ישיבת מליאה, כנסת 14, פרוטוקול מספר 8, 1996-07-08 00:00

דן תיכון: ישיבת הכנסת פתוחה.

דן תיכון: לפני שאמסור את רשות הדיבור למזכיר הכנסת, ברצוני לנקוב בשמותיהם של האנשים שקיפחו את חייהם בשבוע האחרון כתוצאה מתאונות דרכים.

דן תיכון: הקטל נמשך: נאג'י מוסא; בנו – מוסא בן נאג'י, בן חמש; גדי אגמי; ששון אליהו; שבו משה; נדיה אבו-עומר; יניב סגאווי; פרימה וייס; יצחק בן-יעקב; יוסף פרץ; חן חיננית; אסולין דוד; אסברגה פטמה; ג'ברין מוחמד; יצחק ביטון; ועוד קורבן שעדיין לא ניתן לפרסם את שמו.

דן תיכון: בסך הכול, 16 איש קיפחו את חייהם בשבוע האחרון בתאונות דרכים.

דן תיכון: הודעה למזכיר הכנסת, בבקשה.

ש' יעקבסון: ברשות יושב-ראש הכנסת, הנני מתכבד להודיע, כי הונחה היום על שולחן הכנסת: לקריאה ראשונה, מטעם הממשלה – הצעת חוק-יסוד: חופש העיסוק (תיקון מס' 2) (שמירת דינים).

ש' יעקבסון: תודה רבה.

דן תיכון: תודה.

דן תיכון: הודעת שר החינוך, התרבות והספורט על מינוי סגן – בבקשה.

זבולון המר: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, בהתאם לסעיף 37(א) לחוק-יסוד: הממשלה, הנני מתכבד להודיע לכנסת, כי מיניתי, באישור ראש הממשלה, את חבר הכנסת משה פלד לתפקיד סגן שר במשרד החינוך, התרבות והספורט.

זבולון המר: בהתאם לסעיף הנ"ל בחוק-יסוד: הממשלה, ייכנס המינוי לתוקפו מייד עם מסירת ההודעה לכנסת, זאת אומרת שברגע הזה הוא כבר סגן שר.

דן תיכון: תודה לחבר הכנסת משה פלד.

קריאה: – – –

דן תיכון: תודה לשר, אבל הוא נהיה, כמובן, סגן שר.

דן תיכון: איחולים לחבר הכנסת משה פלד ותודה לשר.

דן תיכון: אנחנו עוברים לסעיף הבא.

דן תיכון: חבר הכנסת משה פלד, הואל לשבת, בבקשה.

בנימין נתניהו: אדוני היושב-ראש – – –

דן תיכון: אדוני שר החינוך, התרבות והספורט, אתה מוכן להתקרב אל מזכיר הכנסת עם ההודעה שקראת?

דן תיכון: הודעה לראש הממשלה על מינוי סגן שר – בבקשה.

בנימין נתניהו: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני מודה לשר המר על העזרה בפרוטוקול.

בנימין נתניהו: אני מתכבד, בהתאם לסעיף 37(א) לחוק-יסוד: הממשלה, להודיע לכנסת, כי מיניתי את חבר הכנסת יגאל ביבי לסגן שר במשרד ראש הממשלה.

בנימין נתניהו: בהתאם לסעיף הנ"ל בחוק-יסוד: הממשלה, ייכנס המינוי לתוקפו מייד עם מסירת ההודעה לכנסת.

דן תיכון: תודה.

דן תיכון: הודעת ראש הממשלה על הקמת משרד, על ביטול משרד ועל צירוף חבר הכנסת אריאל שרון כשר נוסף לממשלה; על העברת סמכויות משר לשר ועל העברת שטחי פעולה ממשרד למשרד – כמפורט במכתבו של מזכיר הממשלה.

דן תיכון: ההודעה מונחת על השולחן של חברי הכנסת.

דן תיכון: את ההודעה ימסור ראש הממשלה, בבקשה.

בנימין נתניהו: חברי הכנסת, ברצוני להודיע היום על הקמת משרד התשתיות הלאומיות ועל צירוף חבר הכנסת אריאל שרון לממשלה כשר התשתיות הלאומיות.

בנימין נתניהו: בטרם אעשה כן, אני רוצה להתייחס, בקצרה, להחלטת הממשלה אתמול בדבר התקציב לשנת 1997, לתוכנית התקציב הרב-שנתית.

בנימין נתניהו: קיבלנו אתמול, בממשלה, החלטה חשובה מאוד לעתיד המשק, לאחר כמה שנים של חריגה גדולה מאוד מהגירעון המתוכנן בתקציב המדינה, גידול ניכר במאזן התשלומים וגידול ניכר בחוב הלאומי שלנו.

בנימין נתניהו: אנחנו גם ראינו לא רק אינפלציה שהגיעה לממדים דו-ספרתיים, אלא אינפלציה שהתחילה להאיץ בכיוון עולה, והממשלה נדרשה במצב הזה להחלטות קשות מאוד, כדי למנוע את הידרדרות המשק.

בנימין נתניהו: התוכנית הכלכלית שהחלטנו עליה אתמול היא תוכנית חד-פעמית, יותר נכון הצעד שהחלטנו לגביו אתמול הוא צעד חד-פעמי, שנועד להחזיר את היציבות למשק.

בנימין נתניהו: אני המשלתי זאת למכונית שסטתה מהדרך, מנתיב ראוי, והעלינו אותה בחזרה אל המסלול הנכון.

בנימין נתניהו: אני יודע שההחלטה אינה קלה, אבל מדובר בהחלטה אמיצה שלא היה מנוס ממנה כדי לחזור לאותה יציבות.

בנימין נתניהו: אני מאמין גם שיש שני דברים שחייבים ללוות כל החלטה כזאת: קודם כול, ההחלטה למזער כמיטב יכולתנו את הפגיעה בשכבות החלשות.

בנימין נתניהו: צריך לזכור, שאם הממשלה לא היתה מקבלת את ההחלטה אתמול, המשק היה ממשיך להידרדר, ואז הפגיעה בשכבות החלשות היתה אנושה, משום שמי שמשלם את המחיר של תפיחת החוב הלאומי וגיאות האינפלציה – אלה הן קודם כול השכבות החלשות; העשירים מסתדרים יפה מאוד, הם יודעים איך להגן על עצמם.

קריאות: – – –

אברהם יחזקאל: – – –

דן תיכון: רבותי חברי הכנסת.

קריאות: – – –

אברהם יחזקאל: – – –

דן תיכון: חבר הכנסת אבי יחזקאל – – –

רענן כהן: אדוני היושב-ראש, מותר הערת ביניים – – –

אברהם יחזקאל: – – –

דן תיכון: חבר הכנסת רענן כהן.

דן תיכון: חבר הכנסת אבי יחזקאל.

רענן כהן: עכשיו אתה רוצה להוציא את כולנו?

מיכאל איתן: – – –

לימור לבנת: – – –

מיכאל איתן: הממשלה שלכם דאגה לשכבות החלשות?

אלי בן-מנחם: – – – אנחנו הולכים אחורה.

דן תיכון: חבר הכנסת מיכאל איתן, אל תעזור לי.

אברהם יחזקאל: – – –

דן תיכון: חבר הכנסת אבי יחזקאל, שים לב – – –

מיכאל איתן: – – –

דן תיכון: רבותי, חבר הכנסת אבי יחזקאל, השבוע אנחנו נקיים דיון, לבקשת חברי הכנסת, ואז תוכל לומר את אשר על לבך.

דן תיכון: בבקשה.

בנימין נתניהו: אדוני היושב-ראש, קודם כול אני שמח ואני רוצה לברך את האופוזיציה על התחלת תפקודה כאופוזיציה, זה חשוב מאוד.

בנימין נתניהו: התפקיד הזה הולם אתכם.

בנימין נתניהו: אני לא שמתי לב, כמובן, לצעקות הרמות כאשר התברר לנו שהפער, העוני התרחב לממדים חסרי תקדים תחת השלטון של הממשלה הקודמת.

בנימין נתניהו: אבל – תבורכו.

בנימין נתניהו: אני בטוח שאתם גם תוכלו לברך אותנו במהלך הקדנציה הזאת כשנראה מה קורה לפער, כיצד אנחנו מצמקים אותו, כיצד אנחנו מורידים את המחירים של השירותים השונים שהשכבות החלשות – – –

אברהם יחזקאל: 10 שקלים לביקור אצל רופא.

רן כהן: – – –

תמר גוז'נסקי: – – –

בנימין נתניהו: תרשמו, תרשמו.

בנימין נתניהו: תצעקו ותרשמו.

אלי בן-מנחם: כאשר העניים ימותו לא יהיו עניים.

רן כהן: רשמנו לפנינו את ההבטחה.

תמר גוז'נסקי: על הקרח.

דן תיכון: אנחנו נשב כאן ארבע שנים – – –

בנימין נתניהו: קדנציה ארוכה.

רענן כהן: – – –

דן תיכון: חבר הכנסת רענן כהן, אם אתה חושב שאתה תאמר לי שאני אקרא אותך לסדר ואני לא אקרא אותך לסדר, אתה טועה.

דן תיכון: רבותי, חבר הכנסת אבי יחזקאל, ביום רביעי תוכל לומר את אשר על לבך.

דן תיכון: בבקשה.

בנימין נתניהו: אדוני היושב-ראש, אנחנו נביא בקרוב את הנדבך השני של התוכנית הכלכלית שלנו, והוא הצעות משלימות בנושא זירוז הליברליזציה וההפרטה.

בנימין נתניהו: ההחלטה שלנו אתמול, יחד עם צעדי הליברליזציה וההפרטה, יביאו, אני משוכנע, לצמיחה מואצת במשק הישראלי וגם לחלוקה נכונה יותר של ההכנסה הלאומית.

בנימין נתניהו: אדוני היושב-ראש, אני יוצא היום לביקור בארצות-הברית.

בנימין נתניהו: בעקבות החלטת הממשלה מאתמול, אני מתכוון להודיע לנשיא ארצות-הברית ולבני שיחי בקהילה העסקית האמריקנית, שיש בישראל ממשלה חדשה עם מדיניות כלכלית חדשה, ואני מתכוון, בין שני היעדים המרכזיים בביקור בארצות-הברית, בהחלט למשוך הנה משקיעים חדשים, השקעות חדשות.

בנימין נתניהו: אני חושב, שישראל ביסודה היא מדינה שיכולה להיות אחת המדינות המובילות מבחינה טכנולוגית, כלכלית ועסקית במאה ה-21, ועוד לפני כן.

בנימין נתניהו: אני משוכנע, לפי ההדים הראשונים שמתקבלים מארצות-הברית וגם מרחבי העולם, שהמסר הזה הולך ונקלט.

בנימין נתניהו: אני מתכוון, אם כן, להשתמש בביקור הזה לא רק כדי לבנות יחסים טובים של אמון ושיתוף פעולה בין הממשל האמריקני לבין ממשלת ישראל החדשה, אלא גם כדי לבנות שיתוף פעולה כלכלי ועסקי בין ארצות-הברית לבין מדינת ישראל.

דוד צוקר: – – – חד-פעמי, 2 מיליארדי דולר בשנה האחרונה.

בנימין נתניהו: אנחנו נדון, כמובן, עם ממשלת ארצות-הברית בהמשך החתירה המשותפת שלנו לשלום.

בנימין נתניהו: אני חושב שכולם יודעים, שהממשלה הזאת נבחרה על מנת להשתית שלום מתוך ביטחון, ושאיננו מוכנים לקבל את הידרדרות הביטחון כמצב קיים, טבעי.

בנימין נתניהו: גם פה, נדמה לי שיש הבנה רבה מאוד בממשל האמריקני לעמדתנו זו.

תמר גוז'נסקי: מה בקשר – – –

בנימין נתניהו: אינני אומר לאיש שהחתירה שלנו להביא את מדינת ישראל לנתיב חדש ותקין – כלכלי, מדיני וביטחוני – שהמאמץ הזה יהיה סוג בשושנים, שזו תהיה דרך קלה, אבל אני משוכנע שאנחנו נצליח במאמץ הזה, ועוד בקדנציה הנוכחית.

בנימין נתניהו: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אני רוצה לומר מלה מקדימה על משרד התשתיות הלאומיות.

בנימין נתניהו: אחד הדברים שאפיינו את מדינת ישראל הוא מאמץ גדול לפיתוח, בצד פיזור רשויות שלא תמיד עבדו בהרמוניה זו עם זו והרבה פעמים פעלו זו נגד זו.

בנימין נתניהו: אנחנו מתכוונים במשרד הקיים לנסות להביא לתיאום ולעבודה יעילה יותר בהנחת התשתיות הדרושות למדינת ישראל למאה ה-21.

בנימין נתניהו: אני מתכבד להודיע לכנסת, כי בהתאם לסמכותי לפי סעיף 39(א)(5) לחוק-יסוד: הממשלה, החלטתי להקים משרד חדש, שייקרא משרד התשתיות הלאומיות, והממונה עליו ייקרא שר התשתיות הלאומיות.

בנימין נתניהו: תפקידי המשרד יהיו לכונן ולפתח את התשתיות הלאומיות במטרה להכין אותן למילוי משימותיה של המדינה לשנים הבאות.

בנימין נתניהו: כן החלטתי, בהתאם לסעיף 39(א)(5) לחוק-יסוד: הממשלה, לבטל את משרד האנרגיה והתשתית.

בנימין נתניהו: אדוני היושב-ראש, אני מתכבד להודיע לכנסת, כי בהתאם לסעיף 33(ה) לחוק-יסוד: הממשלה, החלטתי לצרף את חבר הכנסת אריאל שרון כשר נוסף לממשלה בתפקיד שר התשתיות הלאומיות.

בנימין נתניהו: בהתאם לסעיף 39(א)(4) החלטתי להעביר למשרד התשתיות הלאומיות את שטחי הפעולה ממשרדי הממשלה כדלקמן: א.

בנימין נתניהו: ממשרד ראש הממשלה: מינהל מקרקעי ישראל, הרשות לפיתוח הגליל, הרשות לפיתוח הנגב, רשות הנמלים והרכבות לגבי אותם עניינים הנוגעים למסילות הברזל והרכבות, לרבות רכבות הפרברים.

חגי מירום: איפה הבית הלבן?

חגי מירום: איפה ריכוז הסמכויות בידי ראש הממשלה?

בנימין נתניהו: אל תדאג לבית הלבן.

בנימין נתניהו: אני אמסור – – –

דן תיכון: חבר הכנסת מירום, הבנו.

בנימין נתניהו: ב.

בנימין נתניהו: ממשרד האנרגיה והתשתית: כל שטחי פעולתו.

בנימין נתניהו: ג.

בנימין נתניהו: ממשרד הבינוי והשיכון: מחלקת עבודות ציבוריות.

בנימין נתניהו: ד.

בנימין נתניהו: ממשרד החקלאות ופיתוח הכפר: משק המים, למעט מים הניתנים לחקלאות ולמעט תעריפי מים לחקלאות, נציבות המים, מינהלת הכינרת.

חיים אורון: איזה היגיון זה?

דן תיכון: חבר הכנסת אורון, יתקיים דיון לאחר מכן.

בנימין נתניהו: חלוקת נושאי הטיפול בין משרד החקלאות ופיתוח הכפר למשרד התשתיות הלאומיות תיקבע בהתאם להמלצות ועדה שהוקמה על-ידי.

בנימין נתניהו: הוועדה תגיש מסקנותיה בתוך שבעה ימים.

דוד צוקר: לא הבנתי...

דן תיכון: רבותי, חבר הכנסת דדי צוקר, אני יודע שלא הבנת, לאחר מכן תוכל לדבר.

דן תיכון: ודאי יש זכות דיבור לסיעתך.

דן תיכון: עד כאן.

יוסי שריד: – – –

דן תיכון: חבר הכנסת יוסי שריד, הוא לא זקוק לעזרתך.

יוסי שריד: יש לי שאלה: האם יושבה המחלוקת ערב פנייתו של – – –

דן תיכון: חבר הכנסת יוסי שריד, לא נתתי לך את רשות הדיבור.

דן תיכון: בבקשה.

בנימין נתניהו: ה.

בנימין נתניהו: ממשרד הפנים: פיתוח מפעלי הביוב במדינה, המינהלה הארצית לביוב, פרויקט הביוב הארצי.

בנימין נתניהו: ו.

בנימין נתניהו: ממשרד התחבורה: תכנון ופיתוח רשות הרכבות וקרקעות הרכבת.

בנימין נתניהו: ז.

בנימין נתניהו: ממשרד התעשייה והמסחר: מכרות ומחצבים.

בנימין נתניהו: האחריות לניהול המשא-ומתן בנושא הסדרי המים עם המדינות השכנות והרשות הפלשתינית.

בנימין נתניהו: בהתאם לסעיף 54(א)(4) לחוק-יסוד: הממשלה, אני מודיע על כך לכנסת.

בנימין נתניהו: כמו-כן אני מתכבד להודיע לכנסת על כוונתי להגיש לכנסת תיקון לחוקים כמתבקש מאיחוד תחומי הפעולה של המשרד החדש וכי יש בכוונתי להגיש תיקון לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה–1965, שלפיו יהיו נציגי שר התשתיות הלאומיות חברים במוסדות התכנון.

בנימין נתניהו: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, בהתאם לסמכותי לפי סעיף 39(ב) לחוק-יסוד: הממשלה, אני מבקש את אישור הכנסת להחלטתי כדלקמן: 1.

בנימין נתניהו: (א) להעביר לשר התשתיות הלאומיות את כל הסמכויות הנתונות על-פי חוק לשר האנרגיה והתשתית ואת כל החובות המוטלות עליו על-פי חוק, לרבות סמכויות וחובות של שר אחר שהממשלה העבירה לו.

בנימין נתניהו: (ב) כל מינוי, סמכות וכוח כיוצא בזה הנתונים לשר האנרגיה והתשתית מאת הממשלה על-פי דין יהיו נתונים בידי שר התשתיות הלאומיות.

בנימין נתניהו: (ג) כל מינוי מאת הממשלה הנתון בידי שר האנרגיה והתשתית על-פי דין ואשר עניינו מצוי בשטחי הפעולה של משרד האנרגיה והתשתית – יהיה נתון בידי שר התשתיות הלאומיות.

תמר גוז'נסקי: עשית חשבון כמה – – –

בנימין נתניהו: 2.

בנימין נתניהו: הסמכויות על-פי החוקים המפורטים להלן יועברו לשר התשתיות הלאומיות: מראש הממשלה: חוק מינהל מקרקעי ישראל, התש"ך–1960; חוק הרשות לפיתוח הנגב, התשנ"ב–1991; חוק הגליל, התשמ"ח–1988; חוק הרשות לפיתוח הגליל, התשנ"ג–1993.

בנימין נתניהו: משר התעשייה והמסחר: פקודת המכרות.

בנימין נתניהו: משר התחבורה: פקודת מסילות ברזל [נוסח חדש], התשל"ב–1972.

בנימין נתניהו: חלק מן הסמכויות הנתונות היום בידי השרים הממונים על שלושת החוקים שיפורטו להלן יועברו לשר התשתיות הלאומיות.

בנימין נתניהו: ואלה החוקים: חוק המים, התשי"ט–1959; חוק הפיקוח על קידוחי מים, התשט"ו–1955; חוק רשות הנמלים והרכבות, התשכ"א–1961.

בנימין נתניהו: תיבחן העברת הסמכויות בדרך של תיקוני חקיקה.

בנימין נתניהו: אדוני היושב-ראש, אבקש, על כן, את אישורה של הכנסת – –

חיים אורון: אדוני ראש הממשלה, בנייר שהונח לפנינו מדובר על ארבעה חוקים.

דן תיכון: חבר הכנסת אורון, אתה רוצה לדבר – דבר אלי.

דן תיכון: בגמר דבריו אתה תוכל להתייחס, בהצעה לסדר הדיון.

בנימין נתניהו: – – על מנת לאפשר למשרד התשתיות הלאומיות לצאת לדרך עם השר החדש המופקד על משרד זה.

בנימין נתניהו: אדוני היושב-ראש, מלה אחרונה.

בנימין נתניהו: כידוע לך ולחברי הבית, אני עומד לצאת לארצות-הברית, ועל כן אוכל רק להציג את בקשתי זו, אבל לצערי לא אוכל להיות כאן על מנת להצביע עבורה.

בנימין נתניהו: אני בטוח שחברי הבית, ואני מקווה שגם חברי האופוזיציה, ייתנו ידם לכינון המשרד החדש ולמינויו של אריאל שרון כשר החדש בממשלה.

דן תיכון: תודה.

אלי גולדשמידט: אין לך אף מלה טובה על אריק שרון?

אלי גולדשמידט: תגיד איזו מלה טובה על אריק.

אלי גולדשמידט: התעלמת ממנו שלושה שבועות.

בנימין נתניהו: אני רוצה להגיד לחברים, שאני חושב שהתוספת – – –

חגי מירום: טוב שהזכרנו לך.

בנימין נתניהו: – – – התוספת של אריאל שרון לממשלה תועיל לנו רבות, לא רק בפיתוח אותם תחומים חשובים של הנחת תשתיות המדינה לעתידה, אלא גם בתחומי הביטחון והמדיניות, על רקע ניסיונו העשיר.

תמר גוז'נסקי: – – –

עבד-אלוהב דראושה: – – –

ענת מאור: – – –

בנימין נתניהו: הוא תרם לממשלות הקודמות; הוא יתרום רבות לממשלה הזאת.

דן תיכון: תודה.

דן תיכון: חבר הכנסת אורון, מה אתה מבקש?

חיים אורון: במסמך שהונח על שולחן הכנסת מסומנים ארבעה חוקים, אבל מישהו מחק אחד ומופיעים רק שלושה.

חיים אורון: – – –

דן תיכון: אני מבקש שתיגש למזכיר הכנסת, והוא יבדוק את טענתך.

דן תיכון: רבותי חברי הכנסת, ועדת הכנסת הקצתה הודעות סיעות בשיעור של חמש דקות לסיעה; לסיעות הליכוד והעבודה – עשר דקות.

דן תיכון: אנחנו פותחים בדיון סיעתי.

דן תיכון: ראשון הדוברים – חבר הכנסת נסים זוילי, אחריו – חבר הכנסת סילבן שלום.

דן תיכון: בבקשה.

נסים זוילי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חברי השרים, אני רוצה לפתוח את דברי בברכה לראש הממשלה על נסיעתו לארצות-הברית.

נסים זוילי: אני מקווה שכראש ממשלה הוא יהיה מסוגל להציג בפני הממשל בארצות-הברית תפיסה, מדיניות, שיהיה בה כדי להמשיך בתהליכים המדיניים וכדי לחזק את מעמדה של מדינת ישראל בעולם כולו.

נסים זוילי: אם זו תהיה דרכו ואם אלה תהיינה המגמות שהוא יוביל, הוא יגלה אופוזיציה שתתמוך במהלכים שהוא יוביל.

נסים זוילי: ברכה שנייה אני רוצה לברך את חברי הכנסת שהפכו להיות סגני שרים ושרים, לחבר הכנסת אריאל שרון ולשני סגני השרים, חברי הכנסת יגאל ביבי ומשה פלד.

נסים זוילי: אני רוצה לומר שלושה דברים לגבי משרד התשתיות הלאומיות.

נסים זוילי: זה נכון שיש מקום למשרד כזה בממשלת ישראל.

נסים זוילי: כל השנים היה מקום לכך שכל הנושא של הטיפול בתשתיות לאומיות יהיה מרוכז בידי אדם אחד.

נסים זוילי: אני מצטער שהדרך שבה המשרד הזה הוקם בעצם היתה דרך של כניעה ללחצים, של "מסע קניות" בין משרד למשרד, כשבתוך ובלב "מסע הקניות" הזה לא עמדה שום תפיסה בסיסית, אלא ניסיון לפתור לא את בעייתו האישית של אריאל שרון, אלא את בעייתו האישית של ראש הממשלה, שהרגיש שהוא לא יכול להרשות לעצמו לבגוד באחד האנשים שהביא לכך שהוא הפך להיות ראש ממשלה.

נסים זוילי: ואז, במקום לראות שינוי בגישה של הממשלה, שבאה ואומרת: אנחנו מקימים משרד חדש, שהיעדים שלו מוגדרים, שיש לו תפקיד מרכזי בבניית התשתית במדינת ישראל – ראינו תהליך הפוך בדיוק, תהליך מביש של הקמת משרד שחסרים בו חלקים שלמים ויש בו חלקים שלא היו צריכים להיות חלק ממנו; ובעיקר, שזה בא בסופו של משא-ומתן – שאילולא האקדח שהצמיד שר החוץ לראשו של ראש הממשלה, לדעתי ספק גדול הוא אם היה ראש הממשלה מגלה את חיוניותו של משרד כזה וספק גדול אם היה ביבי נתניהו רוצה לראות את אריק שרון בתוך הממשלה שלו.

נסים זוילי: אני מוכרח להגיד, שכשאנחנו מנסים לאפיין את כהונתו הקצרה מאוד של ראש הממשלה, אנחנו מגלים שני קווים מרכזיים.

נסים זוילי: דבר אחד – ניסיון להשחיר את כל מה שעשתה הממשלה הקודמת.

נסים זוילי: שום דבר טוב לא נעשה; התהליך המדיני הובל בצורה שלומיאלית; אנחנו מעבירים לממשלה החדשה משק ערב קריסה.

נסים זוילי: חברים, לא חייבים למכור לעם שקרים.

נסים זוילי: העם יודע בדיוק מה הממשלה הקודמת עשתה בארבע שנות שלטונה.

נסים זוילי: הוא ידע להעריך את זה בצורה זאת ובצורה אחרת, ואנחנו יודעים לכבד תוצאה של בחירות דמוקרטיות.

נסים זוילי: אבל לבוא ולומר שאנחנו מעבירים לשר האוצר החדש, או לממשלה החדשה, משק ערב קריסה?

נסים זוילי: זה משק שצמח ביותר מ-20% במשך ארבע שנים, משק שהורידו בו את האבטלה ביותר מ-50% במשך אותן ארבע שנים.

נסים זוילי: אבל באים ומנסים להציג את המצב כאילו אין לנו ברירה, המשק עומד ערב קריסה, חייבים לנקוט צעדים, צעדים שאולי מסיגים את המשק לאחור להרבה מאוד שנים.

נסים זוילי: ודבר שני שהוא אופייני – לא לעמוד בהתחייבויות; וזה לא רק במישור הפוליטי, גם במישור האישי.

נסים זוילי: יכולתי לצטט חברים מתוך הליכוד, אבל אינני רוצה להעמיד אותם באור שלילי.

נסים זוילי: ראש ממשלה, איש פוליטי, צריך לדעת, שלהתחייבויות שנותנים ערב בחירות יש משקל.

נסים זוילי: אני זוכר כמה רדפו את יצחק רבין, זיכרונו לברכה, על נושא רמת-הגולן.

נסים זוילי: איפה לא השמיעו את האמירה הפוליטית שלו?

נסים זוילי: קם ראש הממשלה אחרי שהוא נבחר ואמר: אנחנו לא נפגע בחיילים, אנחנו לא נפגע בגמלאים, לא נפגע בשכבות החלשות, לא נפגע בילדים.

נסים זוילי: ומה הוא עושה?

נסים זוילי: במשך שבועיים ימים, במשך שלושה ימים, הוא מכופף ממשלה שלמה לנקוט מדיניות הפוכה לחלוטין מההתחייבויות שלו לבוחר, ובעיקר הפוכה לחלוטין מהצרכים של הציבור שנתן בו אמון.

נסים זוילי: ומה מאפיין בתוך זה?

נסים זוילי: קודם כול, כל מה שעשתה הממשלה הקודמת צריך לבטל.

נסים זוילי: העברנו חוק חיילים משוחררים – חייבים לבטל.

נסים זוילי: למה?

נסים זוילי: יסבירו את זה.

נסים זוילי: מה קרה שלבן או לבת, אחרי שלוש שנים בצבא, לא יכולה המדינה לממן שנתיים לימוד באוניברסיטה?

נסים זוילי: מה קרה לנו?

נסים זוילי: אדם אחד מהחברים שיושבים כאן הצביע נגד החוק הזה?

נסים זוילי: כולם תמכו בו.

נסים זוילי: פתאום מחפשים עשרות מיליוני שקלים.

נסים זוילי: איפה מוצאים אותם, בקרב צעירים שתרמו את שלוש השנים הכי יפות שלהם למדינה?

נסים זוילי: ומה גוזלים מהם?

נסים זוילי: גוזלים מהם את האפשרות אולי לשכור חדר עלוב בתל-אביב כדי ללמוד באוניברסיטה.

נסים זוילי: מה גוזלים מהם?

נסים זוילי: גוזלים מהם אולי את האפשרות ללמוד באוניברסיטה.

מיכאל איתן: שוחט היה בעד?

נסים זוילי: מיקי, כשאתה תרצה לדבר, תגיד.

נסים זוילי: הרי אני אומר את דעתי, לא את דעתך.

נסים זוילי: מה גוזלים מאותם צעירים?

נסים זוילי: למה גוזלים מהם?

נסים זוילי: באמת אי-אפשר למצוא בתקציב המדינה חצי מיליארד שקל ממקורות אחרים כדי להבטיח שהחוק הזה, שהוא אחד ההישגים הכי מתקדמים של החברה שלנו, יוכל להישאר על כנו?

נסים זוילי: לא.

נסים זוילי: אף אחד לא מתאמץ בכלל למצוא את אותו חצי מיליארד במקומות אחרים.

נסים זוילי: מה עשינו לגמלאים?

נסים זוילי: בכל מדינה נאורה בעולם – מה שאנחנו העברנו בחוק האזרחים הוותיקים, זה כלום לעומת מה שהאזרחים האלה מקבלים במדינות אחרות.

נסים זוילי: אנחנו צריכים לבייש את ההורים שלנו בזיקנתם?

נסים זוילי: אתם מבינים מה?

נסים זוילי: – הוא מקבל 50% הנחה בתחבורה הציבורית.

נסים זוילי: איזה אסון, איך הוא סוחט את המדינה.

נסים זוילי: הוא מקבל 30% הנחה בארנונה על דירה של 100 מ"ר.

נסים זוילי: איך יכולה חברה כמו שלנו, עם תקציב של 170 מיליארד שקל, להתחשבן עם זוג קשישים על 100 שקל לחודש מתוך 1,000 שקל הכנסה?

נסים זוילי: אתם יודעים מה זה 100 שקל למשפחה כזאת?

נסים זוילי: זה 10% מההכנסה שלה.

נסים זוילי: אני בא ואומר: הרי אנחנו לא באים וטוענים שהמשק לא היה מחויב תיקון במסלול.

נסים זוילי: ואני רוצה להזכיר לראש הממשלה: הוא עלה על רכב, נניח שהרכב הזה סטה לשוליים.

נסים זוילי: אם הוא היה חכם הוא היה צריך לדעת, שברכב שסוטה לשוליים לא מחזירים את ההגה בבת אחת, כי אז מתהפכים לצד השני של הכביש.

נסים זוילי: הוא צריך לדעת, שנהג חכם וזהיר מחזיר את הרכב לאמצע הכביש בזהירות, לאט לאט, בחוכמה, בעדינות, כדי שהוא לא יתהפך.

נסים זוילי: הסטייה שהמדינה הזאת עשתה במדיניות הכלכלית היא סטייה שעלולה להביא למיתון חמור, שלא ידענו כמוהו ב-20 השנים האחרונות.

נסים זוילי: מיותר לחלוטין.

נסים זוילי: אז מה אם הגירעון של המדינה יהיה 2.5% ולא 2%?

נסים זוילי: מי קבע שזו עדיפות עליונה לפגוע בגמלאים, לפגוע בילדים, לפגוע בחיילים כדי לחסוך 0.5% בגירעון השנתי של המדינה?

נסים זוילי: מי קבע שזו עדיפות עליונה?

נסים זוילי: ומנסים להציג, ערב הנסיעה לאמריקה, שאנחנו מחקים אותם.

נסים זוילי: מה יש לנו ללמוד מארצות-הברית של אמריקה?

נסים זוילי: את ה"הומלסים" שלהם?

נסים זוילי: את חוק הבריאות, כשמיליוני אנשים שם לא נהנים מהחוק?

נסים זוילי: אין לי שום דבר ללמוד מהחברה האמריקנית.

נסים זוילי: ואם זה נעשה כדי שנופיע יפים בפני האמריקנים – אני לא רוצה להופיע יפה בפני האמריקנים.

נסים זוילי: אני רוצה להסתכל לחיילים בעיניים ולהגיד להם: עשיתי למענכם מה שיכולתי לעשות.

נסים זוילי: אני רוצה להסתכל לגמלאים בעיניים ולהגיד להם: עשיתי למענכם מה שמגיע לכם, ולא בחסד של אף אחד.

נסים זוילי: חברות וחברים, נכון שזה לא קשור להרחבת הממשלה ולאיחולים שצריך לאחל לנבחרים החדשים, אבל אני מציע לכנסת לא לתת לממשלה הזאת להחזיר את החברה הרבה מאוד שנים אחורה.

נסים זוילי: זה לא מגיע לאנשים האלה, וזה לא שווה בשביל מה שאנחנו רוצים להשיג בעתיד.

דן תיכון: תודה.

דן תיכון: חבר הכנסת סילבן שלום, ואחריו – חבר הכנסת יצחק כהן.

סילבן שלום: אדוני היושב-ראש, הרשה לי לברך אותך על בחירתך בהזדמנות הראשונה שיש לי לברך אותך.

סילבן שלום: אין ספק, שהבחירה שלך היא הבחירה הטובה, שתאפשר, לפי דעתי, לכל הכנסת ליהנות מהבנתך, מידיעתך, מנועם הליכותיך.

סילבן שלום: אני בטוח שאתה תדע למצוא את הדרך הנכונה כדי להיות יושב-ראש פעיל, נמרץ, ולעמוד על זכותה של הכנסת כבית-המחוקקים של מדינת ישראל.

דן תיכון: תודה.

סילבן שלום: אנחנו דנים היום בהקמתו של משרד חדש, משרד התשתיות.

סילבן שלום: אני מרגיש איזו צביטה קטנה בלב, כי יש גם ביטול של משרד האנרגיה.

סילבן שלום: אני מרגיש איזה קשר אישי למשרד האנרגיה.

סילבן שלום: אני רואה כאן גם שני שרי אנרגיה לשעבר – גם חבר הכנסת שחל וגם חבר הכנסת רובינשטיין.

סילבן שלום: אני הייתי רק מנכ"ל משרד האנרגיה, לא השר, הייתי גם יושב-ראש מועצת חברת החשמל, ויש לי פינה קטנה בלב למשרד הזה.

סילבן שלום: אבל, אני לא רואה שהמשרד בוטל, אני רואה שבעצם המשרד התרחב וקיבל אותן תשתיות שהיו אמורות להיות במשרד האנרגיה והתשתית.

סילבן שלום: כשקראו למשרד האנרגיה "משרד האנרגיה והתשתית" עוד ב-1977, כשלקחו את משק הדלק ומשק החשמל ממשרד האוצר והעבירו אותם למשרד שקראו לו משרד האנרגיה והתשתית, החלק של התשתית לא הועבר.

סילבן שלום: היום, לפי דעתי, משלימים את המשימה.

סילבן שלום: היום משלימים את המשימה בכך שיש לנו באמת משרד לתשתיות לאומיות, ואם כל התשתיות תרוכזנה באמת במשרד אחד, אני חושב שבסופו של דבר העניין יהיה לתועלת המדינה עצמה.

סילבן שלום: כשר התשתיות ימונה חבר הכנסת אריאל שרון.

סילבן שלום: אני חושב שמינויו של חבר הכנסת שרון הוא אור, הוא דבר חיובי, דבר נכון ודבר טוב מכל הבחינות.

סילבן שלום: מבחינת האפשרות שלו לבנות באמת תשתיות מודרניות במדינת ישראל, הרי הדברים ברורים וידועים.

סילבן שלום: גם בעבר הוא עשה הכול כדי לדחוף דברים שהיו זקוקים לדחיפה קדימה, ואין לי ספק שהוא יעשה זאת גם בתחום מסילות הברזל, גם בתחום הרכבת – אולי גם רכבת מקומית, רכבת פרברים בכל האזור של גוש-דן – גם בנושא הביוב, בנושא המים, בנושאים של מע"צ, שכבר היו היסטורית בתחום טיפולו, יחד עם המינהל.

סילבן שלום: אני חושב, שהאיש הזה הוא האיש הנכון במקום הנכון, האיש שבסופו של דבר יעשה את מה שמדינת ישראל זקוקה לו באמת.

סילבן שלום: למי שבאמת חשש ואמר כאן, כמו חבר הכנסת דראושה: מה יהיה עם השלום?

סילבן שלום: – אני רוצה להזכיר, שחבר הכנסת אריאל שרון לא רק שאינו נגד השלום, אלא הוא היה מראשוני המביאים את השלום למדינת ישראל.

תמר גוז'נסקי: לבנון 1982.

סאלח סלים: – – –

סילבן שלום: אתם יודעים שאני נהנה מאוד לשמוע אתכם צועקים.

סילבן שלום: ההרגשה שלי כל כך טובה כשאני רואה, שפתאום אתם בצד שאולי צועק, מיילל, בוכה, ואני יושב לי שם וכל כך נהנה.

סילבן שלום: אני רואה את הדברים ואומר: שהחיינו וקיימנו, הגענו למצב הטוב ביותר שאפשר – לראות אתכם – – –

סאלח סלים: שרון איש שלום?

סילבן שלום: חבר הכנסת אריאל שרון היה בין אדריכלי השלום עם מצרים.

סילבן שלום: את זה אי-אפשר לקחת ממנו.

סילבן שלום: ההיסטוריה, בסופו של דבר, רושמת את דבריה.

סילבן שלום: אני רוצה להגיד לכם לגבי החשש כולו – מה יקרה עם הממשלה: הממשלה הזאת היא ממשלה שתומכת בשלום, היא ממשלה שרוצה בשלום, היא ממשלה שתביא שלום, ואריאל שרון, ככל שזה נשמע מבחינת

סילבן שלום: כם אולי דבר לא אמיתי, אפילו אבסורדי, יחזק את השלום.

סילבן שלום: לכן יש לפי דעתי ברכה כפולה בצירופו של חבר הכנסת אריאל שרון, ברכה כפולה בעצם העובדה שהוא ממונה להיות שר במשרד התשתיות – וגם דחיפת הממשלה קדימה לעבר השלום.

סילבן שלום: אני רוצה להגיד דבר נוסף:

סילבן שלום: כולנו יודעים שדפוסי ההצבעה נקבעים כקואליציה ואופוזיציה, ובסופו של דבר הצד הזה של הבית ירים את היד נגד והצד הזה יהיה בעד.

סילבן שלום: היום, לפחות לגבי הקמת המשרד, עצם הקמתו של משרד התשתיות, יש כאן הצבעה כפולה – הצבעה לגבי הקמת המשרד והצבעה עבור האיש עצמו.

סילבן שלום: לגבי עצם הקמת המשרד, אני חושב שגם אתם יודעים שההקמה שלו היא דבר חיובי, גם אתם יודעים שההקמה שלו היא דבר חיוני – –

תמר גוז'נסקי: ממש לא.

סילבן שלום: – – גם אתם יודעים שההקמה של המשרד הזה היא צורך, שהוא יסייע בסופו של דבר לקשור את כל אותם גורמים ביד אחת: מצד אחד משק החשמל, מצד שני משק הדלק – – –

אופיר פינס-פז: מה אתה מדבר?

אופיר פינס-פז: זה טלאי על טלאי.

סילבן שלום: חבר הכנסת פינס, כשאתה אומר "טלאי על טלאי", אתה אולי לא מכיר את ההיקף של המשרד – –

סאלח סלים: הוא בעצמו לא מאמין.

דן תיכון: חבר הכנסת סאלח סלים, מה קורה לכם היום?

סילבן שלום: – – אשר מטפל בו-זמנית בכל הדברים.

סילבן שלום: אספר לך אולי סיפור אחד: כאשר בא גל העלייה הגדול בסוף שנות ה-80, תחילת שנות ה-90, הוקם קבינט לקליטת עלייה שבראשו עמד חבר הכנסת אריאל שרון, ואז זימנו את כל אותם גורמים במשק שאמורים אולי לספק את התשובות לעולים.

סילבן שלום: אני כיושב-ראש מועצת חברת החשמל באתי, ואמרו לי: תשמע, יהיו בתים, לא יהיה חשמל.

סילבן שלום: אז היה מין הרגשה כזאת, אווירה כזאת: מה יקרה?

סילבן שלום: לא תספק חשמל לבתים, איפה יגורו האנשים?

סילבן שלום: אמרתי: אתם יודעים מה?

סילבן שלום: יש 22 רשויות שחברת החשמל צריכה לעבור כדי לקבל רשיון לעשות כל דבר.

סילבן שלום: אני אומר לך, שחלק גדול מאותן רשויות יהיו היום באותו משרד – משרד התשתיות הלאומיות.

סילבן שלום: עצם העובדה שהריכוז הזה יאפשר לשר אחד לעשות אותם דברים, לפי דעתי כאן יהיה פתח גדול מאוד לחיסול הביורוקרטיה; לא למיגורה הסופי, כי ביורוקרטיה תמיד תהיה, תמיד קיימת, בכל ממשלה דמוקרטית – זהו חלק מהעניין.

תמר גוז'נסקי: תהיה הוגן ותלך עד הסוף: שר אחד, ראש ממשלה אחד, ואנחנו מסודרים.

תמר גוז'נסקי: בשביל מה 18 שרים, זהו בזבוז כסף.

דן תיכון: חברת הכנסת תמר גוז'נסקי, האם אני צריך להבין שחבר הכנסת סאלח סלים ויתר על זכות הדיבור שלו?

תמר גוז'נסקי: מה הקשר?

דן תיכון: קריאת ביניים כן, אבל את מנהלת כאן דיאלוג.

סילבן שלום: חברת הכנסת תמר גוז'נסקי, בדרך כלל אני מעריך אותך כאדם ישר – תמיד, לא בדרך כלל – מעריך אותך כאדם ישר והוגן.

סילבן שלום: אבל, הממשלה בישראל סיימה את תפקידה לפני שלושה שבועות.

סילבן שלום: הפלא ופלא, שם היו 21 שרים, קצת יותר מ-18, אחד יותר, שניים יותר, שלושה יותר.

סילבן שלום: לא שמעתי אותך מעולם עומדת כאן על הדוכן ואומרת: איזו ממשלה, 21 שרים; למה לא מספיק ראש ממשלה?

סילבן שלום: מקצצים, ויש לך עוד מה להגיד.

סילבן שלום: את יודעת כמה סגני שרים היו?

סילבן שלום: על מה את מדברת?

סילבן שלום: לעצם העניין, בואו נהיה יותר רציניים: אנחנו רוצים לעשות היום צעד אחד קדימה, צעד שיצעיד את מדינת ישראל לעבר שנות האלפיים בנושא התשתיות.

סילבן שלום: עושים את מה שהיה מתבקש מאליו במשך שנים, אולי במצב של אילוצים, אבל אין זה משנה מדוע הדבר נעשה.

סילבן שלום: האם הדבר שנעשה היום הוא דבר נכון וחיובי או לא?

סילבן שלום: אם יהיה כל אחד שלם עם עצמו, הוא ידע שעושים היום מעשה גדול.

סילבן שלום: אם נוכל להגיע למצב של מסילות רכבת שתוכלנה להביא אנשים ממרכז הארץ לדרומה וממרכז הארץ לצפונה במהירות מרבית, נהיה במצב שבו יישובים מרוחקים מבחינה גיאוגרפית במדינת ישראל הקטנה הזו יהיו הרבה יותר קרובים למרכז, ולא תהיה הגירה שלילית מאותם יישובים.

סילבן שלום: אנשים הגרים באזורי הצפון והדרום, יוכלו גם לעבוד באזור המרכז, כאשר מרחק הנסיעה יהיה 45 או 55 דקות.

סילבן שלום: אז אפשר יהיה להגיע מהר מאוד מצדה האחד של המדינה לצדה השני.

סילבן שלום: אם הדברים האלה ייעשו, למה לא לברך על כך?

סילבן שלום: למה לא לומר, שאם תהיה רכבת פרברים בישראל, הדבר יהיה טוב?

סילבן שלום: האם הדבר יהיה רע למצביעי מרצ, העבודה או חד"ש?

סילבן שלום: הדבר יהיה טוב לכולם.

סילבן שלום: כולנו רוצים שיפור, כולנו רוצים להגיע למצב שבו יהיה טוב יותר, למצב שבו יהיו חיי רווחה טובים יותר, עם תחבורה מודרנית יותר.

סילבן שלום: יושב-ראש הכנסת קרא את שמות הנפגעים בתאונות הדרכים.

סילבן שלום: כולנו יודעים שחלק הארי של הסיבות לתאונות הדרכים הוא בעיות התשתית.

סילבן שלום: נכון שיש גם בעיות של נהיגה, של נהגים ושל אכיפה, אבל החלק המרכזי הוא בעיות התשתית.

סילבן שלום: אם רוצים לבוא ולרכז את הנושא תחת משרד אחד, הייתי מצפה, חברת הכנסת גוז'נסקי, שאת תהיי הראשונה שתעלי לכאן ותגידי שאת מברכת על כך.

סילבן שלום: אני רוצה לברך את הממשלה על הקמת המשרד.

סילבן שלום: אני רוצה לברך את חבר הכנסת אריאל שרון על מינויו כשר בממשלה, ובעיקר כשר לתשתיות לאומיות.

סילבן שלום: אני חושב שהדבר יהיה לטובת המדינה ולטובת הממשלה.

סילבן שלום: תודה רבה.

דן תיכון: תודה.

דן תיכון: חבר הכנסת יצחק כהן.

דן תיכון: אחריו – חבר הכנסת אבנר חי שאקי.

רן כהן: אגב זה נכון, הוא יעשה מה שעשה בסיני.

רן כהן: צריך לברך אותו.

יצחק כהן: כבוד היושב-ראש, כנסת נכבדה, בראשית תרשה לי לברך אותך על שאימצת את הבקשה שלי, שבפתיחת כל שבוע דיונים נתייחס לנושא תאונות הדרכים והנפגעים.

יצחק כהן: תודה.

יצחק כהן: כבוד היושב-ראש, כנסת נכבדה, כמו רוב חברי הבית אני מברך את ידידנו אריק שרון עם סיום מסע לא כל כך נעים, ולדעתי מיותר, בציפייה דרוכה לגמר מוצלח.

יצחק כהן: את אריק לא צריך להציג בפני הבית הזה.

יצחק כהן: נחישותו ודבקותו במטרות שהוצגו בפניו הן שם דבר, ואך טבעי היה בעינינו ובעיני רבים וטובים, שהממשלה והעומד בראשה ייתנו לאיש את הכלים הנאותים.

יצחק כהן: אריק, כה לחי, ואני בטוח שבעזרת השם תצליח, כאדם שהשכיל לבצע את כל המטלות שהוטלו עליו.

יצחק כהן: העיתוי של בחירתו של אריק שרון בוודאי אינו מכוון, דווקא למחרת החלטת הממשלה על קיצוץ של 5 מיליארדי ש"ח מתקציבה, ועדיין איני יודע מה היקף התקציב של המשרד לתשתיות.

יצחק כהן: אני תקווה, שבנייתו של המשרד לא תגרום, חלילה, לבזבוז מיותר.

יצחק כהן: לכאורה – אני מציין: לכאורה – הקמתו של משרד זה היתה מיותרת, מפני שכל היחידות שסופחו אליו היו קיימות במשרדי הממשלה השונים, וקשה לנתח היום את היעילות הנובעת מבנייתו של המשרד הזה.

יצחק כהן: במיוחד קשה לעמוד מול אותם קשישים, זוגות צעירים, חולים וצרכני תרופות שלא כל כך מבינים בתשתיות לאומיות, אבל מבינים טוב מאוד בכסף קטן שאין להם.

יצחק כהן: אולם, לאחר שתביעותיה של סיעת ש"ס נתקבלו, והובטח ליושב-ראש התנועה, הרב אריה דרעי, לשר העבודה והרווחה, הרב אלי ישי, ולשר הפנים, הרב אלי סויסה, שסכום של 200 מיליון ש"ח יועבר למשרד הרווחה לטיפול בשכבות החלשות, שהפגיעה בקצבאות הילדים תמוזער וההחלטה תעמוד כהוראת שעה לשנה אחת בלבד – לאחר כל ההבנות הללו הסכמנו לתמוך בתוכנית האוצר.

יצחק כהן: אדוני היושב-ראש, נצטרך להתרגל כולנו לשם החדש: תשתיות לאומיות.

יצחק כהן: מה נכלל, אנו יודעים.

יצחק כהן: מה לא נכלל, העיקר חסר מן הספר: התשתיות האנושיות, כגון חינוך שהוא התשתית האמיתית של מדינת היהודים, ועל כך בוודאי נצטרך לתת את הדעת בדיון בזמן אחר.

יצחק כהן: אני תקווה ותפילה שאריק שרון יצליח בתפקידו ואכן יוכח שבנייתו של המשרד לתשתיות לאומיות תהיה לרווחתם של כל תושבי ישראל.

יצחק כהן: כה לחי.

יצחק כהן: תודה.

דן תיכון: תודה.

דן תיכון: חבר הכנסת אבנר חי שאקי, ואחריו – חבר הכנסת אמנון רובינשטיין; חמש דקות.

אבנר-חי שאקי: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אני רוצה לפתוח במסכת ברכות: ברכה למינויו של אריק שרון כחבר ממשלה בתור השר לתשתיות לאומיות, וברכה לידידי יגאל ביבי עם התמנותו לסגן שר, ולמשה פלד עם התמנותו לסגן שר במשרד החינוך.

אבנר-חי שאקי: אני רוצה לומר, שאף-על-פי שהדרך של אריק שרון אל הממשלה היתה הפעם לא קלה ולא נוחה, והלוואי שלא היתה באה לעולם כפי שהיא באה, בדיעבד כולנו צריכים לברך על התוספת הזו.

אבנר-חי שאקי: אריק שרון הוא תוספת נכבדה לכל ממשלה, אריק שרון הוא בעל כישורים וכשרונות שאיש לא חלק עליהם מעולם, מעבר למחלוקת אידיאולוגית על עמדותיו שלא נראו לחלק מהציבור.

אבנר-חי שאקי: אני חושב, שבהזדמנות זו הגיעה העת לומר כמה דברים בשבחו של האיש הזה, שלצערנו הרב, עקב חשבונות פוליטיים כאלה או אחרים, נמנע ממנו לשמוע את אשר יש להשמיע באוזניו ובאוזני הציבור הזה כולו.

אבנר-חי שאקי: אני רוצה להזכיר לכל חברי בכנסת הזו, אדוני היושב-ראש, כי האלוף מתי פלד, זיכרונו לברכה, שהיה חבר כנסת כמה שנים טובות, ושהיה אלוף שמילא תפקידים בכירים, פרסם ב"מעריב", חודשים מספר לפני מלחמת יום הכיפורים, מאמר ארוך ומפורט על המייחד את אריאל שרון כמצביא.

אבנר-חי שאקי: לאחר שהוא ניתח את תרומתם של רמטכ"לים שונים, כמו יגאל ידין, זיכרונו לברכה, כמו משה דיין, זיכרונו לברכה, ואחרים, ולאחר שהוא חילק את השבחים הראויים לאלופי צה"ל שונים, הוא שם דגש במייחד את אריאל שרון, שיש בו, לפי תיאורו, מן הגאונות הצבאית.

אבנר-חי שאקי: הוא מביא שם כמה תנאים שצריכים להתקיים, כדי לומר על מצביא שהוא גאון צבאי.

אבנר-חי שאקי: שלושה יסודות שהוא הביא, ואין לי זמן לפרט אותם כאן, כולם התמלאו באישיותו של אריאל שרון.

אבנר-חי שאקי: לכן, כאשר כוח כזה, ביטחוני ומדיני, מצטרף לממשלה, הוא מחזק את הממשלה.

אבנר-חי שאקי: עצם נוכחותו של אריאל שרון בממשלה הזו הוא מסר ביטחוני, מסר לאומי ומסר מדיני.

אבנר-חי שאקי: אפשר לחלוק על הדרך, לא רק שלו, על הדרך של כל הממשלה הזאת, של כל מה שנקרא הימין, אבל איש לא יטיל ספק ואינו יכול להטיל ספק בכישוריו המקצועיים.

אבנר-חי שאקי: לא היה אדם מראשי הביטחון בארץ שדיברתי אתו, שלא אישר באוזני את הסגולות הייחודיות של האיש הזה, שכולנו מברכים אותו היום על הצטרפותו לממשלה.

אבנר-חי שאקי: אני רוצה לדבר על התשתיות הלאומיות.

אבנר-חי שאקי: גם כאן אני חושב שזו תהיה תרומה גדולה לממשלה הזאת, בעצם הריכוז של סמכויות ושל תפקידים: מינהל מקרקעי ישראל, הרשות לפיתוח הגליל, הרשות לפיתוח הנגב, רשות הנמלים, רשות הרכבות – לרבות רכבות הפרברים, כל משרד האנרגיה ושטחי פעולתו, מחלקת עבודות ציבוריות, משק המים – בחלקו בלבד, למעט מה שראש הממשלה מנה כאן, פיתוח מפעלי הביוב במדינה, תכנון ופיתוח רשות הרכבות וקרקעות הרכבת, מכרות ומחצבים, האחריות לניהול המשא-ומתן בנושא הסדרי המים עם המדינות השכנות והרשות הפלשתינית.

אבנר-חי שאקי: אין צל של ספק, שההתלהבות הגדולה שמביא אתו אריאל שרון לתפקיד הזה, הניסיון האדיר שהיה לו בצה"ל, ולאחר מכן בתפקידיו כשר חקלאות, כשר התעשייה והמסחר וכשר השיכון, ודאי יביאו לחיזוק התשתיות במדינה.

אבנר-חי שאקי: אני מציע לחברי מכל אגפי הבית לשמוח על העובדה שהממשלה הזאת מרכזת תשתיות חשובות כל כך כדי לגרום לזרוז הפיתוח של המדינה.

אבנר-חי שאקי: אנחנו נמצאים בתהליך מואץ של פיתוח מואץ.

אבנר-חי שאקי: זה לטובת כל המדינה, כל העם, כל התושבים, כל המגזרים, וזה יתרון גדול, שכולנו חייבים להכיר בו.

אבנר-חי שאקי: לכן, מעבר לביקורות השכיחות, הרגילות, הבנאליות, הרוטיניות, השגרתיות, צריך לראות לפעמים גם את היפה, את האור ואת המאור בדברים שהם לטובת העניין הלאומי כולו.

אבנר-חי שאקי: משרד התשתיות הלאומיות יבטיח ריכוז סמכויות שימנע ביורוקרטיה, ימנע קשיים, יצמצם מכשולים, יקל את הפיתוח; והרי זה מה שכולנו רוצים בו.

אבנר-חי שאקי: בעזרת השם, אני מאמין באמונה שלמה שהמשרד הזה יתרום רבות לפיתוחה של המדינה הנמצאת בתהליך של צמיחה גדולה.

אבנר-חי שאקי: בניגוד לאלה שרואים תמיד שחור או לבן, צללים ואורות, אין לי צל של ספק שהממשלה ששימשה בארבע השנים האחרונות עשתה רבות לגידול הצמיחה הכלכלית במדינה, מעבר לכל הוויכוחים שיש לנו על הדרכים והאמצעים, וכל מה שצריך לעשות הוא להמשיך בתהליך הזה של צמיחה כלכלית, בתהליך הזה של העלאת ישראל לרמה של היותה אחת המדינות המתועשות והמפותחות בעולם כולו ובאזור הזה בפרט.

אבנר-חי שאקי: לפעמים טוב להתרגל לראות גם את האור בתוך הצללים.

אבנר-חי שאקי: לפעמים טוב לראות את היתרונות שבדרך החדשה הזאת.

אבנר-חי שאקי: אני מברך את ראש הממשלה על אומץ הלב שנדרש כדי לעשות את כל הדברים הללו.

אבנר-חי שאקי: חבל שהדבר לא נעשה בימים הראשונים לכינונה, או עובר לכינונה.

אבנר-חי שאקי: אני רוצה לסיים בדברים הבאים.

אבנר-חי שאקי: אני חושב, שכמי שהיה מאדריכלי השלום, עם מנחם בגין, זיכרונו לברכה, כמי שתרם את חלקו בשעתו לשלום עם מצרים, כן בוודאי תתרום נוכחותו בממשלה לתהליך השלום כפי שהממשלה הזאת רואה אותו; היינו – שלום שבו הביטחון קודם לו.

אבנר-חי שאקי: שלום ללא ביטחון איננו שלום, לא היה שלום ולא יהיה שלום לעולם.

אבנר-חי שאקי: זהו ויכוח ישן נושן בהיסטוריה של מדינות רבות.

אבנר-חי שאקי: כל מה שסבלנו ממנו, כל מה שאנו סובלים ממנו בחודשים האחרונים ובשנים האחרונות הוא הטרור הרצחני של אלה שלא השלימו עם קיומה ועם זכות קיומה של מדינת ישראל.

אבנר-חי שאקי: לכן, כאשר מיתוסף כוח, ניסיון של אדם שעברו הביטחוני, ניסיונו האדיר, כישוריו הגדולים הם כאלה שיכולים לשמש מסר כשלעצמם לאלה שעדיין חושבים במושגים של השמדת ישראל, לאלה שלא השלימו עם קיומה של מדינת ישראל – אלה קיבלו היום את התשובה המוחצת.

אבנר-חי שאקי: אני מאמין, בעזרת השם, שהממשלה הזאת היא שתביא את המשכו של השלום.

אבנר-חי שאקי: השלום מבוקש על-ידי כל אזרחי ישראל.

אבנר-חי שאקי: השלום איננו נחלה של חלק מן העם, השלום הוא חלום של כל אזרח בישראל, ללא הבדל ימין, מרכז ושמאל – שמאל, מרכז וימין.

אבנר-חי שאקי: לכן אני מאחל לממשלה הזאת, עם התוספת החשובה של אריאל שרון בתוכה, שאכן, בעזרת השם, תצא לדרך.

אבנר-חי שאקי: ונאחל למר נתניהו בצאתו היום לארצות-הברית לבוא עם מסר למר קלינטון, נשיא ארצות-הברית, ולומר לו: אנו מביאים בשורה.

אבנר-חי שאקי: הבשורה היא שאנו רוצים להמשיך בשלום.

אבנר-חי שאקי: מעולם לא שנאנו שלום, מעולם לא התנגדנו לשלום, אבל שלום-אמת, ואין שלום-אמת ללא ביטחון-אמת.

אבנר-חי שאקי: אין שלום-אמת ראוי לשמו אם לא קודם לו ביטחון, שלצערנו נתערער קשות בשנים האחרונות.

אבנר-חי שאקי: זה מסר לערפאת, זה מסר לכל חבריו, וזה מסר לנשיא מצרים ולכל ראשי מדינות ערב.

אבנר-חי שאקי: אנו רוצים בשלום עם כולכם.

אבנר-חי שאקי: אנו לא שוללים אף אחד מכם.

אבנר-חי שאקי: ישראל, עם ישראל, תורת ישראל, הביאו לעולם את בשורת השלום יותר מכל עם אחר בעולם, אבל שלום מכובד, שלום-אמת, שבו יכירו אחת ולתמיד בלגיטימיות של העם היהודי לכונן ולקיים את מדינתו באזור הזה.

אבנר-חי שאקי: אנחנו חלק אינטגרלי של האזור הזה.

אבנר-חי שאקי: אנחנו חלק לגיטימי ביותר, גם אם לא הוותיקים ביותר, גם אם לא היינו הראשונים באזור הזה, היסטורית אין ויכוח על כך.

אבנר-חי שאקי: ולכן צריך לברך על הנסיעה הזאת של ראש הממשלה לארצות-הברית.

אבנר-חי שאקי: צריך לברך על הרצון להסביר את העמדות הללו, ואני מאמין באמונה שלמה, שכאשר ישמע נשיא ארצות-הברית את המסרים הללו – בהירים, ברורים, חד-משמעיים – הוא ישתכנע, ועמו העם האמריקני, שמדינת ישראל, העם בישראל אינם חצויים במאבק השלום ובצימאון לשלום, אלא שאנחנו נציב בראש את הביטחון.

אבנר-חי שאקי: קדושת החיים היא הערך העליון, אין ביהדות ערך גדול יותר מקדושת החיים.

אבנר-חי שאקי: אין ערך גדול מקדושת החיים בכלל.

אבנר-חי שאקי: ולכן, ביטחון הוא תנאי בל יעבור.

אבנר-חי שאקי: ביטחון הוא ערובה לשלום, ביטחון הוא הקדמה לשלום, ביטחון הוא מבוא לשלום; בלעדיו אין ולא יהיה שלום.

אבנר-חי שאקי: כל עוד לא יבין זאת ערפאת, כל עוד לא יבינו זאת ארגוני הטרור, כל עוד לא יבינו זאת כמה מראשי מדינות ערב, לא ייתכן להביא את השלום הזה אל סופו ואל תמציתו.

אבנר-חי שאקי: אבל אלה שירצו בו ישיגו אותו אתנו בידידות ובאחווה.

אבנר-חי שאקי: אנו רוצים בשלום עם כל מדינות ערב, אבל ברור שקודם לכן צריכות מדינות ערב לקבל החלטה בסיסית, שמדינת ישראל היא מדינה לגיטימית, בעלת זכויות היסטוריות, ריבונית בארצה, ושום כוח עלי אדמות לא יערער פה את נוכחותה; לא את קיומה, לא את רציפותה, לא את המשכיותה ולא את זכותה ההיסטורית המוסרית והמשפטית, במשפט הבין-לאומי ובכלל להתקיים כאן כמדינה עצמאית בת-חורין.

דן תיכון: תודה.

רחבעם זאבי: אדוני היושב-ראש, בדיון על הודעת הממשלה לא נוכח שום שר מהממשלה.

רחבעם זאבי: לפי דעתי, צריך להפסיק את הדיון.

דן תיכון: אדוני המזכיר, צודק חבר הכנסת זאבי.

דן תיכון: רשות הדיבור לחבר הכנסת אמנון רובינשטיין.

דן תיכון: אחריו – חבר הכנסת יורי שטרן.

אמנון רובינשטיין: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, קודם כול, היושב-ראש, תרשה לי לברך אותך עם בחירתך ולאחל לך הצלחה.

דן תיכון: תודה.

אמנון רובינשטיין: תפקידך לשמור על כבודה של הכנסת וגם על כבודם של הדיונים כאן, שכן, רואים אותנו ושומעים אותנו לא רק בישראל אלא בעולם כולו.

אמנון רובינשטיין: אני חושב שצריך לתקן חלק מאורחותינו כדי לשמור על כבודנו באמת.

אמנון רובינשטיין: יש חברי כנסת, שכשהם באופוזיציה, ובעיקר לאחר חילופי שלטון, החיים שלהם קלים.

אמנון רובינשטיין: כל מה שהממשלה עושה, פסול בעיניהם.

אמנון רובינשטיין: אני זוכר את הכנסת הקודמת, היא היתה כנסת מאוד חדה וחלקה בעניין זה.

אמנון רובינשטיין: לאנשי האופוזיציה של אז, אנשי הקואליציה של היום, כל מה שהביאה הממשלה היה רע.

אמנון רובינשטיין: יש גם חברי כנסת אחרים מהאופוזיציה, ואני נמנה עמהם, שהם אנשים חצויים.

אמנון רובינשטיין: הם כואבים קודם כול את כאב המפלה בבחירות, וזה טבעי, ואין שום טעם להסתיר זאת.

אמנון רובינשטיין: הם היו רוצים להיות בממשלה, הם היו רוצים לשבת כאן ולא שם.

אמנון רובינשטיין: זה אנושי וזה חלק מכללי המשחק הפוליטי.

אמנון רובינשטיין: אבל בעת ובעונה אחת חצי אחר שלהם רוצה גם שהממשלה תצליח, משום שאין להם ראש ממשלה אחר.

אמנון רובינשטיין: יש להם גם יצר פטריוטי, יש להם רק ממשלה אחת, רק ראש ממשלה אחד, רק מדינה אחת, רק ארץ אחת.

אמנון רובינשטיין: אני נמנה עם אלה.

אמנון רובינשטיין: אני חצוי.

אמנון רובינשטיין: חצי אחד שבי מברך את ראש הממשלה עם נסיעתו לוושינגטון ומבקש שהוא ירדוף שם, גם שם, שלום, וישיג אותו גם שם, ושיצליח להמשיך בתהליך השלום תוך הבטחת ביטחון לישראל.

אמנון רובינשטיין: יש בי גם החצי שרצה שהממשלה הזאת תצליח בדרכה – אבל ראש הממשלה, שלא נמצא כאן, וחבריו, לא נתנו צ'אנס לחלק הזה; לא נתנו לי סיכוי, לא נתנו לי עילה לברך אותם.

אמנון רובינשטיין: אני לא זוכר ממשלה שהתחילה בדרך כזו.

אמנון רובינשטיין: אני זוכר ממשלות שהתחילו טוב, שהתחילו בינוני, שהתחילו כמעט טוב, שהתחילו טוב מאוד, ובמשך הזמן נתגלו בהן קלקולים.

אמנון רובינשטיין: אני זוכר גם ממשלות שלא היו בהן קלקולים.

אמנון רובינשטיין: אני חושב, שבממשלה האחרונה, עם כל הבעיות וחילוקי הדעות, לא היו קלקולים.

אמנון רובינשטיין: אני לא זוכר ממשלה שהתחילה את דרכה בצורה כזו, כאשר לראש הממשלה יש סמכויות שלא היו לשום ראש ממשלה בעבר.

אמנון רובינשטיין: לא הבנתי את המשא-ומתן הקואליציוני, לא הבנתי את חלוקת התפקידים, איני מבין אותם גם היום, ואיני מבין כיצד מקימים משרד ממשלתי חדש, אדיר כוח, בצורה כזו.

אמנון רובינשטיין: הדבר שהכי מטריד אותי במשרד החדש הזה הוא העובדה שראש הממשלה נכנע לאולטימטום.

אמנון רובינשטיין: החצי הפטריוטי שלי, החצי שלי שרוצה ראש ממשלה מקובל וטוב, שאני אתמוך בו, לא יכול לקבל את הדבר הזה שראש ממשלת ישראל נכנע פעמיים לאולטימטום.

אמנון רובינשטיין: אני לא זוכר שהיה בדברי ימי הממשלות בישראל תכתיב מסוג זה.

אמנון רובינשטיין: אני זוכר משברים קואליציוניים.

אמנון רובינשטיין: אני זוכר דברים חמורים.

אמנון רובינשטיין: אני זוכר אפילו סיעות שהצביעו נגד ממשלה.

אמנון רובינשטיין: אבל אני לא זוכר שראש ממשלה בתחילת דרכו נכנע לאולטימטום של אחד משריו ומקים במהירות מדהימה, מעוררת אי-כבוד, בפזיזות, ברשלנות, הייתי אומר כמעט חסרת תקדים, משרד, לא כפי שהציג זאת חבר הכנסת סילבן שלום, משרד אנרגיה ותשתיות מורחב, אלא משרד של לקט, שכחה ופאה מכל הבא ליד – מים, באופן חלקי, ממשרד החקלאות; מים לחקלאות – שם, מים לתעשייה ולעירונים – כאן.

דוד צוקר: אבל הוא קיבל את כל המכרות והמחצבים.

אמנון רובינשטיין: את כל המכרות קיבל.

אמנון רובינשטיין: כן.

עבד-אלוהב דראושה: גם מכרות הזהב.

דוד צוקר: כל המכרות והמחצבים במשרד אחד?

אמנון רובינשטיין: אני לא יכול להבין, כיצד מביאים בפני הכנסת דבר שעשוי בצורה כל כך גסה, עד שיש אפילו סתירה בין מניין החוקים שמשנים אותם בהקדמה לבין מספר החוקים שמביאים בפני הכנסת.

אמנון רובינשטיין: אני רוצה לומר עוד דבר אחד: החצי הנאמן שבי רצה שהממשלה כן תקצץ בתקציב.

אמנון רובינשטיין: אגב, זו איננה תרופת פלא, ומי שקרא את המאמר של אברהם טל ב"הארץ" יודע, אני מסכים לחלוטין לכל מלה שנאמרה שם, שבעיית הבעיות שלנו היא הריבית ומאזן התשלומים, אבל גם, נכון, צריך לקצץ בתקציב.

אמנון רובינשטיין: היתה חריגה מסוימת.

אמנון רובינשטיין: גם ממשלה שלנו היתה מקצצת בתקציב.

אמנון רובינשטיין: אבל כיצד נעשה הדבר?

אמנון רובינשטיין: בקבלת איזה מגוון של הצעות של אגף התקציבים בישיבה בחצות לילה, כאשר – אני מבטיח לכם – גם שרים מנוסים לא היו יכולים לעכל את החומר הזה.

אמנון רובינשטיין: יש שם דברים בלתי קבילים, בלתי סבירים, ואסור שיהיו קבילים דווקא על סיעת הליכוד.

אמנון רובינשטיין: אני רוצה להביא רק שני דברים מסוג זה.

אמנון רובינשטיין: הממשלה הקודמת עשתה מעשה גדול – ביטלה את ההפליה בין יהודים לערבים בנושא קצבאות ילדים, אבל בעת ובעונה אחת אמרה: לא ייתכן שלא יהיה תגמול כספי למי שמשרת בצה"ל; לא ייתכן שמי שנותן שלוש, שלוש-וחצי וארבע השנים הפוריות ביותר של חייו יצא בלא כלום, ומי שלא משרת בצה"ל יהיה דינו כדין המשרת בצה"ל.

אמנון רובינשטיין: לכן תמכנו, כן, גם אני תמכתי, ואני לא ידוע כפופוליסט, בהצעת חוק החיילים המשוחררים.

אמנון רובינשטיין: לולא היא הוגשה על-ידי חבר הכנסת רענן כהן, הייתי מביא אותה בעצמי לממשלה.

אמנון רובינשטיין: באה הממשלה ואומרת: החלק הראשון, קצבאות ילדים לכולם, יישאר.

אמנון רובינשטיין: אני בטוח שהוא יישאר.

אמנון רובינשטיין: אבל התגמול לחיילי צה"ל יופחת בצורה כל כך דרסטית ומשפילה.

אמנון רובינשטיין: אתם יודעים מה זה עושה לעניין המוטיבציה לשירות בצה"ל?

אמנון רובינשטיין: והרי יש לנו קבוצות אוכלוסייה שלמות שיש להן ברירה – לשרת או לא.

אמנון רובינשטיין: אנחנו יודעים זאת.

אמנון רובינשטיין: יש גם יהודים וגם ערבים, שאצלם יש ברירה, יש חופש בחירה בין שירות בצה"ל לבין אי-שירות בצה"ל.

אמנון רובינשטיין: אני לא מסוגל להבין את עניין קצבאות הילדים.

אמנון רובינשטיין: הרי התנסינו בעניין הזה של קצבאות ילד ראשון וילד שני.

אמנון רובינשטיין: ראינו מה זה עשה.

אמנון רובינשטיין: זה פגע בזוגות צעירים שיש להם ילדים.

אמנון רובינשטיין: רבותי חברי הכנסת, חברי הליכוד, אין מדינה בעולם שמטילה אותו מס הכנסה – גם על זוגות שיש להם כסף – בין שיש להם ילדים ובין שאין להם ילדים.

אמנון רובינשטיין: כל מדינה בעולם נותנת נקודות זיכוי ונקודות ניכוי.

אמנון רובינשטיין: ועוד, הרי אנחנו יודעים, ששליש לפחות מבני השכבות החלשות אינם משתמשים בזכות שניתנת להם לקבל את הקצבה הזאת; 30% לפחות.

אמנון רובינשטיין: עשרות אלפי משפחות שאין להן הידע, שהן אינן קוראות.

אמנון רובינשטיין: אנחנו ראינו, גם מפלגתי, מרצ, הישג גדול מאוד בזה שהבאנו לביטול ההפליה הזאת בעניין קצבאות ילדים והחזרנו את קצבאות הילדים כולן – גם למשפחות של שני ילדים.

אמנון רובינשטיין: אגב, אני רוצה לומר במאמר מוסגר, לא תמיד הפרס שניתן למשפחות מרובות ילדים הוא נכון מבחינה חברתית, מבחינת מערכת החינוך.

אמנון רובינשטיין: לפעמים ריבוי ילדים, כמו שיש לנו, הוא הרסני למערכת החינוך של הילדים.

אמנון רובינשטיין: אבל, לפגוע באזרחים גם משכבות חלשות וגם ממעמד הביניים כך בהינף יד בחצות לילה, בלי לחשוב על אלטרנטיבות אחרות?

אמנון רובינשטיין: לא רציני.

אמנון רובינשטיין: לכן הפנייה שלי לראש הממשלה ולחברי הממשלה היא: תנו צ'אנס לחצי שבי שרוצה שתתרמו משהו לחברה הישראלית.

אמנון רובינשטיין: בינתיים השארתם אותו רעב מאוד.

אמנון רובינשטיין: תודה רבה.

רפאל אדרי: אני מודה לך, אדוני, חבר הכנסת אמנון רובינשטיין.

רחבעם זאבי: אני מבקש להעיר הערה.

רפאל אדרי: אני אתן לך, אדוני.

רפאל אדרי: קיבלתי בקשה בכתב.

רפאל אדרי: חבר הכנסת דוד צוקר מבקש הודעה לסדר הדיון.

רפאל אדרי: בבקשה, אדוני.

דוד צוקר: אדוני היושב-ראש, הדיון הזה, כמעט כולו – בזה אני חוזר על דברי חבר הכנסת זאבי – מתנהל ללא נוכחות ממשלה.

דוד צוקר: הדיון הזה איננו עוסק בעניין של הכנסת, או בעניין של חקיקה שעניינה הכנסת, הוא עוסק רק בדבר אחד: מבנה שונה לממשלה.

דוד צוקר: לקיים דיון כזה בלי ממשלה יכולה רק כנסת שאינה מכבדת את עצמה.

דוד צוקר: אני מציע שנכבד את עצמנו ונפסיק את הדיון עד אשר הממשלה תתייצב.

רפאל אדרי: אני מודה לך, אדוני.

רפאל אדרי: חבר הכנסת זאבי, בבקשה.

רן כהן: אם גם חבר הכנסת זאבי יתמוך בהצעה – – –

רחבעם זאבי: אדוני היושב בראש, אני רוצה לתמוך בדברי חבר הכנסת צוקר.

רחבעם זאבי: אנחנו לא יכולים לקיים דיון בנושא הממשלה בלא נוכחות הממשלה.

רחבעם זאבי: אנחנו מדברים אל הקירות, אל המיקרופונים, אל "דברי הכנסת".

רחבעם זאבי: לא יכול להיות דבר כזה.

רחבעם זאבי: אם יש דיון של הכנסת, הממשלה חייבת לכבד את הכנסת ולשמוע, היא יכולה לא לקבל, יתווכחו אתנו, יפסקו, ייתנו לאנשיהם להצביע במכונת ההצבעה, אבל דיון חייב להתקיים בצורה מכובדת.

רחבעם זאבי: ואם הם לא יושבים פה, אני מבקש, כמעט דורש, להפסיק את הדיון.

רפאל אדרי: אני מודה לכם.

עבד-אלוהב דראושה: אדוני היושב-ראש – – –

רן כהן: אדוני היושב-ראש – – –

רפאל אדרי: אם זה באותו נושא, אני חושב ששני חברי כנסת נכבדים הביעו דעתם – – –

עבד-אלוהב דראושה: – – –

רפאל אדרי: אני חושב שזה מיותר.

עבד-אלוהב דראושה: אני רוצה להזכיר דבר שהיה בשבוע שעבר.

רפאל אדרי: בבקשה, אדוני.

עבד-אלוהב דראושה: אדוני היושב-ראש, בשבוע שעבר ביום רביעי נעלמו שרים רבים, לא באו לכאן אפילו להשיב על הצעות דחופות לסדר-היום שהנשיאות אישרה.

עבד-אלוהב דראושה: זה זלזול בכנסת.

עבד-אלוהב דראושה: אי-אפשר לעבור על כך לסדר-היום.

עבד-אלוהב דראושה: לכן, גם אני מבקש שתנקוט צעדים, תפסיק את הישיבה, תקרא להם.

עבד-אלוהב דראושה: אי-אפשר להמשיך לזלזל בכנסת.

עבד-אלוהב דראושה: זו ממשלה שמזלזלת בכנסת.

עבד-אלוהב דראושה: לא רק שהיא מזלזלת בעניים, לא רק מזלזלת בעם, אלא גם מזלזלת בכנסת.

רפאל אדרי: אני מודה לך, אדוני.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, רבע משפט.

רפאל אדרי: בבקשה, אדוני.

רפאל אדרי: רבע משפט.

רן כהן: אדוני היושב-ראש, אני מציע לכבד את עמדתה של הממשלה.

רן כהן: הממשלה עצמה לימדה אותנו עד לפני כמה שבועות, שאם אין שרים נוכחים – מפסיקים את הדיון.

רן כהן: תודה.

רפאל אדרי: אני מודה לך, אדוני.

רפאל אדרי: אני מבקש לציין כי הצדק אתכם, חברי הכנסת צוקר, זאבי, דראושה וכהן.

רפאל אדרי: עם זאת, אני אבקש מסגנית מזכיר הכנסת להסב את שימת לב ראש הממשלה, שיבקש מאחד השרים או משרי ממשלה שיהיו נוכחים בדיון, ואם בתוך זמן סביר לא יהיו נוכחים – נחליט איך לנהוג.

רפאל אדרי: גם כשהייתי בקואליציה נהגתי כך, וכך אנהג גם כשאני באופוזיציה.

רפאל אדרי: תודה.

רפאל אדרי: גברתי סגנית מזכיר הכנסת, אודה לך אם תואילי להסב את שימת לב ראש הממשלה לכך שתהיה נוכחות של שרים במליאת הכנסת.

עבד-אלוהב דראושה: כידוע לנו, השרים לא נוסעים עם ראש הממשלה לארצות-הברית.

רפאל אדרי: אני רואה שאתה מעודכן, חבר הכנסת דראושה.

רפאל אדרי: נמשיך בדיון.

רפאל אדרי: אני מזמין את חבר הכנסת מר יורי שטרן.

רפאל אדרי: בבקשה.

רפאל אדרי: חמש דקות לרשותך.

רפאל אדרי: אחריו – חבר הכנסת סאלח סלים.

יורי שטרן: אדוני היושב-ראש, חברי כנסת נכבדים, השר נתן שרנסקי, שמייצג בצורה הכי מכובדת את הממשלה בכנסת, אני רוצה לפתוח בדברי ברכה לשר אריאל שרון.

יורי שטרן: אני חושב שיש לו מה לעשות לטובת העם היהודי והעם היושב בישראל בממשלה הנוכחית, ואני שמח שהוא מצטרף אליה היום.

יורי שטרן: לפני כמה ימים השתתפתי בדיון בנושא כללי של העברת סמכויות ממשרד ממשלתי למשרד אחר, ואז אמרתי שיש לקבוע נוהג ולקבוע קריטריונים איך עושים דבר כזה, על סמך מה ממשלה יכולה לצרף משרדים, לחלק משרדים, ליצור משרד חדש וכו', במיוחד במצב הנוכחי, שבו מספר השרים בממשלה קבוע.

יורי שטרן: אני מצטער על שאין לנו נוהל ואין לנו קריטריון והדברים נעשים כפי שהם נעשים, וזו איננה הצורה הטובה ביותר.

יורי שטרן: עם זאת, במסגרת אותו דיון, בהכנות לדיון התייעצתי עם פרופסור יחזקאל דרור, שהוא מהגדולים בארץ בנושאי אדמיניסטרציה ומינהל ציבורי, והוא אמר לי, שמכל המשרדים החדשים שאולי יש מקום ליצור, למשרד לתשתיות לאומיות יש הרבה הצדקות.

יורי שטרן: מכל הידוע לי בנושא זה, אני חושב שזה נכון, נכון שהממשלה יוצרת משרד כזה.

יורי שטרן: הממשלה שמתכוונת, לפחות בקווי היסוד שלה היא כתבה את זה, להכניס שינויים מרחיקי לכת בתשתית הכלכלית של מדינת ישראל, חייבת להוציא נושאים כמו קרקעות, מים, רכבת ועוד מטיפול סקטוריאלי, אפשר להגיד אינטרסנטי, לטיפול כלל-לאומי.

יורי שטרן: וזה מה שנעשה, אני מקווה, במסגרת המשרד החדש.

יורי שטרן: אני רוצה לציין רק כמה דוגמאות כדי להראות עד כמה הנושא של המשרד לתשתיות לאומיות הוא אקטואלי, חשוב ונכון.

יורי שטרן: במדיניות המקרקעין – זה שנים מתנהלת מדינת ישראל כספקולנט הממשלתי בקרקעות הלאום.

יורי שטרן: הקרקעות אינן שייכות לממשלה, הן שייכות ללאום.

יורי שטרן: המקרקעין הם כלי בביצוע מדיניות כוללת, מדיניות דיור, מדיניות שמירה על איכות הסביבה וכדומה.

יורי שטרן: בכל פעם שהמינהל היה בידי משרד זה או אחר, הוא היה מינהל של מדיניות סקטוריאלית, אם מדיניות החקלאות או מדיניות של משרד השיכון.

יורי שטרן: אני מקווה, שהוצאת המינהל מטיפול סקטוריאלי למשרד תשתיות לאומיות תאפשר מדיניות מקרקעין נכונה, שתשרת את כל המטרות, ולא רק הפקת רווחים קצרי טווח לממשלת ישראל ולקופת האוצר.

יורי שטרן: משק המים.

יורי שטרן: היסטורית משק המים במדינת ישראל הוא משק שמשרת בראש ובראשונה את החקלאים.

יורי שטרן: יש לנו צרכים רבים בתחום הזה ויש לנו מחסור עצום במים, וטוב תעשה הממשלה אם תקבע שהטיפול במשק המים יהיה טיפול כולל, שיביא בחשבון את צורכי האוכלוסייה הגדלה במדינת ישראל, את מצב המשק מבחינת הצרכים של בני אנוש ובעלי חיים, מבחינת הבריאות, וגם את צורכי איכות הסביבה.

יורי שטרן: רכבות.

יורי שטרן: בשבוע שעבר היה דיון בנושא תאונות הדרכים, המכה שעם ישראל משום-מה מתייחס אליה באדישות, כאילו אי-אפשר לשנות בזה הרבה.

יורי שטרן: כמו מזג האוויר, שכולם מדברים עליו ואף אחד לא עושה דבר בנדון.

יורי שטרן: בנושא תאונות הדרכים יש מה לעשות, ואולי השינוי היסודי ביותר שאפשר לעשות בטיפול בנושא תאונות הדרכים הוא פיתוח רכבות.

יורי שטרן: אחת הסיבות לתאונות היא הנעשה אצלנו בכבישים.

יורי שטרן: במדינת ישראל, שיש לה כמות מוגבלת של קרקעות לבניית מחלפים, לבניית כבישים, לבניית כביש כמו חוצה-ישראל, שלדעתי הוא אסון לאקולוגיה של המדינה, רק פיתוח רכבות יכול לפתור במידה משמעותית מאוד את בעיית תאונות הדרכים.

יורי שטרן: פיתוח רכבות יכול לגרום לשינוי משמעותי בנושא פיזור האוכלוסין.

יורי שטרן: כל ממשלה בישראל הכריזה שהיא בעד פיזור אוכלוסייה, בעד פיתוח פריפריה, בעד הקמת מפעל בכל יישוב ויישוב.

יורי שטרן: וזו איננה גישה נכונה.

יורי שטרן: להיפך, תשתית רכבות שמאפשרת גישה מהירה לכל פריפריה עד למרכזי התעשייה בישראל ומכל מרכז עסקי או תעשייתי לכל יישוב בארץ, זו הדרך הנכונה לפיזור אוכלוסין.

יורי שטרן: בנושא איכות הסביבה אין לטפל בצורה נכונה בלי לבנות רכבת תת-קרקעית, בלי להמעיט את שטחי הקרקע שאנחנו לוקחים מהחקלאות ומהשטחים הירוקים למחלפים ולכבישים.

יורי שטרן: פס רכבת הוא צר, הוא צריך שטח קטן של אדמה.

יורי שטרן: אני חושב שנכון להקים משרד כזה.

יורי שטרן: אני מקווה שהדרך הלא-כל-כך טובה, לטעמי, שבה הוקם המשרד, תתוקן במשך הפעילות של המשרד.

יורי שטרן: אני רוצה לסיים ולומר: בהקמת המשרד הזה ובהצטרפותו של אריאל שרון לממשלה בעצם הסתיימה מלאכת הרכבת הממשלה.

יורי שטרן: הממשלה יצאה לדרך, ומהיום היא תפעל בהרכבה המלא.

יורי שטרן: עם ישראל ישפוט לפי הישגיה ולפי מעשיה.

יורי שטרן: ראש הממשלה יוצא לארצות-הברית – – –

רפאל אדרי: אדוני, זמנך תם.

רפאל אדרי: סימנתי לך כמה פעמים.

יורי שטרן: בהזדמנות חגיגית זו אני רוצה לאחל לממשלה החדשה בהרכבה המלא ולראש הממשלה היוצא היום לארצות-הברית הצלחה שתהיה הצלחת הכלל.

יורי שטרן: תודה.

רפאל אדרי: זה הנאום הראשון שלך, אדוני?

יורי שטרן: לא.

יורי שטרן: השלישי.

רפאל אדרי: אני מודה לך, אדוני, חבר הכנסת יורי שטרן.

רפאל אדרי: אני מזמין את חבר הכנסת סאלח סלים, באותו נושא:

רפאל אדרי: הודעת ראש הממשלה על הקמת משרד ועל ביטול משרד.

רפאל אדרי: אדוני, בבקשה; חמש דקות לרשותך.

סאלח סלים: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אנחנו דנים היום על משרד התשתיות.

סאלח סלים: חלק מהחברים חשבו שזה משרד השטויות, אבל אני חושב אחרת, להיפך: זה לא משרד השטויות, זה משרד רציני מאוד, חשוב מאוד.

סאלח סלים: זה משרד ענק.

סאלח סלים: בתולדות מדינת ישראל לא היה משרד כזה, ואני גם חושב שבעולם כולו אין משרד כזה.

סאלח סלים: מה כולל המשרד הזה?

סאלח סלים: הוא כולל את כל המדינה, את כל המדינה, את כל היבשה.

סאלח סלים: הוא כולל את האדמה, את המים, עד הביוב.

סאלח סלים: אנחנו רואים שיש לו סמכויות רבות יותר מאלה שיש לראש הממשלה.

סאלח סלים: יש כאן כמה משרדים ביחד.

רפאל אדרי: אדוני, היה כדאי לחכות.

סאלח סלים: היה כדאי לחכות.

סאלח סלים: אבל, אדוני, יש גם אחרים שחיכו, ולצערי זלזלו בהם והפנו אליהם את הגב.

סאלח סלים: יש כועסים גם מהליכוד, שרצו להיות שרים או לקבל תפקיד אחר אבל לא התייחסו אליהם.

סאלח סלים: במקרה הזה פחדו משרון, פחדו משרון ונתנו לו משרד ענקי: מינהל מקרקעי ישראל, הרשות לפיתוח הגליל, הרשות לפיתוח הנגב, רשות הנמלים והרכבות, מסילות הברזל ורכבות הפרברים, כל משרד האנרגיה, חלק ממשרד הבינוי והשיכון – מחלקת עבודות ציבוריות – נציבות המים, מינהלת הכינרת.

סאלח סלים: לא יאומן.

סאלח סלים: אף פעם לא היה דבר כזה.

סאלח סלים: ממשרד הפנים לקחו את פיתוח מפעלי הביוב במדינה, המינהלה הארצית לביוב, פרויקט הביוב הארצי.

יוסי כץ: עכשיו אתה מבין למה זה מסריח כל כך?

סאלח סלים: אין ספק שזה מסריח, בעיקר בסוף.

סאלח סלים: ועוד נתנו למשרד הזה: תכנון ופיתוח רשות הרכבות וקרקעות הרכבת.

סאלח סלים: ממשרד התעשייה והמסחר – מכרות ומחצבים.

סאלח סלים: והדבר האחרון: האחריות לניהול המשא-ומתן בנושא הסדרי המים עם המדינות השכנות והרשות הפלשתינית.

סאלח סלים: זו הכותרת.

סאלח סלים: וגרוע מזה, עמדו פה חברי כנסת ואמרו דברים, אינני יודע מי קונה אותם, שאריאל שרון הוא איש שלום.

סאלח סלים: מי קונה דברים כאלה?

סאלח סלים: שרון איש שלום?

סאלח סלים: או שהאנשים האלה מסלפים או שהם עושים צחוק מעצמם.

סאלח סלים: אבל הם לא יכולים לעשות צחוק מאחרים.

סאלח סלים: הרי שמו של אריאל שרון נקשר עם המלחמות, נקשר עם ההרג, נקשר עם מלחמת לבנון.

סאלח סלים: אריאל שרון נהפך להיות איש שלום?

סאלח סלים: זה סילוף.

סאלח סלים: איש לא יקנה את זה למרות כל הקישוטים שעשו.

סאלח סלים: אריאל שרון נהפך להיות איש שלום?

סאלח סלים: אחרי שרואים היום את הדברים שהוא ישלוט עליהם, באמת מגיע לו הכתר של מלך ישראל.

סאלח סלים: הוא יהיה השולט במדינה.

סאלח סלים: היום מכתירים אותו להיות מלך ישראל.

סאלח סלים: אבל לומר שהוא איש שלום?

סאלח סלים: למי מוכרים את זה?

סאלח סלים: אפילו התמימים לא קונים את זה.

סאלח סלים: זה סילוף.

סאלח סלים: הופכים את הקערה על פיה.

סאלח סלים: הופכים את הכול.

סאלח סלים: זו הבדיחה של היום לומר ששרון הוא איש שלום.

סאלח סלים: כולנו יודעים מיהו שרון.

סאלח סלים: והסעיף האחרון, חברות וחברי הכנסת, מדאיג מאוד: ניהול המשא-ומתן עם המדינות השכנות והרשות הפלשתינית.

סאלח סלים: מהדבר הזה אפשר לראות איזו התקדמות תהיה בתהליך השלום, עם השר אריאל שרון.

סאלח סלים: אדוני היושב-ראש, לפי דעתי, הנושא הזה גורם ליום קשה.

סאלח סלים: אבל הממשלה, וראש הממשלה במיוחד שקל מה יותר קשה לו: שרון בפנים או שרון בחוץ.

סאלח סלים: אם הייתי צריך לייעץ לו, הייתי מייעץ לו ששרון יהיה בחוץ.

סאלח סלים: שרון בפנים לא תורם שום דבר לממשלה הזאת.

סאלח סלים: שרון יכול לתרום ויכול לייעץ למלחמות.

סאלח סלים: אם יש כוונה שתהיה מלחמה – הוא כן מבין בזה.

סאלח סלים: אבל אפילו כאן יש לי ספק, כי הוא גרר את המדינה למלחמות שראינו מה היה סופן: הן גרמו אסון גם למדינת ישראל, גם לעם הלבנוני וגם לעם הפלשתיני.

סאלח סלים: הדיון הזה מתקיים היום על רקע ההצעות לקיצוץ בתקציב המדינה, הצעות מכאיבות מאוד.

סאלח סלים: ברגע זה מתקיימת מחוץ לבית הזה הפגנה של הקשישים.

סאלח סלים: לפני הבחירות הניפו ססמה, אדוני היושב-ראש, שביבי נתניהו טוב ליהודים.

סאלח סלים: אחרי שבוע או שבועיים מתברר ונודע, שביבי נתניהו רע לילדים, רע לקשישים, רע לזקנים.

סאלח סלים: את זה מוכיחות הצעות הממשלה שקיימת פחות מחודש.

סאלח סלים: אם הוא טוב ליהודים, אני רואה עכשיו שהוא נגד הילדים היהודים כמו שהוא נגד הילדים הערבים.

סאלח סלים: לא כך הוא דיבר לפני הבחירות.

סאלח סלים: הקיצוצים שמדובר עליהם היום יעשו את העניים יותר עניים.

סאלח סלים: מה אכפת לעשיר לשלם 10 או 20 שקל לרופא?

סאלח סלים: לו אין בעיה.

סאלח סלים: אבל רוב העניים הם משפחות מרובות ילדים, ותהיה להן בעיה ללכת לרופא.

סאלח סלים: אני חושב שהקיצוצים האלה הם מכה קשה לשכבות החלשות במדינת ישראל.

סאלח סלים: אני פונה לחברי הכנסת מהליכוד וגם מש"ס, שהבוחרים שלהם באים ממשפחות ברוכות ילדים, לא להסכים לכל דבר, כי מחר העם יתחשבן אתכם.

סאלח סלים: אפשר לקצץ במקומות אחרים, בדברים שנוגעים לעשירים, ותודה לאל, יש עשירים רבים, אבל יש יותר עניים.

רפאל אדרי: אדוני, זמנך תם.

רפאל אדרי: אני מבקש שתסיים.

סאלח סלים: לכן, סיעת חד"ש-בל"ד מתגאה בכך שהגישה אתמול הצעת אי-אמון בממשלה החדשה של ישראל, על רקע הקיצוץ הזה.

סאלח סלים: אני מקווה שהצעתנו זו תועלה לדיון עוד בשבוע זה.

סאלח סלים: אנחנו הסיעה הראשונה שהגישה הצעת אי-אמון בממשלה הזאת.

סאלח סלים: אנו חושבים שהיא צריכה ללכת.

רפאל אדרי: אני מודה לך, אדוני, חבר הכנסת סאלח סלים.

רפאל אדרי: נציג יהדות התורה איננו באולם, לכן הוא לא ייטול את רשות הדיבור בדיון הזה.

רפאל אדרי: חברי הכנסת, ברשותכם, אני מבקש להסב את תשומת לבכם ולהודיע, שסיעת מרצ מבקשת לראות בדיון שאנחנו מקיימים היום על הודעת ראש הממשלה על הקמת משרד ועל צירוף חבר הכנסת אריאל שרון כשר נוסף לממשלה – סעיף ב' בסדר-היום – הצעת אי-אמון, לפי סעיף 36(ב) לתקנון הכנסת.

רחבעם זאבי: – – –

רפאל אדרי: אני אומר זאת כדי שחברי הכנסת לא יעזבו את המשכן.

רפאל אדרי: ועדת הכנסת תקיים היום בשעה 18:00 דיון בסוגיה הזאת.

רפאל אדרי: כנראה יש סתירה מסוימת בין הסעיף החדש לבין הסעיף הקודם.

רפאל אדרי: רק לאחר שוועדת הכנסת תכריע, אני אמסור את ההודעה הסופית.

רפאל אדרי: בינתיים נמשיך בדיון.

רחבעם זאבי: – – –

רפאל אדרי: אני מסכים אתך.

רפאל אדרי: זה נכון.

רפאל אדרי: ועדת הכנסת מתכנסת כדי להכריע בסוגיה הזאת, אם בכלל זה תקף או לא תקף.

רפאל אדרי: אדוני חבר הכנסת זאבי צודק, שלא יכולה להיות הצעת אי-אמון בממשלה אלא בראש הממשלה.

רפאל אדרי: אני מודה לך.

רפאל אדרי: אני אסב את תשומת לבה של סיעת מרצ לתיקון שלך.

רפאל אדרי: אנחנו ממשיכים בדיון.

רפאל אדרי: אני מזמין כעת את חבר הכנסת יהודה הראל.

רפאל אדרי: אדוני, בבקשה.

רפאל אדרי: חמש דקות לרשותך בנושא הודעת ראש הממשלה על הקמת משרד, על ביטול משרד ועל צירוף חבר הכנסת אריאל שרון כשר נוסף לממשלה.

רפאל אדרי: בבקשה.

יהודה הראל: כבוד היושב-ראש, חברי הכנסת, תודה לשר נתן שרנסקי שנמצא כאן, כי אם לא היה כאן אף לא שר אחד הייתי מוותר על רשות הדיבור, ואני מציע לכולנו לנהוג כך.

יהודה הראל: אולי יש להעלות את הרף לשני שרים.

יהודה הראל: התייחסות הממשלה לכנסת דורשת תיקון.

יהודה הראל: הדאגה לתיקון הזה מוטלת בעיקר על חברי הכנסת מהקואליציה.

יהודה הראל: נשתדל לעשות זאת.

יהודה הראל: אני רוצה לברך את המועמד לשר, חבר הכנסת אריק שרון, עם כניסתו לתפקיד, בשם חברי המתיישבים בגולן, בשם המתיישבים ביישובים בארץ ככלל, ובשם "הדרך השלישית", כמובן.

יהודה הראל: התמיכה של אריק שרון בהתיישבות בכל חלקי הארץ, במרכז ובשוליים, בתקופת היותו שר הבינוי והשיכון, שר התעשייה והמסחר ובתקופות אחרות, גרמה לכך שהמתיישבים בכל הארץ, מכל תנועות ההתיישבות, חיכו במתח לכניסתו לתפקיד, ופעלו למען כניסתו לתפקיד, ובכללם התנועה הקיבוצית המאוחדת והיישובים בכל חלקי הארץ.

יהודה הראל: אני רוצה להגיד גם דבר אישי לאור מה שנאמר כאן.

יהודה הראל: עברו של אריק כחייל, כלוחם, לא פוסל אותו מבחינת הדרך לשלום.

יהודה הראל: לו היו פוסלים אותו מבחינה זאת, אזי גם יצחק רבין, זיכרונו לברכה, היה פסול כהולך בדרך השלום, וגם אנואר סאדאת היה פסול כהולך בדרך לשלום.

עבד-אלוהב דראושה: אבל ההווה של אריק שרון, ההווה של אריק שרון – – –

יהודה הראל: הבה נדבר על ההווה.

עבד-אלוהב דראושה: יש הבדל בין רבין לשרון.

יהודה הראל: מי שהיה לוחם במלחמות ישראל, כמו במלחמות אחרות, איננו פסול מללכת בדרך השלום.

עבד-אלוהב דראושה: אני מדבר גם על ההיסטוריה.

עבד-אלוהב דראושה: יש ביטחון, יש שלום – – –

יהודה הראל: אני רוצה להביע הערכה לאריק על כך שמבין שרי הממשלה של 1978 הוא היחיד שמודה היום, שהשגת השלום עם מצרים במחיר החרבת ההתיישבות בפתחת-רפיח והחרבת ימית היתה טעות ותקדים מסוכן שאסור לחזור עליו.

יהודה הראל: אומר עתה מלה אחת על התשתיות.

יהודה הראל: התשתיות הן הנושא העיקרי שבו הממשלה צריכה להתערב בכלכלה; והיום, לכל הדעות, זה הנושא העיקרי, בייחוד בממשלה שהולכת להפרטה ולשוק חופשי.

יהודה הראל: עם זאת, התשתיות הן הגורם המקופח ביותר אצלנו, ולא רק אצלנו.

יהודה הראל: מקופח, קרי: ראו איך השחתנו את משק המים, את רזרבות המים, איך השחתנו את השטחים הפתוחים, איך סתמנו את התחבורה; ואפשר למנות עוד ועוד.

יהודה הראל: הסיבה לכך היא, שקווטת הזמן של הפוליטיקאים היא מקסימום ארבע שנים, וכל יום הוא יום אחד פחות מארבע שנים.

יהודה הראל: התוצאות בתחום התשתיות, וזה אופיין של תשתיות, הן בקדנציה הבאה.

יהודה הראל: לכן יש לפוליטיקאים, לשרים ולמפלגות שבשלטון נטייה להוציא על דברים אחרים ולא על התשתיות.

יהודה הראל: וזה משגה גדול.

יהודה הראל: לכן ריכוז התשתיות, מתן תשומת לב מיוחדת לתשתיות הלאומיות ומנהיגות חזקה לטיפול בתשתיות הם צעד נכון.

יהודה הראל: נקווה שתהיינה תוצאות בהתאם לכך בפיתוח אותן תשתיות, בשמירה על אוצרות הטבע, הנוף, המים, ובתכנון נכון של הקרקע.

יהודה הראל: הערה אחרונה.

יהודה הראל: אינני מתכוון לצרף עוד נושאים למשרד התשתיות.

יהודה הראל: אבל אגיד שבימינו התשתית העיקרית היא התשתית האנושית, ולכן – וזאת בהתייחס לקיצוץ התקציב, הקיצוץ שמסגרתו מוצדקת פחות: קיצוץ בתקציב החינוך, קיצוץ בתקציבי הנוער והחיילים המשוחררים והימנעות מניסיון לחסל את העוני.

יהודה הראל: זו פגיעה בתשתית הלאומית החשובה ביותר.

יהודה הראל: אני רוצה לקוות, שבדיוניה על התקציב תדאג הכנסת גם לתשתית הזאת, שהיא התשתית החשובה ביותר לחברה, למדינה ולכלכלה.

רפאל אדרי: אני מודה לך, אדוני, חבר הכנסת יהודה הראל.

רפאל אדרי: אני מבקש את רשות השאלה.

רפאל אדרי: האם זהו נאומך הראשון, אדוני?

יהודה הראל: לא.

יהודה הראל: אבל אתה יכול לברך אותי.

רפאל אדרי: אני מברך אותך ומאחל לך הצלחה.

רפאל אדרי: אני מזמין את חבר הכנסת עבד-אלוהב דראושה, גם כן באותו נושא.

רפאל אדרי: בבקשה, אדוני.

רפאל אדרי: חמש דקות לרשותך.

רפאל אדרי: אחריו – חבר הכנסת רחבעם זאבי.

עבד-אלוהב דראושה: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, בראשית דברי אני רוצה לברך את שר התעשייה והמסחר החדש, חבר הכנסת נתן שרנסקי, על מה שהוא מסמל.

עבד-אלוהב דראושה: אני חושב שההצלחה שלכם בבחירות אומרת הרבה.

עבד-אלוהב דראושה: דומה לה גם ההצלחה שלנו, של הרשימה הערבית המאוחדת, כרשימה ערבית שמייצגת את האוכלוסייה הערבית.

עבד-אלוהב דראושה: אתם מייצגים את העולים החדשים שסבלו מאפליה, כפי שאנחנו, האוכלוסייה הערבית, סבלנו וממשיכים לסבול מאפליה.

עבד-אלוהב דראושה: טוב שאתם נאבקים, מגיעים לכס הזה – כס השרים, כס הממשלה; דבר שהוא חשוב מאוד.

עבד-אלוהב דראושה: אני מאחל לך הצלחה, לך ולעולים החדשים.

עבד-אלוהב דראושה: אני מקווה שתצליחו למחוק לפחות חלק מהאפליה במדינה הזאת נגד עולים, נגד ערבים ונגד כל אזרח שסובל מהאפליה.

עבד-אלוהב דראושה: ערבי עדיין לא הצליח להגיע לכיסא הזה, כיוון שיש גזענות במדינה הזאת, שלא מאפשרת לערבי להגיע לכיסא של ראשות הממשלה.

עבד-אלוהב דראושה: זאת גזענות של כל המפלגות הציוניות במדינה הזאת, שאינן מאפשרות לערבי להגיע לממשלה; לא מסיעת העבודה, לא מהליכוד ולא מסיעה אחרת.

עבד-אלוהב דראושה: לא מאפשרים, גם לא לערבי מסיעת חד"ש או מד"ע להגיע לכיסא ולשולחן של הממשלה הזאת.

עבד-אלוהב דראושה: זו הדוגמה הכי גרועה.

עבד-אלוהב דראושה: בכל העולם הדמוקרטי אין מיעוט גדול של 20% מהאוכלוסייה שאין לו ייצוג בממשל ובממשלה.

עבד-אלוהב דראושה: רק במדינת ישראל, שמנסים לתאר אותה כדמוקרטיה היחידה במזרח התיכון, לחמישית מהאוכלוסייה אין ייצוג בממשלה.

עבד-אלוהב דראושה: וזה לא משנה אם זו ממשלה של העבודה או ממשלה של הליכוד.

רחבעם זאבי: כמה יהודים יש בממשלות ערביות?

עבד-אלוהב דראושה: אני יודע שהיום לפחות יש שר בממשלת מרוקו, כאשר היהודים שם רק 10,000 נפשות.

עבד-אלוהב דראושה: ואנחנו כאן – 1,070,000 נפשות.

רחבעם זאבי: צריכים אותו.

רחבעם זאבי: אבל כמה היו בעירק, בסוריה?

עבד-אלוהב דראושה: בעירק היו תמיד שני שרים.

עבד-אלוהב דראושה: כשהיתה קהילה יהודית בעירק היו שני שרים יהודים.

רחבעם זאבי: איפה?

רחבעם זאבי: איפה?

עבד-אלוהב דראושה: אבל אתה יודע שהתנועה הציונית הבריחה את היהודים לכאן, ולכן אין שם היום יהודים.

עבד-אלוהב דראושה: לא מפני שהערבים הפלו את היהודים, אלא מפני שהתנועה הציונית דאגה להבריח את היהודים מהעולם הערבי ולהביא אותם לישראל.

עבד-אלוהב דראושה: לכן אין היום קהילות – – –

רחבעם זאבי: מה זה "הבריחה"?

רחבעם זאבי: אחרת ישחטו אותם שם.

עבד-אלוהב דראושה: אין היום קהילות יהודיות גדולות בעולם הערבי.

עבד-אלוהב דראושה: יש במרוקו קהילה יהודית בת 10,000 נפשות, כן יחיו וירבו.

עבד-אלוהב דראושה: יש להם שם תפקיד של שר.

רפאל אדרי: יותר, יותר.

רפאל אדרי: יש גם יועץ ראשי של המלך, שהוא יותר משר.

רפאל אדרי: הוא במעמד ראש הממשלה.

עבד-אלוהב דראושה: יש יועץ ראשי של המלך.

עבד-אלוהב דראושה: יושב-ראש הישיבה מודע לנושא יותר טוב ממני.

עבד-אלוהב דראושה: אבל במדינת ישראל ערבי לא זכה להגיע לתפקיד של מנכ"ל, של סמנכ"ל, של פקיד בכיר, בשום דירוג ממשלתי.

עבד-אלוהב דראושה: אין שום ערבי במדינה הזאת שחותם על שיק רשמי של המדינה.

עבד-אלוהב דראושה: אני לא מדבר על רשויות מקומיות או על כל אחד שיש לו השיק האישי שלו.

עבד-אלוהב דראושה: זאת אפליה שזועקת לשמים.

רחבעם זאבי: כדאי להבריח אותם מפה.

עבד-אלוהב דראושה: לא נברח.

עבד-אלוהב דראושה: אנחנו נשב על החזה שלך ועל הראש שלך.

עבד-אלוהב דראושה: לא נברח מכאן.

רחבעם זאבי: אם נבריח – זה פותר את הבעיה.

רפאל אדרי: אני מבקש.

רפאל אדרי: אני מבקש.

עבד-אלוהב דראושה: אף אחד לא יכול להבריח אותנו.

עבד-אלוהב דראושה: אני התיישבתי באכסאל לפני שבאת לכאן.

עבד-אלוהב דראושה: אתה יודע זאת היטב.

רחבעם זאבי: אנחנו ישבנו פה אלפיים שנה – – –

עבד-אלוהב דראושה: אתה יודע שעניתי לך כבר על הוויכוח הזה.

עבד-אלוהב דראושה: כשאברהם, אבינו המשותף – – –

רחבעם זאבי: – – –

רפאל אדרי: אני מציע שתמשיכו את הוויכוח מחוץ לאולם.

עבד-אלוהב דראושה: כשאברהם אבינו הגיע לכאן, אבינו המשותף, הוא מצא את הכנענים, שהם האבות של הערבים.

עבד-אלוהב דראושה: זה שבט ערבי – – –

רחבעם זאבי: הכנענים – – –

עבד-אלוהב דראושה: אל-כנעניון; תלמד היסטוריה.

רחבעם זאבי: הכנענים אכלו חזיר – – –

עבד-אלוהב דראושה: תלמד היסטוריה.

עבד-אלוהב דראושה: אני מורה להיסטוריה, תלמד היסטוריה ואחר כך תתווכח אתי.

רחבעם זאבי: הפלישתים והכנענים אכלו חזירים – – –

עבד-אלוהב דראושה: אבל הם היו ערבים.

עבד-אלוהב דראושה: הם ערבים.

רחבעם זאבי: – – –

עבד-אלוהב דראושה: הכנענים לא היו מוסלמים, הם היו הערבים והערביות – לפני האסלאם.

עבד-אלוהב דראושה: אדוני היושב-ראש, אין לי בעיה עם המשרד לתשתיות לאומיות – – –

רפאל אלול: – – –

רפאל אדרי: אני מודה על השיעור.

עבד-אלוהב דראושה: אין לי בעיה עם המשרד לתשתיות לאומיות, באמת אין לי שום בעיה, אני חושב שיש צורך במשרד כזה.

עבד-אלוהב דראושה: הבעיה שלי היא עם האיש שאמור להיות אחראי למשרד הזה.

עבד-אלוהב דראושה: אין לי בעיה עם הסמכויות הנרחבות של התיק הזה, שליקטו אותן מכל מיני משרדים, יש לי בעיה עם האיש שאמור לאייש את התפקיד ולקבל את הסמכויות.

עבד-אלוהב דראושה: במה הוא מסוכן, אריק שרון?

עבד-אלוהב דראושה: קודם כול, נתנו לו סמכויות בעניין הכבישים העוקפים, שהוא יהפוך אותם למנוף לחידוש ההתנחלויות, להרחבת ההתנחלויות ולהפקעת קרקעות של פלשתינים.

עבד-אלוהב דראושה: נתנו לו את תחום משק המים, ובמשא-ומתן עם הפלשתינים הוא יטרפד את תהליך השלום וימנע כל התקדמות עם הפלשתינים.

עבד-אלוהב דראושה: נתנו לו את תחום האנרגיה.

עבד-אלוהב דראושה: מדינת ישראל בעידן של שלום – רוצה בשיתוף פעולה, לפחות כך שמענו, עם מדינות ערב, ושר כמו שרון, שהוא אויב לשלום, יטרפד כל שיתוף פעולה עם כל מדינה ערבית בעניין האנרגיה, אם זה גז או נפט – עם כל מדינה ערבית.

עבד-אלוהב דראושה: כשרק ישמעו שאריק שרון הוא האיש שצריכים לשאת ולתת אתו – לא יוכלו לנהל משא-ומתן עם האיש שעשה את מה שעשה בלבנון ועשה מה שעשה בשטחים הפלשתיניים הכבושים.

עבד-אלוהב דראושה: יש לי גם בעיה אתו, שהוא אחראי היום לפיתוח הגליל והנגב והוא מתכוון לפיתוח לטובת היהודים בלבד; לא לטובת כל האוכלוסייה שגרה בגליל או בנגב, לא לטובת האוכלוסייה הערבית, שהיא חלק אינטגרלי של מדינת ישראל.

עבד-אלוהב דראושה: יש לי בעיה אתו כמי שיהיה האחראי למינהל מקרקעי ישראל, כשהמינהל גם כיום מפלה נגד ערבים אזרחי מדינת ישראל.

עבד-אלוהב דראושה: אריק שרון יעמיק את האפליה הזאת, יפגע באזרחים הערבים וינשל אותם ממה שנשאר להם מהקרקעות שלהם.

עבד-אלוהב דראושה: יש לי גם בעיה אתו, שהוא יהיה אחראי למע"צ, לעבודות הציבוריות.

עבד-אלוהב דראושה: היישובים הערביים מפגרים אחרי היישובים היהודיים, ויש צורך בתנופה של קידום.

עבד-אלוהב דראושה: לכן, אדוני היושב-ראש, הבעיה שלי, אני אומר עוד הפעם, היא עם האיש, שהוא איש שפועל כדי לטרפד את תהליך השלום, לא לקדם אותו, ואני מאמין שהאתגר של השלום, השגת שלום כולל וצודק באזור הזה, זה האתגר שצריך לעמוד בפני הממשלה הזאת, בפני הכנסת הזאת ובפני עם ישראל ומדינת ישראל כולה, על כל אזרחיה.

עבד-אלוהב דראושה: אני רוצה לומר שיש כאלה, שמעתי גם את הנאום – – –

רפאל אדרי: אני מבקש, אדוני, לסיים.

עבד-אלוהב דראושה: אני גומר במשפט אחד.

רפאל אדרי: תודה.

עבד-אלוהב דראושה: שמעתי גם את הנואם שנאם לפני, שחושב ששרון טוב ליהודים.

עבד-אלוהב דראושה: אני חושב ששרון רע ליהודים, שרון רע לערבים, שרון רע לשלום ושרון רע לדו-קיום בין יהודים לערבים.

רפאל אדרי: אני מודה לך, אדוני, חבר הכנסת עבד-אלוהב דראושה, ומזמין את חבר הכנסת רחבעם זאבי באותו נושא – הודעת ראש הממשלה בדבר צירוף שר לממשלה.

רפאל אדרי: אדוני, בבקשה.

רחבעם זאבי: אדוני היושב בראש, חברי הכנסת הנוכחים, אחרי ששמענו את הגזירות הכלכליות שהממשלה החליטה עליהן אמש, על הפגיעות הקשות בשכבות הנחשלות, על ביטול חוק החיילים המשוחררים, על תשלומי המס החדשים לבדיקות רפואיות, על הפגיעה בגמלאים, על הפגיעות בעניים, בעמלים ובקשי-יום – כאשר שמענו על הגזירות האלה, לא האמנו שהממשלה החדשה אכן כך החלה את דרכה ושאלנו את עצמנו: האם נתניהו טוב ליהודים?

רחבעם זאבי: כאשר אנחנו שומעים על ההכנות לפינוי צה"ל מחברון ועל הכוונה לבטל את הסגר על ערביי יש"ע, ועל חידוש הצווים המינהליים נגד יהודים, ועל אוזלת היד והגמגום בטיפול ב"אוריינט האוס" ובשאר מעוזי אש"ף בירושלים, אנחנו לא מאמינים שהממשלה החדשה כך החלה את דרכה ואנחנו שואלים: האם נתניהו טוב ליהודים?

רחבעם זאבי: מה היה כתוב במצע שלכם?

רחבעם זאבי: מה הבטחתם לבוחרים?

רחבעם זאבי: אם הייתם מגלים את כוונותיכם האמיתיות, כלום הייתם עולים לשלטון?

רחבעם זאבי: בשביל זה החלפנו את ממשלת פרס בממשלת נתניהו?

רחבעם זאבי: ואיפה אבירי המאבק למען השכבות הנחשלות בעם?

רחבעם זאבי: איפה דוד לוי ומשה קצב ואיפה אנשי ה"ציונות עם נשמה" ואיפה ה"ציונות בלי בושה"?

רחבעם זאבי: איפה המפד"ל וצומת?

רחבעם זאבי: האם תיקים בממשלה קודמים לנאמנות לארץ-ישראל?

רחבעם זאבי: למערת-המכפלה?

רחבעם זאבי: למזרח-ירושלים?

רחבעם זאבי: לביטחון האישי?

רחבעם זאבי: להבטחה להילחם בטרור בלי פשרות?

רחבעם זאבי: ברחוב אומרים: בעל הבית השתגע, אומרים כך אלה שהביאו את בעל הבית לשלטון, והם נבוכים ומבולבלים ולא יודעים את נפשם.

רחבעם זאבי: הם נתנו קרדיט לממשלה החדשה, אפילו שלא השלימו עם מעשה המרכבה ואופן הניהול של המשא-והמתן הקואליציוני.

רחבעם זאבי: הציבור הזה חיפש ומצא הסברים דחוקים למה שקרה, אפילו ניסה להצדיק את המהלכים, אבל הציבור הזה הוכה אל החומש בגזירות החדשות והוא השפיל מבטו, חרק שיניו ולא ידע את נפשו.

רחבעם זאבי: מדוע אתה עושה זאת, מר נתניהו?

רחבעם זאבי: צריך לקצץ בתקציב, אבל לא כך.

רחבעם זאבי: אפשר לקצץ בתקציבים, אפשר למנוע בזבוזים, למנוע כפילויות, לוותר על מותרות, אפשר וצריך לעשות את כל אלה, אבל אתה הלכת לחפש את הכסף במקומות הלא-נכונים, בסעיפים הלא-נכונים.

רחבעם זאבי: לו הייתי נמנה עם יועציו של ראש הממשלה הייתי לוחש על אוזנו, שיצא למסעו המדיני בארצות-הברית עם משלחת של ארבעה–חמישה אנשים בלבד: יועץ, מזכיר, דובר ומנהל, כמובן גם אנשי אבטחה.

רחבעם זאבי: הייתי אומר לו, שישאיר בבית את הפמליה הגדולה ואת הילדים ואת המטפלות ואת הספר, זה קשור למצב הרוח הלאומי, עם הגזירות הכלכליות.

רחבעם זאבי: אינני יודע אם צריך משרד לתשתיות, אבל אני מברך על צירופו של השר אריאל שרון לממשלה.

רחבעם זאבי: אולי הוא יהיה הבלם לסחף בתפיסה הלאומית, אולי הוא ייצג את נאמני ארץ-ישראל במאבק על חברון היהודית וירושלים הישראלית, אולי הוא יעמוד זקוף מול הגזירות נגד העם, אולי הוא יעורר את השרים מקיפאונם.

רחבעם זאבי: לפיכך, אף-על-פי שאיננו מאושרים מדרכה של הממשלה הזאת כבר בתחילת דרכה, אנחנו נצביע בעד המשרד החדש ובעד צירופו של אריאל שרון לממשלה.

רחבעם זאבי: תודה, אדוני.

רפאל אדרי: אני מודה לך, אדוני, חבר הכנסת רחבעם זאבי, על דבריך.

רפאל אדרי: אני מזמין את חבר הכנסת אפרים סנה, גם הוא באותו נושא, הודעת ראש הממשלה על צירוף שר ועל ביטול משרד.

רפאל אדרי: בבקשה, אדוני.

רפאל אדרי: אחריך – חבר הכנסת אליעזר זנדברג, אחרון המשתתפים בדיון.

אפרים סנה: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, שלושה שבועות פרפר לבנו בחוות השקמים.

אפרים סנה: גם יריבים פוליטיים לא יכלו שלא להרגיש מורת רוח, אם לא מעבר לזה, ממידת כפיות הטובה שנהג בה ראש הממשלה באיש שכל כך עזר לו להיות ראש ממשלה, וכפיות טובה זאת מידה מהיותר-בזויות ביחסים שבין אדם לחברו.

אפרים סנה: אבל כך נהג ראש הממשלה באריק שרון, ואף אנחנו השתוממנו וסלדנו סלידה גדולה.

אפרים סנה: אבל היום מתחלפת התחושה הזאת, תחושת בני אדם, בחרדה גדולה, עם צירופו של אריאל שרון לממשלת ישראל, כי אריאל שרון הוא איש מזוהה מאוד עם דרך פוליטית ובה כמה ציונים – הוא מזוהה עם הניסיון הכושל ביותר לפתור את הבעיה הפלשתינית בדרך צבאית; הוא מזוהה מאוד עם מעשה ההתנחלות בשטחים, בצורה ובפריסה שתכשיל כל פתרון של הפרדה בין ישראלים לבין פלשתינים בעתיד; הוא מזוהה עם ההתנגדות הנחרצת ביותר להסכמי אוסלו; הוא ההוגה של הרעיון הנואל והמסוכן של "ירדן היא פלשתין".

אפרים סנה: על כן, צירופו לממשלה מעשה רע הוא ומבשר רעה.

אפרים סנה: הוא סימן רע לעולם, שצופה בנו בדאגה; לארצות-הברית, שאליה נוסע ראש הממשלה הלילה; לשכנינו הירדנים, המפחדים פחד מוות מהרעיון של מולדת חלופית לפלשתינים בעבר הירדן מזרחה.

אפרים סנה: כאשר אנחנו רואים אילו תחומים הועברו למשרדו של השר שרון, אנחנו רואים ומבינים איזה שימוש הוא יעשה בהם כדי לסכל כל ניסיון, גם אם יהיה כזה, להתקדם להסדר קבע עם הפלשתינים.

אפרים סנה: הקרקע, הדרכים והמים הם אמצעי מצוין להכשיל כל הסכם.

אפרים סנה: שרון הוא הבולדוזר שיהרוס את הסכמי אוסלו.

אפרים סנה: אולי לא בשביל זה מכניס אותו מר נתניהו לממשלתו, אבל זה הדבר שבגללו נכנס שרון לממשלה – דרך התשתיות, דרך הסמכויות הרחבות שיינתנו לו הוא יהרוס את מה שנבנה פה בשלוש השנים האחרונות.

אפרים סנה: מובן שאנחנו נצביע נגד הצירוף הזה.

אפרים סנה: ייתכן שההצבעה גם תהפוך להצבעת אי-אמון, וגם כך נוכל לבטא את ההתנגדות שלנו, לא רק למר שרון אלא לממשלה שאנחנו רואים שהיא מתנכרת, שהיא מתאנה לזקנים, לחולים ולמסכנים.

אפרים סנה: אם בכפיות טובה התחלתי, בכפיות טובה אסיים.

אפרים סנה: הממשלה הזאת מגלה יחס של כפיות טובה לחיילים בשירות חובה ולאנשי הקבע שעומסים על כתפיהם את ביטחון ישראל, ובשכרם מקצצת הממשלה הזאת.

רפאל אדרי: אני מודה לך, אדוני, חבר הכנסת אפרים סנה, על דבריך.

רפאל אדרי: אני מזמין את אחרון הדוברים, חבר הכנסת אליעזר זנדברג.

רפאל אדרי: אדוני, בבקשה.

שאול יהלום: אדוני היושב-ראש, תהיה הצבעה או מחכים להחלטת ועדת הכנסת?

חיים אורון: הדיון יתחיל בשעה 18:00.

רפאל אדרי: אני מחכה להחלטת ועדת הכנסת.

רפאל אדרי: אני מקווה שתוך דקות מספר אדע מה היה בדיון.

רפאל אדרי: אתן את רשות הדיבור לחבר הכנסת יוסי שריד.

רפאל אדרי: כן, אדוני.

יוסי שריד: אדוני היושב-ראש, הדיון יתחיל רק לאחר שתיגמר כאן הפרוצדורה.

יוסי שריד: על כן, לא נדע לפני שאודיע על כך שזו הצעת אי-אמון, כי רק אז תתכנס ועדת הכנסת.

רפאל אדרי: כן, אני יודע, בשעה 18:00.

רפאל אדרי: אבל בכל מקרה אתן לך לדבר ולהודיע את הודעתך, ולאחר מכן אודיע על החלטתי.

רפאל אדרי: תודה לך, אדוני.

רפאל אדרי: בבקשה, אדוני, חבר הכנסת זנדברג.

אליעזר זנדברג: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, ראשית, אני רוצה לברך על המינוי ועל הקמתו של המשרד – משרד חשוב בממשלת ישראל.

אליעזר זנדברג: שמעתי כאן את חבר הכנסת אפרים סנה מדבר.

אליעזר זנדברג: הוא התחיל את דבריו בכפיות טובה וציין את כפיות הטובה שנהג בה ראש הממשלה באריק שרון.

אליעזר זנדברג: אבל מהר מאוד הוא עבר לדיבורים נגד מינויו של אריק שרון, וכאן התחלתי להתבלבל.

אליעזר זנדברג: ממה נפשך, חבר הכנסת סנה?

אליעזר זנדברג: או שאתה טוען לכפיות טובה ולמעשה פסול, או שאתה טוען שלא בסדר שימנו אותו.

אליעזר זנדברג: בכלל, אני חושב שאתם צריכים להיות מאוד מאושרים מכך שכל המהלך של מינויו של השר שרון התבצע מאוחר יותר.

אליעזר זנדברג: נתנו לכם פה במה לעלות ולומר את מה שאתם חושבים.

אליעזר זנדברג: הלוא אם היה השר שרון מתמנה במסגרת מינויה והקמתה של הממשלה, לא היו לכם חמש דקות לבזבז ולכלות מלים לריק.

אליעזר זנדברג: לו היה השר שרון מתמנה במסגרת הקמתה של הממשלה, הייתם מצביעים ותו לא, ועוברים לסדר-היום.

אליעזר זנדברג: הנה, נתנו לשר סנה במה לעמוד ולהסביר – – –

אפרים סנה: היו כל כך הרבה סיבות.

אפרים סנה: ..

סאלח טריף: – – –

רפאל אלול: – – –

תמר גוז'נסקי: – – –

רפאל אדרי: חברי הכנסת, אני מבקש, אף אחד לא שומע אתכם.

רפאל אדרי: אם אתם רוצים להעיר הערה – אחד אחד.

אברהם יחזקאל: הערה.

רפאל אדרי: בבקשה, אדוני, הערה בצורה מסודרת.

אברהם יחזקאל: לפי התפיסה שלך, אדוני חבר הכנסת זנדברג, הייתם צריכים להביא כל שר בנפרד, ואז הייתם נותנים לנו חמש דקות על כל שר.

תמר גוז'נסקי: – – –

אליעזר זנדברג: חבר הכנסת יחזקאל, אתה יודע מה?

אליעזר זנדברג: אולי בעוד ארבע שנים, כשננצח עוד פעם, נביא כל שר בנפרד.

אליעזר זנדברג: תהיה לך הזדמנות, גם אז, לבקר כל אחד, ואני מאחל לך שתהיה פה כדי לבקר.

חיים אורון: יש לך טעות, בעוד ארבע שנים – – –

אליעזר זנדברג: שמעתי שהשר שרון מזוהה עם ההתיישבות ביש"ע, שהוא מתנגד להסכמי אוסלו.

אליעזר זנדברג: אמרו שהוא בולדוזר.

דוד צוקר: זה לא נכון.

אליעזר זנדברג: אני רוצה לומר לכם, שאני סבור שהמינוי של השר שרון כחבר בממשלה יש בו תרומה, תרומה חשובה לממשלה שאומרת שהשלום צריך להיות שלום בטוח, תרומה חשובה לממשלה שתדאג שצעדים בכיוון תהליך השלום ייעשו מתוך ביטחון.

אליעזר זנדברג: אבל אני רוצה לדבר על התיק, על תיק התשתיות, הרי זה גופו של עניין.

אליעזר זנדברג: הקימו משרד חדש במדינת ישראל, ואני חושב שנכון וטוב עשו שעה שהקימו את המשרד הזה, כיוון שהמשרד הזה למעשה מרכז בתוכו תחומים שונים, שאפשר לכנות אותם – התחומים שנוגעים לעתיד של מדינת ישראל מבחינת תכנון של קרקע, תכנון של כבישים, של תחבורה, של פיתוח.

אליעזר זנדברג: הדברים חשובים.

רפאל אלול: רפול מסכים אתך?

אליעזר זנדברג: ואם הוא לא מסכים אתי, זה משנה, חבר הכנסת אלול?

רפאל אלול: יש בעיות בצומת.

אליעזר זנדברג: פרס מסכים עם כל מה שאתה אומר?

אליעזר זנדברג: מה זה שייך?

אליעזר זנדברג: אני אומר כאן את דעתי.

אליעזר זנדברג: אני חושב שצריך לברך על הקמתו של המשרד.

אליעזר זנדברג: אני חושב שצריך לקוות שהמשרד הזה יזכה לפעילות ולתנופה אשר יביאו ויסייעו לפיתוח ולקידום של מדינת ישראל בטווח ארוך.

אליעזר זנדברג: אני רוצה לסיים, אדוני היושב-ראש, במשפט אחד, שאני חושב שסביבו צריכה להתאחד הכנסת כולה.

אליעזר זנדברג: ראש ממשלת ישראל יוצא היום לארצות-הברית.

אליעזר זנדברג: זו נסיעתו הראשונה כראש הממשלה.

אליעזר זנדברג: אני חושב שכולנו צריכים לאחל לו הצלחה בביקור – –

רפאל אדרי: בהחלט.

אברהם יחזקאל: בהצלחה.

אליעזר זנדברג: – – ולקוות שהביקור הזה יהיה טוב גם לראש הממשלה וגם לכולנו, אזרחי מדינת ישראל.

קריאה: ולרעייתו.

אליעזר זנדברג: ולרעייתו, ולכל מדינת ישראל.

אליעזר זנדברג: זה מה שחשוב באמת.

אליעזר זנדברג: אני מקווה שהכנסת כולה תתאחד היום בסופו של הדיון סביב איחולי הצלחה לראש הממשלה.

אליעזר זנדברג: תודה.

רפאל אדרי: אתה מוכן להשיב על שאלה?

רפאל אדרי: בבקשה, אדוני חבר הכנסת צוקר.

דוד צוקר: שמעתי ששרון קיבל לאחריותו את המכרות.

דוד צוקר: אתה יכול להסביר לבית על אילו מכרות מדובר?

דוד צוקר: על מה מדובר?

אליעזר זנדברג: יכול להיות שזה קשור לתוכניות העתידיות לגלות זהב, אני לא יודע.

אליעזר זנדברג: אבל אני מציע, חבר הכנסת צוקר, שאחרי שתתמוך גם אתה במינויו, השאילתא הראשונה שתגיש לשר החדש תהיה, מה כולל תחום האחריות שלו למכרות.

אליעזר זנדברג: הוא יהיה השר שאחראי לנושא, והוא יעלה וישיב לך.

תמר גוז'נסקי: – – –

רפאל אדרי: אני מודה לך, אדוני, חבר הכנסת זנדברג, על דבריך.

רפאל אדרי: אני מבקש מחבר הכנסת שריד להודיע את הודעתו.

רפאל אדרי: בבקשה, אדוני.

רפאל אדרי: אני מבקש להקשיב להודעה.

יוסי שריד: אדוני היושב-ראש, ברשותך, אני קורא מכתב שהפנינו ליושב-ראש הכנסת: "לכבוד יושב-ראש הכנסת.

יוסי שריד: יושב-ראש נכבד, מטעם סיעת מרצ אנחנו מבקשים לראות בדיון על הודעת ראש הממשלה על הקמת משרד ועל צירוף חבר הכנסת אריאל שרון כשר נוסף לממשלה (סעיף ב' בסדר-היום) הצעת אי-אמון (לפי סעיף 36(ב) בתקנון הכנסת).

יוסי שריד: " המכתב הזה הועבר ליושב-ראש הכנסת, ואני מבין שעל-פי בקשתו של יושב-ראש הכנסת מתכנסת ועדת הכנסת.

יוסי שריד: תודה, אדוני.

רפאל אדרי: אני מודה לך, אדוני.

רפאל אדרי: מאחר שאנחנו אמורים לנהוג באמון בין אופוזיציה לקואליציה, לא תתקיים כעת הצבעה בסוגיה הזאת.

רפאל אדרי: על מועד ההצבעה אני אודיע במועד מאוחר יותר.

רפאל אדרי: תודה.

אברהם הירשזון: מתי תהיה ההצבעה?

רפאל אדרי: אני אודיע על כך בתוך חצי שעה.

דוד צוקר: אם מקבלים את ההודעה שלנו, ההצבעה תהיה בשבוע הבא.

קריאה: אולי לא תהיה היום הצבעה?

רפאל אדרי: יכול להיות.

רפאל אדרי: אנחנו עוברים לנושא הבא בסדר-היום: הודעת הממשלה על מינוי סגן שר – דיון.

רפאל אדרי: ועדת הכנסת הקצתה הודעות סיעות בשיעור חמש דקות לסיעה.

רפאל אדרי: לסיעות הליכוד והעבודה – עשר דקות לכל אחת.

רפאל אדרי: אני מזמין את חבר הכנסת יוסי כץ, ראשון הדוברים.

רפאל אדרי: בבקשה, אדוני.

יוסי כץ: אדוני היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, ראשית אני מציע לראש הממשלה למנות את השר דוד לוי לשר החינוך במקום להסתבך במינוי של השר אריאל שרון.

יוסי כץ: תשאלו: למה?

יוסי כץ: משום שהוא "עשה בית-ספר" לביבי נתניהו.

יוסי כץ: הוא לימד אותו, קודם כול, הלכות נימוסין.

יוסי כץ: שנית, הוא הראה לו איך בונים ציר בממשלה.

יוסי כץ: ושלישית, הוא העמיד אותו בגודל הטבעי ושם אותו, כמו ילד נזוף, בפינה.

יוסי כץ: אם זה לא היה ראש הממשלה שלי, הייתי צוחק.

יוסי כץ: אבל עצוב לי שהפרטנרים שלנו במשא-ומתן המדיני רואים את הכול.

יוסי כץ: אני בוש ונכלם.

יוסי כץ: זה התחיל בממשלה שהרכיבו לפי מצוינות.

יוסי כץ: את הביזיון של הערב ההוא לא הספקנו לשכוח.

יוסי כץ: הערב זה נמשך בהתקפלות.

יוסי כץ: מה שעצוב מבחינתי הוא מה יגידו הסורים.

יוסי כץ: אסד יודע בדיוק שנתניהו מתחיל תמיד בגדול וגומר תמיד בקטן.

יוסי כץ: לאסד יש זמן.

יוסי כץ: אצלו זה לא ייקח שבועיים.

יוסי כץ: אצלו זה ייקח קצת יותר, חודשיים-שלושה.

יוסי כץ: זה בסדר, אין לו ניסיון, אבל למה להעניש אותנו?

יוסי כץ: למה להעניש את אזרחי מדינת ישראל?

יוסי כץ: ארבע שנים, 48 חודשים, 208 שבועות, כל שבוע מערכון חדש.

יוסי כץ: אפשר היה אולי להתפקע מצחוק, אבל זה עצוב, כי זה ראש הממשלה שלנו, גם אם קוראים לו נתניהו.

יוסי כץ: מצד שני, יש דבר מעודד בתופעה הזאת.

יוסי כץ: כי ממשלה קהת-חושים, שביום אחד מחליטה החלטות שבמקרה הטוב אפשר לקרוא להן מטופשות, ממשלה שמחליטה לפגוע בשכבות החלשות, בשכבות הביניים, ממשלה שלא מקיימת מצע שהיא חתמה עליו לפני שבועיים-שלושה; ממשלה מרושעת כזאת, שמצהירה על קיצוצים איומים, שעושה מלאכתה קלה, ובמקום לעשות קיצוץ בתקציב בפעילות כזו או אחרת היא בוחרת את החלשים, מקצצת בקצבאות, נוהגת בצורה שאפשר לכנות אותה רק כממשלת רשע; ממשלה כזאת, אם היא מקיימת את ההבטחות שלה על קיצוצים כמו שראש הממשלה מקיים את ההבטחות שלו כלפי אריק שרון – זה מעודד, יש סיכוי, מצבנו טוב.

יוסי כץ: בקיצור, הממשלה הזאת, שלא חלף חודש אחד מאז התחילה את כהונתה, שבאה אלינו עם רצון עז להטיל גזירות קשות, לפגוע בשכבות החלשות, להביא לידי כך שישונו חוקים שכל הכנסת התאחדה מאחוריהם – חוק האזרחים הוותיקים, חוק חיילים משוחררים, חוקים שכולנו בלי יוצא מן הכלל תמכנו בהם, אלא אם תאמרו שפזלתם לבוחר ולא התכוונתם לרגע אחד למה שעשיתם – ממשלה כזאת אנחנו לא נסבול ארבע שנים, ואני משוכנע שהציבור במדינת ישראל יקיא אותה בתוך תקופה קצרה ביותר.

יוסי כץ: ולראש הממשלה, שיוצא הערב לוושינגטון, אני אומר: עשה לנו טובה, בבית אנחנו מוכנים לבלוע הכול; אבל בחוץ, כשאתה מתעסק בדברים רציניים, אל תתחיל בגדול ותגמור בקטן.

יוסי כץ: תהיה חכם, תשאיר את הכסילות בבית.

יוסי כץ: תודה.

רפאל אדרי: אני מודה לך, אדוני חבר הכנסת יוסי כץ.

רפאל אדרי: אני מזמין את חבר הכנסת דוד טל.

רפאל אדרי: הוא איננו.

רפאל אדרי: אני מודיע שכל חבר כנסת שלא יהיה נוכח באולם לא יקבל את רשות הדיבור.

רפאל אדרי: מסיעת המפד"ל, לא נמסר שם.

רפאל אדרי: אני מזמין את חבר הכנסת דוד צוקר.

רפאל אדרי: הוא איננו.

רפאל אדרי: נציג סיעת ישראל בעלייה איננו.

רפאל אדרי: חבר הכנסת אחמד סעד איננו.

תמר גוז'נסקי: אדוני, חברים ירדו לישיבת ועדת הכנסת.

תמר גוז'נסקי: יש פה סתירה בין העובדה שיש פה דיון לבין העובדה שהחברים נקראו לישיבה של ועדת הכנסת.

רפאל אדרי: חברת הכנסת גוז'נסקי צודקת.

רפאל אדרי: אני סבור שחברי הכנסת שנמצאים בישיבת ועדת הכנסת יוכלו לבקש את רשות הדיבור; אבל רק חברי הכנסת שנמצאים בישיבת ועדת הכנסת.

רפאל אדרי: תודה.

רפאל אדרי: יהדות התורה – אדוני חבר הכנסת הלפרט, האם אתה רוצה לדבר?

שמואל הלפרט: לא.

רפאל אדרי: חבר הכנסת עמנואל זיסמן – איננו.

רפאל אדרי: חבר הכנסת טופיק כטיב – בבקשה, אדוני.

רפאל אדרי: אחריו – חבר הכנסת בנימין אלון.

תאופיק חטיב: כבוד היושב-ראש, כנסת נכבדה, תחילה אני רוצה לברך את סגן שר החינוך, שאיננו, ולאחל לו הצלחה.

תאופיק חטיב: אומר לו, שהתפקיד שהוא לוקח על עצמו הוא תפקיד שנושא בחובו אחריות גדולה, אחריות של עיצוב הדור, שמשמעותה עיצוב פני החברה.

תאופיק חטיב: מהיום הייתי מצפה מהממשלה הזאת, שלא תיישם מדיניות של כיבוי שרפות וטיפול בדיעבד בכל מיני תופעות, אלא תעשה תוכניות, תעלה בעיות ותשתדל לתת תשובות ופתרונות לאותן בעיות, או לפחות לחלק מהן.

תאופיק חטיב: כבוד היושב-ראש, אני מתכוון בדברי לכך שממשלות ישראל הודו כבר מאז 1991 שקיים פער, פער של 45 שנים, בין המגזר היהודי למגזר הערבי, בכל תחומי החיים.

תאופיק חטיב: ואם סוף טוב הכול טוב, והנה מודים שקיים פער גדול כזה, ברור שזאת תוצאה של אותה מדיניות של ממשלות ישראל במשך אותן 45 שנים.

תאופיק חטיב: וכבר הגיע הזמן להתחיל בתיקון העוול.

תאופיק חטיב: העוול הזה קיים הן בתשתיות, הן בחדרי לימוד, הן במבני ציבור, לרבות מתנ"סים, אולמי ספורט, ספריות ציבוריות שאינן קיימות ברוב הכפרים במגזר הערבי.

תאופיק חטיב: אני רוצה להזכיר, שלא רק קיים מחסור בחדרי לימוד בבתי-הספר הערביים, אלא ב-1996 יש בתי-ספר שלומדים בהם בצריפים, וכל אחד מאתנו יכול לדמיין לעצמו ישיבה של ילדים קטנים בכיתות בחום בקיץ ובקור בחורף.

תאופיק חטיב: אדוני היושב-ראש, הגיע הזמן להסתכל על הילדים האלה כמו על כל הילדים ולהעניק להם טיפ-טיפה של אפשרות ללמוד, כדי שאפשר יהיה גם לחנך אותם, שהרי המשרד הזה הוא גם משרד החינוך וגם משרד התרבות.

תאופיק חטיב: הגיע הזמן לתת לילדים האלה אפשרות לזנק מנקודה שווה, מנקודה מתאימה, שהרי הם כבר בפתח של המאה ה-21, והמצב במגזר הערבי ובבתי-הספר במגזר הערבי לא יאפשר להם זאת.

תאופיק חטיב: אם כבר מקימים משרד של תשתיות, שמרכז בתוכו את כל הכוחות האלה וכל הכספים, אולי דרך המשרד הזה ניתן לצמצם את הפערים, ניתן אולי לעלות על דרך המלך, והגיע הזמן לכך.

תאופיק חטיב: תודה.

רפאל אדרי: אני מודה לך, אדוני, חבר הכנסת טופיק כטיב.

רפאל אדרי: אני מזמין את חבר הכנסת בנימין אלון.

רפאל אדרי: אחריו – חבר הכנסת דוד טל.

רפאל אדרי: בבקשה, אדוני, חמש דקות לרשותך, גם כן באותו נושא: הודעת ראש הממשלה על מינוי סגן שר.

בנימין אלון: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, כמובן, איש לא יכול לתמוך בקיצוצים שנעשים על חשבון השכבות החלשות.

בנימין אלון: פרוצדורלית הדיון הוא על אישור מינוי, אבל הואיל וזה מה שהיה עכשיו, הרשה לי, אדוני היושב-ראש, להביע פליאה.

בנימין אלון: קיצוץ של 600 מיליון מעידוד השקעות הון – הוראת שעה – זה טוב, אבל האם לא היה אפשר למצוא עוד תקציבים שיגיעו אל סך 5 המיליארדים הנדרשים, או אפילו פחות מהם, שייפלו יותר על המעסיקים כהוראת שעה, שתהיה חלוקה שוויונית יותר?

בנימין אלון: אני בטוח שעד שהדברים יגיעו לוועדת הכספים כך אכן יהיה, ואם כי, אני בטוח, האופוזיציה מנצלת את הבימה, ובצדק, כדי להביע את מחאתה, אין לי ספק שבסופו של דבר הדברים יקוזזו בצורה שווה.

בנימין אלון: אני רוצה לדבר על עצם האווירה שמושרית, שלפני יציאה לארצות-הברית יוצאים בהודעה שאנחנו עושים סדר בבית ולא חיים כמו קבצנים, שהולכים לקבץ נדבות בארצות-הברית, כשמנפחים את הוצאות הממשלה והאזרח בבית.

בנימין אלון: נמאס לשמוע ממנהיגי האופוזיציה, שעד לא מזמן היו מנהיגי הממשלה, שרמת החיים שלנו קרובה לזו של אנגליה או של ארצות אירופיות אחרות, בזמן שהם לא יעזו ולא יעלו על דעתם ללכת לבקש עוד סיוע ועוד סיוע ועוד סיוע.

בנימין אלון: נמאס לראות מנהיג של מדינה ריבונית נוסע לאמריקה ומתפאר בגודל ובעומק ובכובד של סל הקניות וההלוואות והתמיכות והמענקים.

בנימין אלון: נמאס לראות ראש ממשלה שצריך להיות מושפל, כמו שהם השפילו את שמיר בזמנו, על גובה המענק – איזה מענק, למעשה גובה הערבויות – שהם ייתנו לו, והילדים שלנו יחזירו אותן בריבית ובנשך, ואם כן ייתנו כך ערבות או לא ייתנו כך ערבות.

בנימין אלון: אני חושב, שעצם הסגנון הזה, שקודם כול נעשה סדר בבית ונקצץ, ואני גם בטוח שתצא מארצות-הברית, על-ידי ראש ממשלת ישראל הנבחר מר בנימין נתניהו – – –

רפאל אדרי: אני שואל אותך, אדוני:

רפאל אדרי: יכולנו לקלוט 700,000 עולים בלי הסיוע וההלוואות מארצות-הברית?

בנימין אלון: אני אענה לאדוני היושב-ראש בתנאי שלא יעשה לי קיצוצים בזמן.

בנימין אלון: בסדר?

רפאל אדרי: אני לא עושה לך קיצוצים, אני רק שאלתי.

בנימין אלון: אני יודע שאדוני יודע, שרוב הכסף לא הגיע בכלל לעלייה, רוב הכסף הגיע לפתרון בעיות שהיו כאן:

בנימין אלון: בעיות של משבר קופת-חולים, קרנות שונות.

בנימין אלון: הכסף לא הגיע בכלל לייעודו.

בנימין אלון: הרוב המוחלט – ואדוני יודע זאת – של כספי הערבויות לא הגיע לעלייה.

בנימין אלון: להיפך, לשר לשעבר צבן היתה רזרבה בתקציב שלו והוא העביר אותה.

בנימין אלון: זו התשובה על שאלתו של אדוני היושב-ראש.

בנימין אלון: אני רוצה לסיים בתקווה שנשמע בארצות-הברית מראש ממשלת ישראל מר בנימין נתניהו הודעה ברורה אל האזרחים האמריקנים ואל הממשל האמריקני: רבותי, אני פורס בפניכם את טווח הזמן האפשרי לנו לצמצום, בשלב הראשון, וביטול הסיוע האמריקני, כדי להגיע לעצמאות כלכלית, שתביא בסופו של דבר לחיזוק – – –

משה פלד: סיוע אזרחי.

בנימין אלון: סיוע אזרחי, ואשר לביטחוני – גם בו צריך לעיין.

בנימין אלון: אסור ליצור מצב של תלות.

בנימין אלון: אשר לסיוע הביטחוני, הרי ידוע לך, אדוני סגן השר חבר הכנסת פלד, שחלק גדול ממנו אנחנו צריכים להחזיר לתעשיות האמריקניות, ויש שם מספיק טריקים שדואגים לכלכלה האמריקנית.

בנימין אלון: צריך לדאוג לכלכלה שלנו, לבריאות הגשמית שלנו, לעצמאות הכלכלית שלנו.

בנימין אלון: ונא אל תצריכנו – אנחנו אומרים בברכת המזון – לא לידי מתנת בשר ודם ולא לידי הלוואתם, כי אם לידך המלאה, הפתוחה, הרחבה, שלא נבוש ולא ניכלם.

בנימין אלון: והספרדים אומרים: שלא נבוש בעולם הזה ולא ניכלם בעולם הבא.

בנימין אלון: אני מאחל לך הצלחה במשרד החינוך עם המסר הזה לעצמאות כלכלית, שהיא תנאי לעצמיות לאומית-רוחנית.

בנימין אלון: תודה רבה.

רפאל אדרי: אני מודה לך, אדוני, חבר הכנסת בנימין אלון, על דבריך.

רפאל אדרי: אני מזמין את חבר הכנסת דוד טל.

רפאל אדרי: אחריו – חבר הכנסת אחמד סעד.

דוד טל: אדוני היושב-ראש, עמיתי חברי הכנסת, אני מבקש לברך את סגן השר פלד.

דוד טל: יהי רצון, סגן השר פלד, שהברכה תשרה במעשי ידיך.

דוד טל: כן אני רוצה לברך את סגן שר האוצר דוד מגן.

דוד טל: דוד מגן הוא, ללא ספק, תרומה סגולית – – –

רפאל אדרי: אני חושב שאתה מקדים את המאוחר.

רפאל אדרי: אתה צריך להמתין עד שהכנסת – – –

דוד טל: אני חושב שברכה היא תמיד טובה, אדוני.

רפאל אדרי: אני מסכים אתך.

רפאל אדרי: אני מצטרף לברכות.

תמר גוז'נסקי: על החשבון.

קריאה: יש הצמדה וריבית.

דוד טל: אם הגברת גוז'נסקי לא מתנגדת, בוודאי זה טוב.

דוד טל: אני מבקש לברך את סגן שר האוצר דוד מגן, שללא ספק הוא תרומה סגולית לממשלה הזאת, ואני מאוד מאוד מקווה שהרגישות החברתית שהוא גילה בעבר תעזור לנו ולעם היושב בציון בנושא הרווחה.

דוד טל: נודה על האמת, רבותי, ואני סבור שלית מאן דפליג שקיצוץ בתקציב אכן צריך לבצע.

דוד טל: בואו לא נתחסד, המצב במשק היום הוא פרי כלכלת בחירות.

דוד טל: יסכימו אתי מכאן, אולי לא יסכימו אתי משם, מן האגף השני.

דוד טל: הגם שהצהירו בזמנם השכם והערב שלא תהיה כלכלת בחירות, כנראה היה קשה לעמוד בפני הפיתוי הזה.

דוד טל: ואני מבקש להזכיר, חברי חברי הכנסת, שגם המדד האחרון הגבוה יחסית הוא פרי אותה כלכלה, וכדי שלא נטעה, גם המדד הקרוב עדיין שייך לשלטון הקודם.

קריאה: – – –

דוד טל: אני סומך עליך, מה שתאמר גם אני אקבל.

דוד טל: כאמור, הקיצוץ הוא כורח המציאות, והשאלה הקשה היא במה לקצץ או היכן לקצץ כך שהפגיעה תהיה מזערית ועד כמה שאפשר לא תפגע באותן שכבות חלשות.

דוד טל: בימים האחרונים הועלו הצעות שונות, ובהן ייקור מחירי הנסיעות בתחבורה הציבורית.

דוד טל: כולם מבינים שפירוש הדבר פגיעה גדולה יותר בשכבות חלשות, לעומת שכבות הביניים והשכבות הגבוהות, שכן מרכיב התחבורה הציבורית בסל הצריכה של השכבות החלשות גבוה בהרבה מאשר בשכבות האחרות.

דוד טל: דובר גם בגביית תשלום על יום אשפוז ועל השתתפות בקניית תרופות.

דוד טל: אין ספק, אדוני היושב-ראש, שאם בסופו של דבר אכן תתקבל ההצעה הזאת, נהיה עדים במדינת ישראל לרפואה לעשירים ולרפואה לעניים.

תמר גוז'נסקי: אז מה המסקנה, אדוני?

דוד טל: אם תרשי לי, הגברת גוז'נסקי, אגיע לכך בסוף ותקבלי את התשובה.

דוד טל: העשירים שידם משגת יקבלו את מלוא השירותים הרפואיים ברמה הטובה ביותר, ואילו החלשים שאין ידם משגת יחשבו פעמיים טרם קבלת שירות רפואי כלשהו, שהרי מדובר בתשלום עבור כל ביקור וכל אשפוז.

דוד טל: האם במצב שכזה נוכל לומר שאנחנו נמצאים במדינה מתוקנת?

דוד טל: אדוני היושב-ראש, אני זוכר שטרם קבלת חוק ביטוח הבריאות הממלכתי השתדלה הוועדה המרכזת של ההסתדרות, בכל כוחה, לשכנע את חברי ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, כי קיימת סכנה של רפואה לעשירים ורפואה לעניים.

דוד טל: לצערי, לא הצליחה ההסתדרות בכך, כידוע, ואשר יגורנו בא לנו: סל בריאות, שבמקום שישפר עם הזמן את השירות הרפואי לאזרח, מביא לקיצוץ בו.

דוד טל: אם לא די בכך, אנו מתבשרים על ביטול חלק מההנחות לגמלאים.

דוד טל: אדוני היושב-ראש, חוזקה של השרשרת נמדד בחוליה החלשה שלה.

דוד טל: אנו במדינת ישראל מחויבים לשמור על החוליות החלשות שלנו, שאם לא כן נמצא את עצמנו חיים במדינה שבה הפערים החברתיים תהומיים.

דוד טל: אני מניח שבעוד כמה חודשים יתפרסם דוח הביטוח הלאומי על העוני.

דוד טל: אני מניח, אדוני היושב-ראש, שנהיה עדים לפסטיבל של הצהרות, אולי במשך יום אחד אולי במשך יומיים, לטובת החשיפה התקשורתית, ואולי גם קצת לטובת אותן שכבות חלשות, אשר אנו נידרש להצביע על הקיצוץ ברווחתן.

דוד טל: אדוני היושב-ראש, יש בידינו לעשות היום למען הציבור החלש בישראל, על-ידי כך שנבקש מראשי האוצר להגיש חלופות להצעות הפוגעות בשכבות החלשות.

דוד טל: לא יהיה זה נורא כל כך אם העומס וההכבדה יחולקו כך שהשכבות המבוססות בחברה הישראלית תישאנה ברוב העומס כתוצאה מהתוכנית הכלכלית, וסוף-סוף נסיר את הגזירות הכלכליות המהלכות אימים על אותם אנשים קשי יום, שכל בקשתם היא לאפשר להם להתפרנס בכבוד במדינתם, במדינת ישראל.

רפאל אדרי: אני מודה לך, אדוני, חבר הכנסת דוד טל, על דבריך.

רפאל אדרי: רשות הדיבור לחבר הכנסת אחמד סעד.

רפאל אדרי: אחריו – חבר הכנסת אברהם יחזקאל.

אחמד סעד: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, אתמול החליטה הממשלה במסגרת התוכנית הכלכלית על צעדים דרסטיים ועל גזירות.

רפאל אדרי: סליחה, אדוני, אני מבין שהדיון היום הוא על הודעת ראש הממשלה על מינוי סגן שר, ואין אנו דנים על התוכנית הכלכלית.

רפאל אדרי: הרי בשבוע הבא נדון על התוכנית הכלכלית.

רפאל אדרי: זכותך לדבר על מה שאתה חפץ, אבל אני מסב את תשומת לבנו.

אחמד סעד: כן, זה בקשר לכך שסגן השר ייצג את מדיניות הממשלה.

אחמד סעד: אתמול החליטה הממשלה, במסגרת התוכנית הכלכלית, על צעדים דרסטיים ועל גזירות שמהותן הכבדת הנטל על השכבות החלשות בחברה.

אחמד סעד: ראש הממשלה ושר האוצר הודיעו, כי התוכנית לא תפגע בשכבות החלשות, ושאין בה כלל פגיעות בשכר.

אחמד סעד: הכרזות והדגשות כאלה סותרות את המציאות המרה שיוצרים הקיצוצים.

אחמד סעד: הקיצוצים העיקריים יהיו בתקציבי החינוך, הבריאות והרווחה.

אחמד סעד: העשירים לא יסבלו מצמצום בקצבאות הילדים, גם לא מתשלום 20 שקלים עבור ביקור במרפאת חוץ ו-10 שקלים אצל רופא.

אחמד סעד: הם לא יסבלו מהעלאת תעריפי התחבורה הציבורית ב-13%, כי הם ממילא לא נוסעים באוטובוסים וברכבת.

אחמד סעד: הם גם לא יסבלו מצמצום בזכאות לשכר דירה.

אחמד סעד: הנפגעים העיקריים הם גמלאים, נזקקים לשירותי הבריאות הציבוריים, מקבלי קצבאות הילדים ולקוחות של מערכת החינוך.

אחמד סעד: ממשלה הפוגעת בחולים, בקשישים, בילדים ובשכבות החלשות, תוביל להעמקת הפער החברתי.

אחמד סעד: הטענות שנחוץ קיצוץ בתקציב כדי להבריא את המשק, הן טענות סרק.

אחמד סעד: גם אם נסכים שאכן נחוץ קיצוץ, היה צריך לקצץ מהשומן.

אחמד סעד: השומן הוא אצל בעלי ההון.

אחמד סעד: לא ציפינו לקיצוץ כזה מבעלי ההון, כי אנו לא נאיבים כדי לחשוב או לחשוד שהמדינה הזאת, שמדיניותה מבוססת על מתן שירות והטבות לבעלי ההון, יכולה לפגוע בהם.

אחמד סעד: לכן הקיצוצים לא היו מקריים, אלא נבעו ממדיניות ברורה ועקבית בשירות בעלי ההון.

אחמד סעד: אפשר לקצץ המון כסף ולאזן את הגירעון התקציבי מההתנחלות הקולוניאליסטית בשטחים הכבושים וממירוץ החימוש.

אחמד סעד: אנו מדגישים, שהשגת שלום צודק, כולל ובר-קיימא, תשחרר המון כסף לצמיחה ולאיזון תקציבי.

אחמד סעד: לכן, אנו סיעת חד"ש-בל"ד, מתנגדים למינוי סגן לשר האוצר, כאות להתנגדות שלנו למדיניות הכלכלית הכוללת של הממשלה הזאת, סגן שר שייצג אותה.

אחמד סעד: תודה רבה.

רפאל אדרי: אני מודה לך, אדוני, חבר הכנסת אחמד סעד.

רפאל אדרי: אני מזמין את חבר הכנסת אברהם יחזקאל.

רפאל אדרי: לרשותך חמש דקות כדי לדבר על הודעת ראש הממשלה בדבר מינוי סגן שר.

רפאל אדרי: אחריו – חבר הכנסת מקסים לוי.

אברהם יחזקאל: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, בימים האחרונים, אילו הייתי ציני הייתי אומר שאין שמח ממני.

אברהם יחזקאל: חבר הכנסת וראש הממשלה בנימין נתניהו קבע לעצמו מנהג: הוא מפר אמונים, הוא מפר את הבטחותיו, והוא פגע בכל מי שהצביע עבורו והביאו לתפקיד ראש הממשלה.

אברהם יחזקאל: תראו מי נפגע מן התוכנית הכלכלית של בנימין נתניהו, ראש הממשלה: עדות המזרח – הצביעו בנימין נתניהו.

אברהם יחזקאל: שכונות ועיירות פיתוח – בנימין נתניהו.

אברהם יחזקאל: ילדים צעירים – – –

תמר גוז'נסקי: לא הצביעו.

אברהם יחזקאל: הצביעו, אני מודיע לך, שחלק מאותן אוכלוסיות שאת ואני מכירים בבת-ים ובשכונות מצוקה הצביעו בנימין נתניהו.

אברהם יחזקאל: ההורים שלהם שמו פתק "בנימין נתניהו", כי הוא היה התקווה הגדולה.

אברהם יחזקאל: והנה, בנימין נתניהו עשה מה שעשה לראש הממשלה: הוא הפנה את הגב במהירות מקסימלית למי שעשה אותו לראש הממשלה.

אברהם יחזקאל: למי שלא שם לב, בימים האחרונים נזרע הזרע למהפך שנות האלפיים.

אברהם יחזקאל: מי שלא מבין שאותם עולים חדשים שחברת הכנסת סופה לנדבר מייצגת בשם תנועת העבודה, שחלק לא קטן מהם הצביע לבנימין נתניהו, בוודאי אומרים היום: הטעו אותנו, טעינו, שבו אותנו בססמאות.

אברהם יחזקאל: בקדנציה הבאה יבדקו העולים החדשים מה עשה להם ביבי נתניהו בחודש הראשון לכהונתו.

אברהם יחזקאל: חיילים משוחררים: חוק החיילים המשוחררים, התקווה של המנהיג הצעיר, האיש שיודע מה זה להיות צעיר – בנימין נתניהו.

אברהם יחזקאל: חוק חיילים משוחררים מבוטל, לא יהיה חוק חיילים משוחררים.

אברהם יחזקאל: זו לא הונאה של הציבור?

אברהם יחזקאל: האם בשם המסר הזה, אתה, ראש הממשלה בנימין נתניהו, תוכל להביט בעיני הציבור, כאשר תבוא לבקש את אמונו?

אברהם יחזקאל: האם בשם מסר האמינות שלו?

אברהם יחזקאל: זו המנהיגות שאתה רוצה להתוות היום במדינת ישראל?

אברהם יחזקאל: תצביעו בשבילי, ואני אסדר אתכם.

אברהם יחזקאל: תתמכו בי, ואני לא אעמוד במלה אחת ממה שהבטחתי.

אברהם יחזקאל: אבל הדיון היום, רבותי, הוא גם הבטחתו לשר לתשתיות לאומיות.

אברהם יחזקאל: אני שמח שהנה בנימין נתניהו מילא, סוף כל סוף, את הבטחתו לאריק שרון.

אברהם יחזקאל: אבל אני עוד יותר שמח שיש היום התשתית להפלתו של בנימין נתניהו.

אברהם יחזקאל: אריק שרון הוא האידיאולוג האחרון של ממשלת נתניהו, ואין מאושר ממני שאריק שרון יהיה זה שיממש את מצע הליכוד.

אברהם יחזקאל: וכשבנימין נתניהו הפרגמטיסט יקרוץ בחצי עין לערפאת ובעין השנייה לאסד, השר לתשתיות לאומיות יגיד לבנימין נתניהו: עד כאן, את התשתית הזאת אני לא נותן לך.

אברהם יחזקאל: הציר שנבנה בין שר החוץ דוד לוי לבין אריק שרון השר לתשתיות לאומיות יהיה החישוק החדש של ממשלת נתניהו.

אברהם יחזקאל: אין לי ספק, חברת הכנסת גוז'נסקי, שהערב, כשאריק שרון יושבע להיות שר במדינת ישראל – – –

תמר גוז'נסקי: זה לא ברור.

אברהם יחזקאל: אני אומר לך, יכול להיות, או שתהיה הצבעת אי-אמון; ואני חושב שלא צריך להצביע הצבעת אי-אמון.

אברהם יחזקאל: אני חושב שצריך למנות את אריק שרון בדין ובחסד.

אברהם יחזקאל: הוא טווה את הקמתה של הממשלה הזאת.

אברהם יחזקאל: לזכותו אפשר לזקוף את המשא-ומתן עם החרדים, את המשא-ומתן עם ציבורים שלמים.

אברהם יחזקאל: הוא החזיר את תנועת גשר לליכוד; זה היה אריק שרון, ועל כך היה צריך להכיר לו טובה.

אברהם יחזקאל: לו אני בנימין נתניהו, לא הייתי משפיל את אריק שרון.

אברהם יחזקאל: אני חושב שאריק שרון ראוי להיות שר, והדרך שבה עשו אותו שר היא דרך משפילה.

אברהם יחזקאל: אותו גיבור ישראל, אותו אדם שהיה לו הכבוד להילחם, עמד כעני בפתח, שכן בחווה שלו, וראה אותו חבר הכנסת בנימין נתניהו לפני שבוע – – –

תמר גוז'נסקי: איזה גיבור ישראל?

תמר גוז'נסקי: אתה טעית, אתה לא מהליכוד.

אברהם יחזקאל: כן, אבל אני עושה את זה הפוך על הפוך.

תמר גוז'נסקי: הפוך?

תמר גוז'נסקי: טוב, אני אנסה להבין.

אברהם יחזקאל: הפוך על הפוך.

אברהם יחזקאל: אני בא היום להסביר לאוכלוסייה שהצביעה בעד הליכוד שמי שהיום מתיימר לייצג אתכם כראש ממשלה הוא הראשון שימכור אתכם.

אברהם יחזקאל: לכן, אם נאמר מהו החוט השזור, מהו הקשר בין אריק שרון לבין התוכנית הכלכלית – בשניהם בנימין נתניהו הבטיח ועשה ההיפך בדיוק.

אברהם יחזקאל: אם זה המסר של בנימין נתניהו, אין תוחלת לממשלת נתניהו.

אברהם יחזקאל: תודה רבה.

רפאל אדרי: אני מודה לך, אדוני, חבר הכנסת אברהם יחזקאל.

רפאל אדרי: חבר הכנסת מקסים לוי איננו באולם.

רפאל אדרי: תם הדיון בהודעת ראש הממשלה על מינוי סגן שר.

תמר גוז'נסקי: אפשר ללכת?

תמר גוז'נסקי: אני מבינה – – –

רפאל אדרי: אני אודיע על כך מאוחר יותר.

רפאל אדרי: ועדת הכנסת טרם סיימה את הדיון.

רפאל אדרי: נעבור לנושא הבא: הודעת הממשלה על רצונה להחיל דין רציפות על הצעות חוק אלה: 1.

רפאל אדרי: הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 19) (הוראות שונות), התשנ"ו–1996, קריאה ראשונה – הועברה לוועדת החוקה, חוק ומשפט ב-1 במאי 1996; 2.

רפאל אדרי: הצעת חוק העברת אסירים לנשיאת עונש מאסר בארצותיהם, התשנ"ו–1996, קריאה ראשונה – הועברה לוועדת החוקה, חוק ומשפט ב-1 במאי 1996; 3.

רפאל אדרי: הצעת חוק המתווכים במקרקעין (תיקון) (דחיית מועד התחילה), התשנ"ו–1996, קריאה ראשונה – הועברה לוועדת החוקה, חוק ומשפט ב-1 במאי 1996.

רפאל אדרי: ימסור את ההודעה שר המשפטים.

רפאל אדרי: אדוני שר המשפטים, בבקשה.

יובל נאמן: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, על-פי חוק רציפות הדיון בהצעות חוק, התשנ"ג–1993, אני מתכבד למסור לכנסת על רצונה של הממשלה להחיל את רציפות הדיון על הצעות החוק המפורטות להלן: הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 19) (הוראות שונות), התשנ"ו–1996; הצעת חוק העברת אסירים לנשיאת עונש מאסר בארצותיהם, התשנ"ו–1996; הצעת חוק המתווכים במקרקעין (תיקון) (דחיית מועד התחילה), התשנ"ו–1996.

יובל נאמן: על-פי הוראות החוק, כל סיעה הרוצה בכך רשאית להציע תוך שבועיים שדין הרציפות לא יוחל על הצעה כלשהי.

יובל נאמן: אם תוגש הצעה כזאת, תחליט הכנסת בעניין.

יובל נאמן: אם לא תוגש הצעה כזו, או אם תוגש ותידחה, תמשיך הכנסת הנכנסת – בוועדה שהצעת החוק היא בתחום עניינה, או במליאתה – לדון בהצעות החוק מן השלב שאליה הגיעה הכנסת השלוש-עשרה.

יובל נאמן: אני מבין, אדוני היושב-ראש, שהוגשה למזכירות הכנסת רשימה נוספת של הצעות, וכדי לייעל את עבודת הכנסת אולי אפשר לקרוא אותן.

רפאל אדרי: הוגשו, אבל הן לא על סדר-היום, אדוני.

רפאל אדרי: אני מצטער, הייתם צריכים להודיע בעוד מועד.

יובל נאמן: הודענו בעוד מועד.

רפאל אדרי: אני אסב את תשומת לב מזכירות הכנסת לכך.

יובל נאמן: אם אפשר – להביא את זה מחר, או ביום רביעי.

יובל נאמן: תודה רבה.

רפאל אדרי: אני מודה לך, שר המשפטים, על דבריך.

רפאל אדרי: כאמור, רשאית סיעה להציע תוך שבועיים שדין הרציפות לא יחול על הצעות חוק.

רפאל אדרי: ההצבעה תתקיים בעוד שבועיים.

רפאל אדרי: אנחנו עוברים לסעיף הבא, הצעה לסדר-היום מס' 115, בנושא: מצוקת הדייגים בעכו – של חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה; איננו באולם.

רפאל אדרי: אנו עוברים לסעיף הבא, הצעה לסדר-היום מס' 117, בנושא: פתרון מצוקת הסדר החובות של חברי מושבי הפריפריה – של חבר הכנסת שלום שמחון.

רפאל אדרי: אדוני, בבקשה.

שלום שמחון: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, את נאום הבכורה שלי בכנסת הארבע-עשרה אני מקדיש למצוקת המושבים; למצוקה אחת מני רבות שפקדו בעשור האחרון את חברי המושבים והבית הזה יידרש להן בעתיד הקרוב.

שלום שמחון: בתחילת דברי אני מבקש להודות לציבור חברי המושבים בכלל ולתושבי מעלה-יוסף בפרט, שבחרו בי לייצגם בבית הזה.

שלום שמחון: אני מבקש להעלות לפניכם היום את מצוקתן הנוראה של אלפי משפחות במושבים אשר טרם נמצא עבורן פתרון הולם להסדר חובותיהן באמצעות חוק-גל; אותן אלפי משפחות, אשר בהעדר פתרון לחובות העבר אינן מסוגלות להשתקם, ליצור ולהתפתח; עשרות מושבים, אשר ללא פתרון לחבריהם עלולים למצוא עצמם כמושבי זקנים, ואין אף לא בן ממשיך המוכן לחזור למשק הוריו.

שלום שמחון: רבותי חברי הכנסת, ברצוני לסקור לפניכם בקצרה את תהליך ההתפתחות של הסדר החובות על-פי חוק-גל ולהראות כי עד עתה לא הוסדרה למעשה בעייתן של אלפי משפחות.

שלום שמחון: חוק-גל הסדיר את חובותיהן של כ-15,000 משפחות, בעיקר בגזרת היישובים שבין חדרה לגדרה.

שלום שמחון: באותם מקומות הוא מאפשר לאוכלוסייה לחיות ולהתפתח ולפרוץ לדרך חדשה.

שלום שמחון: לעומת זאת, מחריפה הבעיה ביישובים, במועצות האזוריות בגליל-התחתון, ביישובי התענכים, במטה-יהודה, ביישובי קו התפר, במרחבים, בעזתה, בלכיש, בשפיר, בחוף-אשקלון, בבני-שמעון ובחבל-אשכול.

שלום שמחון: מהו הפתרון המוצע להם בחוק-גל?

שלום שמחון: לשונו הקרה של החוק משלחת מאדמתם את החקלאים שאין להם כושר החזר.

שלום שמחון: למעשה, המשמעות של החוק היא אחת:

שלום שמחון: חקלאים אשר עיבדו את אדמתם עשרות שנים, תילקח מהם אדמתם ותועבר לאדם אחר.

שלום שמחון: ומי כמוך, אדוני שר החקלאות, מכיר את העניין מקרוב.

שלום שמחון: אין בכוחן של מלים לתאר את המשבר הנפשי שמצויים בו חברי המושבים.

שלום שמחון: מפעל חיים עומד להילקח מהם ולעבור על כורחם לאחרים.

שלום שמחון: חקלאים אשר עבדו משעות הבוקר המוקדמות ברפת, בלול, בשדה הירקות ובמטעי הפירות, וסיימו את יום העבודה בשעת לילה מאוחרת, וזאת על מנת לספק את התוצרת החקלאית לאזרחי המדינה, ולעתים מזומנות עשו זאת כמעט ללא תמורה – – – לצערנו, בשנים האחרונות הרווחיות בענפי החקלאות הולכת ויורדת, ועל מנת לשרוד כיצרנים נדרשות השקעות כבדות.

שלום שמחון: כך, למעשה, התהוותה שכבה חלשה של חקלאים, אשר בקושי רב מתפרנסים מחקלאות.

שלום שמחון: חקלאים אלו הקדישו את מיטב שנותיהם לפיתוח המשק החקלאי, והיום – לאחר שרובם כבר עברו את גיל ה-50 וחלקם אף בגיל הפרישה – הם אינם יכולים לעבור הסבה למקצוע אחר.

שלום שמחון: רבותי חברי הכנסת, הסיכוי היחיד לשיקום המושבים הוא החזרת הדור הצעיר הביתה, על מנת שיוכל לשקם ולפתח את המשק, אולם ברור לכול כי הבנים לא ישובו הביתה לפני שתיפתר בעיית החובות מהעבר.

שלום שמחון: ברצוני להוסיף מלים מספר גם על המיקום הגיאוגרפי של מרבית המושבים שעליהם דיברתי.

שלום שמחון: עד שנת 1967 הוגדרו רוב המושבים כיישובי קו עימות, לא בגבולות שלום אלא תחת מלחמה יומיומית.

שלום שמחון: האבדות בנפש והפגיעה ברכוש בשנים ההן היו קשות ביותר, ועיבוד האדמות מצד אחד ושמירת קו הגבול מצד שני היו משימות שנדרשו להן החקלאים ובני משפחותיהם, תוך סיכון חייהם.

שלום שמחון: למרות כל הקשיים והמצוקות, חברים אשר באו ארצה ללא שמץ של מושג בחקלאות הקימו שורה ארוכה של יישובים לתפארת, עם חקלאות מתקדמת – מהטובות בעולם.

שלום שמחון: קיום המושבים בגבולות שהיו קיימים אז היה נכס לאומי וביטחוני ממדרגה ראשונה, ואסור למדינה לשנות עובדה זו.

שלום שמחון: גם היום, כאשר ממשלת ישראל מחליטה להקטין או לוותר על מפעל ביטחוני, היא אינה זורקת את העובדים לרחוב.

שלום שמחון: גם אם ירד ערכם הביטחוני של חלק מיישובים אלו, עדיין קיימת חשיבות רבה לפיזורה של האוכלוסייה, ופיזור זה לא יושג ברצועה רחבה של מושבים ללא פתרון חובות העבר.

שלום שמחון: חלק גדול מהחובות הנדרשים היום מחברי המושבים גולגל לפתחם בלי שהם נתנו את הסכמתם לכך, כתוצאה מכישלון מערכות אזוריות וארציות שקרסו במהלך השנים – אם מדובר בארגוני קניות שכשלו בתפקידם והטילו את גירעונותיהם באופן ישיר או עקיף על החברים, אם בגופים תנועתיים שונים שנפלו בסוף שנות ה-80 וטרם נפילתם עוד העבירו את ההפסדים באמצעות חשבונות החברים.

שלום שמחון: היום חברינו במושבים מנהלים את חשבונותיהם בדרך כלל באופן פרטני ולא באמצעות אגודות, וכך הם משתדלים להימנע מהסתבכויות.

שלום שמחון: אולם בעבר, כשהכול נוהל במערכות מרכזיות, לחברים בדרך כלל לא היתה שליטה על החשבון, וגם לא בקרה אם החיובים שבהם חייבו אותם היו באמת שייכים להם, או, כפי שהסתבר לאחר מכן על-פי פסיקת בג"ץ, כלל לא היה חוקי לחייב אותם בחיובים כאלה ללא הסכמתם המפורשת.

שלום שמחון: ביישובים רבים היתה תנופת פיתוח והשקעות גדולה דווקא בשנות האינפלציה הכבדה, עם חזרתם של בנים למשקי הוריהם.

שלום שמחון: חלק מן ההשקעות נעשה במימון שנתקבל באיחור רב, וחלק מהן מומן מריבית השוק.

שלום שמחון: הסתבר כי המימון שנעשה בעלויות הריבית שנגבו באותן שנים הנחית מכת מוות על משקים רבים, וחלקם בקושי התאושש מכך עד היום.

שלום שמחון: שום משק בעולם אינו יכול לשלם ריביות ריאליות של עשרות אחוזים, כפי שנדרשו החקלאים לשלם באותן שנים.

שלום שמחון: רבותי חברי הכנסת, על-פי כל ההערכות הקיימות היום מדובר על כ-6,000 יחידות משק בעייתיות במגזר המושבי.

שלום שמחון: להזכירכם, למעלה ממחצית האוכלוסייה במושבים כבר הסדירה את חובותיה.

שלום שמחון: מתוך אותן 6,000 יחידות הנמצאות בבעיה, כ-3,000 יחידות מתרכזות בכ-70 מושבים, שבהם למעלה ממחצית המשקים נידונו על-פי הקריטריונים שבחוק למימוש.

שלום שמחון: יתרת המשקים מפוזרת עוד בלמעלה מ-100 מושבים בכמות קטנה יותר יחסית בכל מושב.

שלום שמחון: היקף החוב הלא-מוסדר של משקים אלו עומד היום על כמיליארד ש"ח.

שלום שמחון: דומני שהנושים הבינו כבר לפני זמן רב, כי בשום דרך מעשית לא יוכלו לקבל את מרביתו של סכום זה, ונראה לי שגם הם מעוניינים למצוא דרך מעשית יותר מזו הקבועה בחוק.

שלום שמחון: רבותי חברי הכנסת, הממשלה הקודמת הכירה בכך, שההסדר המוצע למשקים אלו, שפירושו מימושן של הנחלות החקלאיות וסילוקם של החקלאים מאדמתם, שאותה עיבדו עשרות שנים, איננו הולם את ערכיה המוסריים, הלאומיים והחברתיים של המדינה, והוכר הצורך במציאת פתרון חלופי למימוש המשקים החקלאיים.

שלום שמחון: תנועת המושבים הובילה מהלכים, שבעקבותיהם הוקמה ועדת מנכ"לים מיוחדת לעניין בראשות מנכ"ל משרד החקלאות.

שלום שמחון: הוועדה הגיעה להמלצות, שאותן אישר ראש הממשלה הקודם, מר שמעון פרס.

שלום שמחון: לצערנו הרב, ההחלטות לא הגיעו לידי ביצוע.

שלום שמחון: אני קורא לכנסת ולממשלה להעמיד נושא זה בעדיפות גבוהה לפתרון.

שלום שמחון: אין בכוחם של חברי המושבים לעמוד עוד בפני הסחבת.

שלום שמחון: חברי הכנסת, אינני פונה בנושא זה בדחילו ורחימו.

שלום שמחון: המשקים שבהם מדובר זכאים לפתרון הוגן וסביר, ולא בחסד כי אם בזכות – בזכות עמידתם בשנותיה הראשונות של המדינה בקו החזית, בזכות התעקשותם לשמור על קו עיבוד ירוק עד לגבול, ולאחר שנתנו את שנותיהם הטובות ביותר לא נהיה אנו אלה שיורידו אותם מאדמתם.

שלום שמחון: לסיום, אדוני היושב-ראש, אני סבור כי חוק-גל עומד למצות את עצמו, ואין לו היכולת לתת פתרון לאוכלוסייה שטרם הסדירה את חובה.

שלום שמחון: על כן נדרשת הממשלה למצוא דרך ולפדות את החובות הנותרים של חברי המושבים.

שלום שמחון: אדוני היושב-ראש, תודה.

מאיר שטרית: תודה לחבר הכנסת שלום שמחון.

מאיר שטרית: אני מברך אותו על נאומו הראשון, ואני מזמין את שר החקלאות רפאל איתן, גם כן מושבניק שמכיר היטב את נושא המושבניקים, לענות על ההצעה לסדר-היום.

מאיר שטרית: אגב, מסתבר שמגלים בדיון הזה עניין רב.

מאיר שטרית: אפילו בני צלצל ואמר לי, שהוא עכשיו מסתכל בדיון ושומע אותך, חבר הכנסת שלום שמחון, מדבר.

רפי איתן: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, חבר הכנסת שמחון, לפני 12 שנים הייתי במצבך.

רפי איתן: נשאתי את הנאום הראשון שלי בכנסת, וחבר הכנסת שריד בירך אותי אחרי הנאום.

יוסי שריד: כן.

רפי איתן: אני מברך אותך על נאומך הראשון בכנסת ומאחל לך נאומים ענייניים, קצרים, לא מתלהמים, לעניין – כמו מושבניקים.

רפי איתן: לעצם הנושא: ימים ספורים אחרי שנכנסתי לתפקיד פניתי במכתב לשר האוצר, ובו תבעתי ליישם החלטת ועדת המנכ"לים בעניין, שאישרה הממשלה הקודמת ב-17 בספטמבר 1995, שזה לפני כמעט שנה, וטרם הוצאה לפועל ההחלטה של הממשלה הקודמת.

רפי איתן: המלצת ועדת המנכ"לים, שאושרה כאמור אז, קובעת כי לאיש שחייב, שנקבע כי הוא חדל-פירעון ועל-פי הוראות חוק-גל יש לממש את משקו בתמורה לחוב, תינתן זכות סירוב ראשונה והוא יהיה רשאי לפדות את נחלתו ולמנוע את מימושה בפועל, אם יפרע את החוב בפריסה לטווח ארוך בגובה שווי הנחלה המפוצלת שלו על-פי הערכת השמאי הממשלתי הראשי.

רפי איתן: כלומר, השמאי יבוא ויעריך, יפצלו את התשלומים לטווח ארוך, והוא יוכל לשמור על הנחלה.

רפי איתן: כמו-כן תבעתי ליישם את ההחלטה, כי הממשלה תסייע לחקלאים הצפויים למימוש משקם בהיקף של 30,000 שקל לנחלה, במטרה לסייע להם לפדות את משקם ולמנוע את מימוש הנושים.

רפי איתן: אני רואה ביישומן של החלטות אלה חלק מהפתרונות שאליהם התכוונת בהצעה שלך לסדר.

רפי איתן: אני יכול לקרוא לך את תוכן המכתב שהפניתי לשר האוצר בעניין הזה.

רפי איתן: אני חוזר על המועדים של ההחלטות, ואני מבקש לכבד ולהוציא לפועל את ההחלטות של הממשלה הקודמת, כפי שהתקבלו כאן.

רפי איתן: אני מציע להעביר את הנושא לדיון בוועדת הכלכלה.

רפי איתן: ועדת הכלכלה תרד לפרטי פרטים, היא יכולה גם להזמין איש מהאוצר ולדון על ההחלטות שצריך לממש אותן עכשיו.

רפי איתן: תודה רבה.

דן תיכון: תודה.

דן תיכון: חבר הכנסת דוד טל מבקש להסיר.

דן תיכון: בבקשה.

דוד טל: אדוני היושב-ראש, אני מבקש להסיר את ההצעה מסדר-היום.

דוד טל: מדינת ישראל עזרה לקיבוצים במצוקתם, עזרה לקופת-חולים שעמדה בפני קריסה, גם לתעשיות הביטחוניות עזרה, ובעצם למי לא, וזאת מתוך הכרה בתרומתם לאורך זמן למדינת ישראל.

דוד טל: אשר על כן אני סבור, שטוב תעשה מדינת ישראל אם גם לחברי מושבי הפריפריה תושיט יד עוזרת ותומכת כדי לשפר את מצבם הקשה ממילא.

דוד טל: תודה.

דן תיכון: תודה.

דן תיכון: חבר הכנסת שמחון, אתה מסכים להעביר את ההצעה לוועדת הכלכלה.

דן תיכון: רבותי, הוא מבקש להעביר את הנושא לוועדת הכלכלה.

דן תיכון: אני דווקא הייתי מציע לך להעביר את הנושא לוועדת הכספים, אבל אתה המחליט.

דן תיכון: רבותי, אנחנו ניגשים להצבעה אלקטרונית.

דן תיכון: מי בעד העברת ההצעה לסדר-היום לוועדת הכלכלה?

דן תיכון: מי נגד?

דן תיכון: הצבעה מס' 6 בעד ההצעה להעביר את הנושא לוועדה – 28 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להעביר את הנושא לוועדת הכלכלה נתקבלה.

דן תיכון: 28 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

דן תיכון: הנושא עובר לדיון בוועדת הכלכלה.

דן תיכון: תודה רבה.

דן תיכון: רבותי, מאחר שסדר-היום שונה, האם אנחנו יכולים לחזור לנושא הראשון?

עבד-אלוהב דראושה: אדוני היושב-ראש, יש הצעה דחופה לסדר-היום של חבר הכנסת דהאמשה.

דן תיכון: 1 אני יודע.

דן תיכון: אני רק שואל את חבר הכנסת מיכאל איתן.

דן תיכון: מצוקת הדייגים בעכו

דן תיכון: רבותי, הצעה לסדר-היום מס' 115, בנושא: מצוקת הדייגים בעכו.

דן תיכון: חבר הכנסת דהאמשה, בבקשה.

מיכאל איתן: – – –

דן תיכון: קראתי לך, אבל לא שמת לב.

דן תיכון: ביקשתי את תגובתכם.

דן תיכון: חבר הכנסת דהאמשה כבר עלה לדוכן.

דן תיכון: רבותי, נא לשבת.

דן תיכון: ההצבעה בנושא הראשון תהיה בעוד כעשר דקות.

דן תיכון: חבר הכנסת דהאמשה, בבקשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כבוד היושב-ראש, כנסת נכבדה, אנחנו עוסקים בהקמתם של משרדים, של תשתיות, של בנייה, ובו בזמן אנחנו עומדים מנגד כאשר בערים עתיקות במדינה הזאת נהרסות תשתיות שהיו קיימות במשך מאות שנים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני רוצה לדבר על מצוקתם של תושבי הערים עכו ויפו, תושבים ערבים שהם 30%–35% בכל עיר, דייגים במקצועם העיקרי ועתיק היומין, אשר סובלים ממצוקה נוראה וקשה ופת לחמם נשמטת והולכת מידיהם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הדייגים בעכו, לא רק שכל היבול וכל הדגים שלהם נגרפים בראשית העונה על-ידי ספינות ומכולות גדולות, אלא גם השדה שנשאר להם והם יכולים לדוג בו לכאורה הוא מצומצם ובחלקו הגדול אסור להם לדוג.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אך לא רק זאת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אותו נמל שמשמש אותם, נמל עתיק יומין שהוקם עוד בימי הצלבנים, הולך ומצטמצם, הולך ונעשה יותר צר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הם יכולים עכשיו להשתמש במזח אחד, שובר גלים אחד קטן מתוך 11 הקיימים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: כל עשרת האחרים הוקצו ליאכטות, לתיירות ולמטרות אחרות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לדייגים האלה אין אפילו אפשרות לבנות שם סככה לתיקון הרשתות או שאר כלי העבודה שמשמשים אותם בים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אין מנוף בנמל הזה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם מתקלקלת סירה אי-אפשר להעביר אותה או לתקן אותה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אפילו חשמל אין להם שם, אין שירותים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: דברים אלמנטריים נמנעים מהם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: וכל זאת למה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הם נותנים את התשובה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הם אומרים שכל המדיניות הזו מכוונת כדי שאנחנו נעזוב את העיר, כדי שאנחנו כערבים תושבי העיר הזאת נצא לחפש את פת לחמנו במקומות אחרים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם זו המדיניות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם זהו הדו-קיום?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם זהו השוויון?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם זוהי הדמוקרטיה שמדינת ישראל מתפארת בה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש עוד נקודה חשובה מאוד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה שנה-שנתיים המציאו מין הסדר או חוק כזה, שכל דייג, אפילו אם הוא 40, 50 או 60 שנה במקצוע, אחרי אביו ואחרי סבו שהיו דייגים במקצועם ועסקו במקצוע הזה, פתאום עכשיו, אחרי ש-40 שנה הוא דייג, הוא חייב לעבור בחינות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: איזה בחינות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הוא חייב ללמוד מקצועות בתיאוריה, בימאות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בלי רשיון משיט הוא צפוי כל יום לעבור על החוק ולקבל קנס, לקבל דוחות, להיענש בבתי-משפט.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: גם את העניין הזה המציאו כאילו בכוונה – כדי למנוע מאנשים אלה למצוא את פרנסתם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה התוצאות?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האוכלוסייה הזאת מידרדרת לסמים, למעשים בלתי חוקיים, לדברים נוראיים, שאין אדם מיושב בדעתו רוצה בהם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: העניין הזה חייב פתרון.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו מבקשים שתוקם ועדה שתבדוק את מצוקתם של הדייגים בערים עכו ויפו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יושם נא קץ לעוול הזה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האנשים האלה ימשיכו לגור שם, ימשיכו לחיות שם, זאת זכותם האלמנטרית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אינני יודע אם יש מישהו בבית הזה שרוצה לנשל את התושבים האלה מעירם, מבתיהם ומפרנסתם.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: למה לא יתוקנו הדברים האלה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: למה לא יושם קץ לעוול הנורא הזה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה.

דן תיכון: תודה.

דן תיכון: ישיב שר החקלאות.

דן תיכון: זכרו שאמרתי שההצבעה בנושא הקודם תתקיים בתום עשר דקות.

רפי איתן: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, כבר בקדנציה הקודמת שלי כשר החקלאות הייתי במעגן בעכו ונפגשתי עם הדייגים שקיבלו במקום מה שהם ביקשו – סככה לטיפול ברשתות.

רפי איתן: היום, יש לדייגים שתי בעיות: אחת – שטחי דיג; השנייה – המבנה של המעגן.

רפי איתן: המעגן אינו בנוי לעמוד בפני סערות מזרחיות, וזה גורם קושי לכלי השיט שעוגנים שם, לא רק לסירות דיג.

רפי איתן: במה שנוגע לשטחי דיג – יש שטח שהאגודות לשמורות הטבע לא מסכימות שידוגו בהם, והסימון שלהם, שהיה צריך להיות עם פנסים, נאסר על-ידי הצבא.

רפי איתן: ימצאו דרך אחרת.

רפי איתן: אני אהיה בעכו ואפגש עם הדייגים ונראה איך לפתור את הבעיות שלהם שם, מעבר לסככה לטיפול ברשתות.

קריאה: – – –

רפי איתן: בסדר, הייתי שם.

רפי איתן: אני יודע בדיוק מה העניין.

רפי איתן: אני אבוא לשם ואטפל בנושא.

דן תיכון: רבותי, חבר הכנסת ביילין, הואל בטובך לשבת.

דן תיכון: חבר הכנסת אורון, הואל בטובך לשבת.

דן תיכון: חבר הכנסת גולדמן, נא לשבת.

דן תיכון: חבר הכנסת שחל.

דן תיכון: חבר הכנסת אדרי.

רפי איתן: התנאים במעגן של עכו הם קשים.

רפי איתן: אני קובע מועד שבו אבוא לשם כדי לפתור את הבעיה.

רפי איתן: אני מציע שתסכים שנעביר את הנושא כולו לדיון בוועדת הכלכלה.

רפי איתן: נזמין גם נציגים של הדייגים שיסבירו בפרטי פרטים את הנושא, וכן יסבירו את הנושא נציגי שמורות הטבע וכן הלאה.

רפי איתן: אם אתה מקבל את הצעתי, הנושא יועבר לוועדת הכלכלה ושם יתקיים דיון רציני.

רפי איתן: בלי קשר לדיון בוועדת הכלכלה, אני אבוא לעכו, למעגן, בהקדם.

רפי איתן: תודה רבה.

דן תיכון: תודה.

דן תיכון: הצעה אחרת לחבר הכנסת בנימין אלון.

דן תיכון: בבקשה.

בנימין אלון: אדוני היושב-ראש, אין לי שום דבר נגד הדייגים בעכו, חבר הכנסת עבד-אלמאלכ דהאמשה, אבל כבר נמאס מהצביעות הזאת שמדברת על זכויות אזרח.

בנימין אלון: אני לא שמעתי את מחאתך ואת מחאת הדייגים של עכו כשחבר מועצת העיר הערבי התבטא התבטאויות חריפות נגד עם ישראל.

בנימין אלון: גם לא שמעתי את מצוקת הדייגים של עכו – – –

עבד-אלוהב דראושה: – – –

דן תיכון: חבר הכנסת דראושה, יש לו דקה, ואני מבקש לא להפריע.

בנימין אלון: לא שמעתי את הזדהות הדייגים של עכו בנושא הגזענות שהיתה בעכו נגד ערבים ששיתפו פעולה עם מדינת ישראל.

בנימין אלון: אני דורש שיהיה קצת יושר, ושלא כל הזמן יטרידו את הכנסת בזכויות אזרח של ערבים כשאין יחד עם זה הזדהות עם מדינת ישראל.

בנימין אלון: אבקש להסיר את ההצעה מסדר-היום.

דן תיכון: תודה.

דן תיכון: רבותי, חבר הכנסת דהאמשה, אתה מסכים להעביר את הנושא לדיון בוועדה?

דן תיכון: לאיזו ועדה?

דן תיכון: ועדת הכלכלה.

דן תיכון: רבותי, אנחנו עוברים להצבעה.

דן תיכון: מי בעד העברת הנושא לדיון בוועדת הכלכלה?

דן תיכון: ההצבעה החלה.

דן תיכון: בבקשה.

דן תיכון: הצבעה מס' 8 בעד ההצעה להעביר את ההצעה לוועדה – 49 בעד ההצעה שלא לכלול את הנושא בסדר-היום – 8 נמנעים – אין ההצעה להעביר את הנושא לוועדת הכלכלה נתקבלה.

דן תיכון: רבותי, בעד – 49, נגד – 8, אין נמנעים.

דן תיכון: ההצעה עוברת לדיון בוועדת הכלכלה.

דן תיכון: רבותי חברי הכנסת, התכנסה ועדת הכנסת וסיכמה את נוהלי הדיון על הודעת ראש הממשלה על הקמת משרד, על ביטול משרד ועל צירוף חבר הכנסת אריאל שרון כשר נוסף לממשלה.

דן תיכון: אדוני יושב-ראש ועדת הכנסת, האם אתה תסביר את פשר ההחלטה שלכם?

דן תיכון: בבקשה.

): אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, ועדת הכנסת נדרשה לסוגיה.

): סיעת מרצ הגישה הצעת אי-אמון; לראות בנושא הנדון הצעת אי-אמון בראש הממשלה.

): לפי התקנון הקיים מדובר על הצעת אי-אמון בממשלה, ואין בו הצעת אי-אמון בראש הממשלה.

): עד היום היה נוהג, שאם מגישים הצעת אי-אמון השבוע – מצביעים עליה שבוע אחר כך.

): ועדת הכנסת נדרשה לנושא.

): הממשלה הודיעה שהיא מנצלת את זכותה ורואה בהצבעה הצעת אמון בממשלה.

קריאות: – – –

): אני אסביר.

דן תיכון: רבותי, הוא יסביר.

דן תיכון: אם הוא לא יסביר – אני אשלים.

רן כהן: צריך לדייק.

): אני אדייק.

): תן לסיים להסביר.

): הודיעו גם ליושב-ראש.

): הגענו להסכמה בוועדה, שאנחנו רואים כל הצעת אי-אמון בממשלה, כאילו זו הצעת אי-אמון בראש הממשלה.

): מאחר שבתקנון מדובר כרגע על הצבעת אי-אמון בממשלה, כל הצבעת אי-אמון בממשלה היא כאילו הצבעת אי-אמון בראש הממשלה.

): אם הממשלה לא תבקש לראות בנושא הנדון הצבעת אמון, ההצבעה תהיה בשבוע שאחרי כן, עד שיתוקן תקנון הכנסת.

): אם הממשלה תבקש לראות בנושא הנדון הצבעת אמון – ההצבעה תהיה בו ביום.

): כפי שנמסר לי, הממשלה עומדת לבקש לראות בהצעה הנדונה הצעת אמון בממשלה, ולכן ההצבעה תהיה היום.

): אם הממשלה לא תבקש – ההצבעה תהיה בשבוע הבא.

): תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

דן תיכון: תודה.

דן תיכון: רשות הדיבור לממלא-מקום ראש הממשלה, השר דוד לוי.

דן תיכון: בבקשה.

דוד לוי: אדוני היושב-ראש, כנסת נכבדה, הבית הזה ידע תרגילים פרלמנטריים.

דוד לוי: הבקשה לראות בהצבעה היום הצבעת אי-אמון היא אחד התרגילים הידועים, שאנחנו מנוסים בהם.

דוד צוקר: זו הודעת הממשלה.

דן תיכון: חבר הכנסת דדי צוקר.

דוד לוי: מאחר שכך, אני מודיע לכנסת, אדוני היושב-ראש, שהממשלה רואה בהצבעה זו הצבעת אמון.

דוד לוי: תודה.

דן תיכון: תודה.

דן תיכון: אדוני יושב-ראש ועדת הכנסת, נוכחת לדעת שיש אי-בהירות בין חוק-יסוד: הממשלה לבין התקנון.

דן תיכון: אני מבקש ממך שתציב את הנושא הזה על סדר-היום של הוועדה, במגמה לשנות את הסעיפים הרלבנטיים בתקנון.

דן תיכון: אני מקווה שהעניין יסתיים בתוך פרק זמן קצר יחסית.

דן תיכון: רבותי, אני עובר להצבעה.

יוסי שריד: ברגע ששרון מצטרף לממשלה הממשלה זקוקה לאמון.

דן תיכון: אני רוצה להסביר איך תתקיים ההצבעה.

דן תיכון: על סמך החלטה של ועדת הכנסת מיום 21 ביוני 1995, תתקיים הצבעה אחת – הצבעת אמון בממשלה, והיא תכלול בתוכה שתי הצבעות שהיו צריכות להתקיים באותו נושא אילו לא הוצעה הצעת האמון.

דן תיכון: אני קורא את שתי ההחלטות כדי שלא תהיינה אי-הבנות לאחר מכן.

דן תיכון: ההחלטות הן על-פי חוק-יסוד: הממשלה – על-פי סעיפים 33(ה) ו-33(ג) בעניין החלטת ראש הממשלה לצרף את חבר הכנסת אריאל שרון כשר נוסף לממשלה בתפקיד שר התשתיות הלאומיות, ועל-פי סעיף 39(ב) – הודעת ראש הממשלה על העברת סמכויות לשר התשתיות הלאומיות.

דן תיכון: אנחנו ניגשים להצבעה.

מיכאל איתן: אדוני היושב-ראש, אני מבקש להעיר הערה.

דן תיכון: בבקשה.

מיכאל איתן: אנחנו אכן נמצאים בעידן שבו אנחנו חיים עם תקנון שהסתמך על החוק הקודם ועם חוק חדש שאין לו אמצעי התקנון לעבוד על-פיו.

מיכאל איתן: על כן, על מנת להימנע מאי-הבנה ועל מנת להסיר כל ספק, אני מבקש לומר בזאת, שכולנו מבינים את הצבעת האמון בכך שהיא איננה דורשת רוב של 61, ורוב רגיל יספיק בה.

מיכאל איתן: כנ"ל לגבי ההצעה לגופו של עניין.

דן תיכון: תודה.

דן תיכון: אנחנו ניגשים להצבעת האמון, או אי-האמון.

דן תיכון: אפשר להימנע.

דן תיכון: רבותי, אני לוחץ על מכשיר ההצבעה.

דן תיכון: נא לדייק, בהצבעה, רבותי.

דן תיכון: ההצבעה החלה.

דן תיכון: הצבעה מס' 9 בעד ההצעה להביע אמון לממשלה – 58 נגד – 33 נמנעים – 1 ההצעה להביע אמון לממשלה נתקבלה.

דן תיכון: רבותי, בעד הצעת – – –

מיכאל קליינר: אדוני היושב-ראש, הצבעתי לא נכללה.

דן תיכון: אני מצטער, חבר הכנסת קליינר.

דן תיכון: רבותי, נא להירגע.

קריאות: – – –

דן תיכון: רבותי, חברי הכנסת, להלן התוצאות: בעד – 58, נגד – 33, נמנע – אחד.

דן תיכון: הצעת האמון נתקבלה.

קריאות: – – –

דן תיכון: רבותי, ראיתי.

דן תיכון: יש גם שם בעיות.

דן תיכון: חזרתי וביקשתי לתרגל.

דן תיכון: זו התוצאה ועליה הכרזתי, רבותי.

לימור לבנת: האופוזיציה עוד מסוגלת לבקש ספירת קולות בבית-המשפט.

דן תיכון: רבותי, רבותי.

דן תיכון: תודה רבה.

דן תיכון: רבותיי, על-פי סעיף 14 לחוק היסוד – – –

קריאות: – – –

דן תיכון: חבר הכנסת רענן כהן, חבר הכנסת דדי צוקר.

דן תיכון: רבותיי, מה אתכם שם?

דן תיכון: חברי הכנסת, על-פי סעיף 14 לחוק-יסוד: הממשלה אני מתכבד להזמין את שר התשתיות הלאומיות, אריאל שרון, לעלות לדוכן ולהצהיר אמונים לכנסת.

דן תיכון: בבקשה.

אריאל שרון: אני, אריאל, בן שמואל ודבורה, זיכרונם לברכה, שרון, מתחייב כחבר הממשלה לשמור אמונים למדינת ישראל ולחוקיה, למלא באמונה את תפקידי כחבר הממשלה ולקיים את החלטות הכנסת.

אריאל שרון: (חותם על ההצהרה)

דן תיכון: רבותי, סדר-היום תם.

דן תיכון: ברכות לשר החדש.

דן תיכון: הכנסת תתכנס מחר בשעה 16:00.

דן תיכון: הישיבה נעולה.

דן תיכון: תודה רבה.