב-4 ביולי 2002 מול עיריית לוד, בהשתתפות כ-20 פעילי "תעאיוש" יהודים וערבים, נעצרו מפגינים בגין התקהלות בלתי חוקית.

אברהם בורג: רצוני לשאול: 1.

אברהם בורג: האם הידיעות נכונות?

אברהם בורג: 2.

אברהם בורג: אם כן – כיצד מעצר המפגינים מתיישב עם הזכות להפגין?

אברהם בורג: 3.

אברהם בורג: מה ייעשה בנדון?

עוזי לנדאו: 3-1.

עוזי לנדאו: בעת האירוע המדובר עלה חשד לקיומה של התקהלות בלתי חוקית, שכן היה יסוד סביר לחשוש שבעקבות ההתקהלות יופרו השלום והסדר הציבורי במקום.

עוזי לנדאו: היה חשש להתפרעות של אזרחים שנכחו במקום כנגד המתקהלים, שכן ניצנים לכך כבר נראו בשטח, נוסף על המתיחות הכללית ששררה בעיר על רקע פיגוע שהיה בפסי הרכבת בלוד ואירועים נוספים.

עוזי לנדאו: היה חשש ממשי להתלהטות הרוחות במקום.

עוזי לנדאו: משום כל אלה נתן סגן מפקד תחנת לוד הנחיה לפיזור המתקהלים.

עוזי לנדאו: לאחר שהמתקהלים סירבו להתפנות מרצון, הודיע להם סגן מפקד התחנה כי הם מעוכבים לחקירה בתחנת המשטרה.

עוזי לנדאו: בעקבות האמור חלקם נלווה לשוטרים מרצון וחלקם התפזרו מהמקום.

עוזי לנדאו: בתחנת המשטרה ביקשה המשטרה לשחררם בתנאים של ערבות עצמית והרחקה מתחומי העיר לוד למשך 15 ימים.

עוזי לנדאו: המעוכבים סירבו, ועל כך הובאו בפני שופטת בית-משפט השלום ברמלה, שבחנה את הראיות, שמעה את טיעוני הצדדים וקיבלה את עמדת המשטרה, שלפיה התקיים היסוד הסביר לחשד כי בוצעה עבירה של התקהלות אסורה ועל כן היה מקום לעכב את החשודים לחקירה ולשחררם בתנאים.

עוזי לנדאו: תיק החקירה נסגר מחוסר עניין לציבור על-ידי תחנת לוד, לאחר שנבחן גם על-ידי גורמי החקירה והייעוץ המשפטי במטה הארצי של המשטרה.

עוזי לנדאו: בימים אלו מצוי התיק בפני היועץ המשפטי לממשלה, אשר אמור להחליט לגבי עילת סגירת התיק ולהתייחס לחוקיות המעצר, בעקבות פניית בא-כוח החשודים אליו בנושא.

עוזי לנדאו: יש לציין, שפסיקת בתי-המשפט קבעה, כי חופש הביטוי והחירות להפגין, ככל זכות יסוד, הן יחסיות ואינן מוחלטות, ויש לאזנם מול ערכים אחרים, דוגמת שלום הציבור וביטחונו, חופש התנועה ועוד.

אברהם בורג: שאלה נוספת, חבר הכנסת מח'ול.

עסאם מח'ול: אדוני השר, אדוני היושב-ראש, אני מבין שהתיק נסגר.

עסאם מח'ול: אני חושב שהסייג ששם המחוקק או בית-המשפט זה לאזן את הדברים ולא לחסל את הזכות הדמוקרטית הפשוטה, כי בסופו של דבר, בלוד, כשבוע לפני כן, 11 איש יצאו להרים ססמאות; משמרת הרמת ססמאות שקטה, לא תהלוכה, לא רמקול.

עסאם מח'ול: על-פי קביעת בג"ץ – מדובר בקביעה אחת – עד 50 איש יכולים לעשות את זה בלי צורך לקבל רשיון.

עסאם מח'ול: בקביעה אחרת של בג"ץ – בלי הגבלת כמות אלא על-ידי כך שאתה לא מביא אתך רמקול ואתה לא בתהלוכה.

עסאם מח'ול: משטרת לוד עשתה זאת בכוונה תחילה, בהתעלמות מהזכות הזאת, תוך התגרות במפגינים.

עסאם מח'ול: אנחנו בעד קיום דיון פתוח על הנסיבות שבגינן חשבתם שהם מתכוונים להתפרע.

עסאם מח'ול: בסך הכול מדובר באנשים שרצו להרים ססמאות.

אברהם בורג: תודה.

אברהם בורג: ההקדמה ברורה וגם השאלה.

אברהם בורג: בבקשה.

עוזי לנדאו: אני רוצה לומר, שמשטרת לוד פועלת בתנאים קשים ביותר בעיר.

עוזי לנדאו: יש קריאות תיגר על החוק בלוד, יש בנייה בלתי חוקית ניכרת – –

עסאם מח'ול: מה זה שייך?

עוזי לנדאו: – – יש שימוש נרחב מאוד בסמים – פשע להיבטיו פועל בעיר לוד ומסכן את התושבים.

עוזי לנדאו: בשנה האחרונה משטרת לוד מתמודדת עם התופעות האלה – –

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אין קשר למקרה.

עוזי לנדאו: – – על-פי הנחיות היועצים המשפטיים שלה ועל-פי החוק, ויש למשטרת לוד מלוא הגיבוי והתמיכה של המשרד לביטחון פנים ושלי, בדרך שבה היא אוכפת את החוק בעיר.

אברהם בורג: תודה רבה.

אברהם בורג: חבר הכנסת עמיר פרץ, בבקשה, שאילתא מס' 3832.

אברהם בורג: חבר הכנסת עמיר פרץ שאל את השר לביטחון פנים ביום א' בכסליו התשס"ג (6 בנובמבר 2002):

אברהם בורג: ב-24 באוקטובר פונו מחוסרי דיור בבאר-שבע מדירות של חברת "עמידר", לדבריהם תוך שימוש בכוח ואלימות מעל הסביר.

אברהם בורג: רצוני לשאול: 1.

אברהם בורג: האם הידיעה נכונה?

אברהם בורג: 2.

אברהם בורג: אם כן – מדוע הופעל כוח בפינוי, לרבות שימוש באזיקים, מייד בתחילת הפינוי, בטרם נוהל משא-ומתן?

עוזי לנדאו: 2-1.

עוזי לנדאו: משטרת באר-שבע סייעה לעובדי חברת "עמידר" ואבטחה את פינוי הפלישות הטריות בתאריך 24 באוקטובר 2002, לאחר אישור הפעולה על-ידי היועץ המשפטי של משטרת המחוז הדרומי, כמתחייב.

עוזי לנדאו: בתיאום עם הרשות המקומית הועמדה לרשות הפולשים עובדת סוציאלית.

עוזי לנדאו: השוטרים פעלו בהתחשבות מרבית, היה שכנוע מקדים של הפולשים, ואף ניהלו משא-ומתן עמם במשך יותר משעתיים.

עוזי לנדאו: בשש דירות בוצע הפינוי ללא מעצרים או שימוש בכוח.

עוזי לנדאו: בשתי דירות נאלצו השוטרים לבצע את הפינוי תוך שימוש בכוח סביר, לעצור שלושה פולשים, כולם בוגרים, אשר עקב התנגדותם נכבלו באזיקים, ובתום חקירתם שוחררו בערבות.

אברהם בורג: שאלה נוספת לחבר הכנסת פרץ, בבקשה.

עמיר פרץ: אדוני היושב-ראש, כבוד השר לביטחון פנים, אני בהחלט מדבר מתוך הדיווחים שנמסרו לי, קיבלתי את פירוט האירועים מאנשי עמותת "זעקת קול העם", מאחד הפעילים המרכזיים שם, יהודה אלוש, שתיאר תיאור אחר לחלוטין.

עמיר פרץ: אני אומר מראש, לבי לבי למשטרת ישראל שאמורה להתמודד בתקופה הזאת עם התפרצויות זעם בעקבות מצוקות חברתיות שונות, בוודאי כאשר מדובר במצוקה חברתית מהסוג של אובדן מקום דיור או משפחות שמתפנות ואין להן לאן ללכת ואין להן היכן להתגורר.

עמיר פרץ: אני בהחלט מבין את המצב הקשה שבו נתונה משטרת ישראל.

עמיר פרץ: עם זאת, אנחנו יודעים יפה מאוד ששימוש בכוח הוא תוצאה של היקף הכוח שנמצא שם.

עמיר פרץ: אם רוצים לפנות בדרך סבירה, צריך להקצות לכך יותר כוחות גם אם המשטרה נמצאת במצוקה.

עמיר פרץ: בכל מקרה, אני חושב שכבוד השר צריך לתת הוראה, שאסור לפעול בדרך של כבילת אנשים מהסוג הזה באזיקים.

אברהם בורג: מה השאלה, חבר הכנסת פרץ.

עמיר פרץ: מייד אשאל.

אברהם בורג: ההקדמה היתה משכנעת ביותר, אבל השאלה.

עמיר פרץ: אני מודה לך, אדוני היושב-ראש, על הסבלנות שלך בשבוע האחרון.

עמיר פרץ: אני רוצה לשאול את כבוד השר, האם הוקמה איזו ועדת בדיקה למקרה הזה?

עמיר פרץ: אני חושב שהשר צריך להביא בחשבון, שמוכרחות לצאת הוראות מיוחדות, כמו כן נוהל לטיפול בהתפרצויות במצוקות חברתיות.

עמיר פרץ: אני רוצה לשאול, האם התקיימה בדיקה והאם השר מתכוון להוציא הוראות מיוחדות לטיפול בנושאים אלה?

אברהם בורג: תודה.

עוזי לנדאו: למשטרה יש הנחיות לגבי השימוש בכוח, חבר הכנסת עמיר פרץ, והמשטרה, כדבריך, כאשר מדובר בפינוי אנשים שפלשו לדירות, נמצאת במצוקה קשה ביותר.

עוזי לנדאו: המשטרה היא לא זו שיוזמת את הפעולה.

עוזי לנדאו: היא נקראת לאבטח את הפעולה הזאת על-ידי מי שהוא בעל הנכס.

עוזי לנדאו: והטרגדיה שם היא כפולה, פעם אחת של האנשים שהם מחוסרי דיור ופולשים לדיור הממשלתי הזה, ופעם שנייה, של אותם אנשים שהם בעלי הדירה שקיבלו אותה מ"עמידר", והם לעתים אנשים מחוסרי דיור כמו אלה שפלשו, אבל פלשו עכשיו לדירתם, והם צריכים את הסיוע המשטרתי כדי שיוכלו להיכנס לדירה שהיא שלהם.

עוזי לנדאו: משטרת ישראל, כמו במקרים רבים בימים אלה, לצערי הרב, נמצאת במצב שבו היא מצטיירת בעיני הציבור כאיש הרע, כאיש שצריך לשמור על החוק במדינת ישראל, ובדברים האלה יש למשטרת ישראל הנחיה.

עוזי לנדאו: אגב, הם לא היו צריכים לה, אני מכיר את השוטרים.

עוזי לנדאו: הם משתדלים להימנע מכל הסכסוכים האלה, עד כמה שאפשר, ואם אין ברירה, לעסוק בכך בכסיות של משי.

עוזי לנדאו: יש משא-ומתן בכל התחומים האלה, ויש ניסיון שלא להשתמש בכוח אלא מבקשים לשכנע את האנשים, ובלית ברירה לעתים גם משתמשים בכוח.

עוזי לנדאו: אני כמובן אינני שולל את האפשרות שלעתים משתמשים בכוח שהוא מעבר לסביר.

עוזי לנדאו: כולנו בני-אדם, ולצערי הדבר הזה קורה, ובכל המקרים האלה כאשר יש תלונה הדברים האלה נחקרים מייד במח"ש.

עוזי לנדאו: אני מבקש, אם יש תלונה כלשהי, אם יש חשד לשימוש בלתי סביר בכוח, להעביר מייד את הדברים גם לידיעתי וגם למחלקה לחקירת שוטרים.

עוזי לנדאו: תודה רבה.

אברהם בורג: תודה רבה, כבוד השר.

אברהם בורג: שר הבריאות יעלה להשיב על שאילתות.

אברהם בורג: בבקשה.

אברהם בורג: חבר הכנסת אילן גילאון שאל את שר הבריאות ביום כ"ג בתמוז התשס"ב (3 ביולי 2002): נודע לי, כי בבתי-החולים הסיעודיים קיימת הכשרה לא מתאימה למטפלים, דבר שפוגע קשות במטופלים.

אברהם בורג: רצוני לשאול: 1.

אברהם בורג: האם הידיעה נכונה?

אברהם בורג: 2.

אברהם בורג: אם כן – כיצד מפקח משרדך על איכות עבודתם של המטפלים במוסדות סיעודיים?

אברהם בורג: 3.

אברהם בורג: האם מסתפק משרדך רק בהכשרת המטפלים תוך כדי עבודתם, ואם כן – מדוע?

אברהם בורג: 4.

אברהם בורג: האם נשקל לקיים קורסי הכשרה בסיסיים למטפלים לפני תחילת עבודתם במוסדות, ובכלל זה מוסדות של משרדך, ואם לא – מדוע?

נסים דהן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

נסים דהן: הידיעה אינה נכונה.

נסים דהן: תפקודו וכשירותו של כוח העזר במחלקות הגריאטריות הם באחריותה של האחות הראשית – מנהלת הסיעוד שאחראית לבטיחות המטופלים.

נסים דהן: הכשרת כוח העזר הבסיסית, עדכון ידע ויישום נהלים מחייבים מבוצעים במסגרת של קליטת כוחות העזר החדשים במוסד, כמו כל קליטת עובדים חדשים מסקטורים אחרים.

נסים דהן: 2.

נסים דהן: תהליכי הבקרה של המוסדות ברישוי משרד הבריאות נערכים על-ידי הצוות הרב-מקצועי של האגף לגריאטריה והצוותים הרלוונטיים בלשכות הבריאות, זאת כדי להבטיח את איכות הטיפול במוסדות.

נסים דהן: במסגרת בקרות אלה בודקים תחומים שקשורים למבנה, הכולל תקינת כוח-אדם, הכשרות, עדכון ידע ונהלים של כל הצוות הסיעודי, לרבות כוח העזר.

נסים דהן: כמו-כן נבדקים תחומים שקשורים לתהליך ולתוצאה, כגון תוכניות טיפול ומעקב ואופן העברת האחריות והסמכות של כל מנהלת לצוות הסיעודי.

נסים דהן: 3.

נסים דהן: משרד הבריאות אכן הסתפק עד כה בהכשרת כוחות העזר בטיפול אישי בזקנים על-ידי המוסד באחריות ובסמכות של מנהלת הסיעוד – האחות הראשית.

נסים דהן: מתוך אחריותה וסמכותה היא מפקחת, בין השאר, על כשירות כוחות העזר במוסד, אופן הכשרתם ועבודתם בצורה בטוחה.

נסים דהן: בשנים האחרונות חלו שינויים והתפתחויות בתחום הרפואה והטכנולוגיה, שהשפיעו על עלייה בתוחלת החיים.

נסים דהן: אריכות חיים הביאה עמה גם בעיות בריאות מורכבות יותר, שהביאו את האגף לגריאטריה ביחד עם מנהל הסיעוד במשרד הבריאות לדון מחדש בנושא ההכשרה הבסיסית המחייבת לכוחות העזר במוסדות הגריאטריים.

נסים דהן: בימים אלה שוקד משרד הבריאות על בניית תוכנית מחייבת וקריטריונים להפעלתה.

נסים דהן: חבר הכנסת אריה גמליאל שאל את שר הבריאות ביום כ"ג בתמוז התשס"ב (3 ביולי 2002): ב"הארץ" מ-23 ביוני 2002 פורסם, כי חולי איידס ביקשו תרופה – "וייריד" (Viread) – שתסייע להם להאריך את חייהם, אולם נדחו על-ידי קופת-חולים הכללית, מאחר שהתרופה אינה כלולה בסל הבריאות.

נסים דהן: התרופה אושרה על-ידי מינהל התרופות האמריקני.

נסים דהן: רצוני לשאול: 1.

נסים דהן: האם הידיעה נכונה?

נסים דהן: 2.

נסים דהן: אם כן – האם בעבר אושרה תרופה זו באמצעות טופס 29ג'?

נסים דהן: 3.

נסים דהן: מדוע לא תינתן התרופה לחולי איידס? 4.

נסים דהן: האם ייבדק מקרה זה?

נסים דהן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

נסים דהן: אכן, הידיעה נכונה.

נסים דהן: 2.

נסים דהן: במקרים פרטניים ובהתאם לשיקול דעת רפואי, ניתן לאשר שימוש בתרופה "וייריד" בהליך מיוחד, באמצעות טופס 29ג'.

נסים דהן: בבדיקה שנערכה במשרדנו, לא נמצא דיווח על שימוש בתרופה באמצעות טופס 29ג' בחצי השנה האחרונה.

נסים דהן: 3.

נסים דהן: התרופה הינה חדשה ומשמשת לטיפול בחולי איידס, וטרם הוגשה בקשה לרישומה בארץ.

נסים דהן: 4.

נסים דהן: הבקשה נבדקת על-ידי המשנה למנכ"ל משרד הבריאות, ד"ר יצחק ברלוביץ.

נסים דהן: חברת הכנסת זהבה גלאון שאלה את שר הבריאות ביום א' באב התשס"ב (10 ביולי 2002):

נסים דהן: אזרחים – מבוגרים וילדים – נחשפו לפיגועים הרצחניים ולקו בהלם קרב – פוסט-טראומה (PTSD).

נסים דהן: רצוני לשאול: 1.

נסים דהן: כמה מבוגרים וכמה ילדים הוכרו כלוקים בתסמונת פוסט-טראומה?

נסים דהן: 2.

נסים דהן: כמה ילדים וכמה מבוגרים פנו למרפאות הנפש עם סימפטומים או תסמונת פוסט-טראומה?

נסים דהן: 3.

נסים דהן: האם מערכת הבריאות נערכת באופן מיוחד לטיפול בהם?

נסים דהן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

נסים דהן: רוב האנשים שעוברים אירוע טראומטי מגיבים בתגובת דחק חריפה (ASR), אשר חולפת בתוך כמה שבועות.

נסים דהן: כ-50% מהאוכלוסייה הנפגעת מפתחים את התסמונת הפוסט-טראומטית.

נסים דהן: 2.

נסים דהן: נכון להיום הגיעו לבתי-חולים כלליים כ-1,100 נפגעי דחק (נפגעי חרדה), בהם כ-8% ילדים.

נסים דהן: טרם התקבלו נתונים על מספר המבוגרים והילדים שפנו למרפאות בריאות הנפש – מדובר בכמה עשרות אזרחים, לרבות משפחות.

נסים דהן: הדיווח הנ"ל יתקבל לקראת סוף השנה האזרחית, לאחר סיום סקר של הנתונים במרפאות.

נסים דהן: 3.

נסים דהן: מערכת הבריאות נערכה בשני מישורים: א.

נסים דהן: בתי-חולים כלליים: בבתי-חולים כלליים תוגברו צוותי חדרי מיון על-ידי צוותי בריאות הנפש, המורכבים מאנשי מקצוע – פסיכולוגים, פסיכיאטרים, אחים פסיכיאטריים, עובדים סוציאליים.

נסים דהן: שלושה מהם מומחים לילדים ונוער.

נסים דהן: צוותים אלו מגישים סיוע ראשוני – אינדיווידואלי וקבוצתי – וכמו כן מגישים עזרה לצוותים רפואיים לאחר הפיגוע.

נסים דהן: בתום ההתערבות מספקים הצוותים דפי מידע בארבע שפות לנפגעים המשתחררים, שבהם מופיעים מספר טלפון ושם של מתאם טיפול במרפאות בקהילה אם יידרש.

נסים דהן: כל צוותי התגבור עוברים הכשרה מיוחדת לקראת תגבור הצוותים בחדרי מיון.

נסים דהן: ב.

נסים דהן: קהילה: בקהילה הוכשרו כל הצוותים במרפאות בריאות הנפש בנושא התערבות בטראומה נפשית.

נסים דהן: נוסף על כך, הוכשרו מתוך כ-70 מרפאות 30 רכזי שעת-חירום, אשר פועלים כמתאמי טיפול מיידי עבור אוכלוסייה נפגעת המופנית על-ידי גורמים שונים – ביטוח לאומי, רווחה וכדומה.

נסים דהן: כמו-כן רכזי שעת-חירום אחראים להדרכת הצוות בנושא טיפול בטראומה נפשית ומהווים חוליה מקשרת בין הפסיכיאטר המחוזי למנהל המרפאה הקהילתית.

נסים דהן: מעבר לעבודה הטיפולית מהווים כיום רכזי שע"ח גוף מקצועי מייעץ למערכות קהילתיות שונות, כגון משרד החינוך, רווחה ועירייה.

נסים דהן: לדוגמה: בפיגוע האחרון בצומת-פת בירושלים, שבו נפגעו ילדים, נשלחו אנשי בריאות הנפש לבתי-ספר בירושלים, שם נתנו ייעוץ למורים וליועצים.

נסים דהן: נוסף על כך הושקע מאמץ רב בהעברת ידע למרפאות הראשוניות בנושא תגובות דחק, הועברו דפי מידע לרופאים ראשוניים, לרבות רופאי ילדים, ואורגנו ימי עיון וכנסים.

נסים דהן: בעתיד הקרוב תועבר הכשרה בנושא התערבות בטראומה נפשית גם לרבני ישראל, המהווים כתובת לאוכלוסייה הדתית, אשר לא בכל המקרים פונה לקבל סיוע נפשי בשירותי רווחה או בריאות הנפש.

נסים דהן: התארגנות נוספת היא ביישובים ביש"ע.

נסים דהן: כך, למשל, תוגברו יישובים במועצת בנימין – עופרה וכו' – קריית-ארבע, חברון ואריאל.

נסים דהן: באירועי חול-המועד פסח הוקם קו טלפון חם שבו הועסקו אנשי מקצוע בכירים, אשר נתנו מענה למאות פניות של אזרחים חרדים.

נסים דהן: לאחר מכן, הועברה הכשרה בנושא התערבות בתגובת דחק למתנדבים של ער"ן, אשר ממשיכים לאייש קו טלפון בנושא חירום תחת הדרכה של משרד הבריאות לאחר כל פיגוע.

נסים דהן: לסיכום: יש היערכות כוללת של משרד הבריאות בתחום הטיפול בטראומה נפשית, שלה מייחס המשרד חשיבות רבה, נוסף על טיפול בנפגעים הפיסיים בפיגועים השונים.

נסים דהן: חבר הכנסת אבשלום וילן שאל את שר הבריאות ביום א' באב התשס"ב (10 ביולי 2002):

נסים דהן: התרופה "קבאסר" – Cabaser – מהווה אחד הפתרונות היחידים לחולי פרקינסון ואיננה חלק מסל התרופות.

נסים דהן: מחיר הכדור 25 שקלים, וההוצאה הכספית הכבדה מונעת מחולים דלי אמצעים לרוכשה.

נסים דהן: רצוני לשאול: 1.

נסים דהן: האם יוקל על החולים ברכישת התרופה?

נסים דהן: 2.

נסים דהן: כיצד מטפל משרדך בחולים שידם אינה משגת לקנות את התרופה?

נסים דהן: חבר הכנסת משה גפני שאל את שר הבריאות ביום א' באב התשס"ב (10 ביולי 2002):

נסים דהן: נודע לי כי התרופה "קבאסר" – Cabaser – אחת התרופות היחידות לחולי פרקינסון, איננה נכללת בסל הבריאות.

נסים דהן: רצוני לשאול: 1.

נסים דהן: האם הידיעה נכונה, ואם כן – מדוע?

נסים דהן: 2.

נסים דהן: האם תוכלל תרופה זו בסל הבריאות, ואם לא – מדוע?

נסים דהן: חבר הכנסת איתן כבל שאל את שר הבריאות ביום ח' באב התשס"ב (17 ביולי 2002):

נסים דהן: מאחר שהתרופה "קבאסר" איננה חלק מסל התרופות, ועקב החלטת משרדך שלא להרחיבו, רצוני לשאול: 1.

נסים דהן: מה הם השיקולים שהנחו את משרדך להוציא תרופה יקרה זו ואחרות מהסל?

נסים דהן: 2.

נסים דהן: מה הן החלופות הטיפוליות שמציב משרדך ומה מחירן?

נסים דהן: 3.

נסים דהן: כיצד יבצע משרדך קיצוץ בתקציב סל התרופות?

נסים דהן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) התרופה "קבאסר" -Cabaser – לא נמצאת בסל הבריאות ולא הוכללה בו עקב אילוצי תקציב, בדומה לתרופות ולטכנולוגיות נוספות שאין עוררין לגבי יעילותו ובטיחותן.

נסים דהן: התרופה רשומה בארץ להתוויה של טיפול בחולי פרקינסון.

נסים דהן: בסל שירותי הבריאות מצויות כמה חלופות לטיפול בחולי פרקינסון, שכוללות בין היתר את התרופות Pergolide Requip ו-Comtan.

נסים דהן: ממוצע העלות השנתית של חלופות אלו מוערך בכ-8,530 שקל.

נסים דהן: עד כה לא הוצאה אף תרופה או טכנולוגיה מהסל.

נסים דהן: בימים אלו משרד הבריאות בוחן הוצאה של תרופות וטכנולוגיות קיימות מסל השירותים, ואף הופץ חוזר מנכ"ל משרד הבריאות בנושא.

נסים דהן: חבר הכנסת אלכסנדר צינקר שאל את שר הבריאות ביום ח' באב התשס"ב (17 ביולי 2002):

נסים דהן: בחינות רישוי ברפואה נערכות בשפה העברית או בשפה אחרת, לפי החלטת ועדת הבחינה.

נסים דהן: השפות האחרות הן אנגלית, צרפתית, ספרדית, רומנית וערבית.

נסים דהן: רצוני לשאול: 1.

נסים דהן: מה הם הקריטריונים לבחירת השפות שבהן ניתן להיבחן?

נסים דהן: 2.

נסים דהן: מדוע השפה הרוסית אינה כלולה בין השפות שבהן ניתן להיבחן?

נסים דהן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

נסים דהן: ככלל, אנו מתרגמים את בחינת הרישוי ברפואה לשפה אחרת כאשר מספר הנבחנים המבקשים להיבחן באותה שפה הוא עשרה לפחות.

נסים דהן: 2.

נסים דהן: בחינת הרישוי הקרובה ברפואה תתורגם גם לרוסית.

נסים דהן: יתר על כן, למעלה מ-600 רופאים ייבחנו בשפה הרוסית – 255 בבחינה לקראת סטאז' ו-386 לבחינת הרישוי.

נסים דהן: חבר הכנסת מוסי רז שאל את שר הבריאות ביום ח' באב התשס"ב (17 ביולי 2002):

נסים דהן: בשנת 1998 ביקש משרדך להחמיר את תקני האיכות של מי השתייה.

נסים דהן: עקב עמדת משרד הפנים נדחתה הבקשה.

נסים דהן: רצוני לשאול: 1.

נסים דהן: האם יביא משרדך את הבקשה להחמרת התקנים לוועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, ואם לא – מדוע?

נסים דהן: 2.

נסים דהן: האם התנאים הנוכחיים מספקים?

נסים דהן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

נסים דהן: משרד הבריאות העביר לוועדת הפנים ואיכות הסביבה בקשה לשינוי תקני איכות מי השתייה.

נסים דהן: 2.

נסים דהן: תקני מי השתייה בישראל בנויים על סמך סייגים – מקדמי ביטחון – חמורים כל כך, שאין שום סכנה בריאותית בשתיית מים העומדים בתקן.

נסים דהן: לפי מחקרים שנערכו על-ידי ארגון הבריאות העולמי בנושא ריכוזים המותרים של חומרים כימיים שונים, נמצא שמדינת ישראל דורשת עמידה בערכים ממוצעים לגבי כל החומרים הכימיים, למעט בשלושה חומרים, אשר משרד הבריאות פועל להחתמת תקנים, והם – חנקה, ארסן ודיכלורואתילן.

נסים דהן: חבר הכנסת משה גפני שאל את שר הבריאות ביום ט"ו באב התשס"ב (24 ביולי 2002):

נסים דהן: לאחרונה הוציא מנכ"ל מגן-דוד-אדום הוראות "על מנת להסדיר את מערכת היחסים בין מתנדבי 'הצלה' למד"א", כלשונו, ולפיהן יש להשתמש באפודי זיהוי של מד"א בלבד, ואין להשתמש באמבולנסים של "הצלה" בקריאות שמתקבלות במד"א.

נסים דהן: רצוני לשאול: 1.

נסים דהן: מדוע אין להשתמש באמבולנס "הצלה"?

נסים דהן: 2.

נסים דהן: מה הוא ההבדל אם המתנדב מגיע ברכבו הפרטי או עם אמבולנס "הצלה"?

נסים דהן: 3.

נסים דהן: מה היא עמדת משרדך לגבי ארגוני ההצלה?

נסים דהן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

נסים דהן: למתנדבי "הצלה" היה ויהיה מקום חשוב ומכובד בקרב מתנדבי מד"א.

נסים דהן: עם זאת, מד"א מבקש שמתנדבי "הצלה" הפועלים במסגרת מד"א וככל שאר מתנדבי מד"א יפעלו על-פי נוהלי מד"א.

נסים דהן: לפיכך, כאשר נקרא מד"א לפינוי, המקובל הוא שאנשיו או מתנדביו מגיעים באמבולנס של מד"א ולא באמבולנס אחר.

נסים דהן: 2.

נסים דהן: בנוהלי ההפעלה של מד"א מקובל להזעיק מתנדבים כוננים מביתם, והם יכולים להגיע ברכבם הפרטי.

נסים דהן: 3.

נסים דהן: משרד הבריאות ככלל, ואני בפרט, מכיר – ומוקיר – בחשיבות הגדולה של פעילות ארגוני ההצלה במערך שירותי החירום, הן בשגרה והן באירועים רבי-נפגעים, אשר לצערנו מספרם אינו מועט בשנתיים האחרונות.

נסים דהן: ארגוני ההצלה, כמו שאר מתנדבי מד"א, מהווים נדבך חשוב בפעולות להצלת חיי אדם, שלא ניתן לוותר עליו כלל במערך ההפעלה הקיים היום לטובת כלל הציבור.

נסים דהן: חבר הכנסת זאב בוים שאל את שר הבריאות ביום כ"ב באב התשס"ב (31 ביולי 2002):

נסים דהן: מפנייה שהתקבלה במשרדי עולה, כי נמנע מחולת סוכרת לקבל בארץ חיסון שהצלחתו מוכחת, בטענה שחברה אמריקנית קנתה את הזיכיון לחיסון.

נסים דהן: רצוני לשאול: 1.

נסים דהן: האם הידיעה נכונה?

נסים דהן: 2.

נסים דהן: אם כן – לאור הפרסום על יעילות החיסון, האם לא ראוי שמשרד הבריאות יאפשר לחולי הסוכרת לקבלו?

נסים דהן: 3.

נסים דהן: מה ייעשה בנדון ?

נסים דהן: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

נסים דהן: הידיעה נכונה.

נסים דהן: התכשיר, 277 Diaper, אשר משנה את תגובת מערכת החיסון לתאי הלבלב המייצרים אינסולין, ניתן בארץ על-ידי פרופסור איתמר רז מבית-החולים "הדסה" בירושלים במסגרת ניסוי קליני מוקדם לבדיקת יעילותו בטיפול בסוכרת בשלב מוקדם.

נסים דהן: התוצאות הראשוניות של ניסוי זה, שבו טופלו בתכשיר כמה עשרות מטופלים, היו מעודדות.

נסים דהן: פרופסור רז ביקש להרחיב את הניסוי, על מנת שחולים נוספים יזכו לקבל טיפול זה, אך חברת "פפטור", שנרכשה לאחרונה על-ידי חברת תרופות בין-לאומית, לא היתה מעוניינת לשתף מטופלים נוספים בשלב זה.

נסים דהן: 2.

נסים דהן: משרד הבריאות מודע לניסויים בתרופה.

נסים דהן: עם השלמת הבדיקה של בטיחות התכשיר ויעילותו ורישומו כתרופה, תהליך אשר נמצא בשלביו המוקדמים, תיבחן, כמובן, הכנסתו לסל התרופות כטכנולוגיה חדשה.

נסים דהן: 3.

נסים דהן: בשלב זה ניתן לטפל בתכשיר, שטרם אושר השימוש בו בארץ או בעולם כתרופה, רק במסגרת ניסוי קליני.

אברהם בורג: כבוד השר כנראה לא ישיב עוד על שאילתות במהלך הכנסת החמש-עשרה.

אברהם בורג: תודה רבה לכבוד השר.

אברהם בורג: (קריאה שנייה וקריאה שלישית)

אברהם בורג: הצעת חוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם (תיקון מס' 4), התשס"ג–2002, קריאה שנייה ושלישית.

אברהם בורג: יושב-ראש ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, בבקשה.

צבי הנדל: אדוני היושב בראש, חברות וחברי הכנסת ושרים יקרים, בשם ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות אני מתכבד להביא בפניכם לקריאה שנייה ולקריאה שלישית, ללא הסתייגויות, את הצעת חוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם (תיקון מס' 4).

צבי הנדל: מקורה של ההצעה בכמה הצעות חוק שהגישו חברי כנסת רבים, כמעט מכל סיעות הבית, מתוך כוונה לסייע לאוכלוסייה, שלצערנו מפאת גילה המתקדם נעלמת והולמת.

צבי הנדל: החוק הזה גם לא עולה הרבה, אבל מצד שני הוא תורם הרבה לאנשים.

צבי הנדל: ברשותכם, אציין את שמות כל חברי הכנסת שהיו שותפים לחקיקה הזאת: אליעזר כהן, סופה לנדבר, רומן ברונפמן, יצחק גאגולה, ישראל כץ, נחום לנגנטל, ענת מאור, פרופסור מיכאל נודלמן, נסים זאב, יאיר פרץ, יובל שטייניץ, ויצמן שירי.

צבי הנדל: יש עוד שני חברי כנסת שלא רשומים פה – חברי הכנסת יורי שטרן ואביגדור ליברמן, שמפאת היותם חברי ממשלה שמותיהם נמחקו.

צבי הנדל: כרגע הם אומנם לא חברי ממשלה, ואף שחבר הכנסת יורי שטרן היה מאוד פעיל בחוק הזה, הוא לא רשום פה.

צבי הנדל: במסגרת ההצעה המונחת לפניכם נקבעו כמה עקרונות מיטיבים.

צבי הנדל: ראשית, הגדלת גובה התגמול הניתן לאסירי ציון.

צבי הנדל: שנית, שינוי הגדרות ה"הכנסה" וה"הכנסה המרבית" שבחוק, באופן שיאפשר לאסירי ציון נוספים להיכנס לגדר החוק ולזכות בהטבות מכוחו.

צבי הנדל: כך, למשל, בעת בחינת מצבו הכלכלי של אסיר ציון, לא יתחשבו עוד ברנטות מגרמניה כהכנסה.

צבי הנדל: עד היום, אם יהודי היה מקבל איזו רנטה מגרמניה, היו מצרפים אותה להכנסה המועטה שיש לו בישראל והוא היה מנוע מלקבל תוספת בגין חוק זה.

צבי הנדל: והכול – רק לאותם אסירי ציון אשר מצבם הכלכלי אינו טוב, בלשון המעטה.

צבי הנדל: אני חייב לומר שבעניין הזה היה לי ויכוח עם חברי, שרצו שהחוק הזה יכלול גם שכבות יותר מבוססות.

צבי הנדל: אבל בצוק העתים, גם בגלל החוק המגביל חקיקה לפי התקציב הדרוש לקיומה, וגם מפני שהמצב הכלכלי של המדינה שלנו אינו מזהיר, החלטנו לחוקק למען הרובד של האוכלוסייה החלשה ביותר, כך שלפי חישובי האוצר העלות הכוללת של החוק הזה היא כ-3 מיליוני שקל; לדעתי, העלות אפילו קצת פחותה מזה, אבל לא נתווכח, כי בכל מקרה היא לא מגיעה לסכום הקובע של אותו חוק שרשום על שמו של מזכיר מפלגת העבודה, ידידי הצעיר, חוק שמגביל חקיקה עד 5 מיליוני שקל.

צבי הנדל: מעבר לכך, התברר בוועדה כי נשללה מאסירי ציון מסוימים גמלת הבטחת הכנסה רק משום שזכו לתגמול לפי החוק.

צבי הנדל: כפועל יוצא מכך נשללו מהם גם ההטבות הנלוות להבטחת הכנסה, כמו למשל הנחה בארנונה, הנחה בתרופות, הנחה באגרת טלוויזיה.

צבי הנדל: לפיכך החליטה הוועדה לקבוע, כי אסיר ציון שהיה זכאי להבטחת הכנסה במשך שישה חודשים לפחות בטרם החל לקבל את גמלת אסיר ציון, ימשיך ליהנות מאותן הטבות נלוות.

צבי הנדל: על כן נקבעו בהצעת החוק הנחות בתשלום אגרת טלוויזיה, ארנונה ורכישת תרופות.

צבי הנדל: עניין נוסף שהתגלה בוועדה היה חוסר שוויון בין אלמנותיהם של אסירי ציון.

צבי הנדל: בעוד שאלמנות שבעליהן נפטרו אחרי שנת 1999 זוכות לתגמולים, הרי שנגרע מצבן של אלמנות "ותיקות" יותר, דהיינו אלה שהתאלמנו לפני 1999.

צבי הנדל: במסגרת ניסיונות הפשרה הוחלט לקבוע, שאף אם האלמנות ה"וותיקות" לא יזכו לתגמול, הרי שלפחות ננסה להשוות את מצבן על-ידי מתן מענק בגובה כפל מענק פטירה.

צבי הנדל: הדבר הזה קיבל גם את הסכמת האוצר כהצעת פשרה.

צבי הנדל: הצעת החוק אף כוללת הרחבה של הגדרת "הרוגי המלכות" באופן שיתיר הכרה גם במי שהוצא להורג לפני קום המדינה בגלל פעילותו הציונית.

צבי הנדל: כאן אני חייב לציין שתי נקודות.

צבי הנדל: האחת, ודאי שהדבר לא כולל את קורבנות השואה, כי זה אחד הארגומנטים שבגינם נזהרו תמיד לאשר את זה לגבי מי שהוצא להורג לפני קום המדינה.

צבי הנדל: השנייה, זה לא כרוך בתוספת תקציבית.

צבי הנדל: הוא יקבל רק תעודת הוקרה ואת ההגדרה, אבל הוא לא יזכה לתגמול כספי.

צבי הנדל: ולבסוף, הוועדה החליטה לקבוע את יום ה' בתמוז כיום ציון פועלם של אסירי ציון, אשר יצוין מדי שנה.

צבי הנדל: את הפרטים תגבש ותציע ועדת שרים לענייני טקסים וסמלים.

צבי הנדל: ראוי לציין שהצעת החוק איננה "הצעת חוק תקציבית", שכן עלותה המשוערת הינה 3.5 מיליוני שקלים בלבד.

צבי הנדל: על כן אני מבקש מחברי, אדוני יושב-ראש הכנסת, לתמוך בהצעת החוק הראויה שקראתי בפניכם, גם בקריאה שנייה וגם בקריאה שלישית.

צבי הנדל: תודה.

אברהם בורג: תודה רבה.

אברהם בורג: אם כן, אנחנו נעבור להצבעה בקריאה שנייה על הצעת חוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם (תיקון מס' 4), התשס"ג–2002.

אברהם בורג: ניתן להצביע, בבקשה.

אברהם בורג: הצבעה מס' 1 בעד סעיפים 11-1 – 25 נגד – אין נמנעים – 2 סעיפים 11-1 נתקבלו.

אברהם בורג: 25 בעד, ללא מתנגדים ושני נמנעים, הצעת החוק אושרה בקריאה שנייה.

אברהם בורג: אנחנו נעבור להצבעה בקריאה שלישית, בבקשה.

אברהם בורג: הצבעה מס' 2 בעד החוק – 25 נגד – אין נמנעים – 1 חוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם (תיקון מס' 4), התשס"ג–2002, נתקבל.

אברהם בורג: 25 בעד, ללא מתנגדים, נמנע אחד.

אברהם בורג: החוק התקבל בקריאה שלישית.

צבי הנדל: רק להגיד תודה למנהלת הוועדה וילמה, לכל עובדי הוועדה, וליועצת המשפטית של הוועדה, הלית.

צבי הנדל: תודה לכל אלה שתמכו בחוק.

צבי הנדל: (קריאה שנייה וקריאה שלישית)

אברהם בורג: אנחנו נעבור לנושא הבא בסדר-היום: הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 70), התשס"ג–2002.

אברהם בורג: יציג את החוק בשם ועדת החוקה, חוק ומשפט חבר הכנסת אופיר פינס-פז.

אברהם בורג: בבקשה.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, אני מתכבד להביא בשם יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט מיכאל איתן את תיקון מס' 70 לחוק העונשין, פרי יוזמתו של חבר הכנסת מודי זנדברג.

אופיר פינס-פז: הצעת החוק עוסקת בנושא שהוא באמת בנפשנו בכל מה שקשור לעבירות מין במשפחה.

אופיר פינס-פז: התיקון של חבר הכנסת זנדברג, שהוועדה אישרה אותו, וגם המליאה, בקריאה הטרומית והראשונה, הוא כלפי אנשים חסרי ישע – שתהיה בחוק בדיוק אותה החמרה כמו בעבירות מין כלפי מי שאינם חסרי ישע.

אופיר פינס-פז: לצערנו, נתקלנו במקרים לא מעטים שבהם חסרי ישע סבלו מהתעללות או מעבריינות מין קשה, שלא היה בה העונש הראוי כתוצאה מתקלה, או מחוסר שימת לב של המחוקק, או מכך שהתופעה לא היתה רחבה כפי שהיא לאחרונה.

אופיר פינס-פז: לכן מצאנו לנכון לתקן את חוק העונשין בתיקון הזה, ואני ממליץ לחברי הכנסת להצביע בעד התיקון בקריאה השנייה והשלישית.

אופיר פינס-פז: תודה.

אברהם בורג: תודה רבה.

אברהם בורג: אם כן, חברי הכנסת, נצביע בקריאה שנייה על הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 70), התשס"ג–2002.

אברהם בורג: ניתן להצביע, בבקשה.

אברהם בורג: הצבעה מס' 4 בעד סעיף 1 – 18 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

אברהם בורג: 18 בעד, ללא מתנגדים, ללא נמנעים.

אברהם בורג: הצעת החוק אושרה בקריאה שנייה כהצעת הוועדה.

אברהם בורג: ניתן להצביע בקריאה שלישית, בבקשה.

אברהם בורג: הצבעה מס' 5 בעד החוק – 16 נגד – אין נמנעים – אין חוק העונשין (תיקון מס' 70), התשס"ג–2002, נתקבל.

אברהם בורג: 16 בעד, ללא מתנגדים, ללא נמנעים.

אברהם בורג: הצעת חוק זו אושרה בקריאה שלישית, כהצעת הוועדה.

אברהם בורג: תודה רבה.

אברהם בורג: חבר הכנסת אליעזר זנדברג, בבקשה.

אליעזר זנדברג: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני מבקש להודות לשני היושבים-ראש של ועדת החוקה, גם ליושב-ראש מיכאל איתן, שהעביר את החוק בזריזות בקריאה שנייה ושלישית, וגם לחבר הכנסת אופיר פינס, היושב-ראש הקודם, וגם לאנשים הטובים באקי"ם שעזרו וסייעו בכל דרך על מנת שנוכל לסיים את העניין הזה, לטובת אנשים שבאמת זקוקים להרבה עזרה, אנשים חסרי ישע.

אליעזר זנדברג: תודה.

אברהם בורג: חברת הכנסת זהבה גלאון, בשם יושב-ראש ועדת הכנסת, בבקשה.

): אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, הכנסת החליטה בישיבתה ביום 26 ביולי 2000 להעביר את הצעת חוק חובת המכרזים (עידוד נשים בעסקים), בעסקים), התשנ"ט–1999, פ/9, הצעת חברת הכנסת ענת מאור, לקריאה ראשונה.

): ההצעה הועברה לדיון בוועדת החוקה, חוק ומשפט ביום 6 בנובמבר 2001.

): הצעת החוק אושרה בקריאה ראשונה – הצעות חוק 3188 – והועברה לוועדת החוקה, חוק ומשפט ביום 14 באוקטובר 2002.

): יושבת-ראש הוועדה לקידום מעמד האשה, חברת הכנסת יעל דיין, ביקשה להעביר את הצעת החוק הנ"ל מוועדת החוקה, חוק ומשפט לדיון בוועדה לקידום מעמד האשה.

): יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט נתן את הסכמתו לבקשה זו.

): ועדת הכנסת החליטה בישיבתה היום להמליץ לכנסת לשנות את החלטתה ולהעביר את הצעת החוק מוועדת החוקה, חוק ומשפט לוועדה לקידום מעמד האשה לשם הכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

): אני מבקשת את אישורה של הכנסת להמלצה זו.

): תודה.

אברהם בורג: אם כן, חברי הכנסת, אנחנו נצביע על הודעתה של חברת הכנסת זהבה גלאון בשם ועדת הכנסת.

אברהם בורג: בבקשה.

אברהם בורג: הצבעה מס' 6 בעד הצעת ועדת הכנסת – 12 נגד – 1 נמנעים – 3 הצעת ועדת הכנסת להעביר את חוק חובת המכרזים (עידוד נשים בעסקים), התשס"ב–2002, מוועדת החוקה, חוק ומשפט לוועדה לקידום מעמד האשה נתקבלה.

אברהם בורג: 13 בעד, ללא מתנגדים, נמנע אחד.

אברהם בורג: ההצעה אושרה.

אברהם בורג: תודה רבה.

אברהם בורג: (קריאה שנייה וקריאה שלישית)

אברהם בורג: אנחנו עוברים לנושא הבא: הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 71), התשס"ג–2002, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

אברהם בורג: חבר הכנסת מיכאל איתן, בבקשה.

מיכאל איתן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, מונחת לפניכם הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 71), התשס"ג–2002, שיזם חבר הכנסת אופיר פינס-פז.

מיכאל איתן: מדובר בהחמרת הענישה בשל משחקים אסורים, הגרלות והימורים.

מיכאל איתן: אנחנו עדים לכך שבשנים האחרונות יותר ויותר אנשים מסתבכים במשחקי הימורים, והדבר הזה גורם לפגיעה קשה דווקא באנשים מהשכבות חלשות או מהמעמד הבינוני הנמוך.

מיכאל איתן: אנשים נקלעים לסביבה בלתי חוקית, שבה מתקיימים משחקי הימורים והגרלות, ואנחנו עדים לכך שהתופעה גדלה ומתרחבת.

מיכאל איתן: הוועדה קיימה דיון בעת ההכנה לקריאה שנייה ושלישית, והסתבר לנו פתאום שיש תופעה מאוד מאוד משונה.

מיכאל איתן: מצד אחד, כל האנשים שהופיעו בפני הוועדה, לרבות נציגי המשטרה, העידו שהיקף התופעה נהיה רחב הרבה יותר בשנים האחרונות.

מיכאל איתן: מצד שני, כאשר ביקשנו לראות את מספר המקרים שבהם הועמדו לדין, שנפתחו תיקים, שהתקיים דיון משפטי, שנגזרו עונשים, ראינו שני דברים מוזרים: האחד, היקף הענישה הוא נמוך מאוד, קל מאוד.

מיכאל איתן: השני – ראינו שמספר הדיונים, מספר התיקים ומספר ההעמדות לדין נהיה יותר קטן בשנים האחרונות; הוא במגמת ירידה.

מיכאל איתן: מצד אחד, אנחנו עדים לגידול בהיקף התופעה, על-פי העדויות שלפנינו; מצד שני, אנחנו עדים לירידה בהיקף אכיפת החוק.

מיכאל איתן: אני חושב שהדבר היה צריך להיות בדיוק הפוך.

מיכאל איתן: המשטרה צריכה לפעול ביתר תקיפות ולאכוף את החוק.

מיכאל איתן: הצעת החוק הנוכחית באה להשלים את המהלך בכך שהיא קובעת עונשים חמורים יותר לכל מי שמעורב בארגון המשחקים הבלתי-חוקיים האלה.

מיכאל איתן: בעת חקיקת החוק והשלמתו אני קורא מכאן למשטרת ישראל ולמנגנוני אכיפת החוק להגביר את אכיפת החוק כנגד המארגנים וכל מי שמנהל ומפיק רווחים מהמשחקים האסורים הללו.

מיכאל איתן: אנחנו הגדלנו את הקנסות שבתי-המשפט יכולים להשית על מי שמעורבים וקבענו גם עונשי מאסר.

מיכאל איתן: אני סבור שהצעת החוק הזאת היא צעד נכון, ואני מקווה שהחוק ינוצל היטב על-ידי מערכת אכיפת החוק.

מיכאל איתן: תופעת ההימורים, כפי שאמרתי, היא תופעה קשה, היא פוגעת באנשים בדרך כלל חלשים, ומתקיימת סביבה פעילות עבריינית נוספת, כמו דמי חסות, כמו פעילות של ארגונים בלתי חוקיים ועוד.

מיכאל איתן: אני חושב שכחברה מתוקנת אנחנו צריכים לפעול לשירושה של התופעה הזאת באמצעות אכיפת החוק והענשת אלה שעוסקים בה בחומרה ראויה.

מיכאל איתן: תודה רבה.

אברהם בורג: אם כן, חברי הכנסת, ניגש להצבעה על תיקון מס' 71 לחוק העונשין.

אברהם בורג: ניתן להצביע בקריאה שנייה.

אברהם בורג: בבקשה.

אברהם בורג: הצבעה מס' 7 בעד סעיפים 4-1 – 11 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 4-1 נתקבלו.

אברהם בורג: 11 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

אברהם בורג: נעבור להצבעה בקריאה שלישית על החוק.

אברהם בורג: בבקשה.

אברהם בורג: הצבעה מס' 8 בעד החוק – 11 נגד – אין נמנעים – אין חוק העונשין (תיקון מס' 71), התשס"ג–2002, נתקבל.

אברהם בורג: אותם 11 בעד, אותם אפס נגד ואותם אפס נמנעים.

אברהם בורג: יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט לשעבר, בבקשה.

אופיר פינס-פז: תודה, אדוני.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להודות ליושב-ראש ועדת החוקה, חברי, חבר הכנסת מיכאל איתן ולצוות של הוועדה.

אופיר פינס-פז: עכשיו אני לא שוכח.

אופיר פינס-פז: עכשיו אני חבר כנסת רגיל.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להודות לדורית ואג ולסיגל קוגוט.

אופיר פינס-פז: אני רוצה לומר כך: מי שמוכן להיות עבריין כדרך חיים ולנהל הימורים בלתי חוקיים בישראל, עושה את העסק הכי מצליח והכי מכניס בחיים שלו.

אופיר פינס-פז: אני חושב שהחוק הזה יוצר מציאות חדשה.

אופיר פינס-פז: במקום קנסות מצחיקים של כמה אלפי שקלים בודדים, מהיום אנשים שמארגנים הימורים בלתי חוקיים יצטרכו לשלם מאות אלפי שקלים, ואפשר יהיה להושיב אותם בבית-הסוהר עד שנה ולפעמים אפילו עד שלוש שנות מאסר, תלוי בחומרת העבירה.

אופיר פינס-פז: זה השינוי הגדול.

אופיר פינס-פז: אני מקווה מאוד שבעקבותיו מערכת אכיפת החוק, קרי המשטרה, הפרקליטות ובתי-המשפט, תתחיל לטפל באנשים האלה כפי שצריך לטפל בהם כדי שהם לא יצחקו על כולנו כל הדרך מהקזינו אל הבנק ומהקזינו לבית-המשפט.

אופיר פינס-פז: אני חושב שמהיום אפשר יהיה לטפל באנשים האלה כפי שאנחנו המחוקקים היינו רוצים שיטפלו בהם.

רחמים מלול: תודה רבה, חבר הכנסת פינס-פז.

רחמים מלול: (קריאה שנייה וקריאה שלישית)

רחמים מלול: הנושא הבא בסדר-היום: הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 72), התשס"ג–2002, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

רחמים מלול: חבר הכנסת מיכאל איתן, יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, בבקשה.

מיכאל איתן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אנחנו דנים בחוק שיזמה חברת הכנסת ענת מאור, שבימים אלה עומדת לסיים את כהונתה כחברת הכנסת.

מיכאל איתן: היא לא תתמודד בבחירות הבאות, כך הבנתי ממנה.

מיכאל איתן: אני מודה לה על הפעילות הפרלמנטרית שלה במשך השנים, על הצעות החוק הרבות שהיא יזמה, ומאחל לה הצלחה בדרכה.

מיכאל איתן: ללא ספק היא תמשיך ותתרום מהניסיון שהיא רכשה ומיכולתה לטובת החיים הציבוריים במדינת ישראל, לטובת הציבור כולו.

מיכאל איתן: עלי והצליחי.

מיכאל איתן: בהצעת החוק הזאת יזמה חברת הכנסת ענת מאור תיקון שקשור בהארכת תקופת ההתיישנות בעבירות מין שנעשו בקטינים.

מיכאל איתן: עבירות מין שנעשו בקטינים הן עבירות אולי מהגרועות ביותר בספר העונשין, בדיני העונשין של המשפט בארץ ובעולם.

מיכאל איתן: עבירות מין כנגד קטינים לא רק שהן עבירות מין כנגד מישהו חלש וחסר ישע, אלא המבצע לעתים קרובות גם בונה על כך שהקטין לא יוכל להתלונן נגד, שהקטין לא יוכל להביא אותו לבית-המשפט, ועד שהקטין יגדל ממילא תחול ההתיישנות והוא יהיה זכאי או פטור מעונש ולא יחול עליו הדין.

מיכאל איתן: בתיקון לחוק העונשין, שנעשה בשנת 1996, הוארכה תקופת ההתיישנות בעבירות מין שנעברו בקטין על-ידי בן משפחתו, או במקרים אחרים על-ידי מי שהיה אחראי עליו, יכול להיות מכוח אפוטרופסות, או מכוח היותו במוסד או במקומות שבהם היתה עליו אחריות.

מיכאל איתן: המטרה, כמובן, היתה לאפשר את ההעמדה לדין, כפי שאמרתי, במקרים שבהם קורבנות העבירה חשפו אותה כאשר הם הגיעו לבגרות וליכולת התמודדות עם מה שאירע.

מיכאל איתן: בתיקון שנעשה בשנת 1996 קבעו את תקופת ההתיישנות לעשר שנים, תקופה שאמורה היתה להתחיל מהיום שאותו קטין שבו בוצעה העבירה הגיע לגיל 18.

מיכאל איתן: הסתבר בשנים שחלפו מאז שהתקופה הזאת קצרה מדי.

מיכאל איתן: נפגעי עבירה רבים מסוגלים לחשוף את הטראומה שעברו ואת ביצוע העבירה לאחר יותר מעשר שנים מיום הגיעם לגיל 18.

מיכאל איתן: לכן ההצעה של חברת הכנסת ענת מאור קובעת, שההתיישנות בת עשר השנים תחל רק ביום שבו הגיע נפגע עבירה לגיל 28.

מיכאל איתן: כלומר, מהיום שבו הנפגע הגיע לגיל 28 תחל תקופת התיישנות של עשר שנים.

מיכאל איתן: מצד אחד יש בכך כדי לחזק את הקו של העמדה לדין ושל הבאת אשמים או חשודים לבית-המשפט לענות על ההאשמות המוטחות נגדם.

מיכאל איתן: מצד שני, יש כאן גם הכבדה גדולה על הנאשם, שנדרש להשיב על האשמות בגין אירועים שאירעו שנים רבות לפני שמתברר המשפט.

מיכאל איתן: היינו צריכים למצוא את האיזון, מצד אחד בין הרצון לא לוותר ולהביא לדין אנשים שעשו את הדברים החמורים האלה ולא להחיל עליהם את ההתיישנות; מצד שני, לא לפגוע בזכויות בסיסיות של נאשמים להתגונן ולהביא את הראיות לחפותם, או להיפך, לגרום לכך שיהיה משפט שבו אשמתם תוכח בצורה ודאית.

מיכאל איתן: בצד ההארכה של התקופה גם קבעה הצעת החוק, שאם הוגשה התלונה לאחר שלנפגע העבירה מלאו 28 שנה – – –

רחמים מלול: חבר הכנסת איתן, כדי לדעת מתי לצלצל, אדוני יאמר לי עוד כמה זמן יש לו.

מיכאל איתן: עוד דקה, אני כבר בסוף.

רחמים מלול: נא לצלצל; תודה רבה.

מיכאל איתן: לכן קבענו בחקיקה, שכאשר מוגש כתב אישום בגין עבירה זו שחלה עליה ההתיישנות, הוא צריך להיות מוגש באישור היועץ המשפטי לממשלה.

מיכאל איתן: מעבר לכך, כאשר יתברר המשפט, התביעה תצטרך להביא לא רק את העדות של הנפגע – דבר שהיה יכול להספיק במשפטים שלא חלה עליהם ההתיישנות – אלא כאן תהיה תוספת של דרישה, ולפיה התביעה תצטרך להביא חיזוק משמעותי נוסף לעדות של המתלונן ולחזק את הראיות.

מיכאל איתן: בשם חברי הוועדה אומר שהגענו למסקנה שהושג כאן האיזון ושהצעת החוק הזאת חשובה.

מיכאל איתן: אנחנו מקווים שאפילו אם נצליח להרתיע מקרה אחד של מישהו שחושב שהוא יוכל לבצע עבירה בקטין ואחר כך יעברו שנים עד שהוא ייתן את הדין, אנחנו אומרים לו היום: דע לך, גם אם יעברו שנים רבות, אתה תועמד לדין; תיזהר ואל תבנה על זה שתהיה התיישנות על המעשים האיומים והנוראים שאתה רוצה לעשות.

רחמים מלול: תודה ליושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט.

רחמים מלול: רבותי חברי הכנסת, אנחנו ניגשים להצבעה בקריאה שנייה על הצעת חוק העונשין (תיקון מס' 72), התשס"ג–2002.

רחמים מלול: אני מציין שלחוק אין הסתייגויות.

רחמים מלול: בבקשה, אפשר להצביע.

רחמים מלול: הצבעה מס' 9 בעד סעיף 1 – 11 נגד – אין נמנעים – 1 סעיף 1 נתקבל.

רחמים מלול: ברוב של 12, לרבות קולו של השר ריבלין, באין מתנגדים ועם נמנע אחד – הצעת החוק נתקבלה בקריאה שנייה.

רחמים מלול: רבותי חברי הכנסת, אפשר לגשת להצבעה בקריאה שלישית.

רחמים מלול: בבקשה.

רחמים מלול: הצבעה מס' 10 בעד החוק – 13 נגד – אין נמנעים – אין חוק העונשין (תיקון מס' 72), התשס"ג–2002, נתקבל.

רחמים מלול: ברוב של 13 תומכים, אין מתנגדים ואין נמנעים, נתקבלה הצעת החוק בקריאה שלישית.

רחמים מלול: זכות הדיבור ליוזמת החוק, חברת הכנסת ענת מאור, ובהזדמנות זו נאחל לה הצלחה בהמשך הדרך; היא תחסר לנו מאוד.

רחמים מלול: בבקשה.

ענת מאור: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אני נרגשת, כי זה חלק מסיום החוקים, אבל אני רוצה להתחיל בתודות דווקא לאותן נשים שלאחר סבל נורא בילדות אזרו אומץ והן אלה שהתייצבו ונאבקו.

ענת מאור: בעומדי אתן בהפגנה לפני כשנתיים, שלוש שנים – הן הקימו רשת גדולה באינטרנט – הן אלה שנתנו לי גם את הנושא וגם את הכוח להיאבק עליו.

ענת מאור: איה, חברותיה וחבריה, להם מגיעה התודה הראשונה.

ענת מאור: אני רוצה להודות ליושבי-ראש הוועדה – התחיל לטפל בעניין אמנון רובינשטיין חבר הכנסת ויושב-ראש ועדת החוקה לשעבר; חבר הכנסת אופיר פינס-פז, היה יושב-ראש הוועדה שהכין את הצעת החוק לקריאה ראשונה, וחבר הכנסת מיקי איתן, שהכין אותה לקריאה שנייה ושלישית.

ענת מאור: אני רוצה להודות ליועצת המשפטית של הוועדה, סיגל קוגוט, שיחד עם משרד המשפטים עשו עבודה טובה מאוד, שבה נמצא האיזון, שהוא לא פשרה, כדי למנוע שימוש מוטעה וגורף.

ענת מאור: גם אני שלמה עם האיזון הזה.

ענת מאור: אני רוצה להודות לדורית ואג על הניהול היעיל והמסור של הוועדה.

ענת מאור: אני חושבת שהכנסת רושמת חוק חשוב מאוד.

ענת מאור: ומסר שלי אישית – בגלל החומרה של גילוי עריות ותקיפת קטין, צריך לאמץ דגם שקיים בארצות-הברית בחלק מן המדינות, שבהן אין כלל התיישנות על עבירות כאלה.

ענת מאור: כמו כן אפשר לתבוע את עובר העבירה בתביעה אזרחית ולא רק בתביעה פלילית.

ענת מאור: אבל – כל זה בהמשך הדרך.

ענת מאור: כרגע התרומה היא גדולה.

ענת מאור: תודה רבה לכל אלה שהיו, נכחו וסייעו להעביר את החוק, ולאדוני היושב-ראש, תודה על הברכה.

רחמים מלול: שוב, תודה רבה לחברת הכנסת מאור.

רחמים מלול: רבותי חברי הכנסת, אנחנו עוברים לסעיף הבא: הצעת חוק העבירות המינהליות (תיקון מס' 4), התשס"ג–2002, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

רחמים מלול: יציג את הצעת החוק בשם ועדת החוקה חבר הכנסת שאול יהלום.

רחמים מלול: חבר הכנסת יהלום, אייכה?

זבולון אורלב: הוא מייד מגיע.

רחמים מלול: אז אשנה את הסדר, נמשיך בהצעת החוק הבאה ולאחר מכן – – –

זבולון אורלב: הוא פשוט נתקע במעלית.

רחמים מלול: חשבתי שהוא בשיחה חשובה עם היושב-ראש שלכם.

רחמים מלול: אם כן, רבותי, אני מדלג על הצעת החוק שאמור להציג חבר הכנסת יהלום, עד שהוא יגיע למליאה.

רחמים מלול: (קריאה שנייה וקריאה שלישית)

רחמים מלול: בינתיים יעלה חבר הכנסת יוסף לפיד, על מנת להציג את הצעת חוק בתי-המשפט (תיקון מס' 33), התשס"ג–2002, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

רחמים מלול: זו תשובה והצבעה.

יוסף לפיד: אדוני, אני מביא להצבעה הצעת חוק שיש בה הסתייגויות, אבל הוסכם עליה בין מציעי החוק המקורי, האדונים דרוקמן, שטרן והלפרט, לבין הממשלה.

יוסף לפיד: היא נתקבלה על דעת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

יוסף לפיד: ההצעה באה לאפשר לשופט להגן על פרטיותו של הנאשם לפי בקשתו של הנאשם.

יוסף לפיד: אני חושב שמבחינה הומנית אי-אפשר לחלוק על החוק הזה.

יוסף לפיד: יש לחוק הסתייגות – לגבי נאשמים שהם אנשי ציבור צריכה להיות סיבה מיוחדת ששופט יסכים לכך, כדי שלא יחשבו שחוקקנו את החוק הזה לשם הגנה על אנשי ציבור.

יוסף לפיד: זה תיקון שהוכנס ביוזמתו של חבר הכנסת מיקי איתן.

יוסף לפיד: אני מבין שחבר הכנסת דרוקמן, שהוא יוזם החוק עצמו, דווקא מתנגד לתיקון הזה.

יוסף לפיד: יש עוד התנגדות, של חבר הכנסת שטרן, שרוצה שתהיה למשטרה מחויבות להודיע לנאשם שיש לו זכות לבקש משופט לאסור את פרסום שמו.

יוסף לפיד: אני מבקש לאשר את הצעת החוק כלשונה במקור ובניגוד להסתייגויות.

רחמים מלול: חבר הכנסת שטרן, זה בלתי אפשרי על-פי התקנון.

רחמים מלול: אני ארשה לך להשמיע דברים לאחר ההצבעה, כאחד מיוזמי החוק.

קריאה: חבר הכנסת שטרן מוכן להצביע.

רחמים מלול: בסדר.

רחמים מלול: אני ניגש להצבעה.

רחמים מלול: הודעה לחבר הכנסת אופיר פינס.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להציע לכנסת לראות בהצבעה זו הצבעת אי-אמון בראש הממשלה.

אופיר פינס-פז: ראש הממשלה לא התפטר, הכנסת התפזרה.

אופיר פינס-פז: אני מציע הצעת אי-אמון בראש הממשלה.

רחמים מלול: חבר הכנסת אופיר פינס יוכל להציע את הצעתו לאחר הקריאה השנייה.

אופיר פינס-פז: לא, לא, מה פתאום?

רחמים מלול: לאחר הקריאה השנייה.

רחמים מלול: קודם נצביע בקריאה שנייה, ולאחר מכן אדוני יוכל לגשת שוב אל המיקרופון.

רחמים מלול: רבותי חברי הכנסת, חבר הכנסת מיקי איתן, תוכל לדאוג שיהיה פה שר והוא יהפוך את זה לאמון.

מיכאל איתן: אין אי-אמון עכשיו.

מיכאל איתן: לא יכול להיות.

אופיר פינס-פז: יכול להיות.

רחמים מלול: זאת לא ממשלת מעבר, רבותי.

רחמים מלול: בממשלת מעבר אין הצעות אי-אמון.

רחמים מלול: זאת לא ממשלת מעבר.

רחמים מלול: חבל על הזמן.

רחמים מלול: חבר הכנסת אורלב, כשנגיע לקריאה השלישית יוכל השר לוי לבקש את מה שהוא חפץ לבקש.

רחמים מלול: רבותי, אנו עוברים להסתייגויות.

רחמים מלול: חברת הכנסת מאור, יש לך הסתייגות לשם החוק.

רחמים מלול: האם גברתי רוצה שנצביע על הסתייגותה?

ענת מאור: כן.

רחמים מלול: רבותי, לשם החוק הסתייגות של חברת הכנסת ענת מאור.

רחמים מלול: הצבעה מס' 11 בעד ההסתייגות – 3 נגד – 18 נמנעים – אין ההסתייגות של חברת הכנסת ענת מאור לשם החוק לא נתקבלה.

רחמים מלול: ההסתייגות נדחית ברוב של 18 מתנגדים, שלושה תומכים וללא נמנעים.

רחמים מלול: לפיכך נצביע על שם החוק כנוסח הוועדה.

רחמים מלול: הצבעה מס' 12 בעד שם החוק – 18 נגד – 4 נמנעים – אין שם החוק נתקבל.

רחמים מלול: ברוב של 18 תומכים, ארבעה מתנגדים וללא נמנעים, שם החוק נתקבל כנוסח הוועדה.

רחמים מלול: חברת הכנסת מאור, האם גברתי רוצה שנצביע על הסתייגותה לסעיף 1?

ענת מאור: כן.

רחמים מלול: אנחנו מצביעים על הסתייגותה של חברת הכנסת מאור לסעיף 1.

רחמים מלול: הצבעה מס' 14 בעד ההסתייגות – 7 נגד – 18 נמנעים – אין ההסתייגות של חברת הכנסת ענת מאור לסעיף 1 לא נתקבלה.

רחמים מלול: ברוב של 18 מתנגדים, שבעה תומכים וללא נמנעים, ההסתייגות לא נתקבלה.

רחמים מלול: חבר הכנסת דרוקמן, האם נצביע על הסתייגותך לסעיף 1?

חיים דרוקמן: כן.

רחמים מלול: אנו מצביעים על הסתייגותו של חבר הכנסת דרוקמן לסעיף 1.

רחמים מלול: הצבעה מס' 14 בעד ההסתייגות – 15 נגד – 10 נמנעים – 1 ההסתייגות של חבר הכנסת חיים דרוקמן לסעיף 1 נתקבלה.

רחמים מלול: אני קובע, שברוב של 15 תומכים, 10 מתנגדים ונמנע אחד, נתקבלה הסתייגותו של חבר הכנסת דרוקמן לסעיף 1.

רחמים מלול: חבר הכנסת יורי שטרן, לאדוני שתי הסתייגויות.

רחמים מלול: אם הראשונה איננה מתקבלת, לא נצביע על השנייה, כי השנייה תלויה בראשונה.

רחמים מלול: האם אדוני הבין אותי?

יורי שטרן: כן.

רחמים מלול: תודה רבה.

רחמים מלול: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת שטרן, ההסתייגות הראשונה שלו לסעיף 1.

רחמים מלול: הצבעה מס' 15 בעד ההסתייגות – 18 נגד – 9 נמנעים – אין ההסתייגות של חבר הכנסת יורי שטרן לסעיף 1 נתקבלה.

רחמים מלול: אני קובע שההסתייגות נתקבלה ברוב של 18 תומכים, תשעה מתנגדים וללא נמנעים.

נחום לנגנטל: הצבעתי בטעות ממקומו של גנדי ריגר.

רחמים מלול: זה נרשם בפרוטוקול.

רחמים מלול: חבר הכנסת לנגנטל הצביע בטעות ממקומו של חבר הכנסת ריגר.

רחמים מלול: נצביע עכשיו, לאחר קבלת סעיף 1, על ההסתייגות הבאה של חבר הכנסת יורי שטרן, משום שההסתייגות של אדוני היא לאחר סעיף 1.

רחמים מלול: אנחנו מצביעים על סעיף 1 עם ההסתייגויות שנתקבלו – זאת של חבר הכנסת דרוקמן וזאת של חבר הכנסת יורי שטרן.

רחמים מלול: הצבעה מס' 16 בעד סעיף 1 – 17 נגד – 8 נמנעים – 1 סעיף 1, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגויות שנתקבלו, נתקבל.

רחמים מלול: ברוב של 17 תומכים, שמונה מתנגדים ונמנע אחד נתקבל סעיף 1, לרבות שתי ההסתייגויות, כאמור, של חבר הכנסת דרוקמן ושל חבר הכנסת יורי שטרן.

רחמים מלול: כעת אנחנו עוברים להסתייגות השנייה של חבר הכנסת שטרן.

רחמים מלול: אם היא תתקבל היא תירשם כסעיף 2.

רחמים מלול: הצבעה מס' 17 בעד ההסתייגות – 18 נגד – 10 נמנעים – 1 ההסתייגות של חבר הכנסת יורי שטרן לסעיף 1 נתקבלה.

רחמים מלול: גם הסתייגות זו נתקבלה ברוב של 18 תומכים, עשרה מתנגדים ונמנע אחד.

רחמים מלול: לפיכך, היא תירשם, חבר הכנסת יורי שטרן, כסעיף מס' 2, וסעיף 2 המקורי יירשם כסעיף 3.

רחמים מלול: אנחנו עוברים לסעיף 2 המקורי.

רחמים מלול: לחברת הכנסת מאור הסתייגות.

רחמים מלול: אנו מצביעים על הסתייגותה של חברת הכנסת מאור לסעיף 2 המקורי.

רחמים מלול: הצבעה מס' 18 בעד ההסתייגות – 6 נגד – 21 נמנעים – 1 ההסתייגות של חברת הכנסת ענת מאור לסעיף 2 לא נתקבלה.

רחמים מלול: ההסתייגות לא נתקבלה ברוב של 21 מתנגדים, שישה תומכים ונמנע אחד.

רחמים מלול: כעת אנחנו עוברים להסתייגותו של חבר הכנסת דרוקמן לסעיף 2.

רחמים מלול: אדוני מבקש שנצביע?

חיים דרוקמן: כן.

רחמים מלול: אנחנו מצביעים על הסתייגותו של חבר הכנסת דרוקמן לסעיף 2.

רחמים מלול: הצבעה מס' 19 בעד ההסתייגות – 16 נגד – 9 נמנעים –2 ההסתייגות של חבר הכנסת חיים דרוקמן לסעיף 2 נתקבלה.

רחמים מלול: ברוב של 16 תומכים, תשעה מתנגדים ושני נמנעים, נתקבלה הסתייגותו של חבר הכנסת דרוקמן לסעיף 2, שאחר כך נהפוך אותו לסעיף 3.

רחמים מלול: עוד הסתייגות של חברת הכנסת מאור.

רחמים מלול: חברת הכנסת ענת מאור, להצביע?

ענת מאור: מסירה.

רחמים מלול: תודה רבה.

רחמים מלול: אם כן, רבותי, אנחנו עוברים להצבעה על סעיף 2 המקורי, לרבות ההסתייגות של חבר הכנסת דרוקמן.

רחמים מלול: הצבעה מס' 20 בעד סעיף 2 – 18 נגד – 9 נמנעים – 1 סעיף 2, כהצעת הוועדה ועם ההסתייגות שנתקבלה, נתקבל.

רחמים מלול: ברוב של 18 תומכים, תשעה מתנגדים ונמנע אחד, נתקבל סעיף 2, לרבות ההסתייגות של חבר הכנסת דרוקמן.

רחמים מלול: אדוני יושב-ראש הוועדה, האם ניתן לעבור לקריאה שלישית?

מיכאל איתן: לא.

רחמים מלול: אני מבין שאדוני מושך את החוק?

מיכאל איתן: לא מושך.

מיכאל איתן: אני לוקח לוועדה ומביא מחר.

רחמים מלול: בסדר, החוק חוזר לוועדה.

זבולון אורלב: לפי איזה סעיף?

רחמים מלול: 130.

רחמים מלול: מייד המזכיר בודק אם זה אומנם 130.

נעמי חזן: זה סעיף 130.

רחמים מלול: הסגנית הוותיקה והבקיאה, חברת הכנסת נעמי חזן, אומרת שזה אומנם סעיף 130.

רחמים מלול: גברתי צדקה.

רחמים מלול: (קריאה שנייה וקריאה שלישית)

רחמים מלול: אנו חוזרים לסעיף הקודם: הצעת חוק העבירות המינהליות (תיקון מס' 4), התשס"ג–2002, שאותה יציג חבר הכנסת שאול יהלום, שסוף סוף הגיע לאולם המליאה.

רחמים מלול: בבקשה, אדוני.

שאול יהלום: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מתכבד להביא, בשם ועדת החוקה, חוק ומשפט, לאישור הכנסת בקריאה שנייה ושלישית את הצעת חוק העבירות המינהליות (תיקון מס' 4), התשס"ג–2002.

שאול יהלום: מוצעים כמה תיקונים לחוק העבירות המינהליות, התשמ"ו-1985.

שאול יהלום: התיקונים נותנים מענה על בעיות שונות, מעשיות ומשפטיות, שהתעוררו במהלך הפעלת החוק בשנים האחרונות.

שאול יהלום: אני אפרט שמונה מהתיקונים העיקריים: 1.

שאול יהלום: מוצעת הגדרה מחודשת של עבירה מינהלית חוזרת.

שאול יהלום: בהגדרה החדשה נקבע, בין היתר, כי התקופה שבה עבירה נוספת תיחשב לעבירה חוזרת היא שלוש שנים, כאשר קודם התקופה שנקבעה היתה שנתיים ושלוש שנים לעבירות מס.

שאול יהלום: 2.

שאול יהלום: נקבע כי קנס מינהלי לא יעלה על הקנס שניתן להטיל בשל אותה עבירה בבית-המשפט.

שאול יהלום: עד עכשיו הוא יכול היה להגיע לכפל קנס.

שאול יהלום: אמרנו שזה לא צודק.

שאול יהלום: אם לבית-המשפט נקבע גג, מטיל הקנס המינהלי לא יכול לעבור אותו.

שאול יהלום: 3.

שאול יהלום: נקבע כי בטרם יוטל הקנס על עבירה מינהלית נמשכת, תינתן לנקנס התראה, כי אם ההפרה לא תתוקן עד למועד מסוים, יוטל קנס בגין עבירה מינהלית נמשכת.

שאול יהלום: משום שעבירה הנמשכת יום אחר יום, אמרנו: אתה לא יכול להטיל קנס על קנס אם אתה לא מודיע לאדם: אתה עובר עבירה, וכל יום שאתה עובר אותה, זה נמשך.

שאול יהלום: צריך להזהיר אותו לפני שמכניסים אותו לעונשים רציפים.

שאול יהלום: 4.

שאול יהלום: נקבעה סמכות לתובע שיוסמך לכך במיוחד, לבטל קנס מינהלי.

שאול יהלום: החוק קובע הנחיות מיוחדות.

שאול יהלום: קודם לא היתה אפשרות – גם אם הקנס הוטל בטעות – לבטל אותו, אלא היה צורך ללכת לבית-משפט.

שאול יהלום: פישטנו את התהליך.

שאול יהלום: 5.

שאול יהלום: הצעת החוק מאריכה את המועד לתשלום הקנס המינהלי מ-30 ימים ל-60 ימים, משום שראינו שיש לנו אפשרות בחוק להגיש בקשה לבטל את הקנס, ו-30 יום לא הספיקו לקבלת תשובה.

שאול יהלום: לכן, הכפלנו את התקופה.

שאול יהלום: 6.

שאול יהלום: הצעת החוק מחמירה את אמת המידה להטלת קנס מינהלי, וקובעת כי למפקח שהולך להטיל קנס מינהלי צריך להיות יסוד סביר – ההדגשה היא במלה סביר – להניח שהעבירה נעברה.

שאול יהלום: קודם לא היתה מוזכרת המלה "סביר", אלא רק "יסוד להניח".

שאול יהלום: המלה "סביר" מחמירה את אמת המידה, ועל-ידי זה הוסף ממד אובייקטיבי, נוסף על שיקול הדעת של המפקח.

שאול יהלום: 7.

שאול יהלום: ההצעה מתאימה את תוספות הפיגור המוטלות בשל אי-תשלום קנס לתוספות הפיגור המקובלות בשל אי-תשלום קנסות אחרים.

שאול יהלום: היו דברים שונים לכאן ולכאן, ואמרנו שבחוקים כאלה אדם צריך לדעת מה הקנסות המוטלים על איחורים.

שאול יהלום: 8.

שאול יהלום: נקבע כי מפקח יקבל הכשרה למילוי תפקידו לעניין העבירות המינהליות שבתחום סמכותו.

שאול יהלום: כן נקבעה חובת המפקח לשאת עמו את כתב המינוי שלו ולהראותו אם יידרש לכך.

שאול יהלום: קודם לא היתה חובה כזאת, ולכן חשבנו שאם מבקשים מהאדם שמטיל קנס להזדהות, הוא חייב להזדהות.

שאול יהלום: נוסף על כך, אם אנחנו מסמיכים מפקח בתחום חוק מסוים, עליו לעבור השתלמות לצורך אותו חוק.

שאול יהלום: אין להטיל עליו תפקידים שהוא לא מוסמך ובקיא בהם, כי הוא גם יכול להטעות ולהטיל קנסות מיותרים על האזרחים.

שאול יהלום: אני מבקש מחברי הכנסת לקבל את החוק בקריאה שנייה ושלישית.

שאול יהלום: זה שיפור יפה שהגישה הממשלה.

שאול יהלום: אני רוצה להודות קודם כול ליועצת המשפטית של ועדת החוקה, חוק ומשפט, עורכת-הדין סיגל קוגוט.

שאול יהלום: בחוק הזה טיפלה באופן מיוחד ואינטנסיבי העוזרת ליועצת המשפטית, עורכת-הדין תמי סלע.

שאול יהלום: כמו כן, אני רוצה להודות לעורכת-הדין לבנת משיח ולעורכת-הדין יפעת רווה ממשרד המשפטים, שהובילו את החקיקה בוועדה, וכן לתמיר ברנע ולמיכל דיבנר, צוות ועדת החוקה, חוק ומשפט, וכמובן לדורית ואג, המנכ"לית הכול-יכולה היקרה שלנו, של ועדת החוקה, חוק ומשפט, ששולטת בכל מה שקורה בוועדה.

שאול יהלום: תודה רבה.

רחמים מלול: תודה רבה, חבר הכנסת יהלום.

רחמים מלול: רבותי חברי הכנסת, יש הסתייגויות להצעת החוק הזאת, אבל אינני רואה את המסתייגים, והם חבר הכנסת אופיר פינס-פז שאיננו נוכח, חבר הכנסת עזמי בשארה שאיננו נוכח, וחבר הכנסת נסים זאב שגם הוא איננו נוכח.

רחמים מלול: על כן, נעבור מייד להצבעה על הצעת חוק העבירות המינהליות (תיקון מס' 4) בקריאה שנייה, ולאחר מכן בקריאה שלישית.

רחמים מלול: הצבעה מס' 21 בעד סעיפים 23-1 – 8 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 23-1 נתקבלו.

רחמים מלול: אם כן, הצעת החוק, על שמה ועל כל סעיפיה, נקבלה בקריאה שנייה ברוב של שמונה תומכים, אין מתנגדים ואין נמנעים.

רחמים מלול: תודה רבה.

רחמים מלול: אין צורך לשאול את יושב-ראש הוועדה, אפשר לעבור להצבעה בקריאה שלישית, בבקשה.

רחמים מלול: הצבעה מס' 22 בעד החוק – 9 נגד – אין נמנעים – אין חוק העבירות המינהליות (תיקון מס' 4), התשס"ג–2002, נתקבל.

רחמים מלול: אם כן, ברוב של תשעה תומכים, אין מתנגדים ואין נמנעים, נתקבלה הצעת החוק בקריאה שלישית.

רחמים מלול: לפיכך, נמשיך בסדר-היום – סעיף י', הצעת חוק שירות ביטחון (שירות מילואים במשמר הגבול – הוראת שעה) (תיקון), התשס"ג–2002, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

רחמים מלול: יציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון.

רחמים מלול: נדמה לי שהוא עסוק בימים הטרופים הללו.

רחמים מלול: אין מי שיציג את ההצעה הזאת, ולפיכך לא נצביע עליה.

רחמים מלול: נעבור לסעיף י"א – הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 7) (תיקון), התשס"ג–2002, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

רחמים מלול: יציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

רחמים מלול: גם הוא איננו נוכח.

רחמים מלול: על כן, נמשיך בסעיף י"ב – הצעת חוק לתיקון דיני המשפחה (מזונות) (תיקון מס' 4), התשס"א-2001, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

רחמים מלול: יציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט.

רחמים מלול: חבר הכנסת אורי אריאל, בבקשה.

אורי אריאל: ברשותך, מכיוון שיושב-ראש ועדת החוץ והביטחון איננו והיתה איזו אי-הבנה, אני התבקשתי להציג את ההצעה.

אורי אריאל: אם אדוני ירשה לי, אציג את הנושא.

רחמים מלול: בבקשה, אדוני.

רחמים מלול: (קריאה שנייה וקריאה שלישית)

רחמים מלול: אנחנו חוזרים להצגת הצעת חוק שירות ביטחון (שירות מילואים במשמר הגבול – הוראת שעה) (תיקון), התשס"ג–2002, שאמורה היתה להיות מוצגת על-ידי יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון.

רחמים מלול: הבנתי שחבר הכנסת אריאל קיבל את הזכות להציג את ההצעה.

אורי אריאל: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, תרשו לי לשלוח בשם כולנו תנחומים למשפחות בקיבוץ מצר, ויישר כוח לחיילי מג"ב, שעושים לילות כימים לביטחון התושבים בכל מדינת ישראל.

אורי אריאל: החוק הזה נוגע לשירות מילואים במסגרת משמר הגבול, כפי שאנחנו מכירים שנים רבות בצה"ל.

אורי אריאל: בשנת 2001 התקבלה הוראת שעה לתקופה של שנה בלבד, המתקנת את חוק שירות הביטחון, כך שיוצאי צבא יוכלו לשרת במילואים במשמר הגבול.

אורי אריאל: החוק הנדון כרגע בא להאריך את תוקף הוראת השעה בשלוש שנים, נוכח המצב הביטחוני השורר כיום.

אורי אריאל: אין שינוי מהותי בין הנוסח שהתקבל בקריאה הראשונה לבין הנוסח המוגש לקריאה השנייה והשלישית.

אורי אריאל: ההצעה היא של הוועדה, ואנחנו מבקשים את תמיכתכם בחוק, ובכך נוכל לעזור לכוחות הביטחון להילחם בטרור ביתר יעילות.

אורי אריאל: תודה.

רחמים מלול: תודה, חבר הכנסת אריאל.

רחמים מלול: חברי הכנסת, יש הסתייגויות, ואני רק אבדוק אם המסתייגים נמצאים.

רחמים מלול: אם כן, לסעיף 1 מסתייג חבר הכנסת אופיר פינס-פז, והוא איננו.

רחמים מלול: לפיכך, ניגש מייד להצבעה.

רחמים מלול: חברי הכנסת, אתם יכולים להצביע בקריאה שנייה על חוק שירות ביטחון (שירות מילואים במשמר הגבול – הוראת שעה) (תיקון), התשס"ג–2002.

רחמים מלול: בבקשה.

רחמים מלול: הצבעה מס' 23 בעד סעיף 1 – 10 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

רחמים מלול: אם כן, הצעת החוק נתקבלה בקריאה שנייה, ברוב של עשרה תוומכים, אין מתנגדים ואין נמנעים.

רחמים מלול: לפיכך, אפשר לעבור להצבעה בקריאה שלישית, בבקשה.

רחמים מלול: הצבעה מס' 24 בעד החוק – 10 נגד – אין נמנעים – אין חוק שירות ביטחון (שירות מילואים במשמר הגבול – הוראת שעה) (תיקון), התשס"ג–2002, נתקבל.

רחמים מלול: אם כן, הצעת החוק נתקבלה גם בקריאה שלישית ברוב של עשרה תומכים, אין מתנגדים ואין נמנעים.

רחמים מלול: תודה רבה, רבותי חברי הכנסת.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק התרבות והאמנות, התשס"ג–2002, שהחזירה ועדת החינוך והתרבות; הצעת חוק הספורט (תיקון מס' 4), התשס"ג–2002, שהחזירה ועדת החינוך והתרבות.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לוח תיקונים להצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 48), התשס"ג–2002.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: דוח משלחת אגודת הידידות הפרלמנטרית ישראל-יוגוסלביה, בלגרד, 11-7 באוקטובר 2002.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: תודה.

רחמים מלול: תודה רבה, סגן מזכיר הכנסת.

רחמים מלול: אנחנו עוברים לסעיף י"א, שאותו אמור להציג יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, ואינני רואה אותו.

רחמים מלול: אם כן, רבותי, חברי הכנסת אנחנו בסעיף י"ב – הצעת חוק לתיקון דיני המשפחה (מזונות) (תיקון מס' 4), התשס"א–2001.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה נדחה.

ענת מאור: זה נדחה ליום ד'.

רחמים מלול: תודה רבה, אדוני סגן המזכיר.

רחמים מלול: (ניסויים בבעלי-חיים) (תיקון – הגבלות על ביצוע ניסויים ושקיפות מידע), התשס"ב–2002

רחמים מלול: לפיכך נעבור לסעיף י"ג.

רחמים מלול: חבר הכנסת אורלב יציג את סעיף י"ג – הצעת ועדת החינוך והתרבות בדבר חלוקת הצעת חוק צער בעלי-חיים (ניסויים בבעלי-חיים) (תיקון – הגבלות על ביצוע ניסויים ושקיפות מידע), התשס"ב–2002.

רחמים מלול: בבקשה, אדוני.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, בהתאם לסעיף 138(ב1) לתקנון הכנסת, מציעה ועדת החינוך והתרבות שהכנסת תרשה לה לחלק את הצעת חוק צער בעלי-חיים (ניסויים בבעלי-חיים) (תיקון – הגבלות על ביצוע ניסויים ושקיפות מידע), התשס"ב–2002, לשתי הצעות חוק נפרדות – –

רחמים מלול: האם הם הסכימו, חבר הכנסת אורלב?

זבולון אורלב: החיות?

זבולון אורלב: – – ולהביאן כהצעות חוק נפרדות לקריאה ראשונה, כך שבחלק הראשון יוסדרו הנושאים הכלולים בסעיפים 1, 2, 7 ו-8 להצעת החוק, שעניינם שקיפות המידע, מסירת מידע, הכחדת חיות בר וענייני ניגודי עניינים.

זבולון אורלב: הוועדה מציעה להפריד את החלק האמור מהחלק הנותר, ובו שאר סעיפי הצעת החוק.

זבולון אורלב: ההצעה נובעת, מחד גיסא, מהרצון שלא לעכב את חקיקתן של הוראות מסוימות אשר יקדמו את נושא ההגנה על בעלי-חיים ושקיפות מידע בנושא הניסויים בבעלי-חיים; מאידך גיסא, הוועדה מעוניינת להקדיש זמן נוסף לדיון בסעיפי הצעת החוק המעלים סוגיות מורכבות.

זבולון אורלב: אני מודע לכך שאנחנו נמצאים ערב פיזור הכנסת, אבל אולי, אולי, אולי, יתרחש ניסא ונוכל לקדם את הצעת החוק, ואולי היושב-ראש יסכים גם להביא אותה לקריאה ראשונה.

זבולון אורלב: מפאת חשיבות העניין התיר לנו היושב-ראש להביא את הצעת הפיצול.

זבולון אורלב: ההצעה היא על דעת כל חברי ועדת החינוך וכל מציעי החוק.

זבולון אורלב: תודה.

רחמים מלול: תודה רבה, יושב-ראש ועדת החינוך והתרבות, חבר הכנסת אורלב.

רחמים מלול: אם כן, רבותי חברי הכנסת, אני מבקש לקיים הצבעה על ההצעה הזאת בדבר הפיצול.

רחמים מלול: אפשר להצביע.

רחמים מלול: בבקשה.

רחמים מלול: הצבעה מס' 25 בעד ההצעה – 6 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה בדבר חלוקת הצעת חוק צער בעלי חיים (ניסויים בבעלי-חיים) (תיקון הגבלות על ביצוע ניסויים ושקיפות מידע), התשס"ב–2002, נתקבלה.

רחמים מלול: אם כן, הצעת ועדת החינוך נתקבלה ברוב של שישה תומכים, אין מתנגדים ואין נמנעים.

רחמים מלול: תודה רבה.

רחמים מלול: (קריאה שנייה וקריאה שלישית)

רחמים מלול: אני חורג מסדר-היום, כדי לסיים את כל הפרק של הצעות החוק בקריאה שנייה וקריאה שלישית.

רחמים מלול: לפיכך, אדוני יציג כעת את הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 48), התשס"ג–2002.

רחמים מלול: זו תוספת לסדר-היום.

רחמים מלול: בבקשה.

מיכאל איתן: אני מודה לך.

מיכאל איתן: זאת הצעת חוק מאוד חשובה בגלל העיתוי שלה.

מיכאל איתן: הצעת החוק שעליה אנחנו מדברים היא הצעה שיזם חבר הכנסת זבולון אורלב, אחד מאלופי החקיקה בכנסת הנוכחית, ללא ספק אחד מחברי הכנסת המתמידים.

מיכאל איתן: אני מדייק?

זבולון אורלב: – – –

מיכאל איתן: תמיד אתה קוטע אותי, חבר הכנסת אורלב.

מיכאל איתן: מה קרה הפעם?

מיכאל איתן: ובכן, הצעת החוק היא די פשוטה.

מיכאל איתן: אני אסביר אותה בשלושה-ארבעה משפטים, וניגש להצבעה.

מיכאל איתן: על-פי החוק הקיים, כשמדובר בקביעת ועדות קלפי לבחירות, יש הליך שעל-פיו הוועדה המרכזית קובעת את הסיעות שמהן יהיו היושב-ראש של ועדת קלפי וסגן היושב-ראש.

מיכאל איתן: מה שקורה בפועל, בזמן הבחירות – הסיעות לא תמיד מאיישות באותם אנשים.

מיכאל איתן: צריך להחליף, צריך לעשות כל מיני שינויים, סיעות רוצות להחליף את היושבים-ראש שלהן במקומות שונים על-פי הנוחות, ויש סביב העניין הזה הרבה אי-נוחות.

מיכאל איתן: הצעת החוק באה לפשט את התהליך, כאשר היא קובעת שסמכות להחלפות יכולה להיעשות גם על-ידי ועדת הבחירות האזורית.

מיכאל איתן: כפי שאתם יודעים, יש ועדת בחירות מרכזית וב-18 מאזורי הארץ יש ועדות אזוריות.

מיכאל איתן: ההצעה היא, שהחילופים יהיו על דעת הוועדה האזורית, ובלבד שיתקיימו ארבעה תנאים.

מיכאל איתן: תנאי ראשון, הבקשה לשינוי בהרכב תיעשה בהסכמה בין הסיעות שבהן מדובר.

מיכאל איתן: כלומר, אם מעבירים מקלפי לקלפי, אלה אומרים: תנו לנו יושב-ראש פה ולכם יהיה יושב-ראש שם, אנחנו רשומים פה ואתם רשומים שם – צריכה להיות הסכמה בין כל הסיעות שבהן מתבצעים החילופים.

מיכאל איתן: בוועדת הקלפי יהיו מיוצגות, לאחר השינוי, לא פחות משלוש סיעות, והאיזון בין הסיעות המרכיבות את הקלפי יישמר.

מיכאל איתן: כלומר, שלא יהיה פתאום מצב שכתוצאה מחילופים באחת מהקלפיות יהיו נציגים, למשל, רק מהאגף הימני, או רק סיעות מהאגף השמאלי של הבית.

מיכאל איתן: מספר הנציגים של כל סיעה באותו אזור שבו פועלת הוועדה האזורית לא ישתנה.

מיכאל איתן: והתנאי הרביעי הוא, שהוועדה האזורית תודיע לוועדה המרכזית על החלטתה בעניין זה.

ראובן ריבלין: האם באיוש בפועל או בהרכב הוועדה שנקבעת על-ידי ועדת הבחירות המרכזית?

ראובן ריבלין: יכול להיות מצב שיהיה נוהג שלא יתרגמו את זה טוב באזור מסוים.

ראובן ריבלין: מדובר בהרכב שקובעת הוועדה.

ראובן ריבלין: ירצו – יהיה, לא ירצו – על חשבונם.

מיכאל איתן: יפה.

מיכאל איתן: ירצו – יאיישו, לא יאיישו – בעיה שלהם, לא יקבלו קולות.

ראובן ריבלין: הבחירות יתקיימו בכל מקרה?

מיכאל איתן: הבחירות מתקיימות.

מיכאל איתן: דווקא בנושא הזה טיפל סעיף אחר, ונתנו סמכות לאפשר הפעלת קלפי אפילו רק עם נציג מפלגה אחת ומזכיר ועדת הקלפי.

מיכאל איתן: מדובר כאן על ההרכב שהוציאו לנו מהמחשב, רשימה דרקונית שהיינו צריכים לאייש את הקלפיות לפיה, ושנינו עברנו את החוויות האלה.

מיכאל איתן: תודה רבה, ואני מקווה שהכנסת תקבל את הצעת החוק.

רחמים מלול: אני מודה לך מאוד, חבר הכנסת איתן, יושב-ראש ועדת החוקה.

רחמים מלול: רבותי, נעבור למסתייגים.

רחמים מלול: יש מסתייג אחד על הנייר, שאיננו במליאה – חבר הכנסת אופיר פינס-פז.

רחמים מלול: לכן ניגש להצבעה.

רחמים מלול: חברי הכנסת, ניתן להצביע על הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 48), לרבות דף תיקונים.

רחמים מלול: בבקשה, אפשר להצביע.

רחמים מלול: הצבעה מס' 26 בעד סעיף 1 – 10 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 נתקבל.

רחמים מלול: הצעת החוק נתקבלה בקריאה שנייה ברוב של עשרה תומכים, אין מתנגדים ואין נמנעים.

רחמים מלול: לפיכך, נעבור להצבעה בקריאה שלישית.

רחמים מלול: בבקשה.

רחמים מלול: הצבעה מס' 27 בעד החוק – 7 נגד – אין נמנעים – אין חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 48), התשס"ג–2002, נתקבל.

רחמים מלול: ברוב של שבעה תומכים, אין מתנגדים ואין נמנעים, נתקבלה הצעת החוק בקריאה שלישית.

רחמים מלול: תודה רבה.

רחמים מלול: (קריאה שנייה וקריאה שלישית)

רחמים מלול: אנחנו מקדימים את אדוני מסוף סדר-היום לעכשיו על מנת לסיים את הפרק של הצעות החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

ענת מאור: הונחה עכשיו עוד הצעה בקריאה שנייה ושלישית.

רחמים מלול: אנחנו נקיים את זה לאחר הצעת החוק של חבר הכנסת אורלב, שמדברת על מכוני כושר.

רחמים מלול: האומנם?

זבולון אורלב: כן.

רחמים מלול: בבקשה, אדוני.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, מכובדי השרים, אנחנו מתקנים את חוק מכוני הכושר (רישוי ופיקוח).

זבולון אורלב: עיקרו של התיקון הוא כזה – לפי החוק המקורי, ילדים מתחת לגיל 14 מנועים בכל תנאי מלהיכנס לחדר כושר.

זבולון אורלב: המועצה הלאומית לשלום הילד בראשותו של ד"ר יצחק קדמן – זאת גם הזדמנות נאותה לברך אותה על עבודתה הטובה – הפנתה את תשומת לבנו שלא ייעשה כן במקומנו וכל מומחי הרפואה ומומחי רפואת הספורט לא רק שלא ממליצים לאסור על ילד מתחת לגיל 14 להיכנס לחדר כושר אלא הפוך – הם ממליצים שילדים ייכנסו לחדר הכושר ויתאמנו שם, אך לעשות כל דבר בפיקוח.

זבולון אורלב: ואומנם, הצעת החוק מסירה מהחוק את ההגבלה של גיל 14, אבל מוסיפה חובה, שבכל עת שקטינים מתאמנים במכון הכושר יהיה נוכח במקום מדריך לאימון קטינים, והוא בלבד רשאי ללמד את הקטין את דרכי הפעלתם של המכשירים.

זבולון אורלב: השר גם רשאי לקבוע בעניינים אלה את המספר המרבי של הקטינים, את המכשירים המתאימים וכן איזה אימון מדריך צריך לעבור כדי שיוסמך לאימון קטינים.

זבולון אורלב: כמו כן, החוק מסדיר את סוגיית אישור הבריאות, ופה גם תיקנו את החוק המקורי באופן שאנשים יצטרכו לתת אישור בריאות תקופתי, וגם לגבי ילד – הוא ממציא פעם אחת בשנתיים תעודה רפואית ופעם אחת בשנה הצהרת הורים החתומה על-ידי הוריו.

זבולון אורלב: כל מומחי הבריאות – ואני מדגיש זאת – ללא יוצא דופן, כל אנשי הספורט, כל מומחי רפואת הספורט של מדינת ישראל, תמכו בהצעת החוק.

זבולון אורלב: יש כאן הסתייגות של חבר הכנסת אופיר פינס, והוא לא נמצא – שקצת חשש מהדבר הזה.

זבולון אורלב: לצערי, הוא לא ישב בכל ישיבות הוועדה – אבל הואיל והוא לא נמצא, אני לא רואה צורך לנמק מדוע אין לקבל את הסתייגותו, כי אני מבין שאם הוא לא נמצא לא דנים בהסתייגות הזאת.

זבולון אורלב: אבקש מאדוני היושב-ראש להביא את הצעת החוק לקריאה שנייה, ואני ממליץ בפני כולם לתמוך בה.

זבולון אורלב: תודה.

רחמים מלול: אני מודה לך, יושב-ראש ועדת החינוך, חבר הכנסת אורלב.

רחמים מלול: רבותי חברי הכנסת, אנחנו נעבור לרגע קט למסתייג היחיד, חבר הכנסת אופיר פינס – הוא איננו נוכח.

רחמים מלול: על כן, אנחנו ניגשים להצבעה בקריאה שנייה על הצעת החוק.

רחמים מלול: בבקשה, אפשר להצביע.

רחמים מלול: הצבעה מס' 28 בעד סעיפים 6-1 – 9 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 6-1 נתקבלו.

רחמים מלול: אם כן, אני קובע שהצעת חוק מכוני כושר (רישוי ופיקוח) (תיקון), התשס"ג–2002, נתקבלה בקריאה שנייה ברוב של תשעה תומכים, אין מתנגדים ואין נמנעים.

רחמים מלול: לפיכך, נעבור להצבעה בקריאה שלישית.

רחמים מלול: בבקשה.

רחמים מלול: הצבעה מס' 29 בעד החוק – 10 נגד – אין נמנעים – אין חוק מכוני כושר (רישוי ופיקוח) (תיקון), התשס"ג–2002, נתקבל.

רחמים מלול: אם כן, ברוב של עשרה תומכים, אין מתנגדים, אין נמנעים, נתקבלה הצעת החוק – הצעת חוק מכוני כושר (רישוי ופיקוח) (תיקון) – בקריאה שלישית.

זבולון אורלב: צריך לברך, העברתי שני חוקים.

רחמים מלול: אתה כל היום מברך, חבר הכנסת אורלב.

רחמים מלול: בבקשה, זכות התודה והברכה לחבר הכנסת אורלב.

זבולון אורלב: שתי ברכות.

רחמים מלול: איזה כושר יש לך.

זבולון אורלב: קיצרו לי את הברכות.

זבולון אורלב: ראשית כול, אני רוצה להודות על העברת החוק בדבר ועדות קלפי שהעברנו לפני החוק הזה ולהודות ליושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, חבר הכנסת מיקי איתן, ליועצת המשפטית סיגל, למנהלת הוועדה דורית, על העבודה המהירה והזריזה.

זבולון אורלב: בעניין חוק מכוני הכושר – חוק מכוני הכושר הוא שילוב של שתי קבוצות מציעים: קבוצה אחת בראשותה של חברת הכנסת תמר גוז'נסקי, והצעת חוק שנייה היא הצעה שלי.

זבולון אורלב: ההצעות האלה מוזגו להצעה אחת.

זבולון אורלב: אני חושב שזאת בשורה לילדים ולנערים במדינת ישראל.

זבולון אורלב: קבלו את המלצת הרופאים – לכו להתאמן במכוני כושר, בזהירות ובהקפדה שיהיה מדריך מוסמך לילדים.

זבולון אורלב: כל טוב.

זבולון אורלב: תודה.

רחמים מלול: תודה רבה, חבר הכנסת אורלב.

רחמים מלול: אם כן, אדוני המזכיר, סיימנו את כל הפרק של הצעות החוק בקריאה שנייה ובקריאה שלישית – מה שיש לנו על השולחן.

קריאה: – – –

רחמים מלול: אולי יונח לאחר מכן.

רחמים מלול: אם זה יונח – נביא את זה ברצון להצבעה.

רחמים מלול: (קריאה שנייה וקריאה שלישית)

רחמים מלול: אנחנו עוברים להצעות חוק בקריאה ראשונה.

קריאה: – – –

רחמים מלול: אני הולך על פי סדר-היום.

רחמים מלול: יושב-ראש הוועדה איננו.

יאיר פרץ: אני מציג את זה.

רחמים מלול: אדוני מציג את זה?

רחמים מלול: אדוני לא היה.

רחמים מלול: קראנו את הסעיף הזה, חבר הכנסת יאיר פרץ, פעמיים ושלוש פעמים.

רחמים מלול: לצורך זה, אדוני ניהל את הדיונים בוועדה – הוא חבר ועדת העבודה והרווחה – ולכן אדוני רוצה להציג את הצעת החוק.

רחמים מלול: בבקשה.

רחמים מלול: רבותי חברי הכנסת, אני אקרא את הצעת החוק ולאחר מכן אני אעיר הערה מסוימת.

רחמים מלול: אנחנו חוזרים אל סעיף י"ג – הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 7) (תיקון), התשס"ב–2002, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

רחמים מלול: האם אדוני ער לעובדה שזאת הצעת חוק תקציבית?

אברהם פורז: אני מציע לוותר על הגשת ההצעה.

ראובן ריבלין: אין לך 51 קולות.

זבולון אורלב: הוא יכול לדחות את ההצבעה.

יאיר פרץ: בכל הבניין אין 51, אבל מאחר שתחולת ההצעה – – –

אברהם פורז: אדוני – – –

רחמים מלול: רגע.

רחמים מלול: אדוני ניגש למיקרופון בלי לבקש רשות.

רחמים מלול: אדוני ביקש מיאיר פרץ.

רחמים מלול: בבקשה.

רחמים מלול: לצורך זה הוא ינהל את הישיבה.

אברהם פורז: אדוני היושב-ראש, הצעת החוק הזו אושרה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית בוועדת העבודה והרווחה עוד בטרם נחקק הסעיף ביחס להצעות חוק שהן תקציביות, ולכן חשבתי שזו הצעה רגילה וכך היא גם הובאה למליאה.

אברהם פורז: אבל, פתאום אני רואה פה דף נוסף שאומר שההצעה היא תקציבית.

אברהם פורז: אם היא תקציבית, אין פה 50 איש, אז חבל על הזמן וחבל לי שההצעה – גם אם היא תעבור – – –

רחמים מלול: אדוני הוא יוזם הצעת החוק?

אברהם פורז: אני היוזם של הצעת החוק.

אברהם פורז: אז במקום הצעה נכה ובעייתית, עדיף – אדוני יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה בפועל – אני מציע שלא להעלות אותה היום.

אברהם פורז: נחכה לימים טובים יותר בכנסת הבאה.

רחמים מלול: אני אשאיר את זה לשיקול דעתו של חבר הכנסת יאיר פרץ.

יאיר פרץ: אני מקבל את זה, אם המציע רוצה כך.

ראובן ריבלין: אנחנו מסכימים.

רחמים מלול: מה אדוני מציע?

יאיר פרץ: אני מקבל את זה.

יאיר פרץ: אם המציע לא רוצה שנעלה את זה – בבקשה.

רחמים מלול: תודה רבה, חבר הכנסת פורז וחבר הכנסת יאיר פרץ.

נסים זאב: אני יכול להתנגד, אדוני?

רחמים מלול: יש תקנון ויש חוקים, חבר הכנסת נסים זאב.

רחמים מלול: (אחריות עובדי הציבור), התשס"ג–2002

רחמים מלול: רבותי חברי הכנסת, אנחנו בסעיף הבא: הצעת חוק לתיקון פקודת הנזיקין (מס' 10) (אחריות עובדי הציבור), התשס"ג–2002 – קריאה ראשונה.

רחמים מלול: יציג את הצעת החוק כבוד שר המשפטים, בבקשה.

רחמים מלול: אני מדגיש, זו קריאה ראשונה.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, ייחודה של הפעילות השלטונית של הרשויות הציבוריות מעלה את בעיית אחריותן ואחריות עובדיהן בנזיקין.

מאיר שטרית: מדובר בשתי סוגיות.

מאיר שטרית: הסוגיה הראשונה עוסקת באחריות הרשויות הציבוריות עצמן, הסוגיה השנייה – באחריות עובדיהן.

מאיר שטרית: בעניין האחריות של המדינה ושל רשויות ציבוריות, מוצע בהצעת חוק זו לבטל כמה הגנות מיוחדות המוענקות להן כיום בנזיקין ואשר אין להן עוד הצדקה, כמו ההגנה המיוחדת המוקנית למדינה בקשר להוצאת שם רע – סעיף 4 לחוק הנזיקין האזרחיים (אחריות המדינה), התשי"ב–1952, להלן – חוק אחריות המדינה – וכן הגנות מיוחדות המוקנות למדינה, לרשויות ציבוריות ולמעבידים אחרים בקשר לעוולות של תקיפה, כליאת שווא ונגישה, סעיפים 25, 28 ו-61 לפקודת הנזיקין [נוסח חדש], להלן – פקודת הנזיקין.

מאיר שטרית: בעניין אחריותם של עובדי הציבור, מוצע בהצעת החוק להרחיב את חסינותם של עובדי המדינה ועובדי הרשויות הציבוריות לעומת זאת הקיימת היום, ועם זאת להרחיב את היקף אחריותן של המדינה ושל הרשויות הציבוריות למעשים שנעשו על-ידי עובדיהן תוך כדי ביצוע עבודתם.

מאיר שטרית: להצעה שני נדבכים עיקריים: 1.

מאיר שטרית: השוואת מעמד המדינה למעמד שאר הנתבעים.

מאיר שטרית: סעיף 3 לחוק הנזיקין האזרחיים (אחריות המדינה), התשי"ב–1952, שמוצע לבטלו בסעיף 6 להצעת החוק, קובע לאמור: "מעשה בתחום הרשאה חוקית.

מאיר שטרית: אין המדינה אחראית בנזיקים על מעשה שנעשה בתחום הרשאה חוקית, או בתום לב תוך שימוש מדומה בהרשאה חוקית; אולם אחראית היא על רשלנות שבמעשה".

מאיר שטרית: מוצע לבטל את סעיף 3 לחוק הנזיקין האזרחיים (אחריות המדינה) ולהשוות את ההגנה המוענקת למדינה להגנה המוענקת לכל מי שפועל על-פי הרשאה חוקית או בתום לב תוך שימוש מדומה בהרשאה חוקית.

מאיר שטרית: נוסף על כך מוצע, כאמור, לבטל כמה סעיפים נוספים בחוק הנזיקין האזרחיים ובפקודת הנזיקין, המקנים למדינה הגנה שאין לה עוד הצדקה כיום.

מאיר שטרית: 2.

מאיר שטרית: הרחבת ההגנה על עובד ציבור והרחבת אחריות המדינה ורשויות ציבוריות למעשה עובדיהן.

מאיר שטרית: מוצע לבטל את סעיף 7 הקיים בפקודת הנזיקין ולקבוע במקומו, כי לעובד ציבור תוקנה חסינות דיונית מפני הגשת תובענה על מעשה המקים אחריות בנזיקין, אשר תשתרע על כל תובענה, לרבות תביעות שיפוי, מלבד החריג של תביעת השתתפות של המדינה או של הרשות הציבורית על-פי סעיף 7ב המוצע; החסינות תוקנה רק לגבי מעשה שנעשה "תוך כדי" מילוי התפקיד.

מאיר שטרית: אולם עובד הציבור לא יהיה חסין לגבי מעשה שנעשה בכוונת זדון תוך שימוש לרעה בסמכות, אף עם מעשה זה נופל לגדר מעשה שהוא "תוך כדי מילוי תפקידו ברשות הציבורית או במדינה".

מאיר שטרית: במקביל להרחבת חסינותו של עובד הציבור, על מנת להבטיח שהנפגע מפעולת עובד הציבור יזכה לפיצוי, מוצע בסעיף קטן (ב) לקבוע במפורש, כי חסינות העובד אינה שוללת את אחריותן השילוחית של המדינה או של הרשות הציבורית, ואף את אחריותה האישית למעשה, אם קיימת אחריות כזאת ממקור אחר.

מאיר שטרית: סעיף 7ב קובע מנגנון למקרה שבו מוגשת תובענה נגד עובד המדינה או עובד רשות ציבורית, למרות חסינותו, ומטרתו לקבוע בתוך תקופה קצרה מי הוא הנתבע המתאים בתובענה האמורה – העובד, המדינה או הרשות הציבורית או שניהם יחד.

מאיר שטרית: קיים הבדל בפרטי המנגנון כשהנתבע הוא עובד המדינה, לעומת עובד שהוא עובד רשות ציבורית אחרת, למשל רשות מקומית.

מאיר שטרית: כשהעובד הוא עובד מדינה, מוצע לאפשר למדינה "לאמץ" את מעשה עובד המדינה שבשלו הוגשה תובענה בדרך של הגשת הודעה, אם היא סבורה שמעשהו נעשה תוך כדי מילוי תפקידו.

מאיר שטרית: באימוץ התובענה נגד עובד המדינה על-ידי המדינה היא מקבלת על עצמה את התביעה, על כל הכרוך בה.

מאיר שטרית: הודעה כאמור בסעיף קטן (ב)(1) המוצע תמסור המדינה באישור היועץ המשפטי לממשלה או מי שהוא הסמיכו לכך, ודינה כדין כתב הגנה.

מאיר שטרית: במקרה שהמדינה מסרה הודעה כאמור יראו את התובענה כאילו הוגשה נגד המדינה מכוח אחריותה השילוחית למעשי העובד, ואת מעשה עובד המדינה כאילו נעשה תוך כדי מילוי תפקידו; התביעה נגד עובד המדינה תידחה, ותימשך רק נגד המדינה.

מאיר שטרית: סברה המדינה שהמעשה נעשה שלא במילוי תפקיד, היא רשאית שלא למסור הודאה כאמור, ואז בית-המשפט הוא שיקבע בסוגיה זו, ובהתאם לכך תתנהל התביעה.

מאיר שטרית: אם נתבע עובד רשות ציבורית שאינו עובד המדינה, ואחד הצדדים לתובענה או הרשות הציבורית טענו כי מעשה העובד נעשה תוך כדי מילוי תפקידו, יקיים בית-המשפט הדן בתביעה הליך מקדמי כדי להחליט אם מעשה עובד הרשות הציבורית נעשה תוך כדי מילוי תפקידו ברשות הציבורית.

מאיר שטרית: קבע בית-המשפט כי אכן מעשה עובד הרשות הציבורית נעשה תוך כדי מילוי תפקידו, תידחה התביעה נגד עובד הרשות הציבורית, ויראו את התובענה כאילו הוגשה נגד הרשות הציבורית מכוח אחריותה השילוחית למעשהו של העובד; לעומת זאת, אם קבע בית-המשפט בהליך המקדמי כי עובד הרשות הציבורית עשה את המעשה שלא תוך כדי מילוי תפקידו, תידחה התובענה נגד הרשות הציבורית.

מאיר שטרית: הרחבת חסינותם של עובדי הציבור מוצדקת מהנימוקים הבאים: מוצדק להכיר במעמד המיוחד של עובדי ציבור, מאחר שהם חשופים לסיכוני אחריות עקב אפשרות ההיזק הנרחבת של הרשות; עובדי הציבור חשופים ללחצים בדרך של הגשת תביעות נזיקין, דבר העלול להשפיע על תפקודם ולשבש את פעילותה של הרשות הציבורית; מבחינת כושר הפיצוי, הרשות היא בעלת המשאבים הכספיים ובעלת היכולת לפזר את הנזק, והתביעה האישית נגד עובד ציבור אינה מוסיפה דבר לנפגע; נטל האחריות בנזיקין מוטל למעשה על המעסיק, לא רק במגזר הציבורי אלא גם במגזר הפרטי, ולפיכך ההסדר המוצע הוא יותר בבחינת הכרה רשמית במציאות משפטית קיימת.

מאיר שטרית: עם זאת, לא ניתן להסתפק רק בהקניית חסינות לעובדי הציבור ויש להשלים את ההסדר משני היבטים: הראשון, דאגה לכך שהנפגע מפעולת עובד הציבור יזכה לפיצוי; והשני, מניעת אדישות של עובד הציבור לדרך פעולתו, לאחר שהוסר החשש מפני תביעה אישית בנזיקין.

מאיר שטרית: לעניין ההיבט הראשון – על מעשה או מחדל של עובד הציבור תוך כדי עבודתו – מוצע להקנות לעובד חסינות דיונית.

מאיר שטרית: הסדר זה אינו גורע מאחריותה של הרשות הציבורית, והיא תפצה את הניזוק אם העובד ביצע עוולה; נשיאה באחריות על-ידי הרשות הציבורית יוצרת תמריץ לרשות לנקוט אמצעים שונים להבטחת פעילותם התקינה של עובדי הציבור.

מאיר שטרית: לעניין ההיבט השני, יש לציין כי כבר כיום קיימות בדינים אחרים הוראות מיוחדות החלות על עובדי הציבור, למשל: במישור הפלילי – ראה סעיפים 280-277, 284 ו-285 לחוק העונשין, התשל"ז-1977 – ובמישור המינהלי, שבו קיים דין משמעתי מיוחד החל על עובדי ציבור, ומעבר לכך, עובד אשר התרשל באופן חמור צפוי, לפי החוק המוצע, לכך שהרשות הציבורית, שפיצתה את הנפגע, תחזור אליו בתביעת שיפוי.

מאיר שטרית: לפיכך מבקשת הממשלה את אישור הכנסת להעברת הצעת חוק לתיקון פקודת הנזיקין (מס' 10) (אחריות עובדי הציבור) לוועדה של הכנסת – ועדת החוקה, חוק ומשפט – אשר תכין את ההצעה ותגיש אותה לאישור בקריאה שנייה ובקריאה שלישית.

רחמים מלול: תודה רבה, אדוני שר המשפטים.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, בעברית קלה, המטרה של הצעת החוק הזאת היא מחד-גיסא להשוות את מעמדן של המדינה ושל הרשות הציבורית בתביעות נזיקין למה שמקובל לגבי אזרח רגיל, לא לתת הגנה מיוחדת על המדינה ועל הרשות הציבורית; ומאידך גיסא, להרחיב את ההגנה שניתנת לעובד הציבור או עובד רשות ציבורית, כך שאם מוגשת נגדו תביעת נזיקין אישית על עבודתו – אם היא נעשית תוך כדי מילוי תפקידו – המדינה או הרשות הציבורית צריכות להודיע שזה נעשה תוך כדי מילוי תפקידו, ולכן המדינה נושאת באחריות, והתביעה תתנהל נגדה.

מאיר שטרית: לעומת זאת, אם הדבר נעשה בזדון, בכוונה תחילה, תוך כדי מילוי תפקידו, על זה אין לו הגנה.

מאיר שטרית: זאת אומרת, יש איזונים: נותנים הגנה יותר נרחבת לעובד ואומרים למדינה: תדעי לך, אם העובד שלך התרשל, את תישאי בנזק.

מאיר שטרית: לכן, חזקה על המדינה ועל הרשויות הציבוריות שיטילו יותר פיקוח על העובדים שלהן, שלא יעשו שגיאות חמורות תוך כדי מילוי תפקידם.

מאיר שטרית: אני חושב שהאיזונים עולים בקנה אחד, ואני מבקש מכם לאשר את הצעת החוק בקריאה ראשונה.

רחמים מלול: תודה, השר שטרית.

רחמים מלול: מזלנו שחזרת על הדברים בעברית קלה, אחרת לא היינו מבינים.

רחמים מלול: רבותי חברי הכנסת, הדוברים ויתרו על זכות הדיבור.

גדעון עזרא: לא, לא, לא.

רחמים מלול: לא?

נסים זאב: רק בהצעת החוק הזאת.

גדעון עזרא: לא, אני לא מוותר.

רחמים מלול: חבר הכנסת גדעון עזרא רוצה לדבר?

רחמים מלול: אני חשבתי שהשר דיבר בשביל כולם.

רחמים מלול: אם כך, נעבור על רשימת הדוברים.

רחמים מלול: חבר הכנסת עסאם מח'ול – אינו נוכח.

רחמים מלול: חבר הכנסת גדעון עזרא, בבקשה, ואחריו – חבר הכנסת מחאמיד, חבר הכנסת גפני, חבר הכנסת בשארה, חבר הכנסת אלי כהן, חבר הכנסת אורלב.

רחמים מלול: בבקשה, חבר הכנסת עזרא.

גדעון עזרא: אדוני שר המשפטים, היום אנחנו ניצבים בפני עבודתה של ועדת-אור, ואני רוצה להגיד לך, המדינה שלחה שוטרים על מנת להילחם במפירי סדר ובזורקי אבנים ובאנשים שסיכנו חיים, ובסופו של דבר עובדי הציבור הללו נקראים לתת את הדין.

גדעון עזרא: אני חושב שהצעת החוק צריכה לחול גם על השוטרים.

גדעון עזרא: נדמה לי שבנושא הזה – ובעיקר בתפקידים בעייתיים כמו התפקידים של השוטרים – אנחנו צריכים לממש את הדברים האלה הלכה למעשה.

גדעון עזרא: נכון להיום, כל תלונה, ולו הקטנה ביותר, נגד שוטר מגיעה למחלקה לחקירות שוטרים, האנשים מושעים לתקופות ארוכות, גורלם לא ידוע, ואנחנו חושבים שצריך לתת הגנה לאנשי הציבור, ובמקרים של טעויות כאלה ואחרות המדינה אכן צריכה לתת את הגיבוי ולתת את הפיצוי למי שנפגע.

גדעון עזרא: ולכן, דברים לחוד ומעשים לחוד, ולצערי המציאות בשטח רחוקה, ויש רשימה ארוכה מאוד של מקרים.

גדעון עזרא: אתן לך דוגמה קטנה על שוטר שמילא את תפקידו והלך ועצר מחבל.

גדעון עזרא: בא המחבל ואמר: השוטר לקח לי 200 שקל.

גדעון עזרא: עבודתו של השוטר הזה הופסקה, כשאין שום הוכחה לכך שהאיש באמת לקח את 200 השקל הללו.

גדעון עזרא: ולכן, צריך לממש את הדברים, ומח"ש נמצאת בתחום הטיפול של משרדך, וצריך לעשות סדר בעניין הזה.

גדעון עזרא: תודה.

רחמים מלול: תודה לחבר הכנסת גדעון עזרא.

רחמים מלול: חבר הכנסת זבולון אורלב, בבקשה.

רחמים מלול: אחריו – חבר הכנסת מוחמד ברכה.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, מכובדי השרים, אני אומר גם לשר ריבלין, בדרך כלל אני עולה כשיש לי משהו להגיד – אני רוצה לספר לאדוני סיפור.

זבולון אורלב: היה דיון בחוק מכוני כושר, שהעברנו אותו קודם לכן בקריאה שנייה ובקריאה שלישית, ועלתה שם השאלה – – –

תמר גוז'נסקי: למה לא אמרו לי?

זבולון אורלב: הקדימו את זה.

זבולון אורלב: את חברת כנסת ותיקה, את מתלוננת שהחוק עבר בקריאה שנייה ושלישית?

זבולון אורלב: ציינתי שזה החוק שלך.

תמר גוז'נסקי: לא ידעתי.

זבולון אורלב: הקדימו את כל הצעות החוק בקריאה שנייה ושלישית.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, כשדנו על החוק הזה עלתה השאלה, האם מכון הכושר בכנסת חייב רישוי?

זבולון אורלב: שאלה מעניינת.

זבולון אורלב: ואז, שלף מישהו סעיף בחוק – ואתה, אדוני, גם עורך-דין – שהמדינה פטורה מכל מיני סעיפים שבעצם חלים על כלל עם ישראל.

זבולון אורלב: הם יחולו על המתנ"סים, אבל על המדינה הם לא חלים.

זבולון אורלב: אם יש חדר כושר במתנ"ס צריך רישוי, ביטוח, מדריכים.

זבולון אורלב: אם זה במתקן ממשלתי, במשרד ממשלתי, לא צריך שום דבר.

זבולון אורלב: אני אומר לאדוני שר המשפטים, אני רק שלוש שנים וחצי בכנסת ואני מגלה אבסורדים מדהימים.

זבולון אורלב: הואיל והתחלת לסדר שהמדינה לא תהיה פטורה מכל מיני עוולות, אין שום סיבה בעולם שהמדינה תהיה פטורה מעוד כל מיני חובות שמוטלות על הציבור כולו.

זבולון אורלב: כדאי להטיל על צוות שיעשה סריקה ויבטל את כל האבסורדים; חבל לייגע חברי כנסת שיגישו הצעות חוק פרטיות.

זבולון אורלב: אני מקווה שתעשה את זה גם בקדנציה הבאה.

זבולון אורלב: תודה רבה.

רחמים מלול: תודה לחבר הכנסת אורלב.

רחמים מלול: חבר הכנסת מוחמד ברכה, בבקשה, בקיצור אם אפשר.

מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אני חושב שיש להתנגד להצעת החוק הזו.

מוחמד ברכה: זו הצעת חוק שמקלה ומרחיבה את האפשרויות של עשיית עוולות על-ידי נציגים של השלטון כלפי הציבור, בלי יכולת לבוא ולדון אותם.

מוחמד ברכה: אני חושב שהדוגמה של ועדת-אור, שעליה דיבר חבר הכנסת גדעון עזרא, דווקא טובה מאוד.

מוחמד ברכה: אני חושב, שלולא המוסד הזה של ועדת חקירה ממלכתית, לולא המוסדות האחרים שיש אפשרות לשפוט בהם נציגי ציבור, נבחרי ציבור, אנשים שממלאים תפקידים ממלכתיים, על מעשי עוולה, אני חושב שהאזרח היה נתון רק לחסדי השלטון, בלי יכולת להתגונן מפני העוולות האלה.

מוחמד ברכה: בכלל, אני חושב, מי שדואג או מודאג מעבודתה של ועדת-אור – אגב, אני לא יכול לסמוך בעשר אצבעות על כל מה שהיא תגיד או תעשה – אבל מי שכל כך מודאג, כנראה יש לו סיבות טובות לדאוג, או שהוא יודע היטב שמשהו נעשה בצורה פושעת כנגד ציבור שלם, הריגת 13 אזרחים ערבים באוקטובר 2000, וכנראה על ראש הגנב בוער הכובע.

מוחמד ברכה: כנראה רוצים לכבות את האש הזאת מעל ראש הגנב ולפטור אותו מראש מכל אחריות, מכל מחויבות, משלטון החוק, שהוא יזכה במין חסינות-על, מעל לכל חקיקה, מעל לכל דין ודברים.

מוחמד ברכה: תודה רבה, אדוני.

רחמים מלול: תודה, אדוני, חבר הכנסת ברכה.

רחמים מלול: רבותי חברי הכנסת, כל היתר מוותרים על זכות הדיבור.

רחמים מלול: לפיכך ניגש להצבעה בקריאה ראשונה על הצעת חוק לתיקון פקודת הנזיקין (מס' 10) (אחריות עובדי הציבור), התשס"ג–2002.

רחמים מלול: בבקשה, ניתן להצביע.

רחמים מלול: הצבעה מס' 30 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 14 נגד – 3 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק לתיקון פקודת הנזיקין (מס' 10) (אחריות עובדי הציבור), התשס"ג–2002, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

רחמים מלול: אם כן, הצעת החוק נתקבלה בקריאה ראשונה, ברוב של 14 תומכים, שלושה מתנגדים ובאין נמנעים.

רחמים מלול: לפיכך, ההצעה תועבר לוועדת החוקה, חוק ומשפט להכנתה לקריאה שנייה ושלישית, אינשאללה בקדנציה הבאה.

רחמים מלול: (קריאה ראשונה)

רחמים מלול: אנחנו עוברים לסעיף הבא: הצעת חוק זכויות מבצעים ומשדרים (תיקון מס' 4), התשס"ג–2002, קריאה ראשונה.

רחמים מלול: יציג את הצעת החוק, יותר בקיצור מאשר את ההצעה הקודמת, שר המשפטים.

רחמים מלול: בבקשה.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, הצעת חוק זכויות מבצעים ומשדרים (תיקון מס' 4), התשס"ג–2002, המובאת בזאת, נועדה לערוך שני תיקונים בחוק זכויות מבצעים ומשדרים, ביחס לזכויות המשדר.

מאיר שטרית: בהסכם ההתאגדות בין ישראל לבין האיחוד האירופי, מ-1995, התחייבה ישראל, כי תצטרף לאמנה על הגנה על מבצעים, מפיקי תקליטים וארגוני שידור, שנערכה ברומא ב-1961, להלן אמנת רומא, וכך נעשה בספטמבר 2002.

מאיר שטרית: מוצע לתקן את חוק זכויות מבצעים ומשדרים, כך שבמידת הצורך ניתן יהיה להתאים את תחולתו למאפייני שוק השידור הרב-ערוצי בישראל.

מאיר שטרית: התיקון האחד נועד לצמצם ולהבהיר את הסייגים לזכות של משדר למנוע שידור משנה, שידור סימולטני ללא עריכה של שידור שלו, כך שהם יחולו רק במקרים שבהם מוטלת על משדר המשנה, כיום, בעל רשיון לשידורי טלוויזיה בכבלים ובלוויין, חובה להעביר שידורים לפי הקבוע בחוק התקשורת (בזק – שידורים), התשס"ב–2002.

מאיר שטרית: התיקון השני נועד להבהיר, כי שר המשפטים מוסמך להקנות הגנה על מבצעים ומשדרים זרים, ממדינות שהן צד לאמנה הבין-לאומית שישראל צד לה, גם מעבר לנדרש באופן דווקני באותה אמנה בין-לאומית.

מאיר שטרית: לחוק המוצע לא תהיה השפעה תקציבית כלשהי, והוא נועד לאפשר יישום של אמנת רומא ביחס לזכויות ארגוני שידור בדין הישראלי.

מאיר שטרית: אודה לכם אם תאושר הצעת החוק להכנה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

מאיר שטרית: למיטב ידיעתי, החוק אמור לעבור לוועדת הכלכלה.

רחמים מלול: הבינותי שגם כאן

רחמים מלול: חברי הכנסת ויתרו על זכות הדיבור.

רחמים מלול: לכן אנחנו ניגשים להצבעה בקריאה ראשונה על הצעת חוק זכויות מבצעים ומשדרים (תיקון מס' 4), התשס"ג–2002.

רחמים מלול: בבקשה, ניתן להצביע.

רחמים מלול: הצבעה מס' 31 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 18 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק זכויות מבצעים ומשדרים (תיקון מס' 4), התשס"ג–2002, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

רחמים מלול: הצעת החוק נתקבלה ברוב של 18 תומכים, אין מתנגדים ואין נמנעים, והיא תועבר לוועדת החוקה, חוק ומשפט, להכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

רחמים מלול: (קריאה ראשונה)

רחמים מלול: רבותי חברי הכנסת, נעבור להצעת החוק הבאה, הצעת חוק הגליל (תיקון מס' 9), התשס"ג–2002, קריאה ראשונה.

רחמים מלול: יציג את הצעת החוק שר המשפטים, בבקשה.

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, הצעת החוק הזאת, הקרויה חוק הביצים, עברה פעם אחת, בכנסת הקודמת.

מאיר שטרית: גם אז, כראש הקואליציה, תמכתי בה, על סמך בקשתו של חבר הכנסת שמחון, שהגיש את הצעת החוק כחבר כנסת פרטי.

ראובן ריבלין: את חוק הביצים הראשון הציג עובדיה עלי.

מאיר שטרית: אני מדבר רק על הכנסת הקודמת.

אברהם פורז: – – – עובדיה עלי

מאיר שטרית: עובדיה עלי, עוד לפניו, בעבר.

מאיר שטרית: הצעת החוק נועדה בעצם לתת סובסידיה למגדלי הביצים והפטמים בגליל, כי יש שם משפחות רבות שמתפרנסות מענף זה, ולכן המדינה נותנת סובסידיה לחקלאים שמתעסקים בענף הלול באזור הגליל, אחרת בעצם הם לא יכלו להתקיים, והיו נאלצים לסגור את הלולים שלהם.

מאיר שטרית: הצעת החוק שאושרה בכנסת הקודמת, פג תוקפה עתה, לקראת סוף השנה הזאת.

מאיר שטרית: ולכן הממשלה חידשה והאריכה את תוקף החוק בחמש שנים נוספות, כאשר שומרים על מתן הסובסידיה, גם לביצים וגם לפטם.

מאיר שטרית: אני חושב, שכל תושבי הגליל שנהנים מהחוק הזה, מחכים לו בכיליון עיניים.

מאיר שטרית: אני מבקש מחברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק, כדי להעבירה לוועדת הכספים להכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

מאיר שטרית: זה חשוב מאוד, משפחות רבות מאוד בגליל חיות ויכולות להתקיים מהצעת החוק הזאת, ולכן החליטה הממשלה לתמוך בהם, למרות המצב התקציבי.

מאיר שטרית: אני חוזר ומבקש מחברי הכנסת לתמוך בהצעת החוק.

רחמים מלול: תודה רבה, אדוני שר המשפטים.

רחמים מלול: רבותי חברי הכנסת, גם כאן ויתרתם על זכותכם לדבר.

רחמים מלול: ניגש להצבעה, בבקשה.

רחמים מלול: הצבעה מס' 32 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 15 נגד – אין נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק הגליל (תיקון מס' 9), התשס"ג–2002, לוועדת הכספים נתקבלה.

רחמים מלול: אני קובע שהצעת החוק נתקבלה ברוב של 15 תומכים, אין מתנגדים, נמנע אחד, לפיכך ההצעה תועבר להכנה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית לוועדת הכספים.

רחמים מלול: (קריאה ראשונה)

רחמים מלול: רבותי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצעת חוק הרשות השנייה (תיקון מס' 18), התשס"ג–2002, של חבר הכנסת אברהם פורז.

רחמים מלול: בבקשה.

אברהם פורז: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, לא אלאה אתכם יותר מדי.

אברהם פורז: מדובר בהצעת חוק שמטרתה להאריך את הזיכיונות בערוץ השני לתקופה של שנתיים, וזאת לאור האי-וודאות שאליה נקלעה הטלוויזיה המסחרית עקב הבעיות שיש בה עם הפעלתו של הערוץ השלישי, המכונה ערוץ-10; כמו כן לקבוע הסדרים לגבי המשך הפעלתו של ערוץ-10, שנכון לרגע זה לא עמד בהתחייבויות שנטל על עצמו במכרז, אבל למרות הכול אנחנו רוצים לסייע בידו להתגבר על המכשולים ואולי בכל זאת יצליח להמשיך להישאר על הרגליים ולשרוד.

אברהם פורז: ההצעה אושרה בוועדה מיוחדת פה-אחד על-ידי נציגי כל הסיעות שהשתתפו בה.

ראובן ריבלין: והוצעה על-ידי הממשלה.

אברהם פורז: היא הוצעה על-ידי הממשלה והיא בתמיכת הממשלה.

אברהם פורז: לפיכך אני מבקש לאשר אותה בקריאה ראשונה ולהעבירה לוועדה המיוחדת לענייני תקשורת להכנתה לקריאה שנייה ולקריאה שלישית.

אברהם פורז: תודה רבה.

רחמים מלול: תודה רבה לחבר הכנסת פורז.

רחמים מלול: חברת הכנסת תמר גוז'נסקי, בבקשה.

יוסף לפיד: זה רק לטובת בעלי ההון.

תמר גוז'נסקי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חבר הכנסת טומי לפיד בהערתו, שאני מקווה שנקלטה בפרוטוקול, היטיב להגדיר את הצעת החוק שמונחת לפנינו כחוק לטובת בעלי ההון.

תמר גוז'נסקי: כל הכבוד לך, חבר הכנסת לפיד, שיש לך עכשיו חושים חברתיים כל כך מחודדים.

תמר גוז'נסקי: אתה רואה מה הכנסת עשתה לך.

תמר גוז'נסקי: הוויכוח על הבעלויות הצולבות היה אמור להגיע לכלל הכרעה עקרונית בוועדה, ולולא דשדוש הרגליים והסחבת, אני מניחה שהצעת החוק, שזה שנתיים וחצי מונחת על שולחן הכנסת, אדוני שר התקשורת, בכוונת מכוון לא הגיעה לקריאה השנייה והשלישית, ואדוני יודע את זה.

תמר גוז'נסקי: אני רוצה לומר לך, אדוני, אפשר להתווכח על פרטים כאלה או אחרים, אבל הצעת החוק שמונחת לפנינו היא הצעת חוק שבאה בעצם לקבוע עובדות לפני שהצעת החוק שהוגשה הרבה לפניה עברה.

תמר גוז'נסקי: היא מתייחסת גם לעיתונים וגם לנושא הזה.

תמר גוז'נסקי: איפה הוויכוח הגדול שלנו?

תמר גוז'נסקי: הוויכוח הגדול שלנו הוא על כך שהיום יש בתקשורת הישראלית ארבע משפחות.

תמר גוז'נסקי: יש ארבע משפחות ששולטות בכל התקשורת המסחרית, ועכשיו אנחנו באים ונותנים להן את ההארכה הזאת לא משום שהן הוכיחו יעילות יוצאת מן הכלל.

תמר גוז'נסקי: לא.

תמר גוז'נסקי: אנחנו באים משום שיש להם קשיים.

תמר גוז'נסקי: אבל אדוני יודע שחלק מהקשיים נובעים בכלל מסיבות אחרות.

תמר גוז'נסקי: כאשר הממשלה לא הצליחה להעביר את החוק וחבר הכנסת פורז לקח על עצמו את החוק הממשלתי, בסופו של דבר מה שקרה הוא שהצעת החוק הזאת הועברה.

תמר גוז'נסקי: אני אומרת לך שזאת רמיסה, רמיסה של הכנסת, רמיסה של הנהלים של הכנסת, רמיסה של העיקרון שאומר שהצעת חוק שהוגשה קודם לכן צריכה להיות מובאת לכנסת קודם לכן.

תמר גוז'נסקי: לכן אני אומרת לך, שר התקשורת, שאי-אפשר שהכנסת הזאת תהיה חותמת גומי של אותן ארבע משפחות.

תמר גוז'נסקי: תודה רבה.

רחמים מלול: תודה לחברת הכנסת גוז'נסקי.

רחמים מלול: סגן השר וקנין, בבקשה.

יצחק וקנין: רציתי לדבר על נושא מאוד חשוב.

יצחק וקנין: נכון שמה שמציע פה אברהם פורז זה דבר מאוד חשוב, אבל לפני כן היתה הצבעה על חוק חשוב, חוק הגליל, שנותן פתרון אמיתי ליישובי קו העימות.

יצחק וקנין: הממשלה עשתה פה צעד חשוב מאוד לקראת כל תושבי קו העימות.

יצחק וקנין: החוק הזה הכרחי להמשך הקיום, הפרנסה המינימלית ושכר המינימום שהם מקבלים בסובסידיה לפטם ולביצים.

אברהם פורז: החוק כבר אושר.

יצחק וקנין: צריך להודות לממשלה על הצעד החשוב שהיא עושה.

רחמים מלול: למען האמת, חבר הכנסת פורז, סגן השר וקנין היה אמור להציג את הצעת חוק הגליל, ולכן הוא מנצל את ההזדמנות במסגרת הצעת החוק שלך לדבר על זה.

יצחק וקנין: הייתי צריך להציג את הצעת החוק, אבל משום מה סדר-היום רץ במהירות ולא הצלחנו להדביק אותו.

יצחק וקנין: אני רוצה להודות לממשלה על הצעד הזה, ואני חושב שהשר שטרית אמר את הדברים בצורה ברורה.

יצחק וקנין: אני מודה לכל מי שהוביל את הצעת החוק בממשלה.

יצחק וקנין: זה כורח המציאות.

יצחק וקנין: מי שמכיר את הבעייתיות של יישובי קו העימות יודע עד כמה זה מהווה בשבילם הכרח קיומי.

יצחק וקנין: תודה לכל מי שפעל ועשה בדבר.

רחמים מלול: תודה רבה, אדוני, סגן השר.

רחמים מלול: חבר הכנסת עסאם מח'ול, בבקשה.

עסאם מח'ול: אדוני היושב-ראש, אדוני שר התקשורת, לפני חודשים מספר הגשתי שאילתא לשר התקשורת בעניין התחנה הלוויינית והעברת – אני לא אגיד הטרנספר – של השידורים בערבית למשדרים הדיגיטליים.

עסאם מח'ול: קיבלתי מהשר תשובה שאומרת: אנחנו יושבים בחדר וסוגרים ואו-טו-טו דוברי הערבית יוכלו לשמוע את התוכניות בערבית בטלוויזיה הרגילה, בתחנה הרגילה, הממלכתית כביכול.

עסאם מח'ול: הרי התושבים האלה משלמים את אגרת רשות השידור, וברגע שהם לא משלמים באים ומעקלים להם את הטלוויזיה, את קצבת הילדים, את קצבת הזיקנה וכו'.

עסאם מח'ול: אני חושב שנעשה כאן עוול שלא ייעשה בשום מקום מתוקן ובשום התנהגות מתוקנת.

עסאם מח'ול: לפחות יש להחזיר את השידורים לערוץ הרגיל, הממלכתי, עד שיפתרו את הבעיה, ולא להשאיר את השידורים בערבית בלוויינים, באופן שרק מי שיכול להתחבר אליהם או להתחבר אל yes יוכל לראות אותם.

עסאם מח'ול: אני חושב שנעשה כאן עוול שצריך לתקן אותו ומייד.

יוסף לפיד: כל החיים שלך אתה מדבר נגד השידורים האלה, שהם תעמולה ממשלתית, ועכשיו הם חסרים לך.

עסאם מח'ול: נכון.

עסאם מח'ול: זכותי לא לשמוע מרצון, חבר הכנסת לפיד, מכיוון שזה לא מעניין או כן מעניין, אבל לא מפני שמונעים ממני לראות את זה.

אברהם פורז: אתה מעדיף שישלמו ובלבד שאף אחד לא יראה ולא ישמע.

עסאם מח'ול: זאת זכותו של כל אחד.

עסאם מח'ול: אני הבנתי שאתה מאמין באינדיווידואליזם.

רחמים מלול: חבר הכנסת מח'ול, אנא המשך לנהל את הדיאלוג אחרי שתרד מהדוכן.

רחמים מלול: תודה רבה.

רחמים מלול: חבר הכנסת אורלב מוותר?

זבולון אורלב: כן.

רחמים מלול: חבר הכנסת נסים זאב רוצה לדבר?

רחמים מלול: בבקשה.

נסים זאב: מותר לי לדבר על דבר שאתה כל כך מומחה בו.

נסים זאב: אני רוצה לדבר על הרמה המקצועית של השידורים בטלוויזיה בערוץ-2, שלדעתי היא נמוכה וטעונה שיפור.

נסים זאב: תראה את השידורים בלילות, רחמנא ליצלן.

נסים זאב: טומי לפיד, אי-אפשר לראות את זה.

נסים זאב: כמה רעלים מכניסים לנוער?

נסים זאב: איזה תוכן?

נסים זאב: מה אתם משדרים לנוער שלנו?

נסים זאב: אתם מביאים פשוט חורבן.

אברהם פורז: יש לך טלוויזיה?

נסים זאב: באמת, זה דבר משני, גם אם אין לי טלוויזיה אני רואה טלוויזיה, אני גם מופיע בטלוויזיה.

נסים זאב: אז מה, אני יודע בדיוק כמוך.

אברהם פורז: איך אתה יודע?

נסים זאב: אני חייב לדעת, כי אם לא אדע גם לא אדע להגיב.

נסים זאב: תוכל למכור אותנו גם בנזיד עדשים.

נסים זאב: לכן, אם רוצים להאריך את תוקף הזיכיון לבעלים הנוכחיים כרגע, אני חושב שצריך לאפשר את פתיחת השוק על מנת שבעלי כשרונות נוספים יוכלו להתמודד על הזיכיון בתחרות הוגנת.

נסים זאב: אני רוצה לומר דבר נוסף.

נסים זאב: לנו מחרימים את הערוצים החרדיים, המסכנים, האומללים, יש כמה תחנות שכל שני וחמישי עושים עליהן "עליהום".

יוסף לפיד: כי הן בלתי חוקיות.

נסים זאב: בסדר, כי לא מאפשרים.

נסים זאב: אתה אחד מאלה שמחבלים בהליך הדמוקרטי ולא מאפשרים לנו להעביר חקיקה כדי לאפשר לאותם שידורים להיות חוקיים.

נסים זאב: אז לא נוכל מחד גיסא רק לגבות את הערוצים והשידורים הקיימים, אף שלדעתנו זה בניגוד לרוח המוסר, והרבה תוכניות גורמות נזק בלתי הפיך לנוער, ומאידך גיסא גם לכבול את ידינו.

נסים זאב: אני מקווה ששר התקשורת יעזור לנו בעניין הזה כדי להעביר את החקיקה הקיימת.

נסים זאב: יש כמה חוקים שמונחים על שולחן הכנסת, ואני חושב שלשר התקשורת יש אפשרות לקחת חלק בעניין הזה כדי להניע את הגלגלים הלאה.

רחמים מלול: תודה, חבר הכנסת זאב.

רחמים מלול: השר ריבלין, בבקשה.

רחמים מלול: חבר הכנסת פריצקי, רצית הערה לפני כן?

יוסף יצחק פריצקי: לא.

רחמים מלול: תודה רבה.

רחמים מלול: בבקשה.

ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, אדוני השר הנכבד, חברי חברי הכנסת, אני מחויב בתשובה לשני חברי הכנסת הנכבדים, חברת הכנסת גוז'נסקי וחבר הכנסת מח'ול.

ראובן ריבלין: באשר לחבר הכנסת מח'ול, אין משרד התקשורת, לצערי הרב, אחראי על רשות השידור ועל חוק רשות השידור, אני בהחלט חושב שאתה צודק בביקורתך.

ראובן ריבלין: פנינו בתור ממשלה לרשות השידור על מנת שתעשה אחת מהשתיים – – –

עסאם מח'ול: ראש הממשלה הוא האחראי?

ראובן ריבלין: ראש הממשלה אחראי, אבל משרד התקשורת לא אחראי לזה, ועדיין אנחנו נמצאים בין השמשות, כאשר ראש הממשלה טרם טיפל באופן מיניסטריאלי בתיק לגופו של עניין.

ראובן ריבלין: קיווינו שחברינו במפלגת העבודה ימשיכו להישאר בממשלה ולו בגלל תיק רשות השידור, והם התעופפו ויצאו מהממשלה.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת מח'ול, אני חושב שדאגתך בעיקר לאפשרות של חברי הכנסת הערבים להופיע בפני הציבור הישראלי הבוחר, שהוא ציבור דובר ערבית, בדין יסודה, אני חושב שחופש הביטוי מחייב את האפשרות לראות את השידורים האלה בצורה אוניברסלית.

ראובן ריבלין: משרד התקשורת העמיד לרשות רשות השידור את האפשרות לשדר את השידורים הללו בשידור טרסטריאלי.

ראובן ריבלין: חשבו שבאמצעות השידורים למזרח התיכון נוכל להביא את דבר הציבור הישראלי לדוברי הערבית בישראל בצורה לוויינית.

ראובן ריבלין: אני חושב שהדבר הזה אינו תקין.

ראובן ריבלין: אנחנו פועלים בעניין ואני מבטיח לך שהדבר יסודר.

ראובן ריבלין: מבחינת הדברים שהבטחתי לך, עמדתי בהבטחתי והעמדתי לרשות רשות השידור את האפשרות לשדר שידור טרסטריאלי.

ראובן ריבלין: יש בעיה טכנית כזאת או אחרת, אם תגיש לי שאילתא, אתן לך פירוט מפורט גם עם לוח הזמנים.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת גוז'נסקי נגעה בנושא של חבר הכנסת אברהם פורז כפי שהוא בא לידי ביטוי בהצעת החוק שמובאת כאן.

ראובן ריבלין: ידוע לך, חברת הכנסת גוז'נסקי, שכל המשרדים חשבו בניגוד לדעתו של חבר הכנסת פורז, שמחזיק בדעה עקבית בעניין זה.

ראובן ריבלין: המחלוקת בין משרד התקשורת לבין משרד המשפטים לא באה לידי ביטוי בעניין זה.

ראובן ריבלין: נקבע מראש, שהחל מ-2005 הזכיינים בערוץ-2, המחזיקים ביותר מפלטפורמה אחת והם בעלי עיתון, לא יוכלו להיות בעלי זכויות שידור ביותר מפלטפורמת שידור אחת.

ראובן ריבלין: הדברים האלה באו בלי שום קשר להצעת חוק הבעלויות הצולבות שלכם, שנתקבלה על דעתנו, וגם תחוקק בד בבד עם חוק הרשיונות.

ראובן ריבלין: לכן, הנושא הזה אינו איזה מעשה שבו אנחנו מבקשים ליצור מעקף על מנת להתחמק מהחוק שלכם.

ראובן ריבלין: אין בין החוק שלכם לבין זה דבר.

ראובן ריבלין: גם לגבי החוק שלכם, יש דעות כאלה ודעות אחרות, העובדה היא שמשרד התקשורת לא הגיש ערעור לממשלה, אף שהמקצוענים חשבו שצריך להגיש ערעור.

ראובן ריבלין: החוק תוקן וצומצם בצורה שמתקבלת על הדעת, ונדמה לי שבסופו של דבר הוא יבוא לידי חקיקה כזאת או אחרת אם הכנסת תמצא לנכון לחוקק אותו.

ראובן ריבלין: אבל לבוא ולומר שאנחנו דואגים פה לאיזשהו בעל הון, אין הדבר נכון.

ראובן ריבלין: אנחנו דואגים לציבור.

ראובן ריבלין: חברת הכנסת גוז'נסקי וחבר הכנסת מח'ול, ערוץ-2 שיצר טלוויזיה יש מאין, הוא הערוץ היחיד – הוא לא נתן ולו אגורה אחת יותר ממה שהתחייב, אבל הוא הערוץ היחיד בישראל שלא נתן אגורה אחת פחות ממה שהתחייב.

ראובן ריבלין: בישראל זו ברכה.

ראובן ריבלין: אני מבקש מכל חברי הכנסת, מתוך אחריות לציבור כולו, להצביע בעד העברת החוק של אברהם פורז.

רחמים מלול: רבותי חברי הכנסת, אנחנו ניגשים להצבעה על הצעת חוק הרשות השנייה (תיקון מס' 18), רק נמתין עד שכבוד השר יגיע למושבו.

רחמים מלול: בבקשה, ניתן להצביע.

רחמים מלול: הצבעה מס' 33 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לדיון מוקדם בוועדה – 16 נגד – 2 נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק הרשות השנייה (תיקון מס' 18), התשס"ג–2002, לוועדה המיוחדת לענייני תקשורת נתקבלה.

רחמים מלול: אם כן, הצעת החוק נתקבלה ברוב של 16 תומכים, שני מתנגדים ונמנע אחד, והיא תועבר לוועדה המיוחדת לענייני תקשורת לשם הכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

רחמים מלול: לפני שנעבור להצעת החוק הבאה, הודעה לסגנית מזכיר הכנסת, בבקשה.

רות קפלן: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבדת להודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (מס' 15), התשס"ג–2002, שהחזירה ועדת העבודה, הרווחה והבריאות; הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון מס' 14), התשס"ג–2002, שהחזירה ועדת הפנים ואיכות הסביבה; הצעת חוק עבודת נשים (תיקון מס' 23), התשס"ג–2002, שהחזירה ועדת העבודה, הרווחה והבריאות; הצעת חוק הרשויות המקומיות (בחירת ראש הרשות וסגניו וכהונתם) (תיקון מס' 22) (תיקון), התשס"ג–2002, שהחזירה ועדת הפנים ואיכות הסביבה; הצעת חוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח אזרחי, התשס"ג–2002, שהחזירה הוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי.

רות קפלן: נוסח מתוקן להצעת חוק לתיקון דיני המשפחה (מזונות) (תיקון מס' 4), התשס"ג–2002.

רות קפלן: החלטה בדבר תיקון טעות בחוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון מס' 28), התשס"ב–2002.

רות קפלן: תיקון כללי האתיקה לחברי הכנסת.

רות קפלן: לוח תיקונים להצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 63), התשס"ג–2002.

רות קפלן: תודה רבה.

רות קפלן: (קריאה ראשונה)

רחמים מלול: רבותי חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצעת החוק הבאה:

רחמים מלול: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 57), התשס"ג–2002, קריאה ראשונה.

רחמים מלול: יציג את הצעת החוק כבוד שר העבודה והרווחה, הרב בניזרי, בבקשה.

שלמה בניזרי: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, לפני תחילת דברי – אין לי איזו הודעה אישית דרמטית – רק היום התפרסם שש"ס מדורגת במקומות הנמוכים מבחינת חקיקה, והנה כבר עכשיו אני מביא הצעת חוק של המשרד, דבר שמסביר לכל אותם מקטרגים שש"ס איננה מפלגה שמחוקקת הצעות חוק חברתיות.

שלמה בניזרי: משנת 1996 לערך ועד היום משרד העבודה והרווחה הוא בשליטת ש"ס – רק בביטוח הלאומי היו 76 חוקים, מהם 58 חוקים של הביטוח הלאומי, ושאר החוקים, עוד כ-18 חוקים של הבטחת הכנסה, שאת רוב החוקים חוקק המשרד, כלומר הצעות חוק ממשלתיות.

שלמה בניזרי: אז נאמר ונזכיר, שהקואליציה אינה מאפשרת לחברי הכנסת בעצמם להגיש, אבל אנחנו מגישים דרך המשרדים.

שלמה בניזרי: מדובר בעשרות אם לא במאות הצעות שאנחנו מביאים דרך המשרדים.

שלמה בניזרי: יעידו חלק גדול מהמחוקקים כאן, שמשרדי מסייע לכל אלה שבאים ואנחנו לא מונעים מאף אחד, לא ימנע טוב לאלה שבאים לחוקק חוקים חברתיים; אנחנו נותנים להם כתף כדי לסייע.

שלמה בניזרי: אלמלא היינו במשרדים חברתיים – תארו לכם שטומי לפיד, הקפיטליסט, היה יושב במשרד רווחה, כל חוק חברתי הוא היה עוצר.

שלמה בניזרי: והנה יש כאן חוק מצוין, של חברת הכנסת גוז'נסקי, שאני תמיד מחמיא לה.

שלמה בניזרי: בלי לחכות למחקר, היא העבירה חוק הנוגע לפעוטות בסיכון.

שלמה בניזרי: תשאלו אותה כמה פעמים המשרד מטרפד את החוק, עד שבזמן האחרון הצלחנו להשיג 800 מכסות לפעוטות בסיכון, ועוד כהנה וכהנה.

שלמה בניזרי: לכן, לכל אותם מקטרגים הנה התשובה, שאנחנו מביאים עכשיו הצעת חוק מצוינת, הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 57), כאשר סעיף 174 לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995, קובע, כי חייל משוחרר שעבד בעבודה מועדפת או נדרשת במשך שישה חודשים, יהיה זכאי למענק, בכפוף לתנאים הקבועים בחוק.

שלמה בניזרי: עבודה מועדפת או נדרשת לעניין זה היא עבודה מסוג העבודות הכלולות בלוח ח' לחוק הביטוח הלאומי.

שלמה בניזרי: בעבר הוכרה גם עבודה במפעלי תעשייה ובבתי-מלאכה כמזכה במענק, ואולם בתיקון לחוק מיום 1 ביולי 2002 הוצאו כל העבודות בתחום התעשייה והמלאכה מרשימת העבודות המזכות.

שלמה בניזרי: לאור החשיבות המיוחדת של עידוד חיילים משוחררים להשתלב בשוק העבודה, מוצע כי עבודות במפעלי תעשייה ובבתי-מלאכה ישובו וייכללו ברשימת העבודות המזכות במענק, בשיעור של 80% משיעור המענק המשתלם למי שעובד בתחומי החקלאות והבניין.

שלמה בניזרי: המענק המלא מגיע כיום לכדי 7,300 שקל לערך.

נסים זאב: הסכום של 7,300 שקל הוא חד-פעמי?

שלמה בניזרי: בוודאי, אחרי שישה חודשי עבודה מקבל את המענק מי שהשתחרר מהצבא ועבד באחת העבודות המועדפות.

שלמה בניזרי: שישה חודשים בדרך כלל.

יצחק כהן: – – –

שלמה בניזרי: סליחה, אמרתי שעד היום העבודות המזכות הן בבניין, בחקלאות ובמלונאות.

שלמה בניזרי: בזכות חבר הכנסת אורלב הוכנסה ב-1 בספטמבר, כמדומני, גם שמירה במוסדות חינוך.

שלמה בניזרי: עכשיו אנחנו מציעים לכלול עבודה במפעלי תעשייה, שבעבר היתה כלולה, אלא שלצערי הרב הממשלה הוציאה אותה.

שלמה בניזרי: אבל מכיוון שראינו שיש דרישה גדולה מאוד גם לתחום התעשייה, ומספר החיילים שנרשמים לקבל דמי אבטלה פחת כתוצאה מכניסה לשוק העבודות המועדפות בתעשייה, הצענו לממשלה להחזיר את התעשייה לתחום העבודה המועדפת, ואנחנו מציעים שהם יקבלו 80% ולא 100%, מכיוון שהממשלה אומרת: אין לנו מלוא התקציב.

שלמה בניזרי: עוד מוצע לקבוע, כי מי שהועסק בעבודה באתר חקלאות יהיה זכאי לקבל מענק חלקי אם עבד במשך תקופה שלא פחתה מארבעה חודשים, וזאת כדי לאפשר תשלום המענק גם למי שביצע עבודה עונתית.

שלמה בניזרי: כלומר, מי שעובד שישה חודשים בוודאי מקבל, אבל אמרנו שכדי לעודד עבודה בחקלאות ולצמצם ככל האפשר את מספרם של העובדים הזרים בתחום החקלאות, גם אם אדם עבד ארבעה חודשים הוא יקבל את החלק היחסי ממקסימום המענק.

שלמה בניזרי: לכן אני חושב, שבראייה כוללת של השינוי, אנחנו מתמרצים את החיילים המשוחררים המשתלבים בתעשייה ובחקלאות ומשפרים את ההסדר הקיים.

שלמה בניזרי: אשר על כן אני פונה אליכם, רבותי חברי הכנסת, לאשר את החוק לפני שהכנסת מתפזרת, ונביא דבר טוב ובשורה לחיילים במדינת ישראל.

שלמה בניזרי: תודה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לשר העבודה והרווחה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, אנחנו נעבור להצבעה.

זבולון אורלב: סליחה, אפשר לדבר?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת אורלב, בבקשה, זכותך לדבר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שלוש דקות.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, מכובדי שר העבודה והרווחה הרב בניזרי, קודם כול אני רוצה לשבח אותך על הצעת החוק.

זבולון אורלב: זו הצעת חוק ראויה, טובה, נכונה, והיא תעודד חיילים משוחררים לעבוד בעמל כפיים, להכיר בערך העבודה.

זבולון אורלב: אני מברך אותך על היוזמה הזאת.

זבולון אורלב: צריך לזכור שפעם אחת הצלחת להתגבר על ביטול חוק של האוצר הגאוני, שמוביל את מדינת ישראל לעוני ולקיטוב, ואני מברך אותך על כך.

זבולון אורלב: עליתי לדוכן גם כדי לברך אבל גם כדי להצביע על דבר אבסורדי, שאותה ממשלה שאתה חבר בה, ולצערי גם חברי ממפלגתי חברים בה, באישון לילה של 30 ביולי, ליל אישור התקציב, רבע שעה לפני ההצבעה, הגניבו סעיף נוסף להחלטות הממשלה – לבטל את עניין העבודה המועדפת של חיילים משוחררים באבטחת מוסדות חינוך, מ-1 בינואר 2003.

זבולון אורלב: זה לא היה בהצעות האוצר בחוברת שקיבלתם ארבעה ימים קודם לכן, ואתה יודע, אדוני השר, מהי הטכניקה.

זבולון אורלב: רבע שעה לפני ההצבעה נדמה לי שמנכ"ל האוצר או הממונה על התקציבים מבקש רשות דיבור וקורא כל מיני תיקונים טכניים.

זבולון אורלב: הוא אומר: אני צריך להודיע פה כמה הודעות טכניות.

זבולון אורלב: אין דיון, אין הסבר, אף אחד לא מבין.

זבולון אורלב: ידע הציבור בבית איך האוצר מבטל את מקצוע מאבטח מוסדות חינוך כמקצוע מועדף, ממש כגנב בלילה – אגב, בלי מרכאות.

זבולון אורלב: זה לא ייאמן.

זבולון אורלב: כששאלתי את השרים, לרבות שרים חברי מפלגתי: אתם הצבעתם עבור הדבר הזה?

זבולון אורלב: הם אמרו: זה לא היה כתוב.

זבולון אורלב: והם צודקים.

זבולון אורלב: לכן, הואיל והחוק באחריותך, זה תיקון מס' 55, ואני כמעט בטוח שגם אדוני לא היה מודע לדבר הזה – אני רואה גם על פניו שהוא מופתע לשמוע את הסיפור הזה, כמו ששרים אחרים היו מופתעים – אני קורא גם לאדוני לסכל את הדבר הזה, אם יש דרך לעשות זאת, כי זו באמת טעות קשה.

זבולון אורלב: אנחנו מלווים היום למנוחות את הנרצחים מקיבוץ מצר, ואני משתתף באבלן של המשפחות.

זבולון אורלב: לצערנו, הטרור לא נגמר והצורך להגן על ילדים לא הסתיים.

זבולון אורלב: איזו ממשלה אטומה, איזה שר אוצר, אגף תקציבים לא מבין, אטום.

זבולון אורלב: הדבר הזה פשוט מדהים.

זבולון אורלב: אני כשלעצמי גם אגיש הסתייגות לחוק ההסדרים.

זבולון אורלב: אני בטוח שהרוב בכנסת עדיין שפוי ויסכל את כוונת הממשלה.

זבולון אורלב: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת אורלב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת עסאם מח'ול, בבקשה.

עסאם מח'ול: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, חברי הכנסת, יש לי בעיה עם הצעת החוק הזאת, ואני לא רוצה להתווכח עם הטבות שרוצים לתת לחיילים בצורה זו או אחרת.

עסאם מח'ול: אני רוצה להתווכח עם הרעיון והגישה שקובעים שהטבות לחיילים צריך לתת בחיים האזרחיים, בתחומים האזרחיים.

עסאם מח'ול: אין שום קשר סיבתי בין להיות חייל לבין הטבות בתעסוקה.

עסאם מח'ול: אני בעד להתחיל לחשוב על תפיסה אחרת, שרואה שכל הטבה שהמדינה רוצה לתת לחיילים מסיבות אידיאולוגיות או אחרות, שתיתן אותה במסגרת הצבא ובמסגרת משרד הביטחון, ובמסגרת התקציב של משרד הביטחון, אבל אי-אפשר להפוך את הנושא הזה של שירות צבאי לדבר שיכול להיות אליבי לכל אפליה ולכל איפה ואיפה בין צעירים או בין אנשים שסובלים מאבטלה או מחוסר תעסוקה וכו'.

עסאם מח'ול: אני חושב שהחוק הזה היה נראה אחרת אילו היה כתוב בו שכל מפעל שקולט עובדים מעיר או מיישוב מוכה אבטלה יקבל מענק כזה.

עסאם מח'ול: זו גישה אזרחית, זו גישה שלא מרוקנת את המאבק האזרחי מתוכנו ומוציאה מהכלל חלקים גדולים בציבור, שמה אותם בצד ונותנת להם הטבה בצורה אחרת, לא אוניברסלית, ומשאירה מיעוט של אנשים נזקקים שמחפשים מקום עבודה, בלי שום תשובה.

עסאם מח'ול: כי הגישה הזאת והתפיסה הזאת מנציחות את המגמה של הרחבת האבטלה והרחבת הפגיעה בשכבות החלשות וביישובים החלשים.

עסאם מח'ול: תודה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת עסאם מח'ול.

זבולון אורלב: אדוני יכול לפנים משורת הדין לאפשר לי לומר עוד משפט אחד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אדוני ישמע עוד נואם אחד או שניים ולקראת סוף הדיון אני אאפשר לך.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת יצחק כהן רוצה להשתתף בדיון?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אבל אני לא רואה שאתה רשום, עם כל הכבוד, לצערי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: גם חבר הכנסת אריאל איננו רשום, אני מצטער.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, אם מח'ול לא היה מדבר – חשבתי לא לעלות, אבל מכיוון שהוא – – –

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אתה רוצה לאזן אותו.

נסים זאב: אותו אי-אפשר לאזן.

עסאם מח'ול: הוא לא יכול לאזן אותי.

נסים זאב: קשה לאזן אותו.

נסים זאב: אני רוצה לומר במשפט ממש קצר.

נסים זאב: בעצם הטענה של מח'ול היא: מה הקשר בין חייל שעובד במפעל לבין זה שצריכים לתת לו פריוולגיה.

נסים זאב: אני רוצה להסביר לך, נושא החיילים ועידודם בתעסוקה – יש סדר עדיפויות במדינת ישראל.

נסים זאב: היום חסר לנו כוח-אדם.

נסים זאב: הלוא מה עשתה האינתיפאדה בעצם?

נסים זאב: היא הרסה את המפעלים, הרסה את הביטחון, הרסה את הכלכלה.

נסים זאב: אי-אפשר להחזיק עובדים ערבים אפילו בבתי-מלון.

נסים זאב: יש בעיה עם זה.

נסים זאב: לכן נוצר פער, פער של תעסוקה, פער של אנשים שמוכנים לעבוד בעבודות כמו עבודה במפעלים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת זאב, אתה ברשימה?

נסים זאב: ברשימה של מה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אתה יודע למה אני מתכוון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם אתה ברשימה אז חבל על הזמן.

נסים זאב: אני אהיה ברשימה.

נסים זאב: אם אני אשכנע אתכם עכשיו בהצעת החוק, אני בטוח שאני אהיה ברשימה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בשביל מה לך?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם אתה ברשימה, תנוח דעתך.

נסים זאב: לכן, חשוב שכשאתה בא ואומר שאין קשר בין הדברים – הקשר ברור.

נסים זאב: לכן צריך לתמוך בחוק הזה, ודווקא ממך אני מצפה לזאת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת אורלב, משפט אחד מהמקום.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, משפט אחד רק לכבודה של כנסת ישראל.

זבולון אורלב: בהערכת עלות, בדברי ההסבר של חוק הביטוח הלאומי, האוצר אומר שהוא לא יודע להעריך את העלות.

זבולון אורלב: כשרצו להכשיל את החוק שלי אמרו שהעלות היא 25 מיליון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת אורלב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 57), התשס"ג–2002.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי בעד ומי נגד – אפשר להצביע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצבעה מס' 34 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 7 נגד – אין נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 57), התשס"ג–2002, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות נתקבלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ובכן, ברוב של שבעה תומכים, אין מתנגדים ונמנע אחד, הצעת החוק אושרה בקריאה ראשונה, והיא תועבר לוועדת העבודה והרווחה להמשך הכנתה, אם יהיה זמן ומקום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: (קריאה ראשונה)

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לחוק הבא:

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצעת חוק הבחירות (דרכי תעמולה) (תיקון מס' 23) (ערבות לעניין משדרי תעמולה), התשס"ג–2002, קריאה ראשונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תציג את הצעת החוק חברת הכנסת קולט אביטל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה.

קולט אביטל: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, מדובר בהצעת חוק שנוגעת לבחירות, והיא נועדה למנוע שימוש לרעה של זמן שידור שניתן על-ידי המדינה, או יותר נכון משלם המסים, חינם לכל הרשימות.

קולט אביטל: יש כמובן זמן שידור חינם ברדיו, ויש זמן שידור חינם בטלוויזיה.

קולט אביטל: אלה עולים הרבה כסף, וראינו שבבחירות קודמות היו תופעות של שימוש לרעה על-ידי רשימות חדשות שבעצם לא התכוונו להתמודד לכנסת ופרשו ברגע האחרון.

קולט אביטל: יש הצעות מקבילות שלי ושל חבר הכנסת אורלב.

קולט אביטל: איחדנו אותן.

קולט אביטל: הממשלה הסכימה לכך.

קולט אביטל: מדובר כאן אך ורק בשימוש לרעה, ובהצעת החוק יש בעצם איזונים ובלמים.

קולט אביטל: החוק אומר מה נקרא שימוש לרעה: כשרשימה נעלמת, או קוראת להצביע בעד רשימה אחרת, או קוראת לא להצביע אלא בעד שימוש במוצר או משהו כזה.

קולט אביטל: מי שקובע שהיה שימוש לרעה הוא בעצם יושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית, שהוא שופט.

קולט אביטל: אני קוראת לחברי הבית לאפשר לנו להעביר את הצעת החוק בקריאה ראשונה כדי שנוכל אולי לחסוך למדינה כסף גם בבחירות הבאות ולהביא את ההצעה לקריאה שנייה ושלישית עוד במושב הזה.

קולט אביטל: אני רוצה להודות לחברי חבר הכנסת אורלב על שיתוף הפעולה להבאת הצעת החוק הזו יחד.

קולט אביטל: תודה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחברת הכנסת אביטל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ראשון המתדיינים, חבר הכנסת עסאם מח'ול, בבקשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בינתיים יש הודעה לסגנית מזכיר הכנסת, בבקשה.

רות קפלן: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבדת להודיע, כי הונחו על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק מגורי רבנים במקום כהונתם, התשס"ג–2002, שהחזירה ועדת החוקה, חוק ומשפט; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 55), התשס"ג–2002, שהחזירה ועדת הכלכלה.

רות קפלן: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לסגנית מזכיר הכנסת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: (קריאה ראשונה)

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת מח'ול, בבקשה.

עסאם מח'ול: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מתנגד להצעת החוק הזאת, ואני אדבר על נושא אחר.

עסאם מח'ול: אני רוצה להביא לתשומת הלב של חברי הכנסת ושל הציבור בישראל כתבה שמתפרסמת היום בעיתון "גלובס", בעניין ריאיון עם ראש צוות הפקחים לשעבר של האו"ם בעירק, סקוט ריטר.

עסאם מח'ול: הכותרת היא: "אם ישראל תשתמש בנשק גרעיני, זה מתכון בטוח לחורבנה המוחלט".

עסאם מח'ול: אני חושב שאי-אפשר לעבור לסדר-היום בדיוק בימים אלה, בשלהי המושב והקדנציה של הכנסת הזאת, בלי לקחת ברצינות את הדברים האלה, כאשר מממשלת ישראל יצאו האיומים בפעם הראשונה ובצורה בוטה ובלתי אחראית ביותר לתגובה ישראלית בנשק בלתי קונוונציונלי, בנשק יום הדין, בנשק גרעיני.

עסאם מח'ול: אני חושב שאלה שדיברו ואיימו איומים מהסוג הזה הם אותם אנשים שהלכו לחפש אחר כך בפארק ברמת-גן את בית-הקברות הציבורי ההמוני שהם מבטיחים לנו.

עסאם מח'ול: אני חושב שצריך להוקיע את ההתנהגות הבלתי אחראית של ממשלת ישראל.

עסאם מח'ול: ראש הפקחים אומר: "הדיבורים על תגובה ישראלית שתכלול שימוש בנשק בלתי קונוונציונלי מסוכנים מאוד, ושימוש בנשק כזה עלול להוביל להשמדתה של ישראל.

עסאם מח'ול: אין דרך טובה יותר להבטיח את חורבנה המוחלט של ישראל מאשר שימוש שלה בנשק גרעיני" – אומר ריטר.

עסאם מח'ול: הוא מוסיף עוד דבר, שהקונספט שלעירק יש נשק להשמדה המונית ושהיא תעשה בו שימוש נגד ישראל מופרך.

עסאם מח'ול: ישראל יודעת בדיוק, או בוגי יעלון יודע בדיוק, עד לאיזו רמה פורקה עירק מנשקה.

עסאם מח'ול: אני שואל: באיזו מידה יש אחריות לשרים בממשלה הזאת ולרמטכ"לים במדינה הזאת, שמנסים לעורר, להסית ולהוביל את העם לאווירה של מלחמה וללחוץ אפילו על ארצות-הברית ללכת למלחמה כזאת, כדי שישראל תהיה נתונה במצב שבסופו של דבר יאיים לא רק על העמים באזור אלא גם על קיומה שלה.

עסאם מח'ול: אני חושב שהציבור צריך להעניש ממשלה כזאת על מדיניותה הבלתי-אחראית, שאנחנו כבר מכירים אותה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת מח'ול.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת זבולון אורלב, בבקשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אחריו – חבר הכנסת אורי אריאל, ואחריו – חברת הכנסת תמר גוז'נסקי.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, מכובדי סגן שר האוצר, כפי שאמרה חברתי, חברת הכנסת קולט אביטל, הצעת החוק הזאת המובאת לקריאה ראשונה היא שילוב של שתי הצעות חוק, גם שלה וגם שלי, שנועדו למנוע ניצול לרעה של החוק המאפשר לרשימות חדשות לשדר בטלוויזיה.

זבולון אורלב: קרה בבחירות האחרונות שהוקמו רשימות פיקטיביות רק לצורך ניצול זמן השידור, ובעצם זמן השידור הזה נוצל לטובת מפלגות אחרות.

זבולון אורלב: לא זאת היתה כוונת המחוקק.

זבולון אורלב: כוונת המחוקק היתה לשמור על טוהר הבחירות, באופן שלכל מפלגה יהיה זמן שידור שווה באופן יחסי למספר חברי הכנסת שלה, שלא יהיה אפשרי לעשות טריקים, שטיקים, קומבינות וכל מיני שחיתויות אחרות.

זבולון אורלב: לכן, הצעת החוק המשותפת הזאת אומרת, שמפלגות צריכות להפקיד ערבות, כדי להיות בטוחים שהרשימה הזאת איננה משתמשת לרעה – ומה פירוש משתמשת לרעה?

זבולון אורלב: שימוש לרעה זו קריאה או המלצה לבוחרים להצביע עבור רשימת מועמדים אחרת, או שפתאום כל חברי הרשימה הזאת מתפטרים ואין רשימה כזאת לכנסת, או שימוש בזמן השידורים שלא כדי לשכנע בוחרים להצביע בבחירות בעד רשימה כלשהי, או לתמוך באופן בוטה ברעיון של מפלגה אחרת.

זבולון אורלב: לכן אני חושב שזה חוק שיוסיף לטוהר הבחירות.

זבולון אורלב: הופתעתי מכך שחבר הכנסת עסאם מח'ול אמר שהוא לא יתמוך בחוק.

זבולון אורלב: הוא לא הסביר את הנימוקים שלו.

זבולון אורלב: אבל אם נכון מה שגונב לאוזני בדרך אגב, שהכוונה היא שהחוק הזה יחול רק על מפלגות חדשות – אנחנו בהחלט מוכנים לשקול את הדבר הזה.

זבולון אורלב: אם אדוני יראה את דברי ההסבר, הרי כך גם נאמר.

זבולון אורלב: נאמר: "מתן זמן שידור חינם מבטא את העיקרון של רשימות מועמדים, ובעיקר רשימות חדשות – – – ".

זבולון אורלב: אינני זוכר את פרטי הדיון באשר לשאלה מדוע לא הגבילו זאת רק לרשימות חדשות, אבל גם אני נוטה בחיוב לרעיון הזה.

זבולון אורלב: בכל מקרה, בקריאה השנייה והשלישית נציגך היושב בוועדת החוקה יכול להגיש את ההסתייגות.

זבולון אורלב: הואיל ומדובר בחוק בחירות שיש כוונה להשלים אותו ביומיים הקרובים, אני מציע שלא תעכב אותו בקריאה הראשונה.

זבולון אורלב: נמצה את הדיון בוועדת החוקה, שבה אפשר למצות דיון, ולא במסגרת כזאת צרה.

זבולון אורלב: כמו שאתה רואה, את הצעת החוק יזמו גם קולט אביטל וגם אנוכי.

זבולון אורלב: זה גם ימין וגם שמאל.

זבולון אורלב: אין כאן חשבונות אחרים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת אורלב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת אורי יהודה אריאל, בבקשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אחריו, כאמור, חברת הכנסת תמר גוז'נסקי.

אורי אריאל: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, הצעת החוק שהגישה חברת הכנסת קולט אביטל היא הצעה ראויה, ואני רוצה להצטרף לבקשה שהחוק הזה יאושר עכשיו, שהרי הוא בגדר של עבר זמנו בטל קורבנו, בקצב הזה שאנחנו מייצרים בחירות יכול להיות שהוא טוב לעוד שנה.

אורי אריאל: אבל בכל מקרה אנחנו, חברי הכנסת, צריכים להקפיד הקפדה יתירה על מעמדה של הכנסת, שנשחק מאוד.

אורי אריאל: השימוש לרעה על-ידי רשימות חדשות בעיקר – הרשימות הקיימות מן הסתם לא יביאו את הדברים לידי כך – הוא דבר שוודאי לא יוסיף פה כבוד.

אורי אריאל: לכן ראוי וחשוב לתמוך ולהעביר את החוק הזה כך שביום רביעי, היום האחרון לפעילות הכנסת, הוא יעבור בקריאה שנייה ושלישית.

אורי אריאל: תודה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת אוריאל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברת הכנסת תמר גוז'נסקי, בבקשה.

תמר גוז'נסקי: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני רוצה לומר שאני תוהה אם 80,000 או 200,000 שקל יעצרו את הגורמים האלה שחברת הכנסת קולט אביטל וחבר הכנסת אורלב מבקשים לעצור, וזאת בהתחשב בטיב הגורמים המסוימים שרצו בנושא הזה.

תמר גוז'נסקי: יכול להיות שזה יפיל דווקא רשימות מזיקות פחות מהרשימות האלה.

תמר גוז'נסקי: אבל בעיקר מה שמטריד אותי הוא שהחוק הזה כאילו יש בו איזה חשד גם לגבי הרשימות שמיוצגות היום בכנסת.

תמר גוז'נסקי: לכן חשוב מאוד שיהיה ברור שהחוק הזה מתייחס רק למפלגות שאינן מיוצגות בכנסת, כי המפלגות שמיוצגות בכנסת כבר הוכיחו שיש להן כוונה להיות מיוצגות.

תמר גוז'נסקי: עובדה שהן פעלו ועשו את הדברים האלה.

תמר גוז'נסקי: דבר שני.

תמר גוז'נסקי: כידוע, יש צנזורה על תשדירי התעמולה, וכל תשדיר תעמולה גם ברדיו וגם בטלוויזיה עובר את הפיקוח של ועדת הבחירות.

תמר גוז'נסקי: ממילא ועדת הבחירות קוראת ואומרת דברים כאלה.

תמר גוז'נסקי: אבל, אני רוצה להעיר שיש לנו בעיה מאוד קשה בתשדירים.

תמר גוז'נסקי: במערכות הבחירות האחרונות היו לא מעט תשדירים שהיו רוויים הסתה גזענית קשה ביותר.

תמר גוז'נסקי: אני לא חושבת שזה עניין של טעם אישי.

תמר גוז'נסקי: באיזשהו מקום הייתי מאוד רוצה, שוועדת הבחירות לא תתייחס רק לעניינים טכניים, אלא גם תבין שאם מדינת ישראל הוגדרה כפי שהוגדרה, כמדינה יהודית דמוקרטית, ואם הגזענות היא מחוץ לחוק, כפי שהוגדרה בחוק, צריך שוועדת הבחירות תמנע תשדירים גזעניים, כפי שראינו, לדאבוני, בבחירות האחרונות.

תמר גוז'נסקי: משפט אחרון.

תמר גוז'נסקי: קודם לכן עבר תיקון לחוק מכוני כושר.

תמר גוז'נסקי: חבר הכנסת זבולון אורלב, יושב-ראש הוועדה, העלה זאת.

תמר גוז'נסקי: אני רוצה להודות לו – לא היתה לי הזדמנות – על העבודה המאוד מהירה והמאוד מקצועית.

תמר גוז'נסקי: אני רוצה להודות לכל הצוות המקצועי, גם של משרד החינוך וגם של הוועדה, על מה שנעשה.

תמר גוז'נסקי: אני מצטערת שלא הייתי, פשוט הקדימו את החוק, אבל אני מקווה שזה יהיה לתועלת ילדי ישראל ונערי ישראל, שיוכלו עכשיו להתאמן.

תמר גוז'נסקי: תודה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחברת הכנסת תמר גוז'נסקי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חבר הכנסת יצחק כהן, בבקשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אחריו – אחרונת המשתתפים, חברת הכנסת ענת מאור.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לאחר מכן נעבור להצבעה.

יצחק כהן: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אומר משהו בשולי הדברים שנאמרו פה לגבי האבטחה.

יצחק כהן: שאלתי את השאלה לגבי מה שהערת בנושא הזה, כי גם אני הצעתי את זה.

יצחק כהן: היו המון פניות למוסדות חינוך.

יצחק כהן: הטיעון היה שלא קשה למצוא חיילים משוחררים למקצוע האבטחה.

יצחק כהן: זו לא בעיה.

יצחק כהן: פשוט, כל המטרה של העניין הזה היא לעודד את החיילים המשוחררים לצאת לעבודה.

יצחק כהן: פה יש כפילות מיותרת.

יצחק כהן: הוא ממילא בא לעבוד שם באבטחה.

יצחק כהן: לא קשה למצוא ואין חוסר – – –

זבולון אורלב: יש חוסר.

זבולון אורלב: בכל יום נתון חסרים בירושלים למעלה מ-50 מאבטחים בבתי-הספר.

זבולון אורלב: זאת משום שהמקומות הפרטיים משלמים יותר, הקניונים והחנויות.

זבולון אורלב: לבתי-הספר אין כסף.

זבולון אורלב: זאת התשובה.

יצחק כהן: בכל אופן, הטענה היא שהחוק הזה בא לעודד חיילים משוחררים לצאת לעבודה, לעבודת בניין ולעבודת כפיים, להחזיר ישראלים לעבודה ולהוציא מפה את העובדים הזרים.

יצחק כהן: מכיוון שבנושא האבטחה אין בעיה – וזו הטענה של המקטרגים – – –

זבולון אורלב: תשאל את המשטרה.

זבולון אורלב: הם יודעים.

זבולון אורלב: המשטרה טענה בכל הדיונים בוועדת העבודה והרווחה ובוועדת החינוך שהחוק הכרחי, שהוא יביא מאבטחים ראויים, ברמה, שהוא יבטיח שלא יהיה מחסור במאבטחים בבתי-ספר.

גדעון עזרא: אתה צודק, אבל בתעשייה ובבניין – – –

יצחק כהן: בדיוק.

יצחק כהן: מכיוון שההוצאה היא מוגבלת ומכיוון שבאמת אין בעיה, זה עניין אחר.

יצחק כהן: יכול להיות שיש בעיה שולית לגייס כוחות לאבטחה, ויש בעיה לגייס את הכוחות האלה לעבודות כמו בניין ותעשייה.

יצחק כהן: זה השיקול בלבד.

יצחק כהן: ההתקפה שלך על שר האוצר היתה ממש לא במקום.

יצחק כהן: תרשה לי לומר לך זאת כחבר.

יצחק כהן: לגבי עסאם מח'ול – אנחנו האחרונים שרוצים שתהיה מלחמה בעירק, תאמין לי.

יצחק כהן: נשמח מאוד אם תהיה מציאות שלא תהיה מלחמה בעירק ויפרקו אותה מהנשק שלה.

יצחק כהן: תאמין לי, אנחנו נהיה המאושרים ביותר בעולם.

יצחק כהן: תאמין לי, אנחנו לא ששים אלי קרב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת יצחק כהן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברת הכנסת ענת מאור, בבקשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כאמור, בזה מסתיים הדיון בחוק הזה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לאחר מכן נעבור להצבעה.

ענת מאור: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הבית, לאחר עיון בחוק אני בהחלט נוטה לתמוך בו.

ענת מאור: חברת הכנסת קולט אביטל, בהכנה לקריאה שנייה ושלישית אני חושבת שחשוב להכניס כמה מן הדברים שנאמרו פה, על מנת שהעיקרון הבסיסי שלפיו יש חשיבות רבה לתשדירי בחירות, כמו גם לבחירות, יישמר, וגם מגוון הדעות.

ענת מאור: למשל, ההצעה להגן על המפלגות שכבר קיימות בכנסת נראית לי ראויה.

ענת מאור: אני אומרת את הדברים הללו כי נדמה לי שבמו ידינו אנחנו מסייעים לזרם מאוד מסוכן שפושה עכשיו בציבור הישראלי ויש לנו חלק ביצירתו בגלל האי-יציבות.

ענת מאור: קל מאוד להמאיס את הדמוקרטיה ולבחול בה, והתחליף הוא רודנות שאותות לא מעטים שלה כבר קיימים אצלנו.

ענת מאור: אני מתריעה על כך.

ענת מאור: כל הקדמת בחירות, כל מערכת בחירות נועדה להחליף שלטון ולאפשר גוונים של מחשבות אחרות.

ענת מאור: אני חושבת שהצעת החוק ראויה, כדי למנוע ניצול לרעה ובמפורש לא כדי להצר את האפשרויות.

ענת מאור: חברות וחברי הכנסת, מצד אחד אנחנו מחוקקים חוקים ראויים; מצד שני, אם פה בבית נאשר הצעה שלא עברה בוועדת החוקה, חוק ומשפט – אותו חוק שנקרא "חוק חלוקת הג'ובים לחברי מרכז" – והיא תעבור בבית הזה, אז המינהל התקין כולו מתמוטט מול דברים שפוגעים באושיות הדמוקרטיה.

ענת מאור: דווקא כאשר אנחנו הולכים למערכת בחירות חשוב שנזכור את האיפוק ואת המחויבות שלנו לנורמות ולתפיסה דמוקרטית ולא נעשה מהלכים שפגיעתם בדמוקרטיה חמורה מאוד.

ענת מאור: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחברת הכנסת ענת מאור.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק הבחירות (דרכי תעמולה) (תיקון מס' 23) (ערבות לעניין משדרי תעמולה), התשס"ג–2002.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי בעד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי נגד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אפשר להצביע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצבעה מס' 35 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 6 נגד – אין נמנעים – 3 ההצעה להעביר את הצעת חוק הבחירות (דרכי תעמולה) (תיקון מס' 23) (ערבות לעניין משדרי תעמולה), התשס"ג–2002, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ובכן, ברוב של שישה תומכים, אפס מתנגדים ושלושה נמנעים – הצעת החוק התקבלה בקריאה ראשונה, והיא תועבר לוועדת החוקה, חוק ומשפט להמשך הכנתה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: (קריאה ראשונה)

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לנושא הבא:

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצעת חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 21), התשס"ג–2002, קריאה ראשונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אין לי פה רשימה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם מישהו מבין הנוכחים מבקש להשתתף, יואיל לבוא ולהירשם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יציג את ההצעה סגן השר לביטחון הפנים, חבר הכנסת גדעון עזרא.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה.

גדעון עזרא: אדוני היושב בראש, חברי חברי הכנסת, הצעת חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 21), התשס"ג–2002.

גדעון עזרא: מטרת הצעת החוק העולה היום לקריאה ראשונה היא להתאים את הגדרת המונח "נציב בתי-הסוהר", כפי שהוא מוגדר בפקודת בתי-הסוהר, למצב הנוהג.

גדעון עזרא: על-פי החקיקה הקיימת, מוגדר "נציב בתי-הסוהר" כ"נציב בתי-הסוהר, לרבות המשנה לנציב".

גדעון עזרא: הלכה למעשה תפקיד "המשנה לנציב" אינו קיים עוד במערך כוח-האדם בשירות בתי-הסוהר.

גדעון עזרא: לעומתו קיים בשירות בתי-הסוהר תפקיד של "סגן הנציב", אשר אינו נזכר בפקודה.

גדעון עזרא: בתיקון הגדרת המונח "נציב" כך שהמונח יורחב וייכלל בו גם "סגן הנציב" יתייתר הצורך להסמיך את סגן הנציב למלא את תפקיד הנציב ולהשתמש בסמכויותיו כל אימת שהנציב יהיה מנוע זמנית מלמלא את תפקידו מכל טעם שהוא.

גדעון עזרא: אשר על כן, אודה על אישור הצעת החוק בקריאה ראשונה והעברתה לוועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת לשם הכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

גדעון עזרא: תודה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לסגן השר לביטחון פנים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, אני מבין שמוותרים ולא רוצים להשתתף בדיון הזה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ובכן, נעבור להצבעה על הצעת חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 21), התשס"ג–2002.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי בעד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי נגד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אפשר להצביע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצבעה מס' 36 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 6 נגד – אין נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק לתיקון פקודת בתי-הסוהר (מס' 21), התשס"ג–2002, לוועדת הפנים ואיכות הסביבה נתקבלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, ברוב של שישה תומכים, אפס מתנגדים, ונמנע אחד – הצעת החוק עברה בקריאה ראשונה, והיא תועבר לוועדת הפנים ואיכות הסביבה להמשך הכנתה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: (קריאה ראשונה)

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הנושא הבא: הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 24) (דיווח אלקטרוני), התשס"ג–2002, קריאה ראשונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יציג את הצעת החוק סגן שר האוצר, חבר הכנסת יצחק כהן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה.

יצחק כהן: כבוד היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 24) (דיווח אלקטרוני), התשס"ג–2002, המונחת לפניכם, עניינה הסדרת המסגרת החוקית לחתימה ולהגשה אלקטרונית של מסמכים שיש להגישם על-פי דין לרשות ניירות ערך.

יצחק כהן: מוצע לקבוע, כי כל דיווח, הודעה או מסמך אחר, שלפי החוק יש להגישו לרשות או לבורסה, יוגשו בהתאם להוראות לפי פרק החתימה והדיווח האלקטרוני.

יצחק כהן: המערכת האלקטרונית לקליטת דיווחי החברות ברשות ניירות ערך תהיה בעלת ממשק לבורסה.

יצחק כהן: בהתאם לכך, מוצע להקל על ציבור המדווחים ולקבוע, כי הגשת מסמך באמצעות דיווח אלקטרוני תיחשב גם כמילוי חובת ההגשה לבורסה, מקום שהיא קיימת לפי דין.

יצחק כהן: מוצע להסמיך את שר האוצר לקבוע בתקנות, לפי הצעת רשות ניירות ערך או בהתייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, את סדרי הדיווח האלקטרוני, חובותיו של מורשה חתימה אלקטרונית, שמירה אלקטרונית של מסמכים, שמירה על המסמכים מנייר במשרדי התאגיד ועוד.

יצחק כהן: עוד מוצע, כי בנושאים שבהם נדרשים פתרונות מהירים בשל התפתחויות טכנולוגיות, כמו אופן הדיווח האלקטרוני, מבנה מתכונת הטפסים, ואני מניח שעם ההתפתחות יעלו עוד בעיות, תוסמך רשות ניירות ערך לקבוע כללים.

יצחק כהן: אבקש מכם, חברי חברי הכנסת, לאשר את הצעת החוק בקריאה ראשונה ולהעבירה לוועדת הכספים להכנה לקריאה שנייה ושלישית.

יצחק כהן: תודה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לסגן שר האוצר חבר הכנסת יצחק כהן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, אני מבין שגם בחוק הזה אין לנו מתדיינים ואנחנו יכולים לעבור להצבעה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 24) (דיווח אלקטרוני), התשס"ג–2002, קריאה ראשונה – מי בעד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי נגד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אפשר להצביע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצבעה מס' 37 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 6 נגד – אין נמנעים – 1 ההצעה להעביר את הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 24) (דיווח אלקטרוני), התשס"ג–2002, לוועדת הכספים נתקבלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ובכן, ברוב של שישה תומכים, אפס מתנגדים ונמנע אחד, הצעת החוק אושרה בקריאה ראשונה, והיא תועבר לוועדת הכספים להמשך הכנתה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: (קריאה שנייה וקריאה שלישית)

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, הצעת החוק הבאה היא הצעת חוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח אזרחי, התשס"ג–2002, קריאה שנייה וקריאה שלישית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תציג את הצעת החוק חברת הכנסת ענת מאור, יושבת-ראש הוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברת הכנסת מאור, בבקשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, אני רואה בהבאתה לקריאה שנייה ושלישית של הצעת חוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח אזרחי, התשס"ג–2002, בסיום תפקידי כיושבת-ראש הוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי ובסיום פעילותי הפרלמנטרית, מהלך סמלי וחשוב לסיכום פעילות זו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: במהלך ארבע שנות כהונתי כיושבת-ראש הוועדה טיפלנו בתחומים רבים אשר נפרסו על מגוון משרדים וענפי מחקר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רבים מהנושאים חוצי גבולות במשרדי ממשלה, וועדת המדע, כחלק מהרשות המחוקקת, הביאה לדיון אינטגרטיבי את כל הגורמים המופקדים על מדיניות המחקר והפיתוח.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בדיוני הוועדה לקחו חלק מדעניות ומדענים בעלי שיעור קומה בישראל ובעולם, נציגי ציבור מכל שכבות האוכלוסייה בארץ ונציגי הממשלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בזכות ההרכב המגוון זכתה הוועדה והכנסת כולה לדיונים מעמיקים ומרתקים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הנושאים שבהם טיפלה ועדת המדע היו נושאים הקשורים במדיניות המדע, היערכות ישראל לרעידות אדמה, מחקר וניטור ים-המלח, האתיקה המדעית, תוצאות המחקר על-אודות הסכנה שבטיפול הורמונלי לנשים, כמו גם בדיקת חקר ההזדקנות, המחקר על-אודות הטיפול התרופתי בפדופילים ועוד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברות וחברי הכנסת, הייתי שמחה לציין שהמדע בישראל נמצא באותו מעמד ובאותה עוצמה כפי שהוא היה בעבר, שכן מדינת ישראל לא התברכה באוצרות טבע רבים, והחוסן ההשכלתי והמדעי וההון האנושי הם האוצרות היקרים ביותר שלנו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הישגיה המדעיים של ישראל מעוררים הערכה בכל מקום בעולם, אולם לצערנו הרב – וחשוב לי מאוד לומר זאת עם סיום כהונתי כיושבת-ראש ועדת המדע – הנושא לא מובטח מעצמו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לצערנו, בשנתיים-שלוש השנים האחרונות הכרסום הגיע מכמה כיוונים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ראשית, בעתות של מצוקה תקציבית, 10% מתקציבי משרד המדע וההשכלה הגבוהה כולה צומצמו, וכאשר נשיאי האוניברסיטאות נפגשו עם ועדת הכספים של הכנסת, הם הצביעו על איום אמיתי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני רוצה לומר, שהעובדה שאין לנו תוכנית רב-שנתית של ות"ת – הוועדה לתכנון ולתקצוב – אף שהיתה כזאת בעבר, היא חלק מהצורך וההכרח בחוק שעומד בפנינו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: פרט למשרד הביטחון, היה מוסכם על הכול שההשכלה הגבוהה, אי-אפשר שלא יהיו בה היבט של חזון והיבט של תכנון לטווח ארוך.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני רוצה לומר, שהעובדה שנציבות מס הכנסה במשרד האוצר שקלה למסות את מלגות המחקר של סטודנטים, צריכה להזעיק אותנו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצלחנו לבלום זאת, אבל הנושא עולה וחוזר ונשנה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני רוצה לומר, שצעדים של פוליטיזציה של ההשכלה הגבוהה, כמו גם חוקים שהממשלה העבירה בניסיון להתערב במהלך העצמאי של ההשכלה הגבוהה, הם בהחלט מסוכנים ויכולים להשפיע לרעה ובאופן בוטה על קידום המדע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני רוצה לומר, שבאיזון בין הצורך במחקר לבין סבלם של בעלי-חיים, אסור שנעבור כמו מטוטלת רק לכיוון של דאגה לבעלי-החיים ונשכח את החיוניות של המחקר הרפואי והאחר לחיים, לקידמה ולקיום של כולנו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, כל אלה מחייבים את המשך המאבק של הכנסת כולה ושל משרדי הממשלה לקידום המדע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בהקשר זה, הצעת חוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח אזרחי, התשס"ג–2002, שהחלה את דרכה כבר לפני כשבע שנים ועברה תחת ידם, בגלגולים שונים, של כחמישה שרי מדע, זכתה שחברי הכנסת מיכאל איתן ונעמי חזן לקחו על עצמם יוזמת חקיקה זו בכנסת הנוכחית ופעלו לקידומה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצעת החוק הועברה לוועדה לענייני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי בנובמבר 2000, לאחר קריאה טרומית, ומאז קיימה הוועדה שישה דיונים, ומשרד המדע קיים דיון פתוח, שכן ההצעה היתה שנויה במחלוקת; אבל נדמה לי שבהסכמות – אני לא קוראת לזה פשרות – גובשה הצעת חוק שהיא בהחלט ראויה והיא מוסיפה נדבך חשוב מאוד לקידום החזון והתכנון של המדע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מטרות החוק ועיקריו הם: להקים את המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח אזרחי, שתבטיח את קיומו של תיאום בתחום המחקר והפיתוח האזרחי, גם בין המגזרים השונים, ולאפשר ראיית-על בתחום המחקר והפיתוח האזרחי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המועצה תהיה מועצה מייעצת, ואני רוצה גם להדגיש שבדיונים איש לא התכוון לעשות פה תוכנית ארבע-שנתית שתתעל ותחייב את כל המחקר להיות כפוף רק לה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: היתה הסכמה שיש חשיבות לרבגוניות, לא כל חפיפה היא חוסר יעילות, אבל העדר ועדה מתכננת והחיסרון שקיים היום בהחלט מורגשים, והחוק בא לתת על כך מענה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: העיקרון השני – המועצה תפעל תחת החסות המינהלית של האקדמיה הישראלית למדעים ותהיה מטה מייעץ ולא גוף מבצע, ופעולתה תתבסס על עבודת מטה ברמה לאומית וממשלתית כוללת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: רעיון ראשוני שהיה בחוק, של תאגוד, היתה עליו הסכמה, ואני מברכת גם את המציעים וגם את אלה שתמכו בו ובהחלט קיבלו את ההסכמה המשותפת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המועצה תהיה בעיקרה מועצה של מומחים מתחומי המדע והטכנולוגיה העיקריים, כדי שהמומחיות והמקצועיות – ולא הפוליטיזציה – יהיו נר לרגלי פיתוח המדע והטכנולוגיה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: נקבע שחברי המועצה יתמנו לתקופה של ארבע שנים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: נקבע שתקציב המועצה יידון ויאושר במסגרת תקציב האקדמיה ובתיאום עם הגורמים הנוגעים בדבר, אבל הוא יהיה תקציב ייחודי, שהאוצר צריך להועיד אותו, ולא רק לאגם משאבים מהמשרדים השונים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: החוק ייכנס לתוקפו רק שנה מיום פרסומו, שכן הוא מצריך היערכות, מקצועיות, בוודאי בתקופה שמתקיימות בה בחירות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני רוצה גם להסב את תשומת לבכם לכך שמצורפת להצעת החוק המלצתו החמה של נציב הדורות הבאים כחלק מהתפיסה של חשיבות החזון והתכנון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברות וחברי הכנסת, לפני שאנחנו עוברים לאישור החוק אני רוצה, ברשותכם, להודות לאלה שתרמו לחוק ולעבודת הוועדה בכלל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני רוצה להתחיל קודם כול במנהלת הוועדה, ענת לוי, שזו היתה לי ממש זכות לעבוד במחיצתה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני חושבת שהיא מהווה דוגמה – וכדאי שהכנסת ברצונה להתייעל ולבטל ועדות תציב אותה לנגד עיניה – להערכת חשיבות המדע ולאותה ראייה כוללת שאנחנו מדברים עליה, של עבודה בנועם וביעילות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יחד אתה עבדו במסירות רבה, שמכבדת את הכנסת, איילת חקימיאן וענת כהן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כבוד היה לאנשי המדע ולאורחים לבוא, כי הן עבדו ממש כמו תחקירניות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני רוצה לומר, שעורכת-הדין מירב ישראלי תרמה במקצועיותה – לא אחת חשבתי שבקפדנות יתר, אבל נדמה לי שטעיתי, ואין תחליף לאותה עבודה שיטתית ואחראית, שגם מבררת את ההסכמות וגם מחדדת את המחלוקות, ואני אסירת תודה לה על כך.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, אני רוצה לומר לכם, שמדענים ומדעניות מכל הארץ באים בהתנדבות, בזמנם שלהם, ומשתפים אותנו בידע, במידע ובהשכלה שלהם, וזה לברכה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לבסוף, אני רוצה להודות לחברי הכנסת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו זכינו לכך שחבר הכנסת מיכאל איתן לקח על עצמו להיות יושב-ראש של ועדת משנה בנושא האינטרנט, והוא קידם את פעילותה בצורה אינטנסיבית עם דחיפה גדולה קדימה, דבר שמאוד הרחיב את העיסוק של ועדת המדע, וחבר הכנסת זנדברג לקח על עצמו להיות יושב-ראש של ועדת משנה בנושא קידום ההיי-טק, דווקא כשהענף נמצא במשבר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני רוצה לומר שחברי הכנסת היו שותפים פעילים מאוד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יושבים פה חברי הכנסת ויקטור בריילובסקי ונסים זאב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מעבר לכל מחלוקת פוליטית, גם הנוכחות היתה רבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הוועדה מאוד הקפידה להשתתף בסיורים בפריפריה ובמגזר הערבי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בשנה האחרונה הקדשנו רבות לנושא קידום נשים במדע, וכל זה לא היה מתאפשר בלי תמיכה רחבה של חברי הכנסת, שלמרות חילוקי הדעות נדמה לי שתרמו רבות לקידום המעמד של המדע במדינה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה, ואני מקווה שחברי הכנסת יאשרו את הצעת החוק החשובה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחברת הכנסת ענת מאור.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברת הכנסת נעמי חזן, שותפה ליוזמת החוק.

נעמי חזן: אני אדבר אחרי ההצבעה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מכיוון שלהצעת החוק אין הסתייגויות, אנחנו יכולים לעבור להצבעה על הצעת חוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח אזרחי, התשס"ג–2002, קריאה שנייה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ביטלתי את הצבעה מס' 38, ואנחנו עוברים להצבעה מס' 39.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי בעד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי נגד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אפשר להצביע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצבעה מס' 39 בעד סעיפים 21-1 – 9 נגד – אין נמנעים – אין סעיפים 21-1 נתקבלו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ובכן, ברוב של תשעה תומכים, אין מתנגדים ואין נמנעים, הצעת החוק אושרה בקריאה שנייה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: נעבור להצביע על הצעת החוק בקריאה שלישית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי בעד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי נגד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אפשר להצביע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצבעה מס' 40 בעד החוק – 8 נגד – אין נמנעים – אין חוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח אזרחי, התשס"ג–2002, נתקבל.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ובכן, ברוב של שמונה תומכים, אין מתנגדים ואין נמנעים, הצעת החוק אושרה גם בקריאה שלישית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברת הכנסת חזן, השותפה ליוזמת החוק, בבקשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברת הכנסת חזן היא שותפה ליוזמת החוק, והיא רוצה להודות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה.

נעמי חזן: אדוני היושב-ראש, רבותי וחברתי, חברת הכנסת ענת מאור, החוק שעבר זה עתה בקריאה שנייה ובקריאה שלישית הוא, לדעתי, אחד החוקים החשובים בכל מבנה המחקר והתכנון, לא רק המדעי, אלא כתוצאה מכך גם הכלכלי והחברתי במדינת ישראל.

נעמי חזן: הייתי מעדיפה שהמועצה הזאת תקום כתאגיד.

נעמי חזן: אני חושבת שהפשרה נכונה.

נעמי חזן: קמה עכשיו מועצה לאומית למחקר ולפיתוח אזרחי, ניתן לה לעבוד.

נעמי חזן: אם היא תעבוד היטב, אני מקווה מאוד שבהמשך גם נוכל לפתור את בעיית התאגוד.

נעמי חזן: שר המדע לשעבר ושותפי, חבר הכנסת מיכאל איתן, הוא אדם שדחף מהרגע הראשון את החקיקה הזאת.

נעמי חזן: לכבוד לי להיות שותפה לחוק שגם יזמה בזמנה שרת המדע שולמית אלוני.

נעמי חזן: בזאת אנחנו בעצם מסיימים תהליך של חמש-שש שנים, אם לא יותר, של מאמץ בכיוון הזה.

נעמי חזן: במיוחד אני רוצה להודות לחברתי, חברת הכנסת ענת מאור, יושבת-ראש הוועדה, שעשתה פשוט דברים נפלאים בקידום החוק המאוד מורכב והמסובך, תוך התייעצויות חוזרות ונשנות עם הנוגעים בדבר.

נעמי חזן: בהזדמנות זו, אם מותר לי, אני רוצה להודות עוד לשלושה אנשים: לעורך-הדין שלמה שהם, נציב הדורות הבאים.

נעמי חזן: אני חושבת שחוות דעתך באמת קולעת לרוח החוק, וזו דאגה לתכנון מסודר של מחקר ומדע לטובת הדורות הבאים.

נעמי חזן: אני רוצה להודות לעורכת-הדין מירב ישראלי, שלפעמים פעלה אפילו בהתנגדותי, אבל בצורה מאוד יעילה ונבונה לקידום החוק; וכמובן, לענת לוי, מנהלת הוועדה.

נעמי חזן: במיוחד זו הזדמנות מעל דוכן הכנסת להביע תודה והערכה עמוקה מאוד לחברתי, חברת הכנסת ענת מאור: עשית עבודה יפהפייה לא רק בכנסת הזאת אלא בשלוש הכנסות.

נעמי חזן: נתגעגע אלייך.

נעמי חזן: תודה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחברת הכנסת נעמי חזן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: משפט אחד מהמקום לחברת הכנסת ענת מאור.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: קודם כול, תודה לחברת הכנסת חזן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אדוני היושב-ראש, פשוט נשמטו ממני דברי תודה מאוד חמים גם למשרד המדע, שליווה את החקיקה, לרבות גיבוש ההסכמות, לשר לשעבר מתן וילנאי, ולמדענית הראשית, פרופסור חגית מסר-ירון, שהיתה מעורבת בכל שלבי החקיקה ותרמה רבות גם בכובע המקצועי שלה וגם בתפקיד שלה כמדענית הראשית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: על כך ברכות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: וכמובן – למציעים, חברת הכנסת נעמי חזן וחבר הכנסת מיכאל איתן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחברת הכנסת ענת מאור, יושבת-ראש הוועדה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: (קריאה ראשונה)

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצעת החוק האחרונה על סדר-יומנו: הצעת חוק הבחירות לכנסת השש-עשרה (קיצור מועדים) (הוראת שעה), התשס"ג–2002, מטעם ועדת החוקה, חוק ומשפט – קריאה ראשונה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, חבר הכנסת מיכאל איתן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה.

מיכאל איתן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני רוצה לגזול שתי דקות מהזמן שהוקצה לי להגשת הצעת החוק, על מנת להוסיף מלים מספר משלי לגבי אישור החוק הקודם, חוק המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח אזרחי.

מיכאל איתן: אני כיהנתי כשר המדע בשנת 1997, וכבר אז יזמתי את החוק כתוצאה מהמפגש שלי עם אנשי המחקר והפיתוח במדינת ישראל, עם אנשי האקדמיה, עם המחקר והפיתוח בתחום הממשלתי, ובתחום התעשייתי-המסחרי, והבנתי שמדינת ישראל זקוקה למועצה לאומית למחקר ולפיתוח, משום שהעתיד של מדינת ישראל הוא ביכולת לשדרג את המחקר והפיתוח.

מיכאל איתן: המחקר והפיתוח שלנו תורמים לכלכלה, תורמים לפיתוח של מדינת ישראל, אבל צריך להשקיע וצריך לחלק את המשאבים בצורה נכונה, על מנת שהמחקר והפיתוח ייתנו את פריים.

מיכאל איתן: מה שקרה הוא, שבמשך שנים אין לממשלה שום גורם שהיא יכולה להתייעץ אתו, אין לה שום גורם שמתכנן מבחינת מדיניות לאומית כוללת את כל נושא המחקר והפיתוח.

מיכאל איתן: הכוונה בחקיקה, שהייתי יוזם שלה יחד עם חברת הכנסת נעמי חזן, היא להביא לכך שיהיה קצת סדר והיגיון בתהליך קבלת ההחלטות של ממשלת ישראל בכל מה שקשור למחקר ולפיתוח במדינה.

מיכאל איתן: אני יכול לומר, שהצעת החוק שלי, שהיום רבים רבים חוגגים את אישורה, ואני מברך את כולם, נתקלה בהתנגדות רבה לאורך כל הדרך.

מיכאל איתן: היו שלבים שהייתי לוחם בודד, לאחר מכן הצטרפה חברת הכנסת נעמי חזן, והיה מאוד קשה במשך שנים, אבל לא ויתרנו והאמנו שנגיע לרגע הזה.

מיכאל איתן: אולי זאת יכולה להיות דוגמה לכך, שאם אתה נאבק ואתה מתעקש והעניין צודק, בסופו של דבר אתה יכול להתגבר על התנגדות של חזקים, לרבות החלטת הממשלה.

מיכאל איתן: הממשלה היתה בשלב מסוים נגד החוק הזה, אבל ההיגיון והצורך – – –

מיכאל איתן: לרבות התפשרויות.

מיכאל איתן: ההיגיון והצורך הביאו לכך שהתפשרנו קצת והחוק הזה עבר.

מיכאל איתן: אני לא שלם עם דבר אחד, והוא חשוב, לדעתי: אחת הפשרות היתה, שהגוף שהוקם נמצא תחת החסות של האקדמיה.

מיכאל איתן: זאת חסות לא נכונה, משום שהאקדמיה היא אחד מהגורמים שהם אינטרסנטיים בחלוקת המשאבים של המחקר והפיתוח, וכשהיא תיתן המלצות לממשלה, היא לא תבוא בידיים נקיות.

מיכאל איתן: היה צריך לבדל, להפריד, להקצות גורם עצמאי שיהיה בלתי תלוי ובלתי מושפע, ויקרין אמינות ואובייקטיביות, ולא אחד הגורמים השותפים למחקר ולפיתוח שכבודו במקומו מונח, והמחקר והפיתוח שלו מאוד חשובים, אבל הוא אינטרסנט.

מיכאל איתן: הוא רוצה למשוך באופן טבעי לכיוון המחקר והפיתוח המדעי האקדמי.

מיכאל איתן: אבל איך אמרה יושבת-ראש הוועדה וגם השותפה שלי לחקיקת החוק, נעמי חזן, שהיא עצמה באה מהאקדמיה, והתנגדה גם היא לצורה הזאת של העמדת הדברים והעדיפה תאגוד של המועצה הלאומית?

מיכאל איתן: היא אמרה: בואו נתחיל, נראה, ואם יהיה צורך – נשנה.

מיכאל איתן: אני מקווה שבעקבות הבחירות הקרובות אנחנו נחזור לכאן – כל אלה שרוצים לחזור לכאן, כי אני מבין שענת עוזבת אותנו מרצונה החופשי – ואנחנו נבחן במהלך החודשים הראשונים לפעולתה של המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח אם אנחנו יכולים לסמוך על ההסדר הזה, או שנצטרך לשנות את החוק שרק עכשיו התקבל.

מיכאל איתן: בכל אופן, אני שמח מאוד, זה אחד החוקים שבהם אנחנו חוגגים השלמת עבודה של שנים רבות, ואני מקווה מאוד שהיא תהיה לברכה למדענים ולמדינת ישראל, לכלכלת ישראל ולכל אזרחיה.

מיכאל איתן: עכשיו לגבי הצעת החוק השנייה; מכאן, מעניין המדע והטכנולוגיה, אנחנו עוברים לדבר שהוא הוראת שעה.

מיכאל איתן: אנחנו חייבים מבחינת החוק לשנות את לוח הזמנים של פנקס הבוחרים, לקצר מועדים שונים שבהם אנחנו צריכים להפעיל את פנקס הבוחרים, כתוצאה מהעובדה שראש הממשלה והנשיא החליטו בהתייעצות, וזה פורסם ברשומות, על קביעת תאריך לפיזור הכנסת והליכה לבחירות ב-28 בחודש ינואר.

מיכאל איתן: למשל, אחד הדברים שצריך להתאים, ואני מביא את זה רק כדוגמה – זכאי לבחור מי שמופיע בפנקס הבוחרים.

מיכאל איתן: פנקס הבוחרים הקיים אינו כולל את כל אלה שיהיו בני 18 בתאריך 28 בינואר, מאחר שהתאריך הזה לא היה התאריך הידוע לבחירות, לפי המתוכנן.

מיכאל איתן: לכן אנחנו צריכים לקבוע היום פנקס בוחרים שיכלול גם את הבוחרים האלה.

מיכאל איתן: צריך לקבוע את מועדי הפרסום, מועדי הערעור ותהליכים שונים שקשורים באישור פנקס הבוחרים.

מיכאל איתן: לכן אני מבקש את אישור הכנסת להצעת החוק.

מיכאל איתן: היום אנחנו יכולים לומר בוודאות שהבחירות יתקיימו ב-28 בינואר, לא יהיה שינוי, ולכן פנקס הבוחרים המוצע כאן מתאים את עצמו ל-28 בינואר.

מיכאל איתן: כל ההליכים קשורים, מ-28 בינואר ואחורה עד לימים האלה, ואנחנו חייבים להביא את זה לאישור מהיר, הערב, בקריאה ראשונה, ואני מקווה שמחר, לכל המאוחר מחרתיים, בקריאה שנייה ושלישית, כדי להשלים את אישור הוראות החוק המתייחסות לפנקס הבוחרים, ולצאת לדרך לקראת הבחירות הבאות עלינו לטובה.

מיכאל איתן: אני מבקש את אישור המליאה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לחבר הכנסת מיכאל איתן, יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה בקריאה ראשונה על הצעת חוק הבחירות לכנסת השש-עשרה (קיצור מועדים) (הוראת שעה), התשס"ג–2002.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי בעד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מי נגד?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אפשר להצביע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצבעה מס' 41 בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 7 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הצעת חוק הבחירות לכנסת השש-עשרה (קיצור מועדים) (הוראת שעה), התשס"ג–2002, לוועדת החוקה, חוק ומשפט נתקבלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, ברוב של שבעה תומכים, ללא נמנעים וללא מתנגדים אושרה הצעת החוק בקריאה ראשונה, והיא תועבר לוועדת החוקה, חוק ומשפט להמשך הכנתה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש הודעה לסגן מזכיר הכנסת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בבקשה, אדוני.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: ברשות יושב-ראש הישיבה, הנני מתכבד להודיע, כי הונחו על שולחן הכנסת – לקריאה שנייה ולקריאה שלישית: הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (מס 81), התשס"ג–2002; הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (מס' 82), התשס"ג–2002; והצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 54), התשס"ג–2002 – שהחזירה ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: תודה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה לסגן מזכיר הכנסת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: חברי הכנסת, תם סדר-היום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הישיבה הבאה תתקיים מחר, יום שלישי, ז' בכסליו התשס"ג, 12 בנובמבר 2002, בשעה 16:00.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ישיבת הכנסת נעולה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני חוזר: ישיבה זו נעולה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.