ישיבת מליאה, כנסת 15, פרוטוקול מספר 269, 2002-01-07 00:00

אברהם בורג: חברי הכנסת וחברותיה, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הכנסת; היום יום שני, כ"ג בטבת התשס"ב, 7 בינואר 2002, יום השלג הראשון של שנה זו בירושלים.

אברהם בורג: הודעה למזכיר הכנסת.

אברהם בורג: אדוני המזכיר, בבקשה.

א' האן: ברשות יושב-ראש הכנסת, הנני מתכבד להודיע, כי לפי החלטת יושב-ראש הכנסת והסגנים ביום ב' בטבת התשס"ב, 17 בדצמבר 2001, נמשכו הצעות החוק שהונחו על שולחן הכנסת בימים האחרונים של כנס הקיץ, ד'–ה' באב התשס"א, 25-24 ביולי 2001, ללא אישור יושב-ראש הכנסת והסגנים, מ-פ/2872 עד פ/2967, והן מונחות היום מחדש על שולחן הכנסת עם מספרים חדשים כמפורט להלן: לדיון מוקדם – הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון – פיצויים בגין הקלה או שימוש חורג), התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת אברהם פורז ויהודית נאות; הצעת חוק הגז (בטיחות ורישוי) (תיקון – סגירת חוות הגז בפי-גלילות), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת רוני מילוא; הצעת חוק העונשין (תיקון – אחריות גורמי אכיפה), התשס"ב–2002, מאת חברת הכנסת נחמה רונן; הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון – הגנת בית מגורים של נוטלי משכנתאות זכאי משרד השיכון), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת מרדכי משעני; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (זיכוי ממס לתושבי באר-שבע והנגב) (הוראת שעה), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת אבשלום וילן; הצעת חוק בתי-קברות צבאיים (תיקון – מקום קבורתו של חייל), התשס"ב–2002, מאת חברת הכנסת יהודית נאות; הצעת חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גמלאות) (תיקון – קצבת שאירים ליתום), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת יחיאל לסרי; הצעת חוק האזרחות (תיקון – תנאי להתאזרחות), התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת תאופיק חטיב ומוחמד כנעאן; הצעת חוק הסניגוריה הציבורית (תיקון – זכאות לייצוג), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת אברהם פורז; הצעת חוק הגנה על נוטלי משכנתאות לדיור, התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק הדרכים (שילוט) (תיקון – סילוק שלט שהותקן ללא היתר בתקופת בחירות), התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת אברהם פורז ויהודית נאות; הצעת חוק בתי-קברות צבאיים (תיקון – נציגות ממלכתית בהלוויות צבאיות), התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת מוסי רז ואופיר פינס-פז; הצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון – הכרה בלימודי מכינה), התשס"ב–2002,

א' האן: מאת חבר הכנסת אמנון כהן; הצעת חוק בנק ישראל (תיקון מס' 20) (ניהול מדיניות מוניטרית), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת חיים רמון; הצעת חוק זכויות החולה (תיקון – פטור מאחריות לחבר ועדת בדיקה), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת דוד טל; הצעת חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב] (תיקון – דרישת תקופת אכשרה ממי שנמצא בהכשרה מקצועית), התשס"ב–2002, מאת חברת הכנסת נעמי חזן; הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון – שווי הרכישה ליורש מקרקעין), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת ישראל כץ; הצעת חוק לתיקון פקודת העיריות (ממונה על בטיחות), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת דוד טל; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – קצבת תלויים וקצבת זיקנה), התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת ענת מאור, יוסי כץ ואליעזר כהן; הצעת חוק עבודת נשים (תיקון), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת מוסי רז; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – חישוב התגמול למשרתים במילואים), התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת מוסי רז, זבולון אורלב ואבשלום וילן; הצעת חוק-יסוד: נשיא המדינה (תיקון – שיקולים ונתונים במתן חנינה), מאת חבר הכנסת אופיר פינס-פז; הצעת חוק למניעת מפגעים סביבתיים (תביעות אזרחיות) (תיקון), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת אילן גילאון וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק חופשה שנתית (תיקון – ימי חופשה), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת נואף מסאלחה; הצעת חוק-יסוד: נשיא המדינה (תיקון – חנינת עבריינים), מאת חברת הכנסת זהבה גלאון; הצעת חוק יום העצמאות (תיקון – איסור ציון "יום הנכבה"), התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת צבי הנדל, מיכאל נודלמן, אליעזר כהן ונחום לנגנטל; הצעת חוק הפיקוח על מעונות (תיקון – הגדרת ילד), התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת קולט אביטל וזבולון אורלב; הצעת חוק מעמד המורה, התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת איוב קרא; הצעת חוק לתיקון פקודת הטבק (היטל), התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת מוחמד ברכה, תמר גוז'נסקי ועסאם מח'ול; הצעת חוק ההתיישנות (תיקון – התיישנות בתובענות שעניינן יחסי עובד-מעביד),

א' האן: התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת דוד טל, איתן כבל ואילן גילאון; הצעת חוק חנינת נשיא המדינה, התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת אופיר פינס-פז; הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (חבישת קסדה), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת איוב קרא; הצעת חוק חופשה שנתית (תיקון – חופשה לסטודנט), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת עמיר פרץ; הצעת חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גמלאות) [נוסח משולב] (תיקון – כללים להיוון), התשס"ב–2002, מאת חברת הכנסת קולט אביטל וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק פיצויי פיטורים (תיקון – אי-מתן פיצויי פיטורים), התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת יוסף פריצקי, אברהם פורז, יוסף לפיד, יהודית נאות וויקטור בריילובסקי; הצעת חוק הרשויות המקומיות (גמלאות לראש רשות וסגניו) (תיקון – פנסיה צוברת), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת יצחק סבן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק החברות (תיקון – דירקטור חיצוני), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת אברהם פורז וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לתיקון פקודת הרוקחים (הבטחת איכות תרופות מיובאות), התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת יהודית נאות, רן כהן, איתן כבל, יאיר פרץ ונחום לנגנטל; הצעת חוק טיפול בחולי נפש (תיקון – אשפוז כפוי), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת אופיר פינס-פז; הצעת חוק-יסוד: השבות, מאת חבר הכנסת אופיר פינס-פז; הצעת חוק היועצים החינוכיים, התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת זבולון אורלב; הצעת חוק לתיקון פקודת הנישואין והגירושין (רישום), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת איוב קרא; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – ביטול התגמול המרבי), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת מוסי רז; הצעת חוק מיסי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון – רכישה ומכירה של דירת מגורים), התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת יגאל ביבי, שמואל הלפרט, אריה גמליאל וצבי הנדל; הצעת חוק לעידוד השקעות הון (תיקון), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת יחיאל לסרי; הצעת חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה (תיקון – סיוע בדיור), התשס"ב–2002,

א' האן: מאת חברי הכנסת מיכאל נודלמן ואליעזר כהן; הצעת חוק חיילי המילואים, התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת זבולון אורלב, חיים דרוקמן, יגאל ביבי, שאול יהלום ונחום לנגנטל; הצעת חוק טיסות חברת "אל על", התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת אבשלום וילן; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – הגדרת מבוטח), התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת יחיאל לסרי ואילן גילאון; הצעת חוק לביטול הסכמי אוסלו, חברון ו"וואי" (ביטול בגין הפרה מהותית), התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת ישראל כץ ואיוב קרא; הצעת חוק איסור ביקורים במדינות שכנות, התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת יובל שטייניץ; הצעת חוק חיילי מילואים, התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת יוסף פריצקי; הצעת חוק ממוני ביטחון, התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת בנימין אלון; הצעת חוק למדיניות לאומית לשמירה על שטחים פתוחים, התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת רוני מילוא וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – פטור ממס על תגמולי מילואים), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת מוסי רז; הצעת חוק הרשות לפיתוח הגליל (תיקון – דוח לאזרח), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת מוסי רז; הצעת חוק הרשות לפיתוח הנגב (תיקון – דוח לאזרח), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת מוסי רז; הצעת חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת בן משפחה יחיד), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת יחיאל לסרי; הצעת חוק עידוד השקעות הון (תיקון), התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת רחמים מלול, ישראל כץ, יצחק סבן ונחום לנגנטל; הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (הנחה ממס על דמי הבראה), התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת מוחמד ברכה, תמר גוז'נסקי ועסאם מח'ול; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – השבת תשלומי מעביד בגין שירות מילואים), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת אברהם פורז; הצעת חוק-יסוד: משק המדינה (תיקון – שוויון בשיעור קצבאות ילדים), מאת חברי הכנסת אברהם פורז, יוסף לפיד, יהודית נאות, יוסף פריצקי וויקטור בריילובסקי; הצעת חוק המועצה למעקב אחר קיום סכמים בין-לאומיים, התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת מוסי רז;

א' האן: הצעת חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון – איסור חברות בוועד של עמותה), התשס"ב–2002, מאת חברת הכנסת יהודית נאות; הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון – מעמדם של יתומי צה"ל), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת יצחק גאגולה וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק-יסוד: הכנסת (תיקון – נוסח הצהרת האמונים), מאת חבר הכנסת מיכאל קליינר; הצעת חוק לתיקון דין ההתיישנות בגין עבירות מין (תיקוני חקיקה), התשס"ב–2002, מאת חברת הכנסת ענת מאור; הצעת חוק-יסוד: משק המדינה (תיקון – אישור הוועדה לביקורת תקציבית), מאת חבר הכנסת אופיר פינס-פז; הצעת חוק-יסוד: השבות, מאת חבר הכנסת אופיר פינס-פז; הצעת חוק זכויות נפגעי עבירה (תיקון – שירותי סיוע ופיצויים), התשס"ב–2002, מאת חברות הכנסת יעל דיין, ענת מאור, סופה לנדבר וזהבה גלאון; הצעת חוק-יסוד: הממשלה (תיקון – הפסקת כהונתו של שר), מאת חברי הכנסת יוסף פריצקי, אברהם פורז, אליעזר זנדברג, יוסף לפיד ויהודית נאות; הצעת חוק הנישואין והגירושין, התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת יוסף פריצקי, תמר גוז'נסקי ונחמה רונן; הצעת חוק בתי-המשפט (תיקון – נשיא בית-המשפט העליון והמשנה לנשיא), התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת יגאל ביבי ואליעזר כהן; הצעת חוק מס רכוש וקרן פיצויים (תיקון – קרקע חקלאית), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת מוחמד ברכה וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק מימון מפלגות (הוראת שעה – הלוואה מיוחדת), התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת מוחמד ברכה, תמר גוז'נסקי ועסאם מח'ול; הצעת חוק המים (תיקון – קביעת מפלס הכינרת), התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת מוסי רז, אברהם הירשזון ואיתן כבל; הצעת חוק מכוני כושר (רישוי ופיקוח) (תיקון – ביטול הגבלת גיל), התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת תמר גוז'נסקי, מוחמד ברכה ועסאם מח'ול; הצעת חוק לסיוע לגליל (תיקוני חקיקה) (הוראת שעה), התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת מוחמד ברכה, תמר גוז'נסקי ועסאם מח'ול; הצעת חוק היועץ המשפטי הראשי (מינוי וכהונה),

א' האן: התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת יגאל ביבי ואליעזר כהן; הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון – מכרז בעסקת חוץ), התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת יאיר פרץ, מקסים לוי, איתן כבל ואבשלום וילן; הצעת חוק הדיינים (תיקון – הגבלת מספר הדיינים בבית-הדין הרבני הגדול), התשס"ב–2002, מאת חבר הכנסת אופיר פינס-פז; הצעת חוק-יסוד: נשיא המדינה [נוסח חדש], מאת חבר הכנסת חיים רמון; הצעת חוק שירות הביטחון, התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת יובל שטייניץ, רן כהן, יעל דיין, נסים זאב ואליעזר כהן.

א' האן: הצעות החוק המפורטות להלן אינן כלולות ברשימת הצעות החוק כאמור משום שנדונו בדיון מוקדם במליאת הכנסת או שהיוזם היחיד נתמנה לשר.

א' האן: ואלה הן: הצעת חוק לתיקון פקודת הרופאים (הגבלת כהונה של מנהלי בתי-חולים ואחיות ראשיות), התשס"א–2001, מאת חבר הכנסת אחמד טיבי וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק מידע גנטי (תיקון – בדיקה גנטית להורות), התשס"א–2001, מאת חברת הכנסת יהודית נאות; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – ביטוח אבטלה), התשס"א–2001, מאת חבר הכנסת אפי אושעיה; הצעת חוק פרסומים הנוגעים לאיש ציבור (תיקוני חקיקה), התשס"א–2001, מאת חבר הכנסת איוב קרא וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הלוואות לדיור (תיקון – תוספת סיוע ייחודית – 7 ), התשס"א–2001, מאת חברת הכנסת נעמי חזן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון – קבלת קצבת זיקנה וקצבת נכות בעד פרק זמן אחד), התשס"א–2001, מאת חבר הכנסת שאול יהלום; הצעת חוק הגבלת פיטורי משרתי מילואים, התשס"א–2001, מאת חבר הכנסת מרדכי משעני.

א' האן: כמו-כן הצעות פ/3219, שהגיש השר רוני מילוא, ופ/3270, שהגיש השר בנימין אלון.

א' האן: הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (ביטול מקדמות מס), התשס"א–2001, מאת חבר הכנסת אליעזר זנדברג; הצעת חוק החברות הממשלתיות (תיקון – הגדרת זיקה אישית או פוליטית), התשס"א–2001, מאת חבר הכנסת אברהם הירשזון; הצעת חוק בתי-המשפט (תיקון – הגבלת ערעור מטעם המדינה), התשס"א–2001, מאת חבר הכנסת אפי אושעיה; הצעת חוק האפוטרופוס הכללי (תיקון – חקירה לשם איתור נכסים עזובים ובעליהם), התשס"א–2001, מאת חברת הכנסת קולט אביטל וקבוצת חברי הכנסת.

א' האן: עוד החליטו יושב-ראש הכנסת והסגנים שלא להניח מחדש שתי הצעות חוק שנמשכו כאמור, וזאת עד שיתקיים הדיון בישיבת יושב-ראש הכנסת והסגנים בעניינן, ואלה הן: הצעת חוק מקרקעי ישראל (תיקון – הקצאת קרקע להתיישבות יהודית), התשס"א–2001, מאת חבר הכנסת חיים דרוקמן וקבוצת חברי הכנסת; הצעת חוק לעידוד ההגירה למדינות ערב, התשס"א–2001, מאת חבר הכנסת מיכאל קליינר.

א' האן: יושב-ראש הכנסת והסגנים אישרו היום להנחה על שולחן הכנסת הצעת חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ובני משפחותיהם, התשס"ב–2002, מאת חברת הכנסת נעמי חזן וקבוצת חברי הכנסת.

א' האן: עוד אודיעכם, כי הונחו היום על שולחן הכנסת – לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה: הצעת חוק לעידוד השקעות הון (תיקון מס' 53), התשס"ב–2002; מטעם ועדת החוקה, חוק ומשפט: הצעת חוק-יסוד: זכויות חברתיות; מטעם חברי הכנסת:

א' האן: הצעת חוק נכי המלחמה בנאצים (תיקון מס' 11) (הטבות בדיור ובתשלום בעד תרופות), התשס"ב–2002, מאת חברי הכנסת אליעזר כהן ומיכאל נודלמן.

א' האן: הודעת שרת החינוך בעקבות מסקנות ועדת החינוך והתרבות בנושא: מניעת קליטתם של ילדים המתגוררים בלוד במערכת החינוך; ומסקנות ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בנושא: שובו של נציג כת הסיינטולוגיה למפעל "זוגלובק".

א' האן: תודה רבה.

אברהם בורג: שאילתות ותשובות.

אברהם בורג: שר הבינוי והשיכון ישיב על שאילתא מס' 2124, של חבר הכנסת מוטי משעני – לא נמצא, לפרוטוקול.

אברהם בורג: חבר הכנסת מ' משעני שאל את שר הבינוי והשיכון ביום א' בסיוון התשס"א (23 במאי 2001): סבלם של נפגעי המשכנתאות הוא מהתופעות החברתיות הכואבות והבוערות ביותר בישראל.

אברהם בורג: אלפי משפחות אינן מסוגלות לעמוד בהחזרי המשכנתה התופחים עקב ריבית הפיגורים הגבוהה ובשל הוצאות משפטיות גדולות הנובעות מהעברת הטיפול על-ידי הבנקים לעורכי-דין.

אברהם בורג: רצוני לשאול: 1.

אברהם בורג: כיצד נערך משרד השיכון לטפל במספר ההולך וגדל של משפחות שעקב מצבן הכלכלי הקשה אינן מסוגלות לשלם את תשלומי המשכנתה?

אברהם בורג: 2.

אברהם בורג: מדוע לא מקצה המשרד דירות פנויות שנמצאות ברשותו למשפחות שפונו מבתיהן עקב מימוש המשכנתה על-ידי הבנקים?

נתן שרנסקי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

נתן שרנסקי: משרד הבינוי והשיכון מטפל במשפחות המתקשות בהחזרי משכנתה בשני מסלולים: א.

נתן שרנסקי: ועדת אכלוס עליונה הפועלת במשרד הבינוי והשיכון והמוסמכת לפרוס הן חובות פיגורים והן הלוואות; ב.

נתן שרנסקי: ועדה בין-משרדית בראשות משרד האוצר בהשתתפות נציג משרדנו ונציג הבנק הרלוונטי המוסמכת גם למחוק חובות.

נתן שרנסקי: הוועדה העליונה מתכנסת מדי שבוע והוועדה הבין-משרדית דנה עם כל בנק לפחות פעם אחת בחודש.

נתן שרנסקי: במהלך השנה דנה הוועדה העליונה בכ-1,200 מקרים, ומהם אושרו כ-60% לפריסת חובות.

נתן שרנסקי: עם זאת ומתוך מודעות לבעיה הכואבת של המתקשים בהחזרי המשכנתה, המשרד עובד בימים אלה על תיקון חוק הלוואות לדיור, אשר יכלול שורה ארוכה של הקלות למתקשים.

נתן שרנסקי: בין התיקונים יכלול החוק הגבלות על שכר טרחת עורכי-הדין, הכללת אפשרות מכירת הדירה על-ידי הדייר בטרם הפעלת הוצאה לפועל, הגדלת תקופות הפיגור מעבר לחודש-חודשיים הקיימים היום, קביעת גובה מינימום למכירת הדירה של החייב.

נתן שרנסקי: 2.

נתן שרנסקי: המשרד מכליל מחדש כחסרי דירה את הזכאים שנאלצו למכור את דירתם בגלל החובות וערך שלהם המשכנתה היה בגובה מחיר הדירה.

נתן שרנסקי: משפחות אלה מוכללות מחדש כחסרות דירה ומטופלות על-פי זכאותן, ומי שנמצא זכאי לדיור ציבורי נכנס לתור הממתינים לפתרון זה.

אברהם בורג: שאילתא מס' 2125, של חבר הכנסת נואף מסאלחה – לא נמצא, השאילתא תועבר לפרוטוקול.

אברהם בורג: חבר הכנסת נ' מסאלחה שאל את שר הבינוי והשיכון ביום א' בסיוון התשס"א (23 במאי 2001): נודע לי כי ביום העצמאות פורסמה בעיתונות מודעה מטעם חברה של המתנחלים בשם "קדומים 3000", ובה הוזמן הציבור לרכוש בתים במחיר 10,000 דולר בהתנחלויות כגון מצפה-ישי וקדומים.

אברהם בורג: רצוני לשאול: 1.

אברהם בורג: האם תופעה זו ידועה למשרדך?

אברהם בורג: 2.

אברהם בורג: האם נמשכת בניית דירות חדשות בהתנחלויות כשלא מוצאים להן קונים?

נתן שרנסקי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) משרד הבינוי והשיכון לא מפרסם מכרזים לבנייה ביישובים כפריים.

נתן שרנסקי: הבנייה ביישובים כפריים נעשית בשיתוף פעולה משולש בין מינהל מקרקעי ישראל, החטיבה להתיישבות בסוכנות היהודית והיישוב עצמו.

נתן שרנסקי: משרד הבינוי והשיכון משתתף רק בעלויות פיתוח התשתיות בהתאם להחלטות הממשלה.

נתן שרנסקי: על-פי החלטות אלו המשרד מסבסד 50% מעלות הפיתוח באזורי עדיפות א'.

נתן שרנסקי: אשר לחברת "קדומים 3000", זו חברה קבלנית פרטית הבונה במקומות שונים בארץ, ובין היתר בשכונה מצפה-ישי שבקדומים.

נתן שרנסקי: אם החברה קיבלה היתרי בנייה כחוק, הרי שזכותה לבנות וזכותה לשווק את הבתים שהיא בונה בהתאם למכרזים של המועצה.

נתן שרנסקי: אין למשרד הבינוי והשיכון כל מעורבות בנושא זה.

אברהם בורג: שאילתא מס' 2190, של חבר הכנסת עסאם מח'ול – לא נמצא, לפרוטוקול.

אברהם בורג: חבר הכנסת ע' מח'ול שאל את שר הבינוי והשיכון ביום ח' בסיוון התשס"א (30 במאי 2001): פורסם ב"הארץ" ביום 25 במרס 2001, כי משרד הבינוי והשיכון השלים לאחרונה הכנת תוכנית שלד כללית לעיר חדשה בשם גבעות המתוכננת לקום באזור צור-הדסה וביתר.

אברהם בורג: רצוני לשאול: 1.

אברהם בורג: האם המידע המופיע בכתבה נכון?

אברהם בורג: 2.

אברהם בורג: כיצד מתיישבת תוכנית זו עם ההסכמים עם הרשות הפלסטינית שעליהם חתומה ממשלת ישראל?

אברהם בורג: 3.

אברהם בורג: מתי הופקעו הקרקעות אשר מיועדות לבניית ההתנחלות החדשה?

נתן שרנסקי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 1.

נתן שרנסקי: היישוב גבעות הינו יישוב קיים ולכן לא מדובר כאן על הקמת יישוב חדש.

נתן שרנסקי: ככל הנראה כוונתו של חבר הכנסת מח'ול לתוכניות הבנייה ביישובים הקיימים בתוך גבולות היישובים.

נתן שרנסקי: מדובר בהצעות שונות הנובעות מהתפתחות טבעית של דור ההמשך ביישובים של גוש-עציון, בביתר ובצור-הדסה.

נתן שרנסקי: בכל מקרה מדובר בהצעות ראשוניות של היישובים שנבחנות במוסדות תכנון שונים ולפני הוצאתן לפועל יצטרכו לקבל את כל האישורים של כל המוסדות הדרושים.

נתן שרנסקי: 2.

נתן שרנסקי: על כן אין כל הפרה של הסכמים עם הרשות הפלסטינית או כל הסכם אחר.

נתן שרנסקי: 3.

נתן שרנסקי: בכל מקרה לא מדובר בהפקעת אדמות אלא באדמות המדינה.

אברהם בורג: שאילתא מס' 2191, של חבר הכנסת עסאם מח'ול, גם היא לפרוטוקול.

אברהם בורג: חבר הכנסת ע' מח'ול שאל את שר הבינוי והשיכון ביום ח' בסיוון התשס"א (30 במאי 2001): ב-30 בנובמבר 1997 נערך הסכם בין המועצה המקומית זמר לבין מינהל מקרקעי ישראל, ולפיו יימכרו חלקות בנייה לתושבי הכפר זמר ובתנאי שהם תושבי הכפר חמש שנים לפחות.

אברהם בורג: נודע לי, כי בגוש 8658, חלקה 42, נמכרו מגרשים למי שאינם תושבי הכפר.

אברהם בורג: רצוני לשאול: 1.

אברהם בורג: האם המידע נכון?

אברהם בורג: 2.

אברהם בורג: אם כן – למה הופר ההסכם שנחתם עם המועצה המקומית?

אברהם בורג: 3.

אברהם בורג: מה ייעשה בנדון?

נתן שרנסקי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול)

נתן שרנסקי: אשר למעורבות של משרד הבינוי והשיכון ביישוב זמר, אוכל למסור רק כי המשרד היה מעורב בבנייה הזאת רק בהכנה ובפיתוח של התשתיות לפני ואחרי הבנייה.

נתן שרנסקי: השיווק של יחידות דיור נעשה במקום בתיאום ובשיתוף פעולה מלא עם המועצה המקומית.

אברהם בורג: שאילתא מס' 2204, של חבר הכנסת עזמי בשארה – הוא נמצא – מכרזים לרכישת מגרשי בנייה בביר-אל-מכסור.

אברהם בורג: בבקשה, אדוני השר.

אברהם בורג: חבר הכנסת ע' בשארה שאל את שר הבינוי והשיכון ביום ח' בסיוון התשס"א (30 במאי 2001): נודע לי, כי זה חמש שנים לא פורסמו מכרזים לרכישת מגרשים לבנייה בתחום היישוב ביר-אל-מכסור.

אברהם בורג: הוגשו קרוב ל-150 בקשות למועצה המקומית, אך ללא כל תשובה.

אברהם בורג: רצוני לשאול: 1.

אברהם בורג: האם המידע נכון?

אברהם בורג: 2.

אברהם בורג: אם כן – מה הן הסיבות לאי-קיום מכרזים אלו?

אברהם בורג: 3.

אברהם בורג: האם יפורסמו מכרזים אלו? 4.

אברהם בורג: האם יש יישובים ערביים נוספים באותו מצב?

נתן שרנסקי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, ראשית כול, משרד הבינוי והשיכון פועל ביישובים בדואיים בצפון – בגליל – במסגרת תוכנית חומש לטיפול ביישובים אלה.

נתן שרנסקי: התוכנית מופעלת כבר שלוש שנים, שבמהלכן הושקעו על-ידי המשרד כ-110 מיליון ש"ח לפיתוח תשתיות ביישובים שונים.

נתן שרנסקי: בביר אל-מכסור ספציפית פועל המשרד בכמה תחומים: א.

נתן שרנסקי: החל משנת 1998 שווקו ביישוב 35 מגרשים, שסיפקו כ-140 יחידות דיור, בשיתוף פעולה עם מינהל מקרקעי ישראל; ב.

נתן שרנסקי: בימים אלה עובד המשרד על פיתוח שכונה חדשה, שתספק 82 יחידות דיור נוספות, כאשר 22 מהן סופקו לחיילים משוחררים ללא מכרז.

נתן שרנסקי: ארבעה מגרשים, שמונה דירות, יאוכלסו בשכונה זו על-ידי משפחות מפונות מהפזורה הבדואית בגליל; ג.

נתן שרנסקי: נוסף על כך פועל המשרד להכשרת 98 מגרשים נוספים ביישוב, מגרשים צמודי קרקע כמובן; ד.

נתן שרנסקי: המשרד השקיע בשלוש השנים האחרונות 3.2 מיליוני ש"ח בחיזוק שכונות ותיקות ביישוב ועוד כ-1.7 מיליון ש"ח בתשתיות של שכונות חדשות; ה.

נתן שרנסקי: בימים אלו מוקם ביישוב מתנ"ס חדש על שטח של 880 מ"ר, בהשקעה של 4.5 מיליוני ש"ח.

נתן שרנסקי: במסגרת תוכנית החומש הרב-שנתית פועל המשרד בכל היישובים הבדואיים בגליל לשיפור התשתיות ולפיתוחן לצורך בנייה חדשה.

נתן שרנסקי: הנה כמה דוגמאות: בשכונה חדשה בבסמת-טבעון; בחואלד, שהיה כפר לא מוכר והפך ליישוב מוכר, משקיע המשרד בפיתוח תשתיות שלב א' – כבישים, תאורה, ביוב; וויידה – יישוב חדש לחלוטין, המשרד מפתח תשתיות.

נתן שרנסקי: ואלו רק כמה דוגמאות.

אברהם בורג: תודה רבה.

אברהם בורג: שאלה נוספת לחבר הכנסת בשארה.

עזמי בשארה: אדוני השר, אדוני היושב-ראש, תודה על האינפורמציה שניתנה אפילו בלי שאלה, אני ממש מודה לך על האינפורמציה לגבי היישובים האחרים.

עזמי בשארה: אני חוזר לביר-אל-מכסור: דיברת על ייעוד 82 חלקות לבנייה לחיילים משוחררים, ואמרת: מהפזורה הבדואית.

עזמי בשארה: האם יהיו בקרוב חלקות במכרז לתושבי הכפר?

אברהם בורג: אני רוצה להבין: ההנחה שלך היא ששכונת חיילים משוחררים היא מעל ל-100, כלומר זה פותר את בעיית כל החיילים המשוחררים, ונותרים אחרים שאין להם פתרונות דיור?

נתן שרנסקי: כן.

נתן שרנסקי: אני חושב שהתשובה חיובית, אבל אני מציע שאעביר לגבי השאלה הנוספת שלך חומר מדויק יותר.

אברהם בורג: אדוני השר, אני בכל זאת רוצה להוסיף: הנושא הזה הוא נושא כאוב לחבר הכנסת בשארה, שבהרבה מאוד יישובים אי-אפשר להגיע בסופו של דבר לתוכנית מיתאר או לתוכנית בינוי שתפתור בייחוד את בעייתם של זוגות צעירים.

אברהם בורג: זו הבעיה המרכזית.

אברהם בורג: במקומות מסוימים יש שכונות חדשות לחיילים משוחררים, אבל נשארים כל האחים שלא משרתים בצה"ל, כי הם לא רוצים או כי צה"ל לא רוצה בהם, אבל כאזרחים אנחנו חייבים לתת להם פתרון.

אברהם בורג: השאלה היא האם יש תוכנית רבתי במשרד בנושא זה לכל היישובים הערביים.

נתן שרנסקי: לרוב היישובים יש תוכנית מיתאר.

נתן שרנסקי: אם יש בקשה או פנייה בקשר לצורך להוסיף קרקע לחיילים משוחררים, אנחנו פועלים בשיתוף פעולה עם מינהל מקרקעי ישראל, ואני חושב שפחות או יותר אנחנו פותרים את הבעיה.

נתן שרנסקי: נכון שיש זוגות צעירים, ולא רק זוגות צעירים, שאינם יכולים לקבל קרקע באותם תנאים שמקבלים חיילים משוחררים.

נתן שרנסקי: יש כל מיני תוכניות אחרות, ואנחנו מנסים להתאים כל הזמן את התנאים האלה למציאות.

נתן שרנסקי: אני מודע לבעיה, אני יודע טוב מאוד שיש בעיה, אני לא יכול להגיד שיש לנו פתרונות מיידיים בכל מקום ומקום.

נתן שרנסקי: במקרה זה הדגשתי, שרק 22 מתוך 82 מגרשים מיועדים לחיילים משוחררים, דווקא כיוון שזה פותר פחות או יותר את בעיית החיילים המשוחררים במקום.

נתן שרנסקי: אני מסכים שצריך למצוא דרך להתאים את התנאים גם לזוגות צעירים.

אברהם בורג: גם אני הייתי מעוניין לראות את התשובות.

אברהם בורג: אשמח אם אחד משניכם יעביר אלי את התשובות.

אברהם בורג: חברת הכנסת נ' חזן שאלה את שר הבינוי והשיכון ביום כ"ב בסיוון התשס"א (13 ביוני 2001): תוכנית 10 מעניקה תוספת סיוע לזכאים אשר לאורך שנים לא הצליחו לרכוש דירה.

אברהם בורג: רצוני לשאול: 1.

אברהם בורג: מה היא הערכת העלות כיום?

אברהם בורג: 2.

אברהם בורג: מה תהיה העלות אם תופחת ההמתנה לשמונה שנים?

אברהם בורג: 3.

אברהם בורג: בכמה יגדל מספרם של הזכאים אם תשונה ההכנסה המזכה לשכר הממוצע במשק או ל-90% ממנו כאשר מספר השנים המזכות הוא ללא שינוי?

אברהם בורג: 4.

אברהם בורג: מה היא הערכת העלות של הצעה זו?

נתן שרנסקי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) התוכנית 10 נועדה לתת מענה על בעיות דיור של משפחות אשר לא הצליחו להגיע לפתרון דיור של קבע לאחר עשר שנות נישואין.

נתן שרנסקי: עם כניסתה של התוכנית לפועל, ההערכה היתה כי ניתן לצפות ל-435 מממשים בשנה, בעלות של 110 מיליון ש"ח, שמהם 43 מיליון ש"ח בסבסוד.

נתן שרנסקי: בפועל מימשו רק 28 משפחות את זכאותן לתוכנית בשנים 2000-1998.

נתן שרנסקי: מכיוון שהמימוש לא היה גבוה, הוסכם עם משרד האוצר בשנה שעברה להגדיל את התוספת ל-100,000 ש"ח, שמחציתם במענק.

נתן שרנסקי: עם זאת, במהלך שנת 2000 רק 15 משפחות רכשו דירות בתנאי התוכנית; העלות התקציבית הסתכמה ב-5 מיליוני ש"ח.

נתן שרנסקי: ממצאי המחקר שערך המשרד לאחרונה מצביעים על כך שחלק משמעותי מהזכאים הפוטנציאליים בתוכנית לא היו מודעים מספיק לאפשרויותיהם.

נתן שרנסקי: עם זאת, אף שנשלחו כתוצאה מכך עלוני מידע לכל הזכאים המקיימים את התנאים הבסיסיים להכללה בתוכנית, לא חל גידול במספר המממשים.

נתן שרנסקי: לאור הממצאים האלה פניתי יחד עם שר העבודה והרווחה שלמה בניזרי לשר האוצר בבקשה לבחון את הרחבת הקריטריונים בתוכנית ולהכליל בתוכה גם משפחות עם ילד אחד ולקבוע גם כי רף כושר ההשתכרות יעמוד על 90% מהשכר הממוצע במשק.

נתן שרנסקי: לצערי הרב, עד כה לא זכינו להתייחסותו של השר.

נתן שרנסקי: אין בידי משרד הבינוי והשיכון נתונים על המשמעות של הרחבת התוכנית בדרך של קיצור הוותק הנדרש לקבלת הסיוע המועדף בתוכנית, מכיוון שרשימת הזכאים לתוכנית אינה קבועה אלא מתעדכנת על-פי פניותיהם.

נתן שרנסקי: אין בידינו נתונים על רמת ההכנסות של הזכאים, משום שההכנסה אינה משמשת לדירוג רמת הסיוע הבסיסית.

נתן שרנסקי: יצוין כי המחקר שערכנו בקרב הזכאים הפוטנציאליים העלה, כי חלק ניכר מהם זכאים גם במגבלת ההכנסה כיום.

אברהם בורג: דין-וחשבון משלחת הכנסת לסמינר נאט"ו ים-תיכוני שהתקיים במלטה.

אברהם בורג: לפני שחבר הכנסת פריצקי עולה לדוכן אני רוצה לעדכן את חברי הכנסת בנוהג שהצעתי היום לנשיאות ואושר בה.

אברהם בורג: כתוצאה מכך יהיו גם שינויים בתקנון.

אברהם בורג: ננסה להנהיג, שכל יציאה של משלחת פרלמנטרית תצוין במליאת הכנסת, כמו הודעת היושב-ראש על נסיעות שרים.

אברהם בורג: יצאה משלחת לשם, חזרה משלחת משם, ודוח של כל משלחת יוגש ישירות לפרוטוקול, למען מי שירצה לעיין בו, כי לא תמיד הקריאה מעניינת את כל חברי המליאה, אבל את הפרוטוקול זה חייב לעניין, בבחינת דיווח למליאה.

אברהם בורג: דרך אגב, אין משפט פחות טוב להיאמר במליאה מאשר: איננו, לפרוטוקול.

יוסף יצחק פריצקי: לפני כשלושה שבועות התקיים במלטה סמינר שהשתתפו בו חברי פרלמנט מן המדינות החברות בנאט"ו – בברית האטלנטית הצפון-אירופית, יחד עם חברי פרלמנט ממדינות אגן הים התיכון, במסגרת סמינר ים-תיכוני שהארגון הזה מקיים אחת לשנה.

יוסף יצחק פריצקי: צר היה לי ללמוד כאשר הגענו לסמינר הזה, חבר הכנסת אפי אושעיה ואנוכי, שהמשלחת שזומנה מטעם הרשות הפלסטינית בחרה שלא לבוא.

אליעזר כהן: הפלסטינים היו עסוקים בהובלת אוניות נשק.

יוסף יצחק פריצקי: עם זאת, היתה נציגות די מכובדת ממצרים, ממרוקו, מאלג'יר, מתוניס ומירדן.

יוסף יצחק פריצקי: הדיון נסב בעיקרו על המצב במזרח התיכון, ובסוף השבוע הוקדש יום שלם לקונפליקט הישראלי-הפלסטיני, לסכסוך הישראלי-הפלסטיני.

יוסף יצחק פריצקי: במסגרת הסמינר הזה, מר מוקדי, ראש המחלקה המדינית במשרד החוץ, ואנוכי ענינו על שאלות רבות ומגוונות שנשאלו על-ידי חברי פרלמנטים מכל העולם.

יוסף יצחק פריצקי: אני חייב לומר, אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, אם לסכם את הדיונים שהיו שם, שהם היו כך: אין ולא היה ספק בזכותה של מדינת ישראל לחיות חיים בטוחים ולהילחם מלחמת חורמה בטרור.

יוסף יצחק פריצקי: לא היתה מדינה אירופית שלא גינתה את מעשי הטרור ולא קראה להפסיקם על אתר.

יוסף יצחק פריצקי: עם זאת, כל המדינות, או כמעט כל המדינות, או נציגי הפרלמנט האירופי שהיו בדיון, הביעו את דעתם, שיש להמשיך בתהליך המדיני, שיש להמשיך במשא-ומתן על מנת להגיע סוף-סוף להסכם כלשהו עם הרשות הפלסטינית, בין על הסדר קבע בין על הסדר ביניים שיאפשר איזה חיים בצוותא.

יוסף יצחק פריצקי: הסמינר הזה חשוב משום שהוא במה להחלפת דעות עם חברי פרלמנט אירופים וגם למפגשים בלתי רשמיים עם חברי פרלמנט ממדינות המגרב, ממצרים ומירדן, שלדעתי חשוב להמשיך לקיים אתם דיאלוג.

יוסף יצחק פריצקי: תודה רבה.

אברהם בורג: תודה, חבר הכנסת פריצקי.

אברהם בורג: נושא ד' בסדר-היום נפל.

אברהם בורג: (תיקוני חקיקה), התשס"ב–2001

אברהם בורג: נושא ה' בסדר-היום: הצעת חוק חופש העיסוק (הקלה בהגבלות – גיל, תושבות ועיסוק אחר) (תיקוני חקיקה), קריאה שנייה וקריאה שלישית.

אברהם בורג: יציג את הצעת החוק יושב-ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט.

אברהם בורג: בבקשה, חבר הכנסת פינס.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, מונחת לפניכם הצעת חוק חופש העיסוק (הקלה בהגבלות – גיל, תושבות ועיסוק אחר) (תיקוני חקיקה), לקריאה שנייה ושלישית.

אופיר פינס-פז: זו הצעת חוק מטעם הממשלה, לא מטעם חברי הכנסת, ומטרתה להקל בהגבלות המוטלות כיום על עיסוקים שונים מחמת גיל, זיקת תושבות או עיסוק נוסף.

אופיר פינס-פז: הצעת החוק מבטאת את רוח הוראות חוק-יסוד: חופש העיסוק, במגמה שכבר החלה עם הסדרת פרסומת של בעלי מקצוע, שאפשרה פרסום של עורכי-דין ורופאים במגבלות שנקבעו, מי שזוכר את החקיקה ההיא.

אופיר פינס-פז: אתייחס למה שקשור למגבלות מחמת גיל: חוקים שונים המסדירים עיסוק במקצוע קובעים גיל מינימלי כתנאי לעיסוק המוסדר בהם.

אופיר פינס-פז: כך, למשל, חוקרים פרטיים, יועצי מס, רואי-חשבון ועורכי-דין נדרשים להיות בני 23 ומעלה לשם עיסוק במקצוע, בעוד לגבי יועצי השקעות, למשל, הגיל המינימלי הוא 21.

אופיר פינס-פז: הצעת החוק קובעת מגבלת גיל אחידה, מגיל 18, מתוך מחשבה שזהו גיל הבגרות המקובל בארץ, שאף מעוגן, אגב, בחוק הכשרות המשפטית, הגיל שבו מצביעים לכנסת, גיל הבגרות, בקיצור.

אופיר פינס-פז: אשר לשינויים לעניין הגבלות מחמת אזרחות או תושבות: סעיף 3 לחוק-יסוד: חופש העיסוק קובע, כי כל אזרח או תושב של המדינה זכאי לעסוק בכל עיסוק, אבל מסתבר כי קיימים חוקים המתנים את העיסוק בתושבות או באזרחות ישראלית.

אופיר פינס-פז: כך, למשל, המצב לגבי עובדי מדינה ונוטריונים.

אופיר פינס-פז: הצעת החוק באה להבטיח את זכות היסוד של חופש העיסוק גם לתושבי קבע שאינם אזרחי ישראל.

אופיר פינס-פז: התיקון המוצע ראוי במיוחד כי תושבי הקבע בארץ נושאים בכל החובות האזרחיות, לרבות שירות בצבא.

אופיר פינס-פז: אנחנו מדברים, כמובן, על האוכלוסייה הערבית במזרח-ירושלים, ואנחנו מדברים על אוכלוסייה של עולים חדשים שהם לא אזרחים אלא תושבי קבע.

אופיר פינס-פז: אלה בעצם שתי האוכלוסיות.

אופיר פינס-פז: בהקשר זה נקבע, כי דרישת האזרחות הישראלית – – – וי, וי, המצלמות נפלו?

אברהם בורג: לאופיר אין רשות להופיע אם אין שידור.

אברהם בורג: אופיר, תרד מכאן עד שזה יחזור.

אופיר פינס-פז: על-פי התקנון – – –

אברהם בורג: יש חברי כנסת שאסור להם להופיע ללא מצלמות.

אופיר פינס-פז: אבל אפשר להמשיך, אדוני?

אופיר פינס-פז: הפרוטוקול עובד?

אברהם בורג: הפרוטוקול עובד?

אברהם בורג: כן, בבקשה.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, אנחנו לא נכנעים, בכל תנאי מזג אוויר נעמוד על משמרתנו, נמשיך את תפקידנו ונעסוק בעיסוקינו.

אופיר פינס-פז: לעניין הגבלות מחמת עיסוק נוסף:

אופיר פינס-פז: חוקים שונים המסדירים עיסוק במקצוע אוסרים על עיסוק מקביל במקצועות מסוימים.

אופיר פינס-פז: באופן זה נאסר, למשל, על עורכי-דין לעסוק במקצוע ראיית-חשבון ובעסקי מסחר, והגבלות דומות מוטלות על רופאים ועל רואי-חשבון.

אברהם בורג: זה גם רק מתושבי הקבע או בכלל?

אופיר פינס-פז: לא, זה בכלל.

אופיר פינס-פז: אם החוק הזה יעבור, זה ישונה.

אופיר פינס-פז: למשל, עד עכשיו אסור לעורך-דין להיות רואה-חשבון ואסור לרואה-חשבון להיות עורך-דין.

אברהם בורג: ואם הוא עשה את שתי ההכשרות?

אופיר פינס-פז: למרות.

אופיר פינס-פז: אבל עכשיו אנחנו מציעים שינוי, אנחנו מציעים שעורך-דין כן יוכל להיות רואה-חשבון ורואה-חשבון יוכל להיות עורך-דין, אבל הוא יהיה מחויב לתקנות בדבר ניגוד אינטרסים ובדבר אתיקה, ששר המשפטים יצטרך להביא בתוך שישה חודשים לאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט.

אופיר פינס-פז: לכן החוק ייכנס לתוקף רק בעוד שישה חודשים, לאחר שנקבל את התקנות.

אופיר פינס-פז: אני חושב שזה משמעותי מאוד.

אופיר פינס-פז: אותו דבר לגבי רופאים.

אופיר פינס-פז: עד היום לרופא, למשל, אסור לעסוק בעיסוק של מסחר וכדומה.

אופיר פינס-פז: אסור לו להיות איש עסקים.

אברהם בורג: למי אסור להיות איש עסקים?

אופיר פינס-פז: עד היום לרופא, ד"ר לרפואה, רופא שעובד כרופא, אסור להיות איש עסקים.

אופיר פינס-פז: היום נאפשר לו להיות איש עסקים, ובתנאי שלא יהיה ניגוד עניינים, שהוא יהיה כפוף לתקנות האתיקה, כדי שלא יהיה חשש למינהל לא תקין או לניגוד עניינים בין היותו רופא לבין היותו איש עסקים.

אופיר פינס-פז: איפה זה יכול לבוא לידי ביטוי?

אופיר פינס-פז: למשל, אם אדם יושב בדירקטוריון של חברת תרופות והוא רופא, עלול להיווצר מצב שבו הוא רוכש תרופות מהחברה – – –

אברהם בורג: ואם הוא מפעיל מין "מדיסנטר" כזה שהוא חברה?

אברהם בורג: אם זה עסק שהוא פרופר המקצוע שלו?

אופיר פינס-פז: אלה דברים שהחלטנו שיבואו תקנות מסודרות של שר המשפטים, בתיאום עם שר הבריאות בהקשר זה ועם ההסתדרות הרפואית, ואנחנו נצטרך לאשר אותן בוועדת החוקה ולעקוב בדיוק.

אופיר פינס-פז: אני עמדתי על זה.

אופיר פינס-פז: זו היתה תוספת של ועדת החוקה.

אופיר פינס-פז: אנחנו הכנסנו את זה, כי בעניין ניגוד העניינים וההגבלים האתיים, לפי דעתי, חייבים להיות מאוד מאוד ברורים ולא משתמעים, כדי שבאמת לא יהיה ניגוד עניינים.

אופיר פינס-פז: אנחנו רוצים ללכת לקראת בעלי מקצועות, אבל בתנאי שהלקוח לא ייפגע.

אופיר פינס-פז: מה זה ניגוד עניינים?

אופיר פינס-פז: שבסוף הלקוח של עורך-הדין או הלקוח של רואה-החשבון או הלקוח של הרופא ייפגע כתוצאה מניגוד העניינים שיש למטפל שלו או לעורך-הדין שלו או לרואה-החשבון שלו.

אופיר פינס-פז: אלה פחות או יותר הדברים.

אברהם בורג: אני רוצה להבין עוד הפעם, סלח לי שאני מציק לך – – –

אופיר פינס-פז: לא, זה בסדר, גם ככה אנחנו באווירה אינטימית.

אברהם בורג: יש לי ידידה שהיא רואת-חשבון ועורכת-דין, אתה אפילו מכיר אותה.

אברהם בורג: היא לא יכולה לעסוק עם אותו לקוח בשני המקצועות?

אופיר פינס-פז: לא, היא לא יכולה.

אברהם בורג: היא יכולה אתך לעסוק במקצוע א' ואתי במקצוע ב'?

אופיר פינס-פז: נכון לרגע זה היא יכולה לעסוק רק באחד משני המקצועות.

אברהם בורג: עם כולם?

אופיר פינס-פז: עם כולם.

אופיר פינס-פז: השינוי יהיה שהיא תוכל להיות גם זה וגם זה, אבל בכפוף לכמה דברים.

אופיר פינס-פז: מה שאתה מציע, יכול להיות שזה יהיה אחד הדברים ששר המשפטים יציע לכנסת.

אופיר פינס-פז: זאת אומרת, הוא יגיד, ללקוח זה היא צריכה להגיד: אתך אני יכולה להיות רק עורכת-דין ועם אחר אני יכולה להיות רק רואת-חשבון.

אופיר פינס-פז: יכול להיות שזה יהיה אחד הכללים שהם יביאו.

אופיר פינס-פז: אבל הם חייבים להביא לפני הכנסת כללים, כדי שיהיה ברור שאין ניגוד עניינים בין שני התפקידים.

אברהם בורג: אבקש ממך להעביר את זה אליה.

אופיר פינס-פז: אליך?

אברהם בורג: אליה.

אופיר פינס-פז: מי היא?

אופיר פינס-פז: אני לא זוכר.

אברהם בורג: שולי.

אופיר פינס-פז: אה, שולי?

אופיר פינס-פז: גם זה וגם זה?

אברהם בורג: כן.

אופיר פינס-פז: היא בחורה רצינית ביותר.

אופיר פינס-פז: יש הסתייגויות של סיעת חד"ש – חברי הכנסת ברכה, מח'ול וגוז'נסקי הגישו הסתייגויות.

אופיר פינס-פז: לנוכח ה"יריות" אני כבר לא יכול להשיב על ההסתייגויות.

אופיר פינס-פז: ההסתייגויות מציעות, כי יועצי מס ימשיכו להידרש למגבלת גיל של 23 שנים וכי עורכי-דין יידרשו להיות בני 21 שנים.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת נסים זאב מציע, כי ספקי הגז, שהם חלק מהגורמים, ימשיכו להידרש למגבלת גיל של 21 שנים במקום 18 שנים.

אופיר פינס-פז: אנחנו עדיין בדעה – – –

אברהם בורג: רק רגע, חבר הכנסת פינס.

אברהם בורג: חברי הכנסת, אנחנו מורידים את המחשבים ועוברים לניהול ישיבה ידני.

קריאות: – – –

אברהם בורג: תיכף נראה.

אברהם בורג: בואו נגמור את הנושא הזה ונראה מה עושים.

אברהם בורג: קדימה.

אופיר פינס-פז: אנחנו עדיין בדעה שצריך לקבל את הצעת החוק הזאת ללא ההסתייגויות.

אופיר פינס-פז: אבל נשמע את המסתייגים.

אופיר פינס-פז: תודה.

אברהם בורג: או.

אברהם בורג: קיי.

אברהם בורג: , האם אני יכול לבקש מהמסתייגים לא לנמק ולעבור ישר להצבעה?

אברהם בורג: זאת כדי להקל עלינו.

נסים זאב: אני מבקש לדבר.

אברהם בורג: אם אתה מתעקש לדבר, אין בעיה.

אברהם בורג: אני לא יכול למנוע ממך לנצל את זכותך.

אברהם בורג: אם אתה רוצה לדבר – קדימה.

אברהם בורג: אני רוצה פשוט לייעל את הדיון לפני הנפילה הבאה של המערכת.

אברהם בורג: בבקשה.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אם הייתי יודע שזוהי האווירה, הייתי לפחות מכין בובות שלג והייתי נכנס לדיונים.

נסים זאב: אבל אני מצטער, לא חשבתי שניקלע למצב כזה.

נסים זאב: קודם כול, אתייחס לחוק עצמו.

נסים זאב: אני חושב שהחוק חשוב.

נסים זאב: מטרת חוק חופש העיסוק היא להקל קודם כול במגבלת הגיל.

נסים זאב: אני חושב שיש מקצועות – ואופיר, אני מסכים אתך לגבי רוב המקצועות – שבהם אין מקום להכביד ויש מקום להקל ולהפחית מגיל 21 או מגיל 23, ולרדת לגיל הסביר, שהוא גיל בגיר, גיל 18.

נסים זאב: אבל, יש סעיפים – למשל לגבי עורכי-דין – שבהם גם אם אתה רוצה להחיל זאת מגיל 18, זה לא שייך, כי עד שאתה מקבל את תעודת עורך-הדין בלאו הכי אתה צריך לעבור את הגיל שמחייב אותך, מכוח שנות הלימוד שאתה חייב ללמוד באוניברסיטה וכו'.

נסים זאב: עד שאתה מקבל את תעודת עורך-הדין, זה כבר לוקח זמן.

צבי הנדל: יש מקומות שבהם אפשר לקבל תעודה בתוך חצי שנה.

נסים זאב: תלוי איפה.

נסים זאב: אם אתה קונה את זה, זה משהו אחר.

נסים זאב: אם אתה רוצה תעודה כדת וכדין, כפי שהחוק מחייב, זה לוקח כמה שנים, ועל זה אין ויכוח.

נסים זאב: גם לגבי התושבות ועיסוק אחר, לגבי ניגוד אינטרסים, ברור, כפי שהצגת את הדברים, שעורך-דין יכול להיות רואה-חשבון ורואה-חשבון יכול להיות עורך-דין ואין פה ניגוד אינטרסים.

נסים זאב: בהחלט אני חושב שזה דבר שהשכל מחייב.

נסים זאב: בהיותי סגן ראש עיריית ירושלים– הרבה עובדים היו עובדים אחר-הצהריים, כי אנחנו יודעים שהמשכורות של הרשויות היו על סף מה שנקרא "השלמת הכנסה", שלמרות המשכורת היו זכאים להשלמת הכנסה, וזו היתה חרפה בהרבה רשויות מקומיות.

נסים זאב: לכן עובדים ראו לנכון לעבוד במקומות אחרים.

נסים זאב: ברור, כשאין ניגוד אינטרסים.

נסים זאב: אבל הרשות ביקשה תמיד, שאותו עובד יחתום שהוא לא עובד בעבודה נוספת, ואני חושב שאין מקום בחוק חופש העיסוק – כן, צריך לתת אפשרות לאדם שרוצה להביא את פת לחמו ומשכורתו דלה, לאפשר לו לעבוד עבודה נוספת בשעות אחר-הצהריים, כל עוד זה לא פוגע בעבודתו הקבועה וכל עוד אין ניגוד אינטרסים.

נסים זאב: לסעיף 11.

נסים זאב: לגבי חוק הגז, אני מבקש לתמוך בעניין שלא לחזור לבגיר, אלא להישאר כפי שזה היה, מגיל 21.

נסים זאב: צריך יותר אחריות לגבי אנשים שעובדים בכל הקשור לגז, גם מבחינה פיזית וגם מבחינת האחריות, ולכן אני לא רואה מקום להקל בנושא זה.

נסים זאב: אם היושב-ראש יסכים אתי, בהחלט הייתי משאיר את הסעיף כפי שהוא.

נסים זאב: מה גם, ידידי חבר הכנסת אופיר פינס, שלא היה איש מטעמם שיגן על העניין הזה או יביע עמדה אחרת.

נסים זאב: לכן אני לא רואה מקום לשנות.

נסים זאב: תודה.

אברהם בורג: תודה.

אברהם בורג: תמר גוז'נסקי, אתם בכל זאת רוצים לנמק או שאפשר לעבור להצבעות?

תמר גוז'נסקי: אפשר לעבור להצבעות.

אברהם בורג: אנחנו נצביע ידנית.

אברהם בורג: נעשה פעם אחת ספירה, אם יש צורך.

אברהם בורג: אנחנו עוברים להצבעות על ההסתייגויות לחוק חופש העיסוק (הקלה בהגבלות – גיל, תושבות ועיסוק אחר) (תיקוני חקיקה), התשס"ב–2001.

אברהם בורג: לשם החוק אין הסתייגויות.

אברהם בורג: נצביע על שם החוק, כהצעת הוועדה, בקריאה שנייה.

אברהם בורג: מי בעד – ירים את ידו, מי נגד, מי נמנע?

אברהם בורג: שם החוק נתקבל.

אברהם בורג: אם כן, שם החוק נתקבל בקריאה שנייה.

אברהם בורג: הסתייגות לסעיף 1 של חברי הכנסת ברכה, מח'ול וגוז'נסקי – להלן, קבוצת ברכה.

אברהם בורג: מוחמד ברכה, אתם רוצים להסיר?

מוחמד ברכה: מסירים.

אברהם בורג: אם כן, אין הסתייגות.

אברהם בורג: לסעיפים 2 ו-3 אין הסתייגויות.

אברהם בורג: לסעיף 4, אתם מסירים?

מוחמד ברכה: מסירים הכול.

אברהם בורג: אם כן, לסעיף 4 אין הסתייגות.

אברהם בורג: לסעיפים 5 עד 10 אין הסתייגויות.

אברהם בורג: אנחנו נצביע בקריאה שנייה על סעיפים 1 עד 10 כהצעת הוועדה.

אברהם בורג: חברי הכנסת, מי בעד?

אברהם בורג: תודה רבה.

אברהם בורג: מי נגד?

אברהם בורג: מי נמנע?

אברהם בורג: אין.

אברהם בורג: סעיפים 10-1 נתקבלו.

אברהם בורג: אם כן, סעיפים 1 עד 10 נתקבלו בקריאה שנייה, כהצעת הוועדה.

אברהם בורג: סעיף 11, הסתייגות של חבר הכנסת נסים זאב.

אברהם בורג: מי בעד ההסתייגות?

אברהם בורג: מי נגד ההסתייגות?

אברהם בורג: תודה רבה.

אברהם בורג: ההסתייגות של חבר הכנסת נ' זאב לסעיף 11 לא נתקבלה.

אברהם בורג: אם כן, ההסתייגות לא נתקבלה.

אברהם בורג: אנחנו נצביע בקריאה שנייה על סעיפים 11 עד 14 כהצעת הוועדה.

אברהם בורג: מי בעד?

אברהם בורג: מי נגד?

אברהם בורג: מי נמנע?

אברהם בורג: סעיפים 14-11, כהצעת הוועדה, נתקבלו.

אברהם בורג: אם כן, גם סעיפים אלה נתקבלו בקריאה שנייה כהצעת הוועדה.

אברהם בורג: חבר הכנסת פינס, נעבור לקריאה שלישית.

אברהם בורג: חברי הכנסת, אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק חופש העיסוק (הקלה בהגבלות – גיל, תושבות ועיסוק אחר) (תיקוני חקיקה), התשס"ב–2001, בקריאה שלישית, כהצעת הוועדה, ללא הסתייגויות.

אברהם בורג: מי בעד?

אברהם בורג: מי נגד?

אברהם בורג: מי נמנע?

אברהם בורג: אין.

אברהם בורג: חוק חופש העיסוק (הקלה בהגבלות – גיל, תושבות ועיסוק אחר) (תיקוני חקיקה),

אברהם בורג: אם כן, חוק זה נתקבל בקריאה שלישית כהצעת הוועדה.

אברהם בורג: תודה רבה ויישר כוח לכל מי שעסק במלאכה.

אברהם בורג: למכירות בשנים 1999 עד 2003), התשס"ב–2001

אברהם בורג: אנחנו נעבור לנושא הבא בסדר-היום: הצעת חוק תכנון משק החלב בישראל (תיקון), קריאה ראשונה.

אברהם בורג: יציג את ההצעה שר החקלאות ופיתוח הכפר, חבר הכנסת שלום שמחון.

אברהם בורג: בבקשה.

רחמים מלול: למה דילגו על הצעת חוק חובת המכרזים?

אברהם בורג: ביקשו להוריד אותו.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת אילן גילאון ביקש להוריד כי הוא חולה.

אברהם בורג: רפואה שלמה מן השמים; רפואת הנפש ורפואת הגוף; השתא בעגלא ובזמן קריב ונאמר אמן.

שלום שמחון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, הצעת החוק המתפרסמת בזה באה לתמרץ את ביצוע הרפורמה בענף הרפת באמצעות הסדר מיסוי מיוחד לחישוב המס בשל רווח הון ריאלי שצמח ממכירת מכסת חלב.

שלום שמחון: התיקון המוצע מאפשר למוכר מכסת חלב בשנות המס 1999 ו-2000 לפרוס את רווח ההון שצמח לו ממכירת המכסות בשנים אלה על חמש שנים, החל בשנה שבה נערכה המכירה, כך שיראו את התמורה כרווח הון הריאלי שנבע בחלקים שנתיים שווים בכל אחת מאותן שנים.

שלום שמחון: מוכר מכסת חלב בשנת המס 2001 ו-2002 יוכל לפרוס את רווח ההון כאמור על ארבע שנים.

שלום שמחון: מוכר מכסת החלב בשנת 2003 יוכל לפרוס את רווח ההון כאמור על שלוש שנים.

שלום שמחון: בתוך 30 יום מיום מכירת מכסת החלב ישלם המוכר מקדמה בשל חלק רווח ההון המיוחס לשנת המכירה ולשנים הבאות כאחת.

שלום שמחון: לעניין שיעורי המס והזיכויים ממנו, בחישוב המקדמה, יראו את חלק רווח ההון היחסי בכל אחת מהשנים הבאות כאילו היה הכנסתו היחידה של המוכר בשנת המס.

שלום שמחון: לצורך חישוב המס בשנים הבאות יימדד רווח ההון המיוחס לאותה שנה, ובמקביל תימדד המקדמה, והכול מתום שנת המס שבה נמכרה מכסת החלב ועד תום שנת המס שלגביה נערך חישוב המס.

צבי הנדל: אדוני השר, זה על דעת האוצר?

שלום שמחון: זה על דעת האוצר.

שלום שמחון: מוכר שביקש כי תיקון זה יחול לגביו, לא יחולו על הכנסתו שיעורי המס הקבועים בסעיף 91(ו) לפקודת מס הכנסה, ולפיו לגבי נכס שנרכש עד שנת המס 1948, לא יעלה המס על 12% מרווח ההון, ולגבי נכס שנרכש בשנות המס 1960-1949, לא יעלה המס על 12% מרווח ההון ועוד 1% לכל שנה משנת 1949 ועד לשנת הרכישה.

שלום שמחון: מטרת הרפורמה בענף החלב היא ליישם את החלטת הממשלה מס' 1437, מיום 12 באוגוסט 1998, הכוללת עידוד התייעלות בענף החלב ושמירה על איכות הסביבה ברפתות על-ידי הפחתת מחיר החלב ליצרן, מצד אחד, ומתן מענקים להשקעות ברפתות, מצד שני.

שלום שמחון: במסגרת ההתייעלות בענף ייסגרו רפתות ומכסתן תועבר ליצרנים אחרים בתמורה כספית.

שלום שמחון: התיקון לחוק תכנון משק החלב בא לעודד את מהלך ההתייעלות על-ידי הסדר מיסוי מיוחד, כמפורט.

שלום שמחון: יש לציין, כי הסדר זה הוסכם על-ידי משרד האוצר, משרד החקלאות ונציבות מס הכנסה.

שלום שמחון: לשם ההגינות אני רוצה לומר, שהצעת החוק הזאת הונחה על שולחן הכנסת על-ידי חבר הכנסת אבו וילן ועל-ידי, בעת שכיהנתי כחבר הכנסת.

שלום שמחון: הממשלה אימצה אותה, והיא מגישה אותה היום לקריאה ראשונה.

אברהם בורג: לפי מה שאני מבין, מדובר באיחוד ברפתות קטנות.

אברהם בורג: מדובר על איחוד רפתות.

שלום שמחון: מדובר על איחוד רפתות קטנות.

אברהם בורג: מכרתי את המכסה שלי.

אברהם בורג: הרי העסקה בדרך כלל נעשית כשהרווחים משותפים בחלק מהשנים הראשונות.

שלום שמחון: אם מכרתי את המכסה שלי, הפסקתי לייצר.

אברהם בורג: אבל אני שותף ברווחים.

שלום שמחון: לא, אתה מוכר את המכסה ומקבל את התמורה.

שלום שמחון: אם קיבלת 100,000 שקל, מזה אתה צריך לשלם את המס בגובה השומה שלך, כלומר 50% צריכים ללכת למס הכנסה.

שלום שמחון: הפריסה הזאת מאפשרת את הקטנת תשלום המס.

אברהם בורג: עיני לא צרה, אני רק שואל: מכרתי יחידת ייצור ב-80,000 ש"ח, יצאתי ממעגל הייצור, ואני משלם מס כי נכנסה לי הכנסה.

אברהם בורג: אבל עשיתי עסקה עם הקונה שברווחים של השנה הראשונה יש לי 10% או 15%.

שלום שמחון: בדרך כלל עסקה כזאת איננה אפשרית, כי ברגע שוויתרת על זכותך לייצר, אתה יצאת ממעגל הייצור לחלוטין.

אברהם בורג: זאת הסנקציה שלכם.

שלום שמחון: כן, זה בעצם משמש כפנסיה לאותו רפתן שייצר במשך עשרות שנים, זו הפנסיה שלו לעתיד.

אברהם בורג: ולכן אתה מחשב אותה מ-1949.

אברהם בורג: תודה רבה.

אברהם בורג: יש מישהו באולם שרשום לקריאה ראשונה ולא ויתר על רשות הדיבור?

אברהם בורג: עופר חוגי, יש לך לומר משהו בנושא משק החלב?

קריאות: – – –

אברהם בורג: אם מוותרים, אז כולם.

אברהם בורג: אם לא מוותרים, אף אחד לא מוותר.

קריאות: מוותרים.

אברהם בורג: אם כן, חברי הכנסת, אנחנו נעבור להצבעה על הצעת חוק תכנון משק החלב בישראל (תיקון) (הוראות מיוחדות למכירות בשנים 2003-1999), התשס"ב–2002, קריאה ראשונה, כהצעת שר החקלאות.

אברהם בורג: ההצעה להעביר את הצעת חוק תכנון משק החלב בישראל (תיקון) (הוראות מיוחדות למכירות בשנים 1999 עד 2003), התשס"ב–2001,

אברהם בורג: אם כן, הצעה זאת תעבור לוועדת הכספים לשם הכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

אברהם בורג: תודה רבה.

אברהם בורג: (תסקיר השפעה על הסביבה), התשס"ב–2001

אברהם בורג: אנחנו עוברים להצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 58) (תסקיר השפעה על הסביבה), של חברת הכנסת יהודית נאות וקבוצת חברי הכנסת.

אברהם בורג: חברת הכנסת נאות, בבקשה.

אברהם בורג: יש תשובת שר כלשהו?

יהודית נאות: עמדת הממשלה היא בעד, אני מקווה.

יהודית נאות: עמיתי חברי הכנסת, כולם יודעים שבחוק התכנון והבנייה וגם בתקנות התכנון והבנייה מופיע המושג – הכנת תסקיר השפעה על הסביבה, דבר שיש לו משמעויות סביבתיות על שכונה, רחוב או אזור מסוים.

יהודית נאות: אלא מה?

יהודית נאות: עד היום המחוקק לא נתן את דעתו, לא בתקנות ולא בחוק, לשאלה מי בעצם מוסמך לערוך תסקיר, מהן המיומנויות הנדרשות ומהי ההכשרה המקצועית שנדרשת מאדם שצריך להכין תסקיר.

יהודית נאות: מי שישב אי-פעם בוועדות התכנון והבנייה או מי שהגיש התנגדויות שם לב לא אחת לכך שמתגלה שעורכי התסקיר הם לא בדיוק האנשים הכי מיומנים להכנת התסקיר המסוים הזה.

יהודית נאות: מומחים לתחבורה הם לא תמיד המומחים למשטר רוחות, והצעת החוק הזאת, כפי שהיא עובדה בוועדת הפנים ואיכות הסביבה, בראשותו של חבר הכנסת גפני, בעצם קובעת, שכאשר מוטלת חובה להגיש תסקיר על-פי חוק התכנון והבנייה, התסקיר הזה יוגש על-ידי בעל מקצוע.

יהודית נאות: החוק הזה גם מוסיף ומטיל על השר לאיכות הסביבה לקבוע מה המקצועות, מה ההשכלה ומה ההכשרה המקצועית והניסיון הנדרשים מבעל מקצוע שיכול להגיש תסקיר השפעה על הסביבה.

יהודית נאות: מה שעדיין פתוח לדיון לקראת הכנת החוק לקריאה שנייה ושלישית הוא פרק הזמן שבו השר לאיכות הסביבה יתקין את התקנות, ובהתאם לכך ממתי תהיה תחילתו של חוק זה.

יהודית נאות: בדיונים השונים בוועדת הפנים לא נשמעו התנגדויות מהותיות לחוק הזה מכל הגורמים שהשתתפו בדיונים, משום שכולם בעצם הכירו בנחיצות לקבוע אמות מידה וכישורים ממי שמכינים את תסקיר ההשפעה על הסביבה.

יהודית נאות: למה?

יהודית נאות: בוועדות המשנה לתכנון ובנייה וגם בוועדות המחוזיות יושבים אנשים שהם נבחרי ציבור ואין להם כל הידע והכישורים המצטברים כמו למי שאמור להכין את התסקיר.

יהודית נאות: רוב האנשים שבאים להצביע על אישורה או על אי-אישורה של תוכנית סומכים על מכיני התסקיר, ולכן חשוב מאוד שהשר לאיכות הסביבה יקבע שהתסקירים יוכנו במקצועיות, כך שאפשר יהיה לסמוך עליהם.

יהודית נאות: אני רוצה לומר לכל אלה שבמהלך הדיונים הגיעו מאוד נחושים ואמרו שלא צריך את המקצועיות הזאת, שהניסיון האישי שלי מלמד, שככל שהתסקיר יותר מהימן הוא יותר קביל והוא גם חוסך זמן ליזמים.

יהודית נאות: לא אחת קורה שתסקיר שמוכן באופן לא מיומן גורר את המשרד לאיכות הסביבה להחזרת התסקיר למי שהכין אותו.

יהודית נאות: זה עיכוב בתוכנית ולכן גם עיכוב באישורה.

יהודית נאות: תודה רבה.

אברהם בורג: תודה.

אברהם בורג: מישהו מתעקש לדבר?

אברהם בורג: אם כך, נלך לפי הסדר.

אברהם בורג: חבר הכנסת מיכאל איתן – לא נמצא.

אברהם בורג: חבר הכנסת אבשלום וילן – לא נמצא.

אברהם בורג: חבר הכנסת יובל שטייניץ – לא נמצא.

אברהם בורג: חבר הכנסת ישראל כץ – לא נמצא.

אברהם בורג: חבר הכנסת משה גפני – לא נמצא.

אברהם בורג: חבר הכנסת זבולון אורלב, בבקשה.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, למרות השלג אני מסכים עם חבר הכנסת נסים זאב שהצעת החוק הזאת חשובה מאוד, מפני שהתחום של איכות הסביבה נרמס על-ידי בעלי ממון, שרואים את טובתם.

זבולון אורלב: גם הצעת חוק ההסדרים בדבר קיצור הליכים היא עוד הצהרת כוונות של הממשלה, שדורשת את האינטרסים של הציבור בכל מה שקשור בהשפעות על איכות החיים, איכות הסביבה, שמירת מקורות המים, שמירת הטבע והנוף, ולכן יש חשיבות רבה להצעת החוק.

זבולון אורלב: צריך לשבח את מציעת החוק, חברת הכנסת יהודית נאות, שמביאה לכנסת מניסיונה המוניציפלי.

זבולון אורלב: אני מציע, חברת הכנסת יהודית נאות, לקראת קריאה שנייה ושלישית עוד לעגן את הדברים כך שלתסקיר הזה יהיה משקל, כלומר לא רק תהיה חובת הגשה, אלא צריך לחשוב על אמצעים כלשהם כדי שהתסקיר שיונח בפני ועדת התכנון וייכתב על-ידי איש מקצוע לא ייגרס, לא ייכנס למגירה, אלא תהיה לו השפעה.

זבולון אורלב: אני בטוח שלא ניתן יהיה להשיג זכות וטו, אבל צריך למצוא אמצעים חוקיים על מנת שלפחות הציבור ידע ויהיו לו סיבות להגיש התנגדויות.

זבולון אורלב: יכול להיות שהדבר הטוב ביותר הוא להבטיח את פומביות הגשת התסקיר כדי שהציבור ידע.

זבולון אורלב: תודה רבה.

אברהם בורג: תודה רבה.

אברהם בורג: חבר הכנסת עזמי בשארה – לא נמצא.

אברהם בורג: חבר הכנסת שאול יהלום – לא נמצא.

אברהם בורג: חבר הכנסת אופיר פינס – לא נמצא.

אברהם בורג: אני מדגיש שנמצא כאן השר ריבלין, שלמרות התלאובות בכל זאת מכבד אותנו בנוכחותו המתמדת.

אברהם בורג: חבר הכנסת נחום לנגנטל, בבקשה.

נחום לנגנטל: אדוני היושב-ראש, גברתי היושבת-ראש המחליפה, עמיתי חברי הכנסת, אני רוצה לומר שהצעת החוק היא הצעה ראויה על פניה, וודאי שצריך שמי שנותן תסקיר איכות סביבה יהיה אדם עם תעודות, עם הכשרה, שידעו במה מדובר.

נחום לנגנטל: אני רק רוצה לומר בקשר אלייך, ואני לא יודע אם זאת האכסניה בחוק הזה, שכאשר הדבר הזה יבוא לדיון בין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והשלישית, בהנחה שהצעת החוק תעבור את הקריאה הראשונה, ואני מאחל לך ולנו שהיא תעבור, שהבעיה היא, שתסקיר איכות הסביבה בוועדות לתכנון ולבנייה הוא סיוט שלא נברא כמותו.

נחום לנגנטל: צריך להבין, שכאשר רוצים לתקוע תוכניות מסיבות לא ענייניות, אם יש סכסוך בין בעלי קרקע במקום, מייד מתחילים לבקש תסקירי איכות הסביבה.

נחום לנגנטל: אז טוענים שזה לא טוב, מגישים תסקיר איכות סביבה נגדי, וזה אחת העילות שעורכי-דין משתמשים בהן על מנת למשוך דיונים.

נחום לנגנטל: מה קורה בשלב יותר מאוחר?

נחום לנגנטל: בשלב מאוחר אומרים עורכי-הדין לקליינטים: אם תסכימו לתנאי שלי, שהוא תנאי אגבי וצדדי בכלל, שלא קשור לעניין איכות הסביבה, אני אמחק את בקשתי לתסקיר לאיכות הסביבה והכול יהיה בסדר.

נחום לנגנטל: בשפה של עורכי-הדין יש הרבה ארגומנטים של הכנסת עזים על מנת להוציא אותן; כמו בסכסוכי בני-זוג – כאשר האשה רוצה מזונות היא מבקשת שלום-בית.

נחום לנגנטל: תמיד כל אחד מבקש דברים הפוכים על מנת לקבל אותם דרך בעלי הדין.

נחום לנגנטל: אני לא יודע איך תעשי את הדבר, אבל אני מאוד מאוד מקווה שתצליחי, ואני סומך על היושר שלך, חברת הכנסת נאות, שהתסקיר לאיכות הסביבה לא יהיה קרדום לחפור בו למטרות אחרות.

נחום לנגנטל: באיכות סביבה אנחנו מעוניינים, ובביורוקרטיה לשמה – ודאי שלא.

סופה לנדבר: תודה.

סופה לנדבר: חבר הכנסת מקסים לוי – לא נמצא.

סופה לנדבר: חבר הכנסת אחמד טיבי גם מפחד משלג.

סופה לנדבר: חברת הכנסת תמר גוז'נסקי, בבקשה.

תמר גוז'נסקי: גברתי היושבת-ראש, חברי הכנסת, אני רוצה לברך את חברת הכנסת יהודית נאות, ששבה ומניחה על שולחן הכנסת הצעת חוק שבאה לשפר את עבודתן של הרשויות המקומיות ובעיקר בתחום הסביבה.

תמר גוז'נסקי: שמעתי את חבר הכנסת לנגנטל מספר לנו על הרמאים והשקרנים.

תמר גוז'נסקי: חבר הכנסת לנגנטל, אתה צודק בכך שיש מי שעושה את החוקים קרדום לחפור בו אינטרסים אישיים או כלכליים כאלה ואחרים, אבל הרי כאשר אנחנו מחוקקים חוק אנחנו עוסקים בראייה הכוללת של הנושא ולא באותם רמאים, שקרנים ואנשים שתופסים טרמפ ויש להם כוונות אחרות בכלל.

נחום לנגנטל: הם לא רמאים.

תמר גוז'נסקי: אתה יודע, חבר הכנסת לנגנטל, שזה קיים בהרבה מאוד תחומים.

תמר גוז'נסקי: מה שחשוב פה הוא שהנושא של תסקיר השפעה על הסביבה הולך ומאבד את המשמעות שלו על רקע חוק הוול"לים החדש שהממשלה העבירה לוועדת הכספים במסגרת חוק ההסדרים הקודם.

תמר גוז'נסקי: חברת הכנסת נאות, אנחנו יכולים לחוקק חוקים מאוד נחמדים, כפי שאת מציעה, אבל אם אחר כך באה הממשלה ואומרת שהיא רוצה שהאישור יהיה בתוך חודשיים, איזה אדם מקצועי יוכל לבדוק את כל התנאים, לתת אכן את האישור בתוך חודשיים ולהבטיח שלא תיפגע הסביבה?

עופר חוגי: יש סעיף בנושא איכות הסביבה.

תמר גוז'נסקי: ודאי שיש שם סעיף, אבל מגבלת הזמן היא מיטת סדום.

עופר חוגי: נתנו להם זמן – – –

תמר גוז'נסקי: ודאי שיהיו דיונים, הכול במיטת סדום הזאת.

תמר גוז'נסקי: נקבע איזה תאריך, ועד התאריך הזה חייבים לאשר את התוכנית.

תמר גוז'נסקי: אני חושבת שאיכות הסביבה תהיה הדבר הראשון שייפגע, וגם אינטרסים נוספים.

תמר גוז'נסקי: אני מבקשת להוסיף ולהדגיש, שאנחנו נמצאים בתקופה שבה נושאים כמו איכות הסביבה ונושאים חברתיים אחרים מאבדים את חשיבותם וסובלים, לדעתי, מקיפוח הולך וגדל גם מבחינת הציבור וגם מבחינת הממשלה.

תמר גוז'נסקי: לכן, בסופו של דבר, אנחנו שומעים על תוכניות רבות לשימור הסביבה שלא יוצא מהן שום דבר כי אין תקציבים.

תמר גוז'נסקי: אנחנו שומעים על קיצוצים בתחומים שונים, והקיצוצים בתחום הארכיאולוגיה הם רק דוגמה אחת לתחום חברתי בעל משמעות, שעכשיו מקצצים בו, ואחר כך מספרים לנו שרוצים לדאוג לתעסוקה, כאשר התוצאה בעצם תהיה הגדלת האבטלה.

תמר גוז'נסקי: תודה רבה.

סופה לנדבר: תודה רבה לחברת הכנסת גוז'נסקי.

סופה לנדבר: חבר הכנסת ויצמן שירי – לא נמצא.

סופה לנדבר: חבר הכנסת זאב בוים – לא נמצא.

סופה לנדבר: חבר הכנסת מיכאל קליינר – לא נמצא.

סופה לנדבר: חבר הכנסת האשם מחאמיד – לא נמצא.

סופה לנדבר: חבר הכנסת יגאל ביבי, בבקשה.

יגאל ביבי: כבוד היושבת-ראש, כנסת נכבדה, כשאני רואה את החוק שמעלה חברת הכנסת נאות, עולה אצלי רעיון שאולי גם חברי הכנסת צריכים איזה מינימום כדי להיות חברי כנסת.

יגאל ביבי: כמעט לכל מקצוע יש סף מעבר, בחינות, אפשרויות והתמחות.

צבי הנדל: אני מבקש לא לזלזל.

צבי הנדל: מספיק מזלזלים בנו בתקשורת.

צבי הנדל: אני לא קונה את הזלזול הזה.

סופה לנדבר: לא נזלזל אנחנו בעצמנו.

יגאל ביבי: פעם היה הבדל בין ראשי הערים לבין חברי הכנסת, מה הכישורים המינימליים שצריכים להיות, ועכשיו השוו.

יגאל ביבי: לעניין החוק, אין לי ספק שהחוק נכון.

יגאל ביבי: נושא איכות הסביבה רציני ביותר, ובמדינה קטנה כמו שלנו, שהצפיפות בה היא מהגבוהות בעולם, אם לא נשמור על איכות הסביבה יהיה לנו קשה לחיות במדינה.

יגאל ביבי: בשנים האחרונות הצלחנו לדרוש שיהיה תסקיר השפעה על הסביבה בכל נושא, ואין לי ספק שזה עולה כסף.

יגאל ביבי: כשאדם מתכנן פרויקט ורוצה להתקדם הוא מוכן לשלם כל סכום כדי שייתנו לו תסקיר מהר מאוד, אפילו חפוז מאוד.

יגאל ביבי: יש לא מעט שרלטנים שלא מומחים בנושא, יש להם גם תואר והם אפילו דוקטורים, אבל הם לא מומחים לנושא הספציפי.

יגאל ביבי: לכן, אין ספק שצריך לעשות יותר, וגם המשרד לאיכות הסביבה מחולק לאגפים – יש אגף לזיהום אוויר, יש איגום חומרים מסוכנים, יש נושאים הקשורים למים ולחופים, ואין ספק שמי שעושה תסקיר איכות הסביבה צריך להיות מומחה לנושא.

יגאל ביבי: הנושא הזה עדיין חדש במדינת ישראל, וחלק מהאוניברסיטאות התחילו להכשיר אנשים בתחומים השונים.

יגאל ביבי: יכול להיות שיש פרויקטים שבהם צריך צוות ודעה שנייה, ולא רק תסקיר של מישהו שכתב תסקיר.

יגאל ביבי: צריך צוות מומחים, ויכול להיות שבפרויקט לאומי או בפרויקט גדול השר צריך להחליט שבנושא הזה צריכים להיות גם אדם מומחה לאוויר וגם מומחה לזיהום מים וגם וגם.

יגאל ביבי: לכן אני מברך את חברת הכנסת נאות על החוק ואני אתמוך בו.

סופה לנדבר: תודה לחבר הכנסת יגאל ביבי.

סופה לנדבר: חבר הכנסת צבי הנדל, בבקשה.

צבי הנדל: גברתי היושבת-ראש, חברי חברי הכנסת, לרגע חששתי שמוסיפים עוד גם במקום שאין צורך בתסקיר – יש לנו מספיק חוקים ומגבלות – אבל קיבלתי את ההסבר מחברת הכנסת נאות ואני מקבל אותו, וודאי שאנחנו זקוקים למקצועיות.

צבי הנדל: אני רוצה לחבר בין החוק הקודם שדובר בו, המדבר על תיקון במיסוי בנושא מכירת מכסות חלב, לבנייה.

צבי הנדל: הופתעתי מכך שמס הכנסה והאוצר לא התנגדו להצעת החוק שהביא שר החקלאות, כי לפעמים יש איוולות מדהימות שאנחנו עושים מתוך קיבוע בתוך מרובע, עקשנות בלתי מובנת של האוצר בתחום המיסוי.

צבי הנדל: כיושב-ראש ועדת העלייה והקליטה בכנסת אני נדרש לעניין השכרת דירות, העדר מלאי דירות להשכרה, וזאת בעיה עצומה אצלנו.

צבי הנדל: יש אנשים שמוכנים לבנות לצורך השכרת דירות במחירים נמוכים, אבל צריך לעשות עסקה שבה גם האוצר מוותר על משהו, גם בנושא הקרקע וגם בנושא המיסוי של בניין שהוא מחזיק לצורך השכרה.

צבי הנדל: במשך שנים העניין לא זז בעקשנות, ובעת כזאת, כשאנחנו במצב כלכלי קשה ואנחנו משוועים לתעסוקה, לתנופת בנייה ועשייה, אפשר היה לבנות עשרות אלפי יחידות דיור בשכירות ויש להן דורש.

צבי הנדל: הלוואי שכשם שאפשר היה לגמור בנושאים אחרים עם מס הכנסה ועם האוצר, יהיה ניתן גם בתחום הבינוי, ואז שווה שיעשו תסקיר סביבה הכי טוב שאפשר, ואם תהיה בנייה להשכרה – יש בונים שרוצים, במחיר נמוך, ובלבד שאנחנו בכנסת אולי נציע חקיקה, אולי נחבור יחד ונכופף את ידי האוצר כדי שניתן יהיה להוביל מהלך כזה.

צבי הנדל: יש היום 55,000 משפחות שזכאיות לדיור ציבורי על-פי קנה מידה שנקבע בישראל, ואין למדינה איפה לשכן אותן.

צבי הנדל: העליתי את זה על סדר-היום, אולי נוכל להוביל את המהלך הזה יחד.

צבי הנדל: תודה.

סופה לנדבר: תודה לחבר הכנסת צבי הנדל.

סופה לנדבר: חבר הכנסת גדעון עזרא – לא נמצא.

סופה לנדבר: חבר הכנסת מוחמד ברכה – לא נמצא.

סופה לנדבר: חבר הכנסת אורי אריאל – לא נמצא.

סופה לנדבר: חבר הכנסת יוסף פריצקי – לא נמצא.

סופה לנדבר: חבר הכנסת טלב אלסאנע, בבקשה.

צבי הנדל: הוא לא רוצה לדבר.

טלב אלסאנע: אם צבי הנדל דיבר, אני צריך לעשות איזון.

צבי הנדל: מי מגיש את תסקיר הסביבה אצלכם?

טלב אלסאנע: השיח'.

טלב אלסאנע: גברתי היושבת-ראש, חברי הכנסת, חשיבות השמירה על הסביבה – אפשר לראות אותה כשיוצאים החוצה, אז רואים כמה הטבע יפה, כל עוד בני-האדם לא מקלקלים אותו.

טלב אלסאנע: לכן חשוב לא לקלקל את הטבע, על מנת ליהנות ממנו.

טלב אלסאנע: הצעת החוק משתלבת בשמירת הסביבה, כי אין סביבה אחרת.

טלב אלסאנע: אבל בהקשר זה אני רוצה להתייחס לכך שעד כמה שהסביבה חשובה, חיי האדם חשובים לא פחות.

טלב אלסאנע: לכן, כשבאים לשפר ולעדכן את חוקי התכנון והבנייה, אני רוצה לציין שהיום, כשיש שלג בחוץ, יש חלק מתושבי המדינה שאין להם אפילו קורת-גג.

טלב אלסאנע: יש אנשים שהם בגדר הומלסים.

טלב אלסאנע: אלה לא אותם הומלסים שבחרו בזה, אלה תושבים שגרים ביישובים לא-מוכרים, שהמדינה לא מאפשרת להם לבנות.

טלב אלסאנע: וראו זה פלא, כשבאה סופה והורסת את הפחונים או את המבנים הזמניים – אז משרד השיכון או מינהלת הבדואים רצים כדי לעזור להם באמצעות שמיכות או מבנים זמניים אלטרנטיביים.

טלב אלסאנע: אז במקום לרוץ ולעשות כאילו יש לנו מצפון ואנחנו רוצים לעזור, צריך לאפשר לאנשים לבנות ולא להרוס להם את המבנים הזמניים שיש להם כל עוד המדינה לא מתכננת עבורם יישובי קבע.

טלב אלסאנע: כל מה שמבקשים האנשים האלה, שהם בגדר תושבים, בהם ילדים וזקנים ונשים, הוא שהמדינה תכיר בזכותם לחיות על אדמתם ובמולדתם.

טלב אלסאנע: כאן הם נולדו, הם לא התנחלו ולא עברו לשום מקום אחר ולא פלשו לשום מקום אחר.

טלב אלסאנע: הם היו כאן והם ממשיכים לחיות כאן.

צבי הנדל: הם לא פלשו?

צבי הנדל: זאת האדמה שלהם?

צבי הנדל: הם קנו אותה?

טלב אלסאנע: זאת האדמה שלהם ושל אבא שלהם ושל סבא שלהם, לדורי דורות.

צבי הנדל: לא שלהם ולא של אבא שלהם ולא של סבא שלהם ולא היה מעולם.

צבי הנדל: זה גזל קרקעות.

טלב אלסאנע: גם ללא קשר לזכות הקניין, יש זכות לקורת-גג, חבר הכנסת צבי הנדל, שאנשים לא יקפאו מקור בימים כגון אלה.

טלב אלסאנע: זו חובה מצפונית, זו חובה אזרחית, זו חובה של כל מדינה כלפי אזרחיה.

סופה לנדבר: תודה רבה.

סופה לנדבר: חבר הכנסת איוב קרא – לא נמצא.

סופה לנדבר: חבר הכנסת מוחמד כנעאן, בבקשה.

מוחמד כנעאן: גברתי היושבת-ראש, חברת הכנסת יהודית נאות, הצעת החוק כשלעצמה היא הצעה נכונה, אך אינני מבין אם הכוונה היא גם שכל אדם שרוצה לבנות בית מחויב – – –

יהודית נאות: זה לא מרחיב את חובת התסקיר, אלא כשיש חובה היום בחוק – ואז את התסקיר יכין מקצוען.

יהודית נאות: השאלה היא מי יכין את התסקיר.

מוחמד כנעאן: השאלה היא אם נמצאים מקצוענים בכל המגזרים, ואם אכן המשרד לאיכות הסביבה הכין תוכנית שבעלי מקצוע שאת מדברת עליהם – יש מקום ללמוד אותה והם אכן לומדים את המקצוע הזה.

מוחמד כנעאן: עד היום אני לא יודע איפה, ואם מה שלומדים מספיק לתוארו של בעל המקצוע.

מוחמד כנעאן: אני חושב שיש כאן חשיבות להבטיח גם שיהיו בעלי מקצוע מתאימים, ועם זאת אני אתמוך בהצעת החוק.

מוחמד כנעאן: היום, לצערי הרב, הנושא של איכות הסביבה הוא במצב ירוד מאוד, לפחות במרבית היישובים הערביים.

מוחמד כנעאן: לפני שאנחנו מדברים על איכות סביבה נאותה, כמו שצריך להיות, צריך לדבר על יישובים שאין בהם הדברים הבסיסיים, האלמנטריים, שיכולים להבטיח איכות סביבה.

מוחמד כנעאן: מה עוד, גברתי המציעה, שעד היום מרבית היישובים הערביים, מעל 40% מהם, לא מחוברים לרשת הביוב הארצית, וכשהדבר המרכזי לא קיים, אני לא יודע על איזו איכות סביבה יכולים לדבר באותם יישובים, חברת הכנסת נאות.

מוחמד כנעאן: אני מקווה שסגן שר הפנים, ששומע את הנושא הזה, יביא את הדברים בחשבון ויקדם את העניין.

מוחמד כנעאן: אני יודע שיש תוכנית, אבל צריך פשוט לזרז אותה ולקדם את הטיפול והתקצוב של הרשויות המקומיות, על מנת להשלים את נושא הביוב בכל הרשויות המקומיות, ואני מדבר בעיקר על הרשויות המקומיות הערביות שאני מכיר מקרוב ויודע שאין להן תקציב ויש להן בעיה רצינית מאוד לעמוד בנטל של הפרויקט הזה.

סופה לנדבר: תודה רבה.

סופה לנדבר: חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה, בבקשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: גברתי היושבת-ראש, מכובדי השרים וחברי הכנסת, באופן כללי אני חושב שההצעה היא בכיוון החיובי, אבל יש לי חששות כבדים, גברת נאות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני חרד שמא אזרחים מן השורה, אזרחים קטנים, אלה שירצו לבנות בית בפינה פרטית, אנשים שהם "עמך", לא יוכלו לעמוד במשאלות האלה ובמחויבות להביא תסקיר של איכות סביבה ושל סוקר מוסמך, כקביעת השר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני חושב שבעניין הזה – ובכל אופן אני חושש – אנחנו נחייב אנשים חלשים במחויבות שהם לא יוכלו לעמוד בה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ללא החשש הזה אני תומך בהצעה בכל מאודי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני חושב ששמירת איכות הסביבה היא דבר חיובי, דבר נכון ודבר שצריך לעשות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו דנים בחוק הזה עכשיו, בשעה מבורכת, כאשר בסביבה שלנו יש אווירה חגיגית של שלג, של שמחת חיים ושל גשם.

סופה לנדבר: עד כמה שרצינו להתחלק עם עם ישראל – – –

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אכן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אבל אני מדגיש שוב שהעניין הזה של הבנייה של האנשים הקטנים, של אחד שבונה לו בית או תוספת, הוא עניין שצריך למצוא לו מוצא או דרך כדי לראות איך ניתן לשחרר את האנשים האלה מהחובה הזאת, בוודאי בכפוף לכך שלא תהיה שום פגיעה בסביבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני לא מאמין שאדם שבונה חדר או בית קטן בשכונה כפרית, או בעיר, או באיזה מקום, רוצה לפגוע באיכות הסביבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: סיימתי את דברי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אומר עתה משפט אחרון, שאני מפנה אותו לחברת הכנסת נאות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ההצעה מבורכת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אבל אני מדגיש שוב, שצריך למצוא את הדרך ולשים לב איך ניתן לשחרר את האזרחים הקטנים מהחובה הזאת, כמובן בלי שייגרם נזק לאיכות הסביבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

סופה לנדבר: תודה רבה לחבר הכנסת דהאמשה.

סופה לנדבר: חבר הכנסת חיים כץ – לא נמצא.

סופה לנדבר: חבר הכנסת נסים זאב – בבקשה, אדוני.

סופה לנדבר: אחריו – חברת הכנסת נחמה רונן.

נסים זאב: גברתי היושבת בראש, כנסת נכבדה, אני חייב לומר שאני מאוד מודאג מכך שמדינת ישראל לא מסוגלת לעמוד בהתקפה של שלג על המדינה.

נסים זאב: מה יקרה אם באמת יפגיזו אותנו מהרשות הפלסטינית?

סופה לנדבר: אנחנו ניתן תגובות ותשובות.

נסים זאב: אני ממש לא מבין.

נסים זאב: אני מקווה שלפחות בכנסת נוכל לנהל ישיבות תקינות – – –

קריאה: כדאי שתקצר.

נסים זאב: אני אקצר, אבל זה לא ישפיע על התסקיר.

נסים זאב: אני רוצה לברך את חברת הכנסת יהודית נאות.

נסים זאב: אני חושב שהתסקיר הסביבתי חשוב ביותר, ובוודאי חובה היא שהתסקיר יוגש על-ידי בעלי מקצוע.

נסים זאב: השר לאיכות הסביבה הוא שצריך לקבוע את המקצועיות, את ההכשרה המקצועית, את הכישורים, את הניסיון המקצועי, שנדרשים מאותם בעלי מקצוע.

נסים זאב: לא כל אחד יכול להגיש תסקיר כזה.

נסים זאב: למעשה, התסקיר בא למנוע, בין היתר, מפגעים תברואיים אפשריים.

נסים זאב: קיימת שאלה, כפי שאני מכיר אותה מקרוב מוועדת התכנון: לפעמים ועדת התכנון מטילה על אדם שהגיש איזו בקשה של תוספת בנייה, שמחייבת תוכנית בניין ערים – הגברת נאות, שימי לב להערה הזאת – להגיש תסקיר סביבתי שהוא הרבה מעבר לתוכנית.

נסים זאב: הוא מבקש תוספת פשוטה, שמחייבת תוכנית בניין ערים, ומטילים עליו להגיש את התסקיר.

נסים זאב: זה דבר שלוקח חודשים רבים.

נסים זאב: מעבר לזה, מטילים עליו להוציא עוד כספים, ואני חושב שאין צדק בכך שהאיש הוא זה שצריך לעשות את התסקיר.

נסים זאב: לכן, גם בקטע הזה, בנושא הזה של מי צריך לעשות את התסקיר ועל מי מוטלת החובה לעשות זאת, דעתי היא שהחובה צריכה להיות מוטלת על הרשות המקומית.

נסים זאב: הרשות צריכה אולי לגבות כספים נוספים, באחוז מסוים, אבל התסקיר חייב להיות מוגש על-ידה.

נסים זאב: אני רוצה לומר דבר נוסף.

נסים זאב: שום תסקיר לא יעזור אם אנחנו ערים ומודעים לבעיה שאציג עתה.

נסים זאב: למשל, כששכונה נבנית יש לפעמים קצת חריגות בנייה ולא נותנים אפשרות לקבל טופס-4, ומנתקים את כל הבניינים מחיבור תקין לביוב ולחשמל.

נסים זאב: אנחנו יודעים שכבלים מסתובבים מבית לבית, מבניין שיש לו טופס-4 לבניין שאין לו טופס-4.

נסים זאב: לכן, לדעתי, לכל התסקירים האלה אין שום ערך.

נסים זאב: אני חושב שגם בנושא הזה הגיע הזמן לעשות סוף ולהביא לכך שדברים אלמנטריים שהרשות חייבת לעשותם היא תעשה.

נסים זאב: אין לאפשר אכלוס של בניינים שעדיין לא נגמר ההליך התכנוני שלהם, או חריגות הבניין, וכן יש למנוע את חיבורם לביוב, למים ולחשמל.

סופה לנדבר: תודה רבה.

סופה לנדבר: חברת הכנסת נחמה רונן, בבקשה.

נחמה רונן: גברתי היושבת-ראש, בטרם ייפסק החשמל שוב ועל מנת שנוכל לתמוך בהצעתה של חברת הכנסת יהודית נאות, אקצר בדברי.

נחמה רונן: אני רוצה לברך את חברת הכנסת נאות על ההצעה.

נחמה רונן: לא לחינם יש התנגדות בקרב הממשלה להצעת החוק.

נחמה רונן: האם אני מבינה נכון?

סופה לנדבר: אין?

נחמה רונן: אני הבנתי שיש התנגדות להצעת החוק.

נחמה רונן: ההתנגדות הזאת היא בין היתר משום שאנחנו רואים אילו לחצים יש על ועדות התכנון והבנייה, וכמה ידיהם של אינטרסנטים מעורבות בהצעות שמגיעות לוועדות השונות, משום שהם רוצים לקדם את האינטרסים שלהם ולקדם נושאים שהתסקיר הרבה פעמים מעמיד אותם על מקומם.

נחמה רונן: הרי בעצם התסקיר כל כולו בא לטובת האזרח.

נחמה רונן: הוא בא לבחון כל פרויקט, כל הצעה, ולתפוס אותם במובנים שונים, לאו דווקא בראייה האינטרסנטית של אותו יזם, אלא איך הוא משפיע על מי שצריך לחיות באותו אזור ואיך הוא משפיע אפילו על מקומות שמשיקים לאותו מקום שבו הפרויקט צריך להתבצע.

נחמה רונן: לכן, ודאי שיזמים לא אוהבים תסקירים, ולפעמים זה גם משבש לממשלה כל מיני רצונות שהיא רוצה ליישם בניגוד לכל שכל ומינהל תקין.

נחמה רונן: דרך אגב, אנחנו רואים זאת בהצעה המאוד-נאורה שמביא האוצר עם משרד ראש הממשלה, בחוק עוקף תכנון ובנייה.

נחמה רונן: אנחנו מבינים גם מהי המשמעות של חקיקה כזאת – על שכונות שיקימו, על מיזמים שיבנו, בלי שום תכנון, בלי שום ראייה מבוקרת ומקצועית.

נחמה רונן: על כן, אני בהחלט חושבת שהצעת החוק הזאת תעשה סדר במערכת.

נחמה רונן: אני לא חושבת שהיא תגרום לביורוקרטיה.

נחמה רונן: מי שעושה דברים נכונה ובודק אותם כמו שצריך, קשה מאוד להתנגד לפרויקטים שלו.

נחמה רונן: על כן, אני בהחלט תומכת ומברכת את חברת הכנסת יהודית נאות.

נחמה רונן: תודה.

סופה לנדבר: תודה.

סופה לנדבר: רשות הדיבור לחבר הכנסת עופר חוגי.

סופה לנדבר: אחריו – לחבר הכנסת עזמי בשארה.

סופה לנדבר: לאחר מכן נעבור להצבעה, אם חברת הכנסת נאות לא תרצה להשיב.

עופר חוגי: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, הצעת החוק על פניה היא הצעה טובה, שבאה להסדיר את הפעילות של אנשי המקצוע שיגישו את התסקירים לוועדות התכנון והבנייה.

עופר חוגי: היום הנושא פרוץ מאוד ומגישים את התסקירים אנשי מקצוע מכל הרמות.

עופר חוגי: אולם אני לא חושב שצריך לעשות זאת בחוק.

עופר חוגי: אפשר לעשות זאת על-ידי תקנות ששר הפנים יפרסם עם השר לאיכות הסביבה.

יהודית נאות: זה בדיוק מה שכתוב בחוק, שהשר לאיכות הסביבה יתקין תקנות.

עופר חוגי: נכון, אבל לא צריך לחוקק חוק.

עופר חוגי: אפשר להריץ זאת בקריאה ראשונה.

עופר חוגי: אני חושב שבזמן ההכנה לקריאה הראשונה השר יכול לפרסם תקנות.

עופר חוגי: אין צורך לכתוב זאת בספר החוקים.

עופר חוגי: זה בסך הכול בא להסדיר דבר טכני ואין צורך בחוק.

עופר חוגי: אם על כל דבר טכני נחוקק חוק, ספר החוקים שלנו יתמלא בצורה בלתי רגילה.

עופר חוגי: אני חושב שהעלאת הצעת החוק היא דבר נכון.

עופר חוגי: הנושא פרוץ וצריך להסדיר אותו, אבל בכל אופן, לפי דעתי, יש להפריד בין פרויקט לפרויקט.

עופר חוגי: יש פרויקטים גדולים ומיוחדים; למשל, נמל היובל.

עופר חוגי: בפרויקט כזה באמת צריך לקחת אנשים ברמה הראשונה במעלה כדי להכין את התסקיר ולתת להם גם זמן מסוים להכנת התסקיר.

עופר חוגי: לעומת זאת, יש פרויקטים שיש לגביהם תקדימים של תסקירים.

עופר חוגי: אתן לדוגמה את הכבישים.

עופר חוגי: כבר נסללו עשרות כבישים וכבר יש עשרות תסקירים.

עופר חוגי: לפרויקט מהסוג הזה לא צריך לקחת אנשי מקצוע ברמה מאוד גבוהה, שלוקחים מאות אלפי שקלים, אלא אפשר להשתמש בתסקירים קודמים.

עופר חוגי: לכן אני אומר, שבכל הנושא הזה של הקביעה מי, איך ואילו בעלי מקצוע יעסקו בנושא, צריך שהשר יקבע את הדברים כך שגם ייחסך זמן בוועדות וגם לא תהיה עלות גבוהה לא למשק ולא לאנשים שמגישים את התוכניות.

עופר חוגי: כך הם לא יצטרכו להתעכב זמן רב.

עופר חוגי: תודה רבה.

סופה לנדבר: תודה.

סופה לנדבר: רשות הדיבור לחבר הכנסת עזמי בשארה.

סופה לנדבר: אחריו – השר מבקש להתייחס לנושא.

עזמי בשארה: גברתי היושבת-ראש, חברי הכנסת, אין שום ספק שחברת הכנסת יהודית נאות מצאה כאן משהו שצריך לתקן, היא הציעה לו פתרונות, ואין לנו אלא לקבל את יוזמתה בברכה ולהסכים להצעת החוק, שיהיה ברור מי איש המקצוע שיחתום על תסקיר איכות הסביבה.

עזמי בשארה: אין כאן שום הרחבה של מושג הבניינים שצריכים תסקיר כזה וכו'.

עזמי בשארה: יש חור בחוק שהיא סגרה, נקודה.

ראובן ריבלין: יש הרחבה.

יהודית נאות: ממש לא.

עזמי בשארה: ניגשתי אליה בכוונה ושאלתי אותה, כי זה היה באמת גורם לי לשקול שיקול אחר לגמרי ולדון בזה.

עזמי בשארה: גברתי היושבת-ראש, אני אצביע בעד החוק.

עזמי בשארה: שמענו בזמן הדיון בכנסת אנשים שאפילו על השלג מדברים במושג של התקפה – התקפת השלג ומה נעשה כשיפגיזו אותנו.

עזמי בשארה: זו התקפה מטעם מי, אדוני, מטעם הקדוש-ברוך-הוא?

עזמי בשארה: זו לא התקפה, זו ברכה וזה טוב.

עזמי בשארה: צריך לבדוק למה מדינה כזאת – שכל כך מתפארת ומתרברבת כשהיא כובשת אוניית ציוד, כאילו היא מעצמה גדולה, ומעסיקים אותנו ארבעה ימים במעשה ה"רמבו" הגדול הזה – מתייחסת לשלג כהתקפה.

עזמי בשארה: שלג יש בכל מקום בעולם.

עזמי בשארה: צריך לבדוק את מדיניות התשתיות במדינה הזאת, זה הכול.

עזמי בשארה: זה דבר מאוד פשוט.

עזמי בשארה: לא כל דבר הוא מצ'ואיזם, גבורה והתקפה ומלחמה ופגזים.

עזמי בשארה: צריך לבדוק מה מדיניות התשתיות במדינה הזאת ומדיניות הבנייה.

עזמי בשארה: זו מדינה שעד עכשיו מאוימת שבתוך המאה הזאת בוודאי תהיה בה רעידת אדמה.

עזמי בשארה: מדברים כאן על תסקירי איכות הסביבה ולא מצליחים בכנסת הזאת לדון בנושא התשתיות, איך באמת להתאים את מדיניות הבנייה לכך שאם תהיה במדינה הזאת אי-פעם רעידת אדמה היא לא תהיה התקפה אלא דבר טבעי שקורה בכל מקום.

עזמי בשארה: לדעתי, בנושא מדיניות התשתיות יש הרבה מאוד מה לעשות במדינה הזאת.

עזמי בשארה: זאת מדינה שהתמוטט בה גשר ואף אחד לא נתן את הדין.

עזמי בשארה: דנו תקופה ארוכה בעניין ועדה ציבורית לנושא אסון "אולמי ורסאי".

עזמי בשארה: לדעתי, צריכה להיות רשות או ועדה ציבורית קבועה למקרים כאלה, לאסונות כאלה.

עזמי בשארה: צריכים להיות רשות או גוף שיטפלו בדברים ארוכי הטווח.

עזמי בשארה: שמענו על רשות העתיד, או משהו כזה, שמתכננת את העתיד.

עזמי בשארה: כבר יש שר לעתיד בכנסת.

עזמי בשארה: אבל, לדעתי, בנושאים האלה של התשתיות אנחנו דנים כאילו היינו מדינת עולם שלישי.

עזמי בשארה: יותר נכון, זה לא כאילו היינו מדינת עולם שלישי, אלא מדינת ישראל בנושא התשתיות היא מדינת עולם שלישי.

עזמי בשארה: היא יכולה להתרברב בנושאים צבאיים כמה שהיא רוצה.

עזמי בשארה: היא לא מעצמה והיא לא שום מעצמה.

עזמי בשארה: בענייני תשתיות, לרבות איכות סביבה, היא מדינת עולם שלישי.

עזמי בשארה: תודה רבה.

סופה לנדבר: תודה רבה לך.

סופה לנדבר: אדוני השר, רצית להשיב.

סופה לנדבר: בבקשה.

ראובן ריבלין: גברתי היושבת בראש, חברי חברי הכנסת, חברת הכנסת נאות מציעת ההצעה, אני חשבתי לתומי, ואני מתנצל, שמדובר באותו נוסח שנתבקשה הכנסת להצביע עליו בהצעת החוק כפי שהוגשה בקריאה הטרומית.

ראובן ריבלין: אני רואה בכל זאת שאכן יש כאן שינוי לגבי אותו נוסח שהוגש ואין כאן הרחבה.

ראובן ריבלין: צריך בהחלט לתת את לבנו לכך, שאם התיקון הזה מתקבל, יכול להיות שנצטרך להביא תיקון נוסף.

ראובן ריבלין: יכול להיות מקרה שאדם מבקש, כתוצאה מתנאים סוציאליים, לבצע איזו עבודה המחייבת אותו עם אחרים, אבל הם אינם מעוניינים באותה עת להגיש תסקיר סביבתי ונבצר מהם לעשות זאת מטעמים סוציאליים, כי הכסף פשוט לא מצוי בידיהם.

ראובן ריבלין: זאת הערה אחת שכדאי שחברי הכנסת שידונו בחוק, בהכנתו לקריאה שנייה ושלישית, ייתנו דעתם עליה.

ראובן ריבלין: הנושא השני – אני מציע לקבוע הוראת מעבר לגבי כל אלה שהיו מוסמכים עד היום להגיש תסקירים, כמו גיאוגרפים שעובדים שנים רבות ועל כך פרנסתם.

ראובן ריבלין: יש לשמר לפחות את היכולת שלהם להיות אנשים שהם בעלי יכולת, או בעלי כישורים מתאימים להגיש תסקירים, כי אחרת אנחנו – – –

קריאה: אפשר לתת להם לעבור השתלמות של פרק זמן מסוים.

ראובן ריבלין: יש לנו מספר רב של חוקים המשמרים אנשים שנמצאים תקופה מסוימת בתפקידם.

ראובן ריבלין: צריך לשמר אותם, או לראות בהם ובוותק שלהם דבר המאפשר להם לקבל את האישור להיות אלה שמבצעים את העבודה.

סופה לנדבר: רבותי, אני צריכה להגיד, שאם החוק יעבור, אנחנו נעביר אותו לוועדת הפנים ואיכות הסביבה.

סופה לנדבר: נעבור עתה להצבעה ידנית.

סופה לנדבר: מי בעד?

קריאה: אפשר להצביע הצבעה אלקטרונית.

קריאה: זה עובד.

סופה לנדבר: טוב, בואו ננסה.

סופה לנדבר: נא להצביע.

סופה לנדבר: בעד ההצעה להעביר את הצעת החוק לוועדה – 21

סופה לנדבר: נמנעים – אין

סופה לנדבר: ההצבעה שלי היא בעצם ההצבעה של חבר הכנסת אברהם בורג, כי הוא היה צריך לנהל את הישיבה.

סופה לנדבר: בעד – 21, נגד אין, נמנעים אין.

סופה לנדבר: החוק עבר.

סופה לנדבר: ברכות לחברת הכנסת יהודית נאות.

סופה לנדבר: אני מברכת אותך על קבלת הצעת החוק שלך בקריאה ראשונה.

סופה לנדבר: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לשאילתות ותשובות.

סופה לנדבר: ישיב על השאילתות סגן שר הפנים דוד אזולאי.

סופה לנדבר: בבקשה.

סופה לנדבר: חבר הכנסת ע' חוגי שאל את שר הפנים ביום ד' בניסן התשס"א (28 במרס 2001): ביטאון המינהל הקהילתי בשכונת רמות בירושלים מדווח על תקציבו בסך 13 מיליון ש"ח.

סופה לנדבר: בדיקת הנושאים מעלה, שהציבור החרדי בשכונה כמעט לא ייהנה מתקציב זה, אף שרבים מתושבי השכונה הם דתיים וחרדים; רצ"ב הפרסום.

סופה לנדבר: רצוני לשאול: 1.

סופה לנדבר: מדוע לא יועד תקציב הולם לנושאים שהם גם לטובת התושבים הדתיים והחרדים?

סופה לנדבר: 2.

סופה לנדבר: האם נשקל לעכב בחירות למינהל ברמות?

דוד אזולאי: גברתי היושבת-ראש, חבר הכנסת עופר חוגי, טענותיהם של ראשי המתנ"ס דאז היו שהמינהל הקהילתי ברמות הינו עמותה ועל כן הוא פועל כרשות משפטית עצמאית.

דוד אזולאי: בעקבות תשובה זו ערך משרדי בירורים אחדים עם אנשי העירייה והמינהלת ברמות.

דוד אזולאי: אני שמח להודיע לך, שבימים אלה נראה פתרון לייצוג הולם של התושבים השונים הגרים במקום.

סופה לנדבר: חבר הכנסת חוגי, האם זה מספק אותך?

סופה לנדבר: אתה רוצה לשאול שאלה נוספת?

סופה לנדבר: בבקשה.

עופר חוגי: המצב היום הוא מצב אבסורדי.

עופר חוגי: רוב תקציבה של העמותה הזאת בא מעיריית ירושלים.

עופר חוגי: תפקיד העמותה לתת שירותים לכל תושבי השכונה, אבל הם נותנים את השירותים רק לחלק מהתושבים.

עופר חוגי: אפילו הם עמותה, לא ייתכן שעיריית ירושלים תיתן כסף בלי פיקוח ובלי שתדאג לכך שכל התושבים יקבלו את השירותים האלה.

דוד אזולאי: ידידי חבר הכנסת עופר חוגי, אני חושב ששאלתך נכונה וצודקת, במיוחד כשמדובר בכספי ציבור.

דוד אזולאי: נאמר לנו שלעניין יימצא פתרון כבר בימים הקרובים.

דוד אזולאי: אכן יהיה ייצוג הולם לכל התושבים.

דוד אזולאי: ברגע שיהיה ייצוג הולם, אני מאמין שגם החלוקה התקציבית תהיה הולמת – לכל תושבי השכונה.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: חבר הכנסת י' פרץ שאל את שר הפנים ביום ד' בניסן התשס"א (28 במרס 2001): לנוכח הנחייתו של היועץ המשפטי לממשלה בעניין עליית קרובים לא-יהודים, כפי שפורסמה ב"ידיעות אחרונות" בי' באדר התשס"א, 5 במרס 2001 – רצ"ב הידיעה – רצוני לשאול: 1.

דוד אזולאי: כמה לא-יהודים עלו עד כה בהסתמך על חוק השבות?

דוד אזולאי: 2.

דוד אזולאי: האם פועל משרדך כעת לפי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה? 3.

דוד אזולאי: להערכת משרדך, כמה לא-יהודים מצויים בין העולים מאז החלה העלייה הגדולה מחבר המדינות ומרוסיה?

דוד אזולאי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול)

דוד אזולאי: 2.

דוד אזולאי: משרדנו פועל בהתאם להנחיות היועץ.

דוד אזולאי: 3.

דוד אזולאי: סך כל התושבים הפעילים שנכנסו לארץ מ-1988/89 בעלי אשרת א/5 (ארעי) או תושב קבע, ולאום לא יהודי – 38,786, מתוכם מחבר המדינות – 13,225.

דוד אזולאי: חבר הכנסת ע' חוגי שאל את שר הפנים ביום כ' בתמוז התשס"א (11 ביולי 2001): ממידע שהגיע אלי עולה, כי יש ליקויים בשירותי הכבאות בירושלים.

דוד אזולאי: מצב זה חמור בעיקר על רקע השרפות המשתוללות.

דוד אזולאי: רצוני לשאול: 1.

דוד אזולאי: האם אכן יש ליקויים בשירותי הכבאות בירושלים בפרט וביתר התחנות בכלל?

דוד אזולאי: 2.

דוד אזולאי: האם שירותי הכבאות ערוכים מול גל השרפות?

דוד אזולאי: חבר הכנסת עופר חוגי – 1.

דוד אזולאי: אין ברשותנו מידע על ליקויים בשירותי הכבאות בירושלים.

דוד אזולאי: 2.

דוד אזולאי: שירות כבאות ירושלים נמצא בשיא התקן המאושר על-ידי נציבות הכבאות.

דוד אזולאי: תקן זה מאפשר לשירותי הכבאות לתת מענה על כל אירוע חירום בעיר, ואף על כמה אירועים המתרחשים במקביל, כפי שזכור לך מאסון התמוטטות התקרה ב"אולמי ורסאי" – ראשונים הגיעו למקום שירותי הכבאות וחילצו עשרות אורחים בחיים.

דוד אזולאי: כלי הרכב – בשנתיים האחרונות, כחלק מתוכנית האב של שירותי הכבאות וההצלה, רכשו שירותי הכבאות בירושלים שבעה רכבי כיבוי חדשים, ובשנת 2001 צפויים להירכש מנוף גבהים, רכב חפ"ק ורכב חילוץ מהמתקדמים מסוגם בעולם.

דוד אזולאי: הציוד הקיים כיום בשימוש הכבאים בירושלים הינו תקין ופועל כנדרש.

דוד אזולאי: יותר מכך, אני גם מכיר קצת מקרוב את שירותי הכבאות בירושלים, ואני אומר לך שהם עושים עבודה מצוינת.

סופה לנדבר: תודה, אדוני.

סופה לנדבר: זה מספק אותך, חבר הכנסת חוגי?

סופה לנדבר: – כן.

סופה לנדבר: שאילתא מס' 2227, של חבר הכנסת טלב אלסאנע, על תוכניות מיתאר.

סופה לנדבר: בבקשה, אדוני סגן השר.

סופה לנדבר: חבר הכנסת ט' אלסאנע שאל את שר הפנים ביום ט"ו בסיוון התשס"א (6 ביוני 2001): העיר תמרה והיישובים עין-מאהל, אבטין וזרזיר סובלים ממצוקת דיור קשה ומהעדר רזרבת קרקעות אשר תבטיח את התפתחותם.

סופה לנדבר: רצוני לשאול: 1.

סופה לנדבר: מה יעשה משרדך כדי לפתור את בעיית היישובים הנ"ל? 2.

סופה לנדבר: האם יורחבו גבולות תחום השיפוט ותחום תוכניות המיתאר ביישובים אלה, ואם לא – מדוע?

דוד אזולאי: גברתי היושבת בראש, אני רוצה להגיד לך שאני פשוט מתפעל מכך שרוב חברי הכנסת השואלים נמצאים פה.

דוד אזולאי: זה בסדר, זה טוב.

תמר גוז'נסקי: ולמה אתם – – –

יהודית נאות: זה לא עונש.

טלב אלסאנע: זה משרד חשוב, ואנחנו – – –

תמר גוז'נסקי: – – –

סופה לנדבר: אנחנו פשוט לא מפחדים משלג.

דוד אזולאי: חברת הכנסת גוז'נסקי, טוב ששאלת את השאלה הזאת – –

זבולון אורלב: על השאילתא הזאת אתה עונה – – –

דוד אזולאי: – – ולכן אני אומר לך שבגלל זה החלטתי היום, בסוף סדר-היום, לענות על כל השאילתות על מנת לנקות שולחן, ואני רוצה להגיד לך שחלק מהשאילתות שהצטברו – הצטברו לא תמיד באשמתנו.

דוד אזולאי: לצערי, עדיין יש שאילתות רבות שרצינו לענות עליהן היום אבל לא קיבלנו מענה מהגורמים הנוגעים בדבר ולכן לא יכולנו להביא אותן.

תמר גוז'נסקי: – – –

דוד אזולאי: אני מודיע לך, שאם בתוך זמן קצר לא נקבל את התשובות מהנוגעים בדבר, אנחנו נכריז כאן קבל עם ועדה מיהם האנשים שלא מוכנים לענות על השאלות.

סופה לנדבר: מצוין.

סופה לנדבר: בבקשה, תשובתך על השאילתא.

דוד אזולאי: תודה.

דוד אזולאי: חבר הכנסת אלסאנע, בבדיקה שנעשתה במסגרת הכנת תוכניות-אב לפיתוח תמרה, זרזיר ועין-מאהל עד לשנת 2020 התברר שניצול קרקעות מאושרות לבנייה בתוכניות המיתאר הסטטוטוריות הוא כ-0.7 יחידות דיור לדונם.

דוד אזולאי: בממוצע מצויה משפחה וחצי על כל 3 דונם שטח מאושר לבנייה.

דוד אזולאי: מכאן אני חושב שיש מענה יפה על הדרישה של אותם תושבים שרוצים לבנות ביישובים שהזכרת, אדוני.

סופה לנדבר: שאלה נוספת לחבר הכנסת טלב אלסאנע.

טלב אלסאנע: גברתי היושבת-ראש, כבוד סגן השר, השאילתא הזאת היא מחודש יוני, ולכן באמת חשוב מה שאמרת בתחילת דבריך, שיהיה שיתוף פעולה בין חברי הכנסת לבין משרדי הממשלה, כך שבתוך חודש-חודשיים נקבל את התשובות.

טלב אלסאנע: עכשיו זה לא משנה, מאחר שהנושא הזה הוא לטווח ארוך, אבל – – –

דוד אזולאי: הנושא הזה רלוונטי בכל מקרה.

טלב אלסאנע: כן.

טלב אלסאנע: לגבי התשובה, אני סבור שהתשובה לא ברורה, אינה נותנת לנו נתונים ברורים, כי לגבי תחום תוכניות המיתאר, יש בוודאי אדמות שהן בבעלות פרטית, יש אדמות מינהל.

טלב אלסאנע: השאלה היא מה השטחים הזמינים לבנייה, מאחר שביישובים כמו עין-מאהל, אני יודע מידיעה אישית שאין להם מקום לבנות בתי-ספר או מתנ"סים או מבני ציבור.

טלב אלסאנע: ולכן, התשובות הלקוניות הן תשובות שטוב שהפקידים ייתנו אותן, אבל הן לא יפתרו את הבעיות במציאות.

טלב אלסאנע: ולכן, אדוני סגן השר, מאחר שאתה מופקד על עניין שהוא מאוד חשוב, שאלתי היא: האם יש תכנון אסטרטגי לגבי כלל הכפרים הערביים לשנת 2020 – מה מספר האוכלוסין, הגידול הטבעי, תחום השיפוט ותוכניות המיתאר, והאם יש בו מענה גם לאכלוס, גם לתיעוש וגם לשטחי ציבור?

טלב אלסאנע: אם זה נמצא במשרד הפנים, מה קורה לגבי היישובים האלה?

טלב אלסאנע: יש לך, אין לך, אתם מתכננים, בעתיד תיתנו תשובה?

טלב אלסאנע: אני לא רוצה סתם תשובות, אלא אני מבקש לדעת אם במדיניות של משרד הפנים יש תשובות בתחום הזה.

סופה לנדבר: מספיק, תודה רבה לך, זה כבר נאום שלם.

דוד אזולאי: חבר הכנסת טלב אלסאנע, אל תצפה ממני שבתשובה על שאילתא אסקור לפניך כאן מדיניות של משרד.

דוד אזולאי: עם זה, מבחינתנו המשרד ערוך ונותן מענה לקראת שנת 2020.

דוד אזולאי: לגבי המקומות הספציפיים שהעלית כאן, אני יודע מידיעה אישית שיש שטחים פרטיים, ורק רצון התושבים יכול לפתור את הבעיה, כדי להקים אותם מבני ציבור שאתה מדבר עליהם.

דוד אזולאי: מבחינת בתים פרטיים אין בעיה.

דוד אזולאי: אנחנו עובדים על תוכניות מיתאר.

דוד אזולאי: ברוב המקרים תוכניות המיתאר מאושרות מבחינתנו, ואתה יודע שלא פעם אחת יש התנגדויות לתוכניות המיתאר מצד התושבים שיש להם הבעלות הפרטית על הקרקעות.

דוד אזולאי: תודה.

סופה לנדבר: תודה.

סופה לנדבר: שאילתא מס' 2363, של חבר הכנסת נסים זאב, בנושא הגן הציבורי היחיד בקטמונים בירושלים.

סופה לנדבר: בבקשה, אדוני סגן השר.

סופה לנדבר: חבר הכנסת נ' זאב שאל את שר הפנים ביום ו' בתמוז התשס"א (27 ביוני 2001): בשבועון "כל הזמן" פורסם, כי הגן הציבורי היחיד בשכונת הקטמונים בירושלים עומד להפוך למבנה ענק שישמש את ילדי "השומר הצעיר" האמורים לבוא מחוץ לשכונה; רצ"ב הפרסום.

סופה לנדבר: רצוני לשאול: 1.

סופה לנדבר: האם הידיעה נכונה?

סופה לנדבר: 2.

סופה לנדבר: אם כן – מי החליט על כך? 3.

סופה לנדבר: האם יפעל משרדך לשנות החלטה זו?

דוד אזולאי: חבר הכנסת הרב נסים זאב, מתשובת עיריית ירושלים עולה, שכאשר נבנה הגן הציבורי בשטח של כ-5 דונם, ידעו המבצעים מלכתחילה כי הם עושים כן על חלק משטח שיועד למבנה ציבור, ולא לגן.

דוד אזולאי: כמו-כן ידעו, כי כאשר ייבנה מבנה הציבור, יוחזר חלק גינה זה לייעודו המקורי.

נסים זאב: אדוני סגן השר, בעיקרון מקובל עלי, ששטח ציבורי, גם אם הוא גן ושטח ירוק, יכול לשמש מבני ציבור, אבל לא יכול להיות שהמבנה שמוקם באותו גן יהיה בניגוד לצורכי השכונה, ולא ייתכן להביא גורמים מבחוץ לתוך השכונה בניגוד לרצון תושביה.

נסים זאב: אם זה היה מבנה שמשרת את השכונה, לא היתה לי בעיה, אבל כאשר המבנה לא משמש את השכונה אלא משמש אנשים שבאים מחוץ לשכונה – על כך השאילתא.

סופה לנדבר: תודה, תודה, מספיק.

סופה לנדבר: שאילתא היא שאילתא.

דוד אזולאי: חבר הכנסת נסים זאב, אמרתי שמלכתחילה ידעו על כך, אבל אני מסכים שאם אכן זה לא לרצון התושבים ודאי שאי-אפשר לכפות את זה עליהם.

דוד אזולאי: בשביל זה יש ועדה לתכנון ובנייה, וזה תפקידה.

דוד אזולאי: ולכן יש לתושבי השכונה זכות להתנגד ולמנוע את הקמת המבנה בדרך חוקית-משפטית.

סופה לנדבר: תודה.

סופה לנדבר: שאילתא מס' 2367, של חבר הכנסת עופר חוגי, בנושא סכנת הכחדה ליער ירושלים והעתקת מסוף פי-גלילות ליער.

סופה לנדבר: חבר הכנסת ע' חוגי שאל את שר הפנים ביום ו' בתמוז התשס"א (27 ביוני 2001): העתקת מסוף פי-גלילות ליער ירושלים תהווה מפגע אקולוגי כפול – סכנת זיהום לתושבי שכונת הר-נוף בירושלים וכריתת חלק מיער ירושלים, שהוא מהשטחים הירוקים האחרונים בעיר.

סופה לנדבר: רצוני לשאול: 1.

סופה לנדבר: האם משרדך מודע ליוזמה זו? 2.

סופה לנדבר: האם יפעל משרדך למניעת קידום היוזמה?

דוד אזולאי: חבר הכנסת עופר חוגי, חשבתי שרק אנחנו רוצים לנקות שולחן.

דוד אזולאי: אני רואה שגם אתה רוצה לנקות שולחן.

עופר חוגי: – – –

דוד אזולאי: ואתה גם נמצא פה.

סופה לנדבר: אתה סופר-אקטיבי היום, חבר הכנסת עופר חוגי.

דוד אזולאי: חבר הכנסת חוגי – 2-1.

דוד אזולאי: עיריית ירושלים, בשיתוף עם חברת פי-גלילות ובאמצעות הרשות לפיתוח ירושלים, פועלת זה שנים מספר בניסיון לאתר שטח חלופי שאליו יועתקו מכלי הדלק, זאת על מנת לפתור בעיה בטיחותית וסביבתית מדרגה ראשונה.

דוד אזולאי: בניגוד לטענתו של חבר הכנסת חוגי, הכוונה היא הפוכה לגמרי, דהיינו למנוע מפגע סביבתי-בטיחותי חמור הקיים כיום כאשר במרחק של 50 מטר מבתי המגורים האחרונים בשכונת הר-נוף שוכנים מכלי הדלק.

דוד אזולאי: העתקת המסוף לאתר במורד נחל-רבידה אינה פוגעת, כיוון שהאתר המוצע הוא תת-קרקעי.

דוד אזולאי: לפיכך העברת האתר תסיר מפגע בטיחותי וסביבתי משמעותי.

דוד אזולאי: מעבר לכך, אני רוצה להגיד לך שהיום התקיים דיון רציני מאוד בנושא הזה בוועדת הפנים, ונדמה לי שבשורה התחתונה אמורים לצאת לסיור בשטח – כך הבנתי – ואני מציע לך להצטרף לוועדה ולראות את הדברים מקרוב ולהתרשם.

דוד אזולאי: תודה רבה.

סופה לנדבר: זה מספק אותך?

סופה לנדבר: – כן.

סופה לנדבר: שאילתא מס' 2404, של חבר הכנסת אורלב: ניהול פרוטוקולים ברשות מקומית ופרסומם.

סופה לנדבר: בבקשה, אדוני סגן השר.

סופה לנדבר: חבר הכנסת ז' אורלב שאל את שר הפנים ביום ח' בסיוון התשס"א (30 במאי 2001): הובא לידיעתי, כי בחלק מהערים, המועצות המקומיות והמועצות האזוריות אין נוהגים לנהל פרוטוקולים מלאים וממוחשבים של ישיבות מועצת הרשות המקומית, ועדת תכנון ובנייה מקומית, ועדת כספים, ועדת תמיכות וכדומה ולפרסם אותם.

סופה לנדבר: רצוני לשאול: 1.

סופה לנדבר: האם הידיעה נכונה?

סופה לנדבר: 2.

סופה לנדבר: אם כן – מה הוא היקף הבעיה?

סופה לנדבר: 3.

סופה לנדבר: האם יוסדר הנושא ומתי?

דוד אזולאי: חבר הכנסת זבולון אורלב – לא פלא שהוא נמצא פה, כי תמיד הוא כאן.

סופה לנדבר: חרוץ.

דוד אזולאי: אדוני חבר הכנסת אורלב – 1.

דוד אזולאי: אין לנו ידיעה על כך.

דוד אזולאי: 3-2.

דוד אזולאי: כך או כך, אין חובה לנהל פרוטוקול מלא וממוחשב וניתן להסתמך על עיקרי הדברים.

סופה לנדבר: כן, בבקשה, חבר הכנסת אורלב.

זבולון אורלב: אדוני סגן השר, יש תלונות רבות שמליאת הרשות המקומית וגם הוועדות המרכזיות, כמו ועדת בניין ערים, ועדת תמיכות וכדומה, לא מפרסמות פרוטוקולים.

זבולון אורלב: האם יש נהלים לפרסום הפרוטוקולים, לפחות לפרסום ההחלטות?

זבולון אורלב: מה עמדתכם לגבי הסדרת הנושא בחקיקה?

דוד אזולאי: חבר הכנסת זבולון אורלב, אני אומר לך דברים לא מן הכתב אלא מן הבטן.

דוד אזולאי: כחבר מועצת עיר לשעבר, אני מסכים אתך.

דוד אזולאי: לצערי הרב, לא תמיד הפרוטוקול של מועצת העיר, שהיא המוסד העליון של הרשות המקומית, משקף נכונה את מהלך הדיון.

דוד אזולאי: כשמדובר על ועדה לתכנון ובנייה, הדברים הם בוודאי כך, וכשיורדים לוועדות אחרות אתה רואה שהתופעה חמורה עוד יותר.

דוד אזולאי: הנושא הזה לקוי.

דוד אזולאי: אני חייב לציין, שיש רשויות שמנהלות פרוטוקול בצורה מאוד מסודרת, יש רשויות שאינן עושות זאת.

דוד אזולאי: עם זאת, השאלה נכונה.

דוד אזולאי: אפנה את תשומת לב הנוגעים בדבר במשרד, שתהיה התייחסות לכך שהנושא של פרוטוקולים יחייב את ראשי הרשויות.

דוד אזולאי: יותר מכך, שיאפשרו לחברי מועצת העיר שרוצים בכך לעיין בהם.

זבולון אורלב: אפשר שזה יובא לידיעתי?

דוד אזולאי: בהחלט, אדוני.

דוד אזולאי: חבר הכנסת ז' אורלב שאל את שר הפנים ביום י"ג בתמוז התשס"א (4 ביולי 2001): פורסם ב"מעריב" ביום א' באייר התשס"א, 24 באפריל 2001, שהסייען לשעבר מר ת"ע – שמו המלא מופיע במקור – מבקה-אל-ע'רביה נדרש על-ידי הרשות המקומית להציג תעודת יושר מהרשות הפלסטינית כדי לקבל היתר בנייה.

דוד אזולאי: רצוני לשאול: 1.

דוד אזולאי: האם הדבר נכון?

דוד אזולאי: 2.

דוד אזולאי: אם כן – האם תפורסם הנחיה שתאסור דרישה מעין זו ברשויות מקומיות?

דוד אזולאי: 3.

דוד אזולאי: מה ייעשה במקרה ספציפי זה?

דוד אזולאי: 2-1.

דוד אזולאי: התשובה היא לא, ואין צורך בהנחיה כזאת.

דוד אזולאי: 3.

דוד אזולאי: כשיגיש בקשה להיתר בנייה, היא תטופל בדרך הרגילה, כפי שמקובל לגבי כל בקשה.

סופה לנדבר: שאלה נוספת לחבר הכנסת אורלב, בבקשה.

זבולון אורלב: אדוני, אני נתתי בשאילתא שם של האזרח, שזה לא סודי, תייסיר עניני, מבקה-אל-ע'רביה.

זבולון אורלב: האם תשובת השר מתייחסת לכך שהמקרה הזה לא ידוע, או שבאופן עקרוני לא שולחים סייענים כדי לשים להם רגליים בבקשת תעודת יושר מהרשות הפלסטינית?

דוד אזולאי: הדברים לא ידועים לנו לא במקרה הזה ולא במקרים אחרים.

דוד אזולאי: אנחנו לא צריכים את הרשות הפלסטינית.

דוד אזולאי: לא יעלה על הדעת שנצטרך לבקש תעודת יושר מהרשות הפלסטינית שמביאה אוניות.

דוד אזולאי: באמת.

דוד אזולאי: .. לא יעלה על הדעת כדבר הזה.

דוד אזולאי: חברת הכנסת נ' רונן שאלה את שר הפנים ביום כ' בתמוז התשס"א (11 ביולי 2001): פורסם, כי הדוח השנתי לביקורת הוועדות המקומיות לתכנון ולבנייה, שערך משרדך באופן מדגמי, חשף ליקויים חמורים בתפקודן.

דוד אזולאי: ליקויים אלה עלולים לעלות בחיי אדם.

דוד אזולאי: רצוני לשאול: 1.

דוד אזולאי: האם יורה משרדך על עריכת בדיקה מקיפה גם במקומות שלא נכללו בדוח?

דוד אזולאי: 2.

דוד אזולאי: האם יוסקו מסקנות אישיות לגבי האחראים לליקויים שנתגלו?

דוד אזולאי: 1.

דוד אזולאי: עלי להדגיש, כי למשרד הפנים אין כל סמכות כלפי הוועדות המקומיות, ועל כן ממצאי הדוח מופנים לתשומת לב הרשויות המקומיות ולטיפולן.

דוד אזולאי: 2.

דוד אזולאי: הרשויות המקומיות נדרשות על-ידינו לבחון את הדברים על מנת לתקן את הליקויים לאחר שמתפרסם הדוח.

סופה לנדבר: שאלה נוספת לחברת הכנסת נחמה רונן, בבקשה.

נחמה רונן: אדוני סגן השר, מה זאת אומרת שאין לכם שום אמצעי לחץ או ביקורת כלפי הוועדות המקומיות?

נחמה רונן: אם כך, מי הוא בר-סמכא לבחון את התפקוד של הוועדות המקומיות?

דוד אזולאי: הוועדה המקומית היא בסמכות ראש הרשות, לא בסמכותנו, אנחנו רק מפנים את תשומת לבם לליקויים הללו.

דוד אזולאי: יש מפקחים, וגם הם ת"פ של הרשות המקומית.

דוד אזולאי: במקרים מסוימים אנחנו יכולים להפעיל את הפיקוח של המחוז ולא יותר מכך.

סופה לנדבר: עכשיו שאילתא מס' 2457, של חברת הכנסת נעמי חזן: ועדה לשימור אתרים בעיר צפת.

דוד אזולאי: יש לי פה שאילתא מס' 2547, והיא של חבר הכנסת גפני ולא של חברת הכנסת חזן.

דוד אזולאי: יש לי רושם שיש כאן איזה בלבול.

נעמי חזן: אם תרשי לי, אני מחכה כבר מ-11 ביולי, וסוף-סוף זה מופיע בסדר-היום.

נעמי חזן: יש שלג כבד בחוץ ואני המתנתי פה.

נעמי חזן: אני מבקשת שיועבר לידיעת המזכירות, שמ-11 ביולי עד היום – אנחנו כבר בתחילת ינואר 2002 – חלפו לפחות שישה חודשים.

נעמי חזן: אדוני, אולי מישהו שכח לשים לך את זה בערימה?

דוד אזולאי: בטוח.

סופה לנדבר: אנחנו נבקש להעביר את השאילתא שלך ואת תקבלי תשובה מהירה.

דוד אזולאי: האם גברתי רוצה לקבל את זה בכתב עוד השבוע?

נעמי חזן: אשמח לקבל את זה השבוע, אבל – – –

דוד אזולאי: נסכם שתקבלי את זה בשבוע הבא בעל-פה.

דוד אזולאי: חבר הכנסת א' כבל שאל את שר הפנים ביום כ"ז בתמוז התשס"א (18 ביולי 2001): דוח שנתי לביקורת בוועדות שנערך מטעם משרדך, חשף ליקויים חמורים בסדרי עבודת הוועדות המקומיות לתכנון ולבנייה, בהם העדר פיקוח על חריגות בנייה, העדר נקיטת אמצעי ענישה כנגד חריגות בנייה, ליקויים במתן היתרים לשימושים חורגים וניצול חברי הוועדות את תפקידם לקידום אינטרסים אישיים.

דוד אזולאי: רצוני לשאול: 1.

דוד אזולאי: אילו אמצעי פיקוח יש למשרדך על דרכי פעולת הוועדות ואנשיהן?

דוד אזולאי: 2.

דוד אזולאי: כיצד ייפסק השימוש לרעה בסמכויותיהם של אנשי הוועדות?

דוד אזולאי: 3.

דוד אזולאי: האם חל פיקוח על חריגות בנייה ועל אכיפת החוקים בדבר, ואם לא – מדוע?

דוד אזולאי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 3-1.

דוד אזולאי: הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה היא אחת הוועדות שהרשות המקומית ממנה, כאשר בראשה עומד ראש הרשות המקומית.

דוד אזולאי: פעילותה של הוועדה נבדקת במסגרת בדיקת פעילותה של הרשות המקומית.

דוד אזולאי: אם חורגים עובדים בוועדות, הרי שמדובר בעבירות שעליהן חל החוק הפלילי.

דוד אזולאי: בכל מקרה, אם אין ביצוע של פיקוח נכנסת לתמונה היחידה הארצית לפיקוח על הבנייה.

דוד אזולאי: חברת הכנסת מ' סולודקין שאלה את שר הפנים ביום כ"ז בתמוז התשס"א (18 ביולי 2001): נודע לי, כי הנערה ק"פ – שמה המלא מופיע במקור – אזרחית אוקראינה בת 14, מבקשת לבקר את אביה, אזרח ישראלי, במסגרת חוק השבות.

דוד אזולאי: רצוני לשאול: מדוע אין משרדך מאשר את הזמנתה כתיירת של נערה זו המבקשת לבלות עם אביה את חופשת הקיץ?

דוד אזולאי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול)

דוד אזולאי: לא הוגשה כל בקשה להזמנת הנערה על-ידי מר גריגורי פוגורלבסקי בלשכת משרד הפנים.

דוד אזולאי: מכיוון שבני-הזוג גרושים, על האם לפנות אל לשכת משרד הפנים בחדרה לשם הגשת בקשה מתאימה, בצירוף הסכמת האם לכניסת הילדה, עם אישור הקונסוליה, והבקשה תטופל בהתאם לנהלים ולקריטריונים הקבועים בחוק – הדבר הובהר לאחות.

דוד אזולאי: חברת הכנסת ת' גוז'נסקי שאלה את שר הפנים ביום י"ד בחשוון התשס"ב (31 באוקטובר 2001): פורסם ב"ידיעות אחרונות" מיום 23 באוקטובר 2001, כי אזרח אוקראינה, ו"ק – שמו המלא מופיע במקור – עבד בארץ שלוש שנים בלא שהיה בידיו אישור שהייה.

דוד אזולאי: ב-21 באוקטובר הוא עמד לעזוב את ישראל בהפלגה, אולם יציאתו עוכבה על-ידי נציג משרד הפנים שתבע ממנו קנס של 2,000 שקל, ומאחר שלא שילמו הוא נעצר.

דוד אזולאי: רצוני לשאול: 1.

דוד אזולאי: האם המידע נכון?

דוד אזולאי: 2.

דוד אזולאי: אם כן – כאשר מדיניות הממשלה היא לעודד עובדים זרים לשוב למולדתם, מדוע עוכבה היציאה של ו"ק ומדוע הוא נדרש לשלם קנס?

דוד אזולאי: 3.

דוד אזולאי: מדוע אין המשרד יוצר מסלול של ליגליזציה של עובדים זרים שכבר שוהים בארץ כמה שנים?

דוד אזולאי: 1.

דוד אזולאי: הידיעה נכונה.

דוד אזולאי: 3-2.

דוד אזולאי: אין בדעתנו לאפשר מצב שבו יצא חוטא נשכר.

סופה לנדבר: שאלה נוספת לחברת הכנסת תמר גוז'נסקי, בבקשה.

תמר גוז'נסקי: אדוני סגן השר, אם מטרת המדיניות, כפי שמצהירה הממשלה וכפי שמצהיר גם שר הפנים, היא לעודד יציאת עובדים זרים, אם תופסים אדם שנמצא בארץ ובאותה הזדמנות חגיגית אתם עוצרים ומחזיקים אותו – אדוני יודע שבהרבה מקרים קונים לו כרטיס כדי שהוא יוכל לטוס לארץ מגוריו.

תמר גוז'נסקי: כאן האדם קנה כרטיס בכספו שלו, עלה על האונייה וכבר היה בדרכו לביתו.

תמר גוז'נסקי: יש פה איזו התאכזרות שהיא חסרת היגיון אנושי וגם כלכלי.

תמר גוז'נסקי: מה התועלת להחזיק אותו במעצר, לבזבז עליו עוד אלפי שקלים, ובסוף גם תצטרכו לקנות לו כרטיס?

תמר גוז'נסקי: מה ההיגיון בזה?

תמר גוז'נסקי: צריך למצוא דרך שבה עובדים שנמצאים פה כמה שנים, יימצא להם סידור ולא נוריד אותם מהאונייה כדי שישלמו קנס.

סופה לנדבר: זה כבר נאום, לא שאלה.

דוד אזולאי: חברת הכנסת גוז'נסקי, צריך לראות את שני הצדדים, גם את הצד של אותו אדם שעבר עבירה ושהה כאן בצורה בלתי חוקית.

דוד אזולאי: תסכימי אתי שמגיע לו קנס.

דוד אזולאי: יכול להיות שיש בכיסו כסף וצריך שישלם את הקנס, אבל אם אין באפשרותו לשלם, יכול להיות שבמקרה דנן היה צריך לנהוג לפנים משורת הדין ולשלח אותו.

דוד אזולאי: חבר הכנסת יו' כץ שאל את שר הפנים ביום כ"א בחשוון התשס"ב (7 בנובמבר 2001): נודע לי שמשרד הפנים מנפיק תעודות זהות מסוג חדש.

דוד אזולאי: רצוני לשאול: 1.

דוד אזולאי: האם מונפקות תעודות זהות חדשות?

דוד אזולאי: 2.

דוד אזולאי: האם אזרחות מחזיק התעודה מצוינת בתעודה?

דוד אזולאי: 3.

דוד אזולאי: אילו שינויים יש בתעודות הזהות החדשות?

דוד אזולאי: חבר הכנסת יוסי כץ, אני רוצה לבשר לך, שב-1 בינואר יצאנו למכרז להנפקת תעודת זהות חדשה, חכמה.

דוד אזולאי: לגבי הפרטים שאדוני הזכיר בשאילתא שלו, כרגע אנחנו רק מעבדים את זה עם הזוכה במכרז, והשאיפה היא שתעודת הזהות תהיה כמה שיותר חכמה.

סופה לנדבר: שאלה נוספת לחבר הכנסת יוסי כץ, בבקשה.

יוסי כץ: אדוני, קודם כול אני מברך אותך ואת משרד הפנים על היוזמה.

יוסי כץ: בשנים האחרונות משרד הפנים הוכיח שאפשר לייעל את העבודה במנגנון הממשלתי.

יוסי כץ: הדבר בא לידי ביטוי בהרבה נושאים שהמשרד מטפל בהם, הטיפול נעשה הרבה יותר יעיל ומהיר, במיוחד בנושאים של דרכונים, מסמכים ותעודות וכדומה.

יוסי כץ: בכל זאת אני מבקש לשאול את כבודו: האם בתעודות הזהות החכמות שמשרד הפנים ינפיק נזכרת האזרחות?

יוסי כץ: האם קיימת חשיבה חדשה לגבי השאלה האם לכלול את האזרחות ואת הפרטים הנוספים שהגשתי בשאילתא בתעודות הזהות החדשות?

דוד אזולאי: אדוני הנכבד, אני מעריך, שכאשר הזכיין יזכה במכרז, נשב אתו על כל הפרטים ונבדוק מה להכניס ומה לא להכניס.

דוד אזולאי: נדמה לי שמדיניות המשרד היום היא שאין חובה לכלול את האזרחות בתעודה, ואני מעריך שהדבר לא ישתנה.

דוד אזולאי: אין לנו כוונות אחרות, זה מה שאני יכול להגיד לך.

דוד אזולאי: אבל אם הדבר יהיה לתועלת, בוודאי ננהג לפי מה שיועיל לרוב אזרחי מדינת ישראל.

סופה לנדבר: תודה.

סופה לנדבר: יש עוד שאילתות: שאילתא מס' 2623, של חברת הכנסת יהודית נאות, על יישום חוק השמות.

סופה לנדבר: חברת הכנסת י' נאות שאלה את שר הפנים ביום כ"א בחשוון התשס"ב (7 בנובמבר 2001): תיקון משנת תשנ"ו לחוק השמות קובע, כי מי שנישא רשאי לבחור בכל עת איזה שם משפחה הוא רוצה לשאת.

סופה לנדבר: הובא לידיעתי, שלמרות זאת משרד הפנים משנה באופן אוטומטי את שם המשפחה של אשה שנישאה לשם בעלה, בלי להתייעץ עמה.

סופה לנדבר: רצוני לשאול: מה ייעשה כדי ליישם לאלתר את חוק השמות?

דוד אזולאי: חברת הכנסת יהודית נאות, משרדי מיישם את החוק.

דוד אזולאי: אם אכן יש מקרים שבהם פקיד כלשהו לא ביצע את ההנחיות מחוסר ידיעה והדבר יובא לידיעתנו, נתקן את המעוות.

סופה לנדבר: בבקשה, חברת הכנסת נאות.

יהודית נאות: אדוני סגן שר הפנים, אני מודה על התשובה, אבל אני רוצה להעיר לפרוטוקול, שהשאילתה שלי היא רק מ-7 בנובמבר, ולכן אני לא המתנתי רבות לתשובה.

יהודית נאות: זו עת קצרה וסבירה.

יהודית נאות: אני חושבת שמן הראוי לרענן את הנהלים.

יהודית נאות: יש חוזר מנכ"ל, והייתי מציעה לשקול אולי להודיע בו לכל אלה שעוסקים ברישום שמות, שאל להם לשנות שמו של אדם, כי זה נוגד את החוק.

דוד אזולאי: אני חושב שאי-אפשר לבוא ולהסיק ממקרה אחד על הכלל.

דוד אזולאי: עובדה היא שהדבר לא נפוץ.

דוד אזולאי: אני אומר לך מידיעה, כי כל מי שרוצה לשאת את שם משפחתו הקודם, לא נמנע ממנו הדבר.

דוד אזולאי: עם זאת, יכול להיות שצריך לרענן את ידיעתם של מנהלי מרשם האוכלוסין בכל המקומות.

דוד אזולאי: הדגשתי בתחילת דברי, כי אין שום הנחיה בעניין זה, ואני חוזר ואומר: אין שום הנחיה שלא לכבד את רצונם של האנשים.

סופה לנדבר: תודה.

סופה לנדבר: שאילתא מס' 2726, של חבר הכנסת נסים זאב: קריאת רחוב בירושלים על שם היינריך היינה.

סופה לנדבר: חבר הכנסת נ' זאב שאל את שר הפנים ביום י"ג בכסליו התשס"ב (28 בנובמבר 2001): השבועון "יום השישי" מדווח על כוונת עיריית ירושלים לקרוא רחוב על שם המשורר היינריך היינה.

סופה לנדבר: רצוני לשאול: 1.

סופה לנדבר: האם הידיעה נכונה?

סופה לנדבר: 2.

סופה לנדבר: מה היא עמדת משרדך בנדון?

דוד אזולאי: חבר הכנסת נסים זאב, בלי להיכנס לשאלה אם הידיעה נכונה או לא נכונה, סמכותה של עיריית ירושלים לקרוא שמות לרחובות הינה סמכות המעוגנת בחוק ואין שר הפנים יכול להתערב בה.

דוד אזולאי: זו זכותו של ראש רשות לקבוע את שמות הרחובות.

סופה לנדבר: שאלה נוספת לחבר הכנסת זאב.

נסים זאב: גברתי היושבת-ראש, אין ספק שסמכותו של ראש העירייה וסמכות ועדת השמות, שהייתי חבר בה שנים רבות, לתת שמות, אבל יכול להיות שצריך להגדיר את הכללים, מי זכאי לקריאת כיכר או רחוב על שמו, ואולי כדאי שמשרד הפנים ייתן את דעתו על העניין.

נסים זאב: לא יכול להיות שאדם שאין לו קשר לעמו, אדם שהשתמד ולא תרם שום תרומה למען העם היהודי, יזכה לקריאת רחוב בבירתה של מדינת ישראל על שמו.

נסים זאב: אני מדבר על הרמה העקרונית.

יובל שטייניץ: על מי אתה מדבר?

יובל שטייניץ: לא שמעתי.

יובל שטייניץ: אתה מדבר על היינריך היינה?

דוד אזולאי: בכל זאת אני חושב שזוהי סמכותו של ראש עיר, שנבחר בהליך דמוקרטי.

דוד אזולאי: הרי אדוני יודע כי ראש הרשות אינו פועל על דעת עצמו בלבד, אלא הוא צריך להביא את העניין לאישור מועצת העיר.

דוד אזולאי: ברגע שמועצת העיר מאשרת, אפשר גם לערער על ההחלטה הזאת בהליכים משפטיים.

סופה לנדבר: תודה, אדוני סגן השר.

סופה לנדבר: שאילתא מס' 2779, של חבר הכנסת אריה גמליאל, שאינו נמצא, מועברת לפרוטוקול, וכך גם שאילתא מס' 2813, של חבר הכנסת איתן כבל, שגם הוא לא נמצא, לפרוטוקול.

סופה לנדבר: תודה, אדוני סגן השר.

סופה לנדבר: חבר הכנסת א' גמליאל שאל את שר הפנים ביום כ"ז בכסליו התשס"ב (12 בדצמבר 2001): "ידיעות אחרונות" טוען – רצ"ב הידיעה – כי ממדגם של משרד הפנים עולה, כי 70% מהעולים השנה אינם יהודים.

סופה לנדבר: רצוני לשאול: 1.

סופה לנדבר: האם הידיעה נכונה?

סופה לנדבר: 2.

סופה לנדבר: אם כן – לפי איזה סעיף הם עלו? 3.

סופה לנדבר: מדוע המדינה מעלה לישראל לא-יהודים?

דוד אזולאי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול)

דוד אזולאי: 3-2.

דוד אזולאי: הוראות חוק השבות מאפשרות אף למי שאינו יהודי לעלות לישראל, ובלבד שיהיה בן או נכד של יהודי.

דוד אזולאי: חבר הכנסת א' כבל שאל את שר הפנים ביום ד' בטבת התשס"ב (19 בדצמבר 2001): משרדך הניח על שולחן הכנסת את הצעת חוק הארנונה הכללית לשנת 2002, אשר ביסודה העלאת שיעור הארנונה.

דוד אזולאי: רצוני לשאול: מדוע מעלה משרדך את שיעור הארנונה ובכך מטיל נטל כספי נוסף על הציבור כאשר המשק במצב חמור ביותר ושיעור המובטלים כ-10%?

דוד אזולאי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) הנושא עלה בישיבת הממשלה, שקיבלה החלטה במסגרת זו, להגיש את הצעת החוק.

דוד אזולאי: הצעת החוק הוגשה לכנסת בעקבות החלטת הממשלה שבה חבר הכנסת איתן כבל הינו חבר קואליציה לכל דבר ועניין.

דוד אזולאי: חבר הכנסת ט' אלסאנע שאל את שר הפנים ביום י"ח בטבת התשס"ב (2 בינואר 2002): נודע לי, כי המועצה המקומית בענה בגליל לא שילמה לעובדיה את שכרם זה 24 חודשים וכי המועצה עומדת בפני קריסה.

דוד אזולאי: רצוני לשאול: 1.

דוד אזולאי: האם הידיעה נכונה?

דוד אזולאי: 2.

דוד אזולאי: אם כן – מה ייעשה על מנת לפתור את המצוקות הכספיות של המועצה המקומית בענה?

דוד אזולאי: 3.

דוד אזולאי: כיצד ישולם שכרם של עובדי המועצה?

דוד אזולאי: (לא נקראה, נמסרה לפרוטוקול) 3-1.

דוד אזולאי: כידוע לחבר הכנסת, המועצה המקומית פוזרה, וזאת בשל חוסר יכולתה לעמוד בתשלומי חובותיה.

דוד אזולאי: בעקבות פיזור המועצה ומינוי ועדה קרואה הוחל בפנייה לבית-המשפט כדי להגיע להסדר נושים.

דוד אזולאי: כאשר בית-המשפט, ואני מקווה שזה יהיה בימים הקרובים, יאשר את הסדר הנושים, יוטלו העיקולים, ואזי ניתן יהיה לחזור לשגרה ולשלם שכר.

יובל שטייניץ: גברתי היושבת-ראש, אפשר להעיר הערה?

יובל שטייניץ: קר פה מאוד, מה קרה לחימום?

סופה לנדבר: למה, כל כך קר?

סופה לנדבר: אנחנו צריכים לומר שעבדנו בתנאים-לא-תנאים והכול בסדר.

דוד אזולאי: גברתי היושבת-ראש, אני רואה שכנראה היה בלבול לגבי השאילתא של חבר הכנסת גפני, שמספרה 2547, והשאילתא של חברת הכנסת נעמי חזן, שמספרה 2457.

דוד אזולאי: כנראה מכאן מקור הבלבול, ונתקן זאת בשבוע הבא.

דוד אזולאי: אני מודה לך, גברתי היושבת-ראש, אני מודה לכל חברי הכנסת שביום מושלג כזה מצאו לנכון להישאר כאן, להקשיב ולקבל את התשובות על השאילתות.

דוד אזולאי: תודה רבה.

סופה לנדבר: אני רוצה להמליץ לירושלמים לא להיסגר בבתים אלא לצאת ולהתענג בשלג.

סופה לנדבר: כך אני גדלתי.

סופה לנדבר: חברי הכנסת, תם סדר-היום.

סופה לנדבר: הישיבה הבאה – מחר, יום שלישי, 8 בינואר 2002, בשעה 16:00.

סופה לנדבר: ישיבה זו נעולה.

סופה לנדבר: תודה רבה.