ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 182, 2024-03-05 00:00

יעקב אשר: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת הוועדה

יעקב אשר:  על סדר היום הצעת חוק הגנת הסביבה (ייעול הליכי רישוי סביבתי) (תיקוני חקיקה), התשפ"ד-2024, מ/1612, המשך הדיונים

יעקב אשר:  לפני כן ביקש חבר הכנסת יוראי הצעה לסדר

יעקב אשר:  בבקשה

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה, אדוני יושב הראש

יוראי להב-הרצנו:  14 מיליון שקלים מתוך קרן הניקיון אושרו על ידי מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה ועל ידי החשכ"ל, כספי תמיכות לארגוני הסביבה, על מנת שהם יוכלו להוציא פעילויות חשובות, גם סביבתיות וגם חברתיות

יעקב אשר: קרן הניקיון זה הגדול?      

יוראי להב-הרצנו: כן, זה קורה כל שנה

יוראי להב-הרצנו:  מדי ינואר אמור להתפרסם קול קורא שהפעם אושר 14 מיליון שקלים לטובת פעולות חיוניות ל-2024

יעקב אשר: היו שמועות שהאוצר לקח את הכסף

יוראי להב-הרצנו: הוא לקח את רוב הכסף אבל נשארו בו מספיק כספים ו-14 מיליון שקל הוקצו לטובת התמיכות

יוראי להב-הרצנו:  רק למעלה מחודשיים השרה להגנת הסביבה עידית סילמן מעכבת את הוצאת הקול הקורא, לא ברור מדוע, הכספים האלה לא עוברים לארגונים והפעילויות החשובות שאמורות להתקיים, ודאי בתקופת מלחמה, בשיקום חבלי הארץ בצפון ובדרום

יעקב אשר: אבל אם זה ל-2024 אז עוד אין תקציב

יעקב אשר:  זה לא קשור?      

יוראי להב-הרצנו: לא, זה לא קשור

יוראי להב-הרצנו:  השרה להגנת הסביבה אמורה להוציא קול קורא והיא מעכבת את הוצאת הכספים

יוראי להב-הרצנו:  פניתי אליה

יוראי להב-הרצנו:  היום גם בבוקר פורסם ב'ידיעות אחרונות' כתבה בנושא הזה והתגובה של השרה מאוד מטרידה אותי כי היא אמרה שהכספים ייבחנו לאור רוח התקופה

יוראי להב-הרצנו:  לא ברור לי מהי התגובה הזאת ומהי הרוח התקופתית הזאת שבגינה צריך לעכב כספים לארגוני הסביבה במדינת ישראל

יעקב אשר: תקופת אחדות כנראה

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שהפעילות של ארגוני הסביבה תורמת לאחדות מאחר שהיא מקרבת

יעקב אשר: לכן אני אופטימי

יוראי להב-הרצנו: לפיכך אני מציע, אדוני יושב הראש, שאולי שווה לקיים דיון בנושא הזה

יוראי להב-הרצנו:  אני הגשתי דיון מהיר שלא התקבל בנשיאות, אבל מאחר שגם לך וגם ליתר חברי הוועדה חשובה פעילותם הברוכה והחשובה של ארגוני הסביבה, אולי ראוי שהשרה תגיע לפה ותסביר מהי אותה רוח תקופתית שמונעת העברת כספים לארגוני הסביבה בישראל, לאחר שהיא אושרה על ידי גורמי המקצוע במשרד והחשכ"ל, והשרה שהיא גורם פוליטי מעכבת כספים

יעקב אשר: זאת אומרת לא הייתה החלטה בכלל

יוראי להב-הרצנו: היא לא הוציאה קול קורא, היא מעכבת את הוצאת הקול הקורא, לא ברור מה

יוראי להב-הרצנו:  היא מנמקת את זה בדמות של איזה שהיא רוח תקופתית

יוראי להב-הרצנו:  מהי אותה רוח תקופתית? ראוי לזמן אותה ושתסביר לכנסת ולציבור

יעקב אשר: תודה רבה על ההצעה לסדר, אני אדבר גם עם השרה, אני אשאל אותה על העניין הזה ואם אני אראה שאין תשובות מספיקות יכול להיות שנזמן אותה או שנבקש תשובה לוועדה

יעקב אשר:  אני בהחלט חושב שאם יש דברים שאפשר לעשות אותם מיידית אין שום טעם לעכב אותם

יוראי להב-הרצנו: מאה אחוז

יוראי להב-הרצנו:  רק ראוי לציין שלא מדובר בכספים רבים

יוראי להב-הרצנו:  מתוך הקרן, תקציב של מיליארד וחצי, הוקצו 14 מיליון שקלים והארגונים עושים ניסים ונפלאות עם אותם כספים קטנים וזה פשוט לא ברור

יעקב אשר: מאה אחוז

יעקב אשר:  אני אבדוק את זה

יעקב אשר:  מאחר שיש לנו המשכיות גם בדיונים האלה אז אנחנו ניפגש עוד בעניין

יוראי להב-הרצנו: אני אהיה כאן

יעקב אשר: תמיד תוכל להעלות את זה

יעקב אשר:  אני מקווה שזה ייפתר גם בלי זה

תומר רוזנר: לא הכרזת על הנושא

יעקב אשר: אמרתי, סדר היום, אפילו אמרתי מ/1612 ו-2024

יעקב אשר:  אני מאוד פורמליסט, אדוני היועץ המשפטי

יעקב אשר:  היועץ המשפטי, רק תיתן לנו את מסגרת הדיון היום

תומר רוזנר: מסגרת הדיון

תומר רוזנר:  כפי שאתם זוכרים אנחנו סיימנו את עיקר הדיון בנושא של חוק אוויר נקי

יעקב אשר: יש עוד נושאים שאנחנו אמורים לחזור אליהם

תומר רוזנר: כן, יש עוד כמספר נושאים פתוחים

יעקב אשר: במיוחד בנושא אכיפה ופיקוח וכו' וכו', כמו שהבטחנו

תומר רוזנר: נכון

תומר רוזנר:  יש את הנושא של הדירקטיבה החדשה

תומר רוזנר:  כפי שאמרנו, אנחנו בודקים את העניין, עדיין לא השלמנו את הבדיקה בנושא ואנחנו נחזור לוועדה גם עם זה

תומר רוזנר:  התחלנו לדון בדיון הקודם בנושא של חומרים מסוכנים

יעקב אשר: אני מבקש שהבדיקה על הדירקטיבה הזאת תיעשה גם במשרד

תומר רוזנר: כן, בוודאי, הכול נעשה ביחד עם המשרד

יעקב אשר: שייבדק גם כן האם באותן כוונות לשנות דירקטיבה, למרות שאין לנו עוד משהו סגור, האם יש גם שינויים רגולטוריים שנעשו מהצד השני, הרי גם שם יש תעשייה, גם שם הם לא רוצים להכביד

יעקב אשר:  צריך לקחת את כל החלק הזה, כי יכול להיות שהחמירו במשהו מסוים והקלו במשהו אחר

תומר רוזנר: נכון

תומר רוזנר:  הדירקטיבה היא תמונה שלמה, הדירקטיבה החדשה מתייחסת כמעט לכל הסעיפים של הדירקטיבה הקיימת והיא הולכת לכל מיני כיוונים, גם לכיווני מתן דגש יותר לדברים סביבתיים וגם הקלות לתעשייה במובנים אחרים וצריך ללמוד את זה

אריק סמל: וגם לחקלאות

אריק סמל:  המטרה העיקרית של הרביזיה, להכניס את החקלאות

יעקב אשר: בסדר, אבל לא ניכנס לזה עכשיו

תומר רוזנר: אנחנו התחלנו בדיון הקודם לדון בחומרים המסוכנים, קיבלנו סקירה כללית על המתווה הכללי שרוצים להשיג במסגרת ההצעה

תומר רוזנר:  הנחנו בפניכם כבר לפני הדיון הקודם טיוטה שמתייחסת לחלק הראשון של הצעת החוק, יש עוד חלק שאנחנו עוד עובדים עליו, אנחנו נביא את זה לדיון הבא, שהוא משלים את החלק הזה של החומרים המסוכנים וגם את התוספות הפרטניות שמתייחסות לפרטים של הסקטורים השונים

תומר רוזנר:       אני כבר אומר למי שעוסק בנושא, חשוב מאוד, בשלב שנגיע לתוספות אנחנו לא מקריאים את התוספות שקשורות לסקטורים השונים ומפרטות לגבי כל סקטור איזה סוג היתר ומה הדברים שיש לו

תומר רוזנר:  ככל שמסתמן כרגע לא יהיו שינויים משמעותיים ממה שהוצע בהצעה הממשלתית לנושא הזה ולכן אם יש הערות ספציפיות לסקטורים מסוימים או להוראות מסוימות שכלולות בתוספות שקשורות להגדרת הסקטורים וכו' אנחנו נבקש להעביר אותן מראש כדי שנוכל להיערך אליהן

תומר רוזנר:  ככל שלא יהיו הערות אז התוספות לא יוקראו

יעקב אשר: לא צריכות להיות מוקראות

יעקב אשר:  זאת אומרת לא רק היום, אלא בכלל, בכל תהליך

תומר רוזנר: נכון

תומר רוזנר:  ולכן בעיקרון אנחנו מבקשים שמי שיש לו הערות לגבי סעיפים ספציפיים בתוספות ובעיקר בתוספת השלישית שמתייחסת לסקטורים השונים, יעביר אותם בצורה מסודרת ומוקדם ככל האפשר בכתב ולא יאוחר מתחילת השבוע הבא

יעקב אשר: זאת אומרת אפשר יהיה נגיד לתקן אם צריך לתקן דברים מהסוג הזה, אבל לא יצטרכו להקריא את הכול

תומר רוזנר: אנחנו רוצים שאם יש הערות ספציפיות –      

יעקב אשר: שנוכל להתייחס

תומר רוזנר: להתייחס ספציפית לסעיפים שלגביהם יש הערות

תומר רוזנר:  אני מציע שנתחיל לצלול לתוך הסעיפים של ההצעה, אנחנו נתחיל בסעיף ההגדרות שנועד לתת את המסגרת של כל המונחים שמשתמשים בהם

תומר רוזנר:       אני רק אציין, כיוון שמדובר בחוק מאוד מאוד ישן למעשה, למרות שהוא מכונה חוק החומרים המסוכנים משנת 1993, שלכאורה זה יחסית לא ישן, למעשה זה פרק שהוצא ברמה הטכנית מתוך פקודת הרוקחים משנות ה-20 של המאה הקודמת ללא שינויים של ממש והפך להיות חוק החומרים המסוכנים וזה בעיקר נבע מהקמת המשרד להגנת הסביבה שלא היה קיים קודם

תומר רוזנר:  מדובר בחוק ישן מאוד מאוד שצריך לעשות בו שינוי מאוד מאוד משמעותי כדי להתאים אותו לרוח הזמן וגם לנושא של הרפורמה ואיחוד ההיתרים וכו' ולכן אני אבקש מלירון להקריא את סעיף ההגדרות ונשמע לגביו הערות

לירון אדלר:   אנחנו נוסיף אחר כך את הסעיף ששם יהיו ההוראות לגבי אחראי רעלים

תומר רוזנר: חלק גדול מההגדרות או גם הסעיפים שאתם תראו בהמשך לקוחים והם חזרה על מה שדנו בו וקיימנו דיון מעמיק בנושא של אוויר נקי, כמו למשל הדוגמה זו ההגדרה הזו של האסדרה האירופית, זו אותה הגדרה כפי ש - - -      

יעקב אשר: מה שאני כן מבקש, אם יהיו הערות שניתנו בנושאים האלה, בהגדרות הללו לגבי זה, לא לחזור עליהן כאן

תומר רוזנר: בדיוק, זה מה שרציתי לומר, שרוב הדיון הזה התקיים כבר והעיקרון שמאמצים את האסדרה האירופית יפה גם לחוק הזה

יעקב אשר: אני שוב מזכיר מה שאמרנו בהתחלה, כרגע אנחנו דנים רק על החומרים המסוכנים, בדיון הבא נדבר על דברים שהשארנו פתוחים וגם אז תהיה אפשרות לכל אחד לחדד שוב את טענותיו בעניין

יעקב אשר:  לכן לא הייתי מציע לעשות פריילוף על הדברים הללו

תומר רוזנר: אני רק אומר פה, לפני שנעבור להגדרה הבאה, זה הביטוי הראשון לשינוי המשמעותי הראשון מעבר לנושא של ההיתר האחוד, שההגדרה כבר הוקראה

תומר רוזנר:  לגבי היתרי הרעלים היום בחוק חומרים מסוכנים יש סוג אחד של היתר רעלים, כל היתרי הרעלים הם מסוג אחד, מה שמבקשת הממשלה זה ליצור שני סוגים של היתרי רעלים שההסדרים לגביהם הם מעט שונים, הפרטים של השינויים יהיו בהמשך, וכפי שאתם זוכרים, הוצג בפנינו שהסדר שלישי יתייחס לאותם עיסוקים שיוסדרו בתקנות ולמעשה יעברו ממשטר של היתרים למשטר של הסדרה כוללת בתקנות

תומר רוזנר:  זאת אומרת יהיו לנו בעתיד שלושה סוגים של עיסוקים בחומרים מסוכנים, עיסוק ברעלים ברמה א', עיסוק ברעלים ברמה ב' ועיסוק ברעלים שהוא כפוף - - -      

יעקב אשר: אבל הטיפול בהם יהיה אחוד בסוף

תומר רוזנר: לא, אני מדבר עכשיו על סוגי ההיתרים

לירון אדלר: היתר הרעלים ברמה א' שכאן, ברוב העסקים הוא יילך להיתר האחוד של האוויר נקי

לירון אדלר:  זה יהיה משולב

לירון אדלר: ואנחנו נוסיף כנראה אחר כך עוד כמה הפניות לחוקים, חוק חופש המידע, חוק רישוי עסקים, דברים שחוזרים עליהם בהמשך החוק

יעקב אשר: הערות, בבקשה

תומר גרטל: אין לי הערה ספציפית על ההגדרה אבל אני כן רוצה להוסיף סעיף לסעיף 1, אני רוצה לבקש מהוועדה לתקן עוולה ישנה ולקבוע סעיף מטרה לחוק חומרים מסוכנים, שגם יתכלל, נקרא לזה, כמו בחוק אוויר נקי, להגדיר את המטרות, לאור דברים ולאור פסיקות שעלו שמזכירות גם את נושא עיקרון הזהירות המונעת כמו למשל מכלית האמוניה במפרץ חיפה, שייתנו – אני מחפש את המילה

תומר גרטל:  נראה לי שההערה שלי הובנה

תומר גרטל:  זה קיים מן הסתם בכל החקיקות, בחוק אוויר נקי

תומר גרטל:  אם משנים את החוק אז שישנו גם את זה

יעקב אשר: כן, שולי

יעקב אשר:  אתם רוצים להתייעץ? לחשוב?      

נטע דוברין: כן, נתייעץ

שולי נזר: אנחנו לא עושים פה תיקון מקיף לכל חוק חומרים מסוכנים

תומר רוזנר: בוודאי שכן

שולי נזר: אנחנו לא כותבים חוק חומרים מסוכנים מחדש

תומר רוזנר: שולי, אם אני אסכום את המילים שנשארו מהחוק הקיים –      

תומר גרטל: שולי, בכל החקיקות הסביבתיות החדשות יש סעיף מטרה

תומר גרטל:  אם לוקחים חוק מהמאה שעברה ורוצים להתאים אותו למאה של היום שיקבעו סעיף מטרה עם עיקרון הזהירות המונעת, כמו שצריך

שולי נזר: אומרים לנו ממשרד המשפטים שלא בכל החקיקות יש סעיפי מטרה

יעקב אשר: טוב, אז קודם כל כל הכבוד למשרד המשפטים, כנראה שזה גם נכון, השאלה כמה חוקים נשארו לנו מהמאה שעברה, זו הבעיה

תומר גרטל: הרבה

יעקב אשר: ההערה נשמעה, אפשר לשמוע אותה באוזן

יעקב אשר:  תבדקו, תראו אם יש לזה השלכות מבחינתכם אחרות, תהיה לנו גם הפסקה היום

יעקב אשר:  תזכיר לי להזכיר להם שהם צריכים לתת לנו תשובה

תומר גרטל: להזכיר לך מתי, בדיון הבא?      

יעקב אשר: לא, היום

יעקב אשר:  אנחנו עוד הולכים לשבת כמה דקות

יונת אלקלעי: קודם כל עדיין לא ברור לנו בדיוק מה ההבדל בין רמה א' לרמה ב' אז אחרי שזה יהיה ברור אז נתייחס גם לנושא הזה

יונת אלקלעי:  שוב, לגבי היתרים ברמה א' או ברמה ב', אני לא יודעת אם זה בסעיף ההגדרות, אבל לא מצוין בשום מקום בניסוח שקיבלנו מה גובר על מה, אם יש מקומות שהם שייכים לתוספת א' או תוספת ב'

תומר רוזנר: שיש להם כמה פעילויות

יונת אלקלעי: או שיש להם כמה פעילויות, או שיש גם חומרים ספציפיים ויש גם הגדרות של מפעלים, מה גובר על מה, אם זה תמיד חלק א' או תמיד חלק ב', או שהגדול מביניהם

נטע דוברין: זה קיים בפתיח של התוספת, ההבהרות האלה שמבוקשות לגבי היחס בין סעיפים שונים

תומר רוזנר: אז תסבירי

נטע דוברין: האמת היא שזה מופיע בכחול, אני אפנה אל הכחול

תומר רוזנר: תסבירי במילים שלך

גל דינס: התוספת מגדירה את העסקים שיהיו טעוני היתר רעלים בעתיד, כי כרגע תקנות סיווג ופטור הן אלה שמגדירות מי טעון היתר רעלים והם גם ימשיכו להיות טעוני היתר רעלים עד אשר הם יקבלו פטור

גל דינס:  למעשה כל פריט עומד בפני עצמו ביחס לשאלה האם העיסוק מחויב בהחזקת היתר רעלים, זאת אומרת שייתכן מצב שעסק מסוים ייכנס דרך מספר פריטים

גל דינס:  אני אגיד שזה יכול לקרות גם היום בתוספת של חוק אוויר נקי

גל דינס:  זה לא קורה הרבה, אבל זה יכול לקרות וזה קורה

גל דינס:  בסיטואציה כזאת עסק שהוא מחויב בהיתר גם לפי רמה א' וגם לפי רמה ב' הוא ייחשב כעסק רמה א' מכיוון שהסיכונים שלו גדולים יותר

תומר רוזנר: והשאלה השנייה שנשאלה, בשתי מילים מה ההבדלים בין רמה א' לרמה ב' ותפני גם

תומר רוזנר:  הם אמרו שזה לא ברור להם

נטע דוברין: ההבדל בין רמה א' לרמה ב' לא מופיע בחוק כהגדרה ספציפית או כאיזה שהיא החלטה מראש מה יהיה, כן יש הוראה שאומרת שהאופי של התנאים ייקבע בשים לב למורכבות של העסק ולמידת החומרה

נטע דוברין:  באופן עקרוני ההיתרים שניתנים ברמה א' הם היתרים שהם לפעילויות החמורות יותר שנקבעות גם ברמה האירופית או בדירקטיבה של הרישוי המשולב, ה-IED, או בדירקטיבה של החומרים המסוכנים, של ה-Seveso של ה-major accidents, והעסקים הגדולים המשמעותיים יותר, ולגביהם גם האסדרה האירופית היא ברמה של הדירקטיבות יותר ברורה ויותר מעמיקה ושם בדרך כלל הדרישות הן יותר מחמירות

נטע דוברין:       ההיתרים ברמה ב', מבחינה טכנית הם יכולים להיות מאוד דומים, זה היתר מכוח חוק וזה היתר מכוח חוק, הם שניהם ניתנים לאותן תקופות, אבל האופי של התנאים ייגזר מזה שרמת המורכבות ורמת הסיכון ברמה ב' היא נמוכה יותר

יפעת לוי: שאלה לגבי הגדרת רעל, מדוע נמחקה התרכובת שם, זה היה לרבות תרכובות

יפעת לוי:  אם אנחנו מדברים על דוגמה של חומרי כיבוי, לדוגמה, אז זה לא ייכלל בהגדרה

יפעת לוי:  השאלה אם זה בכוונה או לא

יפעת לוי:  מה הסיבה?      

נטע דוברין: באופן עקרוני התרכובות הן מחומרים חדשים ולכן הם אמורים להיות מסווגים לפי הבסיס של ההגדרה של הרעל או של חומר מסוכן בתוספת הראשונה והשנייה לחוק

יפעת לוי: אז המחיקה של זה למעשה כלולה?      

נטע דוברין: לא כלולה, זה פשוט עניין של הכימיה, של אותו חומר

תומר רוזנר: יש הבדל, מה שמוזג עם חומר אחר ופה אתם לא מתייחסים לתרכובת

נטע דוברין: ממוזג עם חומר אחר יכול להיות תערובת

תומר רוזנר: לא, תערובת מופיע בחוק הישן בנפרד

נטע דוברין: כי בתערובת אין שינוי, אין שינוי במובן הזה שחומרים שונים יכולים להיות מעורבים, ממוזגים

תומר רוזנר: נכון

תומר רוזנר:  בהגדרה הישנה יש התייחסות ספציפית גם לתרכובת וגם לתערובת, בהגדרה החדשה יש התייחסות לתערובת ואין התייחסות – זאת ההערה

נטע דוברין: כן, אבל השבתי על זה, שהסיווג בסופו של דבר האם מדובר בחומר שהוא נכלל בחוק או לא נכלל בחוק היא נגזרת לא רק ממה שכתוב בהגדרה של מהו רעל או מהו חומר מסוכן, אלא מה שכתוב בתוספות הראשונה והשנייה וגם בתוספות הראשונה והשנייה הקיימות, שבהן אנחנו לא נוגעים ואותן אנחנו לא משנים, יש גם פריטים שמתייחסים ספציפית לתרכובות

נטע דוברין:  גם התרכובות יכולות להיות רעל, זה לא שתרכובת לא יכולה להיות רעל או לא יכולה להיות חומר מסוכן

יעקב אשר: בסדר

יעקב אשר:  הערות נוספות? הלאה

תומר רוזנר: היום בחוק הישן היה כתוב שכל עסק למכירת חומרים מסוכנים, רק למכירה, היה טעון גם רישיון לפי חוק רישוי עסקים באופן אוטומטי

תומר רוזנר:  מחקו את הסעיף הזה, ובצדק, כדי להבטיח שלא יהיה פה כפל רישיונות

תומר רוזנר:  כיוון שהסעיף התייחס רק למכירה, אם נדרש רישוי עסקים לעסק שטעון גם היתר רעלים, לפי ההוראות של חוק רישוי עסקים והצווים לפיו, כמובן שהוא ימשיך להידרש לרישוי עסקים, יחד עם זאת בהמשך החוק אתם תראו שרוב העסקים מהסוג הזה יעברו לרישוי משולב, כלומר היתר הרעלים שהם יקבלו יכסה גם את נושאי הסביבה ברישוי עסקים

רומי אבן דנן: אני רק רוצה להבהרה

רומי אבן דנן:  מה שרציתי לשאול, זה שיהיה רישוי משולב זה לא אומר שלא יהיה רישיון עסק, זה אומר שלא יינתנו תנאים סביבתיים

תומר רוזנר: נכון

רומי אבן דנן: לכן לא ברור למה היה צריך דווקא במקרה הזה למחוק את זה, זאת השאלה

נטע דוברין: מה שסעיף 2 הקיים קובע זה חובה סטטוטורית לעסקים של מכירה של חומרים מסוכנים שיהיה להם רישיון עסק, בין אם הם נכללו בצו עסקים טעוני רישוי לפי חוק רישוי עסקים ובין אם לאו, אנחנו חשבנו שההסדר הזה שהוא הסדר חריג הוא לא נדרש וככל שבאמת יש הצדקה ייקבע בצו עסקים טעוני רישוי והיא לא צריכה להיות בחוק הזה

קריאה: זה לא חובה אוטומטית, אלא אם רוצים שיהיה רישיון עסק אז אפשר לכלול - - -      

רומי אבן דנן: לא, השאלה אם הוא נמצא בצו, כי אם הוא לא נמצא בצו

תומר רוזנר: אם הוא נמצא בצו אז הוא יצטרך

תומר רוזנר:  מה שנמצא בצו ימשיך להצטרך - - -      

רומי אבן דנן: אם הוא נמצא בצו אז זה בסדר, אבל אם זה לא נמצא בצו ועכשיו צריך להוסיף את זה לצו אז זה בעיה

תומר רוזנר: מה נמצא?      

נטע דוברין: בפריט 10 לצו עסקים טעוני רישוי יש עיסוקים של חומרים מסוכנים

לירון אדלר: יש סעיף בהמשך החוק, שלא נמצא בחלק שלפניכם, שמדבר על תקנות שאפשר להתקין גם לתנאי הכשירות

לירון אדלר:  אז אנחנו נוסיף כאן בסעיף הזה שמלבד התנאים האלה הוא גם עומד בתנאי כשירות נוספים שנקבעו לפי הוראות סעיף 12, אם נקבעו, ואנחנו נגיע לסעיף 12 מאוחר יותר

תומר רוזנר: אני רק אסביר את סעיף קטן (ג1) שלדעתי טעון הסבר

תומר רוזנר:  יהיו לנו עסקים שצריכים שלושה היתרים, היתר פליטה, היתר רעלים ורישוי עסקים לגביהם יחול ההסדר של חוק אוויר נקי שהוא ההסדר המוביל למי שצריך היתר פליטה וכפי שאתם זוכרים היתר הפליטה יכלול גם היתר לחומרים מסוכנים וגם רישוי עסקים

תומר רוזנר:  עסקים שלא טעונים היתר פליטה ועדיין עוסקים בחומרים מסוכנים וזקוקים לרישוי עסקים, הם יקבלו את ההיתר האחוד שלהם מכוח החוק הזה כהיתר רעלים בהסדר שתראו בהמשך ועסקים שטעונים רק רישוי עסקים ימשיכו לחול עליהם ההסדרים של רישוי עסקים ללא שינוי

יעקב אשר: הערות? אין

יעקב אשר:  הלאה

לירון אדלר: ב-(3) אנחנו נוסיף בהתחלה חומרים מסוכנים שהוא מבקש לעסוק בהם או חומרים מסוכנים שעשויים להימצא – פשוט בהרבה מקומות כתוב עסק ואנחנו החלפנו את ההגדרות למקום העיסוק, אז יש כמה תיקונים בנוסח עצמו

לירון אדלר:  אז ב-(3) יהיה כתוב, כמו שאמרתי:          

תומר רוזנר: רק צריך לתקן, לממונה לפי אותו חוק, ב-(ד)

תומר רוזנר:  הבקשה היא לממונה לפי חוק אוויר נקי

נטע דוברין: כתוב, לממונה לפי סעיף 29ב לחוק אוויר נקי

יעקב אשר: צריך להוריד את הפסיק אולי

תומר רוזנר: לא, אבל הממונה הוא לא לפי סעיף 29ב

תומר רוזנר:  בסדר, זה ברור שהכוונה שזה יוגש לממונה לפי חוק אוויר נקי

יעקב אשר: נעצור פה, אם יש למישהו הערה

רומי אבן דנן: יש לי כמה הערות ובקשה להבהרות גם

רומי אבן דנן:  דבר ראשון, אם אנחנו הופכים את זה לרישיון או להיתר שהוא אחוד אז היינו רוצים גם שיהיה אותם דברים כמו שיש בחוק אוויר נקי, כמו הנושא של להעביר את הבקשה גם לאיגוד ערים, שכאן זה לא קיים

רומי אבן דנן:  זה דבר מאוד חשוב, בעיקר גם שכרגע - - -     

שולי נזר: במפעלי ה-IED זה קיים

שולי נזר:  בגדולים זה קיים

רומי אבן דנן: לא משנה, עדיין, יש פה כאלה ש - - -      

שולי נזר: לא ב-B, רק ב-IED

רומי אבן דנן: לא, גם ה-A לא

רומי אבן דנן:  ה-IED זה דרך חוק אוויר נקי, לא דרך כאן

רומי אבן דנן:  אבל פה אין את זה

רומי אבן דנן:  אתם צריכים להבין שברגע שאין את התנאים הסביבתיים שניתנים על ידי הרשות המקומית אז מאחר שיש איזה שהיא בעיה שאנחנו לא יכולים - - -      

שולי נזר: אבל זה המצב הנוכחי

רומי אבן דנן: אנחנו לא מסכימים עם זה

שולי נזר: אבל אתם רוצים לשנות את המצב הנוכחי

רומי אבן דנן: לא, לא משנה, ברגע שאנחנו לוקחים את העניין והופכים את זה כמו האסדרה האירופאית אז אני לא מצליחה להבין למה יש התנגדות כרגע להעביר את הבקשה לאיגוד ערים

ניר קנטור: זה מעכב את התהליכים, זה בעיקר מביא בסופו של דבר גם לעיכובים נוספים

רומי אבן דנן: זה נראה ממש לא טוב

יעקב אשר: שולי, תשובה קצרה

שולי נזר: התשובה היא שההסדר שאנחנו מציעים זה שלכל המפעלים, מפעלי IED, כמו שנהוג באירופה, בקשה להיתר תוגש והיא תכלול את מרבית מפעלי החומרים המסוכנים הגדולים, היא תוגש והיא גם תוגש ליחידה הסביבתית מכוח חוק אוויר נקי

שולי נזר:  היום היתרי רעלים לא מוגשים לרשות המקומית ואנחנו מעוניינים לשמור על ההסדר הנוכחי לגבי שאר המפעלים

תומר רוזנר: יש פה שאלה אחרת שמועלית

רומי אבן דנן: שזה כבר לא לשנה, זה לעשר שנים

תומר רוזנר: לא, זה פחות

תומר רוזנר:  השאלה המהותית שמועלית כאן היא בשאלה של סמכות הרשות המקומית, לצורך העניין נקרא לזה איגוד ערים או לא משנה, היום לכאורה סמכות הרשות המקומית היא להוסיף תנאים סביבתיים ברישיון העסק, הסמכות הזאת נשללת ממנה, לפי ההצעה שלכם

קריאה: זה לא בסעיף הזה

שולי נזר: בהקשר הזה נאמרת ההערה שהם רוצים לראות את היתר הרעלים בגלל שהם כבר לא מעורבים ברישוי עסקים

תומר רוזנר: זו ההערה שלהם, אני לא אומר שאני מקבל אותה

נטע דוברין: זאת לא ההערה, ההערה הזאת נוגעת ל – בוא נגיד ככה, לגבי מפעלי IED שלא נכללים באוויר וכן ייכללו בחומרים מסוכנים יהיו הליכי שיתוף ציבור לפי התוספת שאנחנו הכנסנו, פשוט עוד לא הגענו לזה בסעיפים

נטע דוברין:  מה שגם רומי מבקשת זה את ההסדר הספציפי שבשלב של הגשת הבקשה לממונה, עוד לפני השלב של הפרסום לציבור יהיה העברה של ה - - -     

תומר רוזנר: לא, אם אני מבין את ההערה נכון - - -     

נטע דוברין: לא, זאת ההערה

תומר רוזנר: לא, אפשר לשמוע את ההערה שוב, אם את נורא רוצה, אבל אני הבנתי את ההערה אחרת

תומר רוזנר:  כיוון שה - - -     

נטע דוברין: לא, יש עוד דברים שאולי הם יבקשו אחר כך, אבל כרגע - - -     

תומר רוזנר: לא, היא אמרה: בחומרים מסוכנים אתם שוללים ממני את האפשרות לקבוע תנאים ולכן אני רוצה להיות מעורבת, לא ב-IED, אלא בכלל בחומרים מסוכנים, אז אני מקבלת את זה שאתם שוללים ממני כנראה, אבל אני אומרת שלפחות תעבירו לי את הבקשה שאני אראה קודם שאני אתן לכם התייחסות

תומר רוזנר:  זאת ההערה

תומר רוזנר:  אני לא אומר שאני מקבל אותה

נטע דוברין: אני אשיב על זה גם במישור שאתה התייחסת ואני חושבת שדיברנו על זה גם בהקשר של אוויר, אבל בסדר, אפשר לחזור על זה שוב

נטע דוברין:  באופן עקרוני אנחנו סבורים ואנחנו יודעים גם שלא כולם מסכימים לעמדה הזאת, אבל בחומרים מסוכנים כאשר יש היתר רעלים ואנחנו נותנים במסגרתו תנאים הרשות המקומית לא אמורה להוסיף תנאים בנושא חומרים מסוכנים, היא לא אמורה לשנות מהתנאים, היא לא אמורה ליצור מצב שבזמן שהרגולטור הארצי קובע תנאים בנושא חומרים מסוכנים, שזו המומחיות שלו והוא עושה את כל האיזונים - - -      

תומר רוזנר: אבל זה לא רק בחומרים מסוכנים, גברתי, זה כל תנאי סביבתי שהוא

נטע דוברין: גם כאשר אנחנו מדברים על רישיונות אחרים ולא רק בחומרים מסוכנים העמדה שלנו זה שכאשר אנחנו קובעים תנאים סביבתיים, בין אם זה ברישיון עצמו ובין אם זה, בהקשר הספציפי הזה, בהיתר הרעלים, ובהיתר הרעלים נקבעים גם היבטים סביבתיים נוספים שנוגעים לחומרים המסוכנים, נכון שבהיתר האחוד זה יהיה ביחד, אבל מבחינתנו גם היום הרשות המקומית לא אמורה ליצור שינויים, לא אמורה לייצר מצב שבו למרות שהרגולטור הארצי קבע איזה שהוא סטנדרט הרשות המקומית קובעת סטנדרט אחר

נטע דוברין:  זו העמדה שלנו והיא מתייחסת גם למצב החוקי הקיים

נטע דוברין:  גם אם לא כולם מסכימים

שולי נזר: זו הפרקטיקה המקובלת היום

יונת אלקלעי: אנחנו מבקשים להבהיר את הבקשה, לא להתערב בקביעה של התנאים, אנחנו מבקשים רק לקבל את המידע על המפעלים עצמם וזה גם לצורך של היערכות של הרשויות המקומיות לחירום בנושא של חומרים מסוכנים

יפעת לוי: בהקשר הזה רק אני אוסיף עוד דבר קטן

יפעת לוי:  אנחנו לא מבקשים להאריך את לוחות הזמנים, באותם לוחות זמנים להישאר בתוך המסגרת, לקבל את הבקשה, אנחנו לא מבינים את ההתנגדות של המשרד

תומר רוזנר: איך הולך היום התהליך? אתם נותנים רישיונות עסק בכלל? מי נותן את רישיון העסק?      

רומי אבן דנן: הרשות המקומית מקבלת מאיתנו את התנאים הסביבתיים עד עכשיו

תומר רוזנר: לא הבנתי

תומר רוזנר:  אומר המשרד שכשהוא קובע תנאים סביבתיים אז - - -     

רומי אבן דנן: דבר ראשון, אנחנו כאיגוד גם מפקחים, גם יוצרים - - -      

תומר רוזנר: לא שאלנו אם מפקחים, שאלנו אם אתם קובעים

רומי אבן דנן: והרבה פעמים, כמו שיש לנו עכשיו את הנושא הזה בחוק אוויר נקי, אנחנו יושבים עם המפעלים, דרך אגב אנחנו יושבים עם המשרד להגנת הסביבה על התנאים בהיתרי רעלים כבר היום

שולי נזר: רומי, כך זה ימשיך להיות

קריאה: לבוא ולייצר עכשיו תהליך בירוקרטי

רומי אבן דנן: זה לא תהליך בירוקרטי, זה להעביר את הבקשה

רומי אבן דנן:  מאחר שאנחנו מדברים כרגע על היתר רעלים שבמקום שנה זה יהיה היתר רעלים לעשר שנים וזה תהליך ארוך של שנה וחצי שהמשרד להגנת הסביבה הולך ובוחן את זה - - -     

יעקב אשר: מה אתם מבקשים, יידוע?      

רומי אבן דנן: מבקשים את הבקשה, זה מה שאנחנו מבקשים, כמו שזה קיים

קריאה: לקבל את מה שהמפעל מעביר

יעקב אשר: איפה יש פה הכבדה רגולטורית?      

רומי אבן דנן: אין הכבדה

שולי נזר: בסופו של דבר אנחנו נטיל על המפעלים, דבר שלא קורה היום, זה משהו כמו למעלה מ-1,000 מפעלים, הם יצטרכו להגיש בקשות גם לרשות המקומית - - -     

תומר רוזנר: לא

רומי אבן דנן: לא

רומי אבן דנן:  להעביר את הבקשה

שולי נזר: לא, זו המשמעות

תומר רוזנר: לא, המשמעות היא להוסיף מכותב במייל

תומר רוזנר:  זו המשמעות

תומר רוזנר:  זה מה שהיא מבקשת

שולי נזר: בסופו של דבר אתה מכניס פה עוד רגולטור שיצטרכו לשאת ולתת איתו

תומר רוזנר: לא

שולי נזר: זה כן, בפועל זו המשמעות

יעקב אשר: אני רוצה פתרון

יעקב אשר:  אם כל העניין הוא רק המידע, אז המידע קיים, זאת אומרת ברשות - - -     

תומר רוזנר: לא, הוא לא קיים

יעקב אשר: זה מה שאני רוצה לשאול

יעקב אשר:  מה שאומרת שולי שבעצם זה לא רק להעביר במייל, אלא ברגע שאתה מעביר את זה אז נכנס פה שחקן נוסף וכאילו יכול להיות הליך פתאום נוסף ואז תשובות

יעקב אשר:  זה לא מה שאמרת, אלא אם כן זה מה שהתכוונת, אבל לא משנה

יעקב אשר:  ואם אני מתחבר רק למה שאת אמרת, אז רק העניין של היידוע, כדי לדעת מה התנאים

יעקב אשר:  יידוע, אתם יודעים להיכנס ל - - -     

שולי נזר: בוודאי, וגם הרי כל סקטור מופיע פה בתוספת, הם יודעים מתי צפוי להתחדש היתר

שולי נזר:  יותר מזה, אנחנו כבר מפעילים את ההסדרים האלה הרבה מאוד שנים ואנחנו עובדים יחד עם הרשות המקומית

שולי נזר:  כיוון שהם גם מסייעים לנו בפיקוח אנחנו מתייעצים בהם ונעשית עבודה משותפת ולכן האיזון הזה נשמר

יעקב אשר: אני חושב שבצורה הזאת נשמרת ההיררכיה ושיתוף הפעולה

שולי נזר: נכון

יעקב אשר: פה את רוצה להכניס כאילו עוד פקטור של זה, ואז: הנה שלחתם לנו, ענינו לכם תשובה, עכשיו תענו לנו, תעצרו את התהליך

רומי אבן דנן: אבל זה דבר טוב, התהליך - - -     

קריאה: אבל זה בירוקרטיה

רומי אבן דנן: זה לא בירוקרטיה

קריאה: ברור שכן

רומי אבן דנן: זה ממש לא בירוקרטיה, זה מצב שאתה נותן היתר לעשר שנים שאמור עם המפעלים הגדולים ביותר עם הסיכונים ה - - -     

שולי נזר: רומי, הגדולים ביותר זה - - -      

רומי אבן דנן: הגדולים ביותר הם לא רק ה-140

יוראי להב-הרצנו: היידוע לא נותן לו מעמד

גל ברנס: היו"ר, זה הולך לשני הכיוונים הדבר הזה, אולי נסביר את זה שנייה

גל ברנס:  מה שעשינו בחוק אוויר נקי, יש את כל המפעלים הגדולים, זה 180 מפעלים ושם הרחבנו, הוא לא רק להעביר, הוא גם ליתר הדברים וכל יתר הדברים מגיעים לרשויות המקומיות

גל ברנס:  זאת אומרת שלכל המפעלים הגדולים, הדברים שהם לא קיבלו עד היום ממחר הם יקבלו

גל ברנס:  החוק הזה זה חוק שעוסק במפעלים היותר קטנים, כ-2,000 מפעלים, עסקי A ו-B, ופה עד היום לא ניתן

גל ברנס:  בגדולים הם יתחילו לקבל, כי זה יהיה מתוקף חוק אוויר נקי, וכל היתר עד היום לא ניתן וגם מחר לא יינתן

שולי נזר: אנחנו כן יצרנו פה איזון שהמפעלים הגדולים, שיש להם באמת השפעה משמעותית, התהליך הוא כזה כמו בחוק אוויר נקי, שהרשות מקבלת את הבקשה, יותר מעורבת, יותר יודעת

שולי נזר:  לעומת זאת אם אנחנו עכשיו רוצים להוסיף עוד בירוקרטיה על למעלה מ-1,000 מפעלים אנחנו מייצרים פה הכבדה שלטעמנו אין בה באמת נחיצות, כי בפועל הרשות המקומית, היחידה הספציפית או איגוד ערים, מעורבים מעצם זה שהם עובדים ביחד עם המשרד בפיקוח ולכן אנחנו גם נעזרים בהם כאשר צריך לקבוע תנאים

יפעת לוי: ברשות היושב ראש, הבנתי שיש בזום הערות

יפעת לוי:  זה נפתח להערה גם מהזום?      

יעקב אשר: לא, אין לנו שירות זום, זה רק במקרים שאני מאשר

יפעת לוי: לכן פניתי ליושב ראש, תודה

יעקב אשר: אנחנו לא בזמן קורונה ולא בזמן מלחמה כזאת שאי אפשר להגיע

קריאה: יש אנשים בזום

תומר רוזנר: הם יכולים לראות

יעקב אשר: אם היו מבקשים קודם רשות דיבור אז הייתי נותן תשובה למנהלת הוועדה שהייתה אומרת להם את זה באדיבות ובנחישות

רומי אבן דנן: להגיד על זה בירוקרטיה, להגיד על זה שלהעביר בקשה על מנת שהאנשים המקצועיים שמכירים את המפעלים אז זה קצת – זה אפילו לא מובן לי שזה נאמר על ידי המשרד

יעקב אשר: אוקיי, שמענו את דעתם

יעקב אשר:  הערה נוספת

יוראי להב-הרצנו: החשש היחיד בהקשר הזה שהיום במידה שהם לא מעורבים, לא יודעים על בקשה להיתר, יש להם כל שנה אפשרות להיות חלק בתהליך שמשנה אותו כמפקחים

יוראי להב-הרצנו:  עכשיו אם הם לא יודעים - - -      

שולי נזר: גם עכשיו הם מפקחים כל שנה ויהיה להם את היכולת - - -     

יוראי להב-הרצנו: כן, אבל ההיתר ניתן פעם בעשור, לא?      

שולי נזר: היתר הרעלים שמתחדש, אין שום סמכות לרשות המקומית - - -      

יוראי להב-הרצנו: אני מבין, אבל כל שנה זה נפתח, הפעם זה נפתח פעם בעשור

יעקב אשר: אבל זה לא קשור אליהם

שולי נזר: הם לא מקבלים את הבקשה להיתר רעלים

יוראי להב-הרצנו: אבל הם מכירים אותו

יעקב אשר: לא

יוראי להב-הרצנו: הם מכירים אותו, מרגע - - -      

רומי אבן דנן: לא, אחרי שיש היתר אנחנו מקבלים את ההיתר אז אנחנו יכולים לשנות

יוראי להב-הרצנו: אז הם יכולים להיות מעורבים בגלל שהם מכירים והם מפקחים עליו

שולי נזר: הלכה למעשה ממש לא ואני אסביר גם למה

שולי נזר:  בסופו של דבר היום חידוש של היתר רעלים עושים בפקס, לפעמים בשעה וחצי

יעקב אשר: יוראי ושולי, אני נוטה לקבל את מה שאתם אומרים, אבל ביקשתי בכל זאת מהצוות שיבדוק גם איתכם את העניין הזה שוב לצורך העניין

יעקב אשר:  יש הערות נוספות, גברתי?      

רומי אבן דנן: כן

רומי אבן דנן:  דבר נוסף, היום בבקשה, מאחר שזה יהיה היתר אחוד אז אני רואה שכל הדברים שרשומים בבקשה הם מאוד מכוונים לחומרים מסוכנים, השאלה למה לא להכניס גם דברים נוספים

רומי אבן דנן:  מאחר שאנחנו מדברים על היתר רעלים אחוד אז יהיה חייב גם להכניס דברים נוספים

גל ברנס: יש בפרק של ההיתר האחוד את ההתאמות הנדרשות

יפעת לוי: לא, זה לא מספיק

גל ברנס: אבל זה לא הסעיף

גל ברנס:  נגיע להיתר האחוד

יעקב אשר: כשנגיע לשם אז תסבירו לנו למה זה לא מספיק

יונת אלקלעי: אבל יש עסקים שאין להם רישיון עסק ואני חושבת שדווקא כאן המקום להכניס את כל מה שצריך

גל ברנס: אז אנחנו לא מציעים להוסיף דרישות למי שלא צריך רישיון עסק מעבר לחומרים מסוכנים

יונת אלקלעי: אבל זה לא דרישות, זה בקשה

יונת אלקלעי:  אנחנו מדברים על בקשה

יונת אלקלעי:  הבקשה, אם למקום עיסוק יש השפעות גם לאוויר וגם למים וגם לרעש וגם למטרדים אחרים לציבור אז זה המקום להכניס את זה

גל ברנס: או שצריך היתר או שלא צריך היתר

גל ברנס:  אין היתר למי שלא צריך היתר

לירון אדלר: אבל עסק כזה, אם הוא לא ברישוי עסקים?      

יונת אלקלעי: לי כרגע יש בראש רק בתי חולים, בתי חולים שיש להם המון המון השפעות על הסביבה והם לא נדרשים ברישוי עסקים אבל כן נדרשים בהיתרי רעלים וזה המקום לבוא ול - - -     

נטע דוברין: בפסקה (2) כתוב, תיאור העיסוק ורכיביו בכלל זה התהליכים, המתקנים והפעילויות הכלולים בעיסוק או במקום העיסוק וההשפעות הצפויות על בריאות הציבור והסביבה מהפעילות נושא העיסוק

יונת אלקלעי: מה עם רעש? מה עם ריח?      

נטע דוברין: זה ההשפעות הצפויות על בריאות הציבור והסביבה מהפעילות שהיא נושא העיסוק

יפעת לוי: שתי הערות קטנות לגבי 3א, בשני מקומות שמופיע בריאות הציבור והסביבה, אנחנו נבקש שזה יהיה בריאות הציבור או הסביבה

יפעת לוי:  זה מופיע ב-3א(א)(2) ובסעיף (5א)

תומר רוזנר: אתם תיקנתם בהגדרה של אירוע חומרים מסוכנים את העניין הזה

יפעת לוי: בחוק אוויר נקי זה 'או'

תומר רוזנר: אני שואל את המשרד

יפעת לוי: שזה יהיה בריאות הציבור או הסביבה ולא 'ו'

יעקב אשר: אוקיי, התקבלה ההערה

יעקב אשר:  יש עוד משהו? לא חייבים לחפש בכוח

יפעת לוי: לא, רק עוברת על זה

יעקב אשר: בלי לחץ, אנחנו פה

תומר גרטל: רק לשאול, כי לא ראיתי, האם נכנס גם בדרישות סקר מרחקי הפרדה

שולי נזר: נכנס, סעיף גם 4, 5

נטע דוברין: 4, 5, 5א

יעקב אשר: נכנס, הלאה

שלו בראנץ: הערה קטנה

שלו בראנץ:  יש סיטואציות גם בחברות גדולות וגם בחברות קטנות שבהן היתר ניתן או לכל אתר בנפרד או למספר אתרים במאוחד, תלוי בשיקול דעתו של הממונה, לפעמים זה נכון יותר לתת - - -     

תומר רוזנר: זה יופיע בהמשך

תומר רוזנר:  ראינו את ההערה וקיבלנו אותה ואנחנו ניתן לזה מענה בנושא של איך נותנים את ההיתר, כאן אנחנו בבקשה

שלו בראנץ: אז רק הערה קטנה לגבי הנוסח, אם ההערה תתקבל צריך לתת ביטוי, כשאומרים מקום עיסוק או מקומות עיסוק, אתר או אתרים

תומר רוזנר: לא, שיקול הדעת הוא לא שלך, שיקול הדעת הוא של המשרד

תומר רוזנר:  יש לכל מקום עיסוק, הוא יחליט אם לתת לך היתר אחד או - - -      

יעקב אשר: הוא יוכל

שלו בראנץ: זו בקשתנו, רק ברמה של הניסוח

לירון אדלר: אבל זה לא באופן שגרתי, זאת אומרת אפשר יהיה לתת היתר

לירון אדלר:  אנחנו הצענו שאפשר יהיה לתת היתר לכמה מקומות עיסוק אם יש נניח רצף פעילות או בכל מיני תנאים שיש נסיבות שמצדיקות את הדבר הזה

לירון אדלר:  זה לא רשום בנוסח, אבל כן חשבנו על זה וחשבנו להציע משהו בכיוון הזה בסעיף של מתן ההיתר עצמו

לירון אדלר:  אבל זה לא משהו שבכל מקום יהיה כתוב מקום או מקומות עיסוק

לירון אדלר:  זה לא משהו שגרתי, אלא משהו שצריך לאשר במיוחד

יעקב אשר: זה פוזיציה אחרת, זאת אומרת אנחנו נותנים את האפשרות למשרד להפעיל את שיקול הדעת באיחוד וזה וזה, אנחנו לא קובעים את זה מראש בתנאים הראשוניים כי אז אתה הופך את זה כאילו כל פעם לכלל

שלו בראנץ: אני לא בטוח שזו המשמעות של שינוי ההגדרות, אבל אנחנו כמובן מסתפקים בזה

יעקב אשר: כשנגיע בסוף ועדיין לא תרגיש שזה זה אז נדבר על זה

תומר רוזנר: בסעיף של ההיתר

יעקב אשר: אוקיי

יעקב אשר:  עוד מישהו? פעם ראשונה, פעם שנייה

יעקב אשר:  כן, תפס

יפעת לוי: בסעיף (ד) הממונה רשאי ממגיש בקשת ההיתר לפתור, אז השאלה שלנו האם איגודי ערים יקבלו הודעה בדבר הפטור

יפעת לוי:  אנחנו רוצים לבקש למעשה הודעה, יידוע, לגבי הפטור

תומר רוזנר: זה פטור מהגשת מידע

תומר רוזנר:  על מה את רוצה לקבל מידע? לא הבנתי

יפעת לוי: שהם קיבלו את הפטור

תומר רוזנר: למה זה מעניין אותך?      

יפעת לוי: כל התהליך ב-(ד)

תומר רוזנר: לא, עכשיו השאלה הספציפית שאת מעלה, למה זה מעניין אותך? הממונה אומר שיש לו תסקיר השפעה על הסביבה, מספיק לי מה שכתוב שם ולכן אתה לא צריך להגיש לי פרטים שיש בתסקיר

תומר רוזנר:  למה זה צריך לעניין אותך?      

יעקב אשר: אוקיי, תודה

יונת אלקלעי: בסעיף קטן (8) לגבי העיסוק, למה אין אחסון? לדעתנו חסר שם גם אחסון

תומר רוזנר: יש הגדרה אחסון

תומר רוזנר:  זה כלול בהגדרה

יעקב אשר: זה כלול בהגדרה, אומר היועץ המשפטי

יעקב אשר:  תגיד בקול רם, אני מרגיש שאני המנחה פה

תומר רוזנר: שופר

יעקב אשר: שופרו של היועץ המשפטי

לירון אדלר: רשום 'אם העיסוק כרוך בשימוש, ייצור או פליטה של חומר מסוכן'

שולי נזר: שימוש זה גם אחסון והפעילויות כוללות גם אחסון

תומר רוזנר: לא, זאת הערה נכונה

תומר רוזנר:  בהגדרה יש אחסון בנפרד משימוש, אז אם אתם רוצים שזה יחול גם על אחסון אז צריך להכניס גם פה אחסון

נטע דוברין: אפשר להוסיף

יונת אלקלעי: אם כבר באותו סעיף, למה ירד 'פליטה לאוויר'?      

לירון אדלר: הנושא הוא סקר בדבר מצב האתר, הכוונה היא –      

שולי נזר: זה פליטה של חומר מסוכן לכל מדיה

תומר רוזנר: לא, זה סקר הקרקע

תומר רוזנר:  הכוונה היא לצלם מצב קיים של העיסוק לפני שנותנים לו היתר, זה מצב בסיס מה שנקרא

שולי נזר: כתוב פליטה

תומר רוזנר: כן, אבל פליטה זה עדיין לקרקע ולמים

תומר רוזנר:  זה לא לאוויר

תומר רוזנר:  הסעיף הזה לא עוסק באוויר

תומר רוזנר:  היא צודקת, אבל הוא לא צריך לעסוק באוויר

שולי נזר: הסעיף הזה לא עוסק באוויר, הוא עוסק בפליטה לקרקע ולמים

שולי נזר:  הפסקה הזאת, פסקה (8), היא עוסקת במצב קיים

שולי נזר:  לאוויר אין מצב קיים

יונת אלקלעי: לא הבנתי

לירון אדלר: הפסקה הזאת מדברת על סקרים לגבי מצב האתר, מצב קיים של הקרקע והמים באתר הזה, ולא האוויר, האוויר הוא מצב ש - - -     

תומר רוזנר: לזה יש תחנות ניטור אוויר שיכולות לתת

יונת אלקלעי: למה לא?      

תומר רוזנר: מה את רוצה שהוא יגיד, המפעל?      

יעקב אשר: רגע, המשרד רוצה לחדד

יונת אלקלעי: אז איפה יש את הפליטות לאוויר?      

שולי נזר: אני רוצה רק להבהיר, אני עדיין בסעיף (8), גם פליטה לאוויר מייצרת זיהום קרקע ולכן אם לא ברור בהתחלה של הסעיף שהמילה 'פליטה' היא גם פליטה לאוויר ראוי להבהיר אותה

שולי נזר:  זה איפה יכולה להיות פעילות שתדרוש סקר קרקע

שולי נזר:  בתעשיות אלקטרוכימיות הייתה פליטה לאוויר של כספית שזיהמה את הקרקע

נטע דוברין: הרישה מדבר על פליטה שיכולה להיות גם פליטה לאוויר, החלק שמדבר על אפשרות קיומו של - - -      

שולי נזר: לכן, תומר, זה לא לקרקע ולמים, זה גם לאוויר

נטע דוברין: לא, זה לא פליטה לקרקע או למים, זה אפשרות קיומו של זיהום בקרקע או במים ולכן אם האפשרות לקיומו של זיהום בקרקע או במים נובעת מפליטה לאוויר זה נכלל בפסקה (8)

שולי נזר: אז אני רק רוצה להבהיר את זה כי תומר חשב שזה לא כך

יונת אלקלעי: אז איפה יש - - -      

שולי נזר: ההערה שלך במהות היא נכונה, אנחנו מסכימים איתה, אנחנו רק חושבים שהניסוח נותן לזה מענה

שולי נזר:  זה מה שאנחנו חושבים, רק בואו נוודא

תומר רוזנר: לא הבנתי, תסבירי לי מה את רוצה שהמפעל יעשה

שולי נזר: אני רוצה שיהיה ברור שאם היה זיהום בקרקע שנוצר מפליטה לאוויר יש לו חובה לעשות סקר קרקע

תומר רוזנר: אז אנחנו צריכים להוסיף ופליטה של - - -      

שולי נזר: כתוב 'פליטה'

לירון אדלר: אבל יש עוד שני תנאים, יש תנאים שהפעילות של המפעל עצמו היא בחומר מסוכן, שזה אנחנו בחוק הזה, ואם ישנה אפשרות לקיומו של זיהום בקרקע או במים במקום העיסוק

יעקב אשר: צריך להוסיף ביבשה, באוויר ובים

תומר רוזנר: כן, כל אחד מרכיבי הסביבה, פליטה לכל אחד מרכיבי הסביבה ויש זיהום

לירון אדלר: זה קצת ערבוב של הדברים, כי את מבקשת סקר על מצב קיים אם היה מצב קיים שהזדהם מאוויר

לירון אדלר:  אבל מתי זה נדרש כשהעסק עצמו הוא עסק שמתעסק בחומרים מסוכנים? זה שני מאפיינים אחרים מהסעיף פה

לירון אדלר:  המצב הקיים יכול להיות גם כתוצאה מפליטה מהאוויר, אבל מראש העסק שנדרש הוא עסק שעוסק בחומרים מסוכנים, אז כל הרישה מתעסקת באיזה עסק זה

תומר רוזנר: זה לא משתמע ככה, אני מסכים

נטע דוברין: אז אני רוצה להזכיר שאנחנו דיברנו על הסעיף הזה באריכות

נטע דוברין:  צריך לדבר על זה בנפרד

תומר רוזנר: אני חושב שכדאי לומר, יש פה שני תנאים מצטברים, כדי לשקף את מה - - -     

נטע דוברין: אבל, תומר, אני מזכירה לך שאנחנו דיברנו באריכות, נכנסנו לסעיף בדירקטיבה האירופית שמתייחס ל - - - וניסינו להיצמד בניסוח לאופן שבו הדברים כתובים

נטע דוברין:  אני לא חושבת שהדרישה היא בהכרח דרישה מצטברת, אבל אם אתה רוצה שאנחנו נדבר על זה שוב אני מציעה שנוודא את זה

תומר רוזנר: אוקיי, אז נבדוק את זה

יעקב אשר: זאת אומרת אין פה ויכוח אם זה נחוץ או לא, רק הם טוענים שזה כלול בתוכו ואתה אומר שזה לא כלול

תומר רוזנר: אני אומר שזה יכול להשתמע

יעקב אשר: אז תבדקו ביניכם

יעקב אשר:  תודה רבה

יונת אלקלעי: הערה אחרונה

יונת אלקלעי:  בסעיף קטן (ג) הבקשה להיתר רעלים תוגש לממונה, זו חזרה על הפתיח של סעיף 3א

לירון אדלר: בסדר, אפשר אולי לוותר על הרישה

לירון אדלר:  כתוב בקשה להיתר רעלים תוגש לממונה - - -     

יעקב אשר: ייבדק

יעקב אשר:  זה תיקון טכני, ניסוחי

יעקב אשר:  תודה רבה על העזרה

יעקב אשר:  בבקשה, לירון

לירון אדלר: אחרי הסעיף הזה אנחנו חשבנו להוסיף את הסעיף לגבי הנושא של כמה מקומות

לירון אדלר:  אני אקראי אותו רק לאט

תומר רוזנר: אם תרצו אנחנו נחזור, כי זה לא מופיע בפניכם

לירון אדלר: אנחנו בעמוד 8, קראתי עכשיו סעיף שלא מופיע בנוסח שלפניכם

לירון אדלר:  אני ממשיכה בסעיף קטן (ב)

תומר רוזנר: לא, תקריאי אותו שוב

לירון אדלר: אני אקריא שוב

יעקב אשר: זה מה שאמרנו מקודם

תומר רוזנר: זה לאור הבקשה שגם הגיעה אלינו בכתב קודם ודוברה עם המשרד

יעקב אשר: לאור ההיגיון שלה

יעקב אשר:  הלאה

לירון אדלר:   כתוב כאן בכוכבית, זה יהיה סימון אחר

תומר רוזנר: סעיף 3ב1, שמיד נקרא, אומר, ומה שאמר קודם מר ברנס מאגף התקציבים, לגבי אותם המפעלים הגדולים שחלה עליהם הדירקטיבה האירופית שהם המפעלים הגדולים והמשמעותיים

תומר רוזנר:  יש כאלה מפעלים, אמנם יחסית מעט, שהם לא מקבלים היתר פליטה לאוויר אלא רק עוסקים בחומרים מסוכנים ולענייננו בארץ זה רישוי עסקים וחומרים מסוכנים, אז אותם מפעלים שהם בהיקפים הגדולים שלגביהם חל עיקרון יידוע הציבור בדירקטיבה האירופית, למרות שהם לא נכללים בחוק אוויר נקי, במקרה הזה אנחנו ביקשנו והמשרד הסכים, הממשלה הסכימה, שלגביהם יהיה הליך שיתוף ציבור כמו בחוק אוויר נקי

תומר רוזנר:           (היו"ר יוראי להב הרצנו)     

יוראי להב-הרצנו: דגשים, לפני שאנחנו ממשיכים הלאה

תומר רוזנר: רק נקרא את הסעיף של שיתוף הציבור

יפעת לוי: לפני שיתוף הציבור יש לנו הערה

יוראי להב-הרצנו: נקרא את הסעיף ואני אאפשר

מטי צרפתי הרכבי: שאלה, ההיתר עצמו לשיתוף הציבור? רק המידע?      

תומר רוזנר: לא, לא, לא, במפעלים הגדולים האלה שאני דיברתי עליהם, טיוטת ההיתר כולה, כולל הבקשה עצמה מפורסמים לציבור שהוא יכול להגיש הערות

מטי צרפתי הרכבי: ונניח מבחינת הציבור יש גם היתרים קודמים שהיו?      

תומר רוזנר: לא

לירון אדלר: עד היום לא הייתה חובה כזאת

מטי צרפתי הרכבי: נכון, אבל ההיתרים הקודמים קיימים, אולי גם צריך לצורך השוואה, הרי בסך הכול נקודות הייחוס הן חשובות בהתייחסות

שולי נזר: כן, אבל עד שאין היתר חדש ההיתר הישן מפורסם

שולי נזר:  זאת אומרת כשאת רוצה לבדוק

מטי צרפתי הרכבי: אז הוא קיים, אפשר להגיע אליו

שולי נזר: נכון

תומר רוזנר: לא, הוא לא קיים

שולי נזר: לא, עד שההיתר החדש מפורסם ההיתר שהיה - - -      

תומר רוזנר: הוא קיים, אבל הוא לא מפורסם

קריאה: לא, היתרי הרעלים הקיימים אינם מפורסמים

שולי נזר: לא היתרי רעלים, אנחנו מדברים עכשיו על היתרים של מפעלים גדולים שהם היתרי פליטה משולבים

תומר רוזנר: לא, לא, לא, אנחנו מדברים עכשיו - - -      

שולי נזר: אני התכוונתי למפעלים של IED הגדולים

תומר גרטל: ההערה היא הערה נכונה, אני אעיר את זה עוד מעט, אבל בשלב הערות הציבור חלק מהעבודה הגדולה שאנחנו עושים זה להשוות את התנאים הסביבתיים, לצורך העניין בהיתר פליטה קודם, או עכשיו בהיתר רעלים קודם

תומר גרטל:  עכשיו זה לא יהיה באותו תוקף, אבל כדי שנוכל להגיש הערות ציבור אנחנו צריכים את ההיתר הקודם

תומר רוזנר: אני אמקד את השאלה

תומר רוזנר:  לגבי אותם מפעלים שהם לא אוויר, הם רק חומרים מסוכנים ורישוי עסקים, אבל הם נופלים ב-IED

שולי נזר: IED בלי היתר פליטה

תומר רוזנר: נכון

תומר רוזנר:  אמרנו שבעתיד הם יצטרכו לעשות הליך עם שיתוף ציבור והכול

תומר רוזנר:  אומרים המעירים, אנחנו רוצים לראות את ההיתר הקיים שלהם, השאלה אם מבחינתכם זה דבר שהוא - - -      

נטע דוברין: זה לא ישים

תומר רוזנר: זאת השאלה

נטע דוברין: מכיוון שהיתר הרעלים הקיים כולל מידע שיכול לכלול גם סודות מסחריים, דברים שלא נבדקו

תומר רוזנר: זה אפשר למחוק, זאת לא הבעיה

נטע דוברין: לא, זה מאוד לא פשוט לעשות את התהליך הזה רטרואקטיבית, אני חושבת שזה הליך לא ישים

יוראי להב-הרצנו: עכשיו ההיתרים החדשים יפורסמו, איך את מתגברת על הקשיים שאת מדברת עליהם בפרסום ההיתרים החדשים? נטע, הטיוטות של ההיתרים החדשים יפורסמו, איך את מתגברת על הקושי שהצפת ביחס לפרסום ההיתרים הקודמים ולמה אי אפשר ליישם את זה גם אחורה?      

שולי נזר: תנו לנו לדבר על זה כמה דקות

יוראי להב-הרצנו: מאה אחוז

שולי נזר: זו קבוצה לא של מפעלים רבים, אנחנו נבדוק

שולי נזר:  אם זה בר ביצוע אנחנו מבינים את ההיגיון של הבקשה

נטע דוברין: בוא נגיד ככה, באופן עקרוני כאשר מגישים בקשות להיתרי פליטה, זו בעצם ההפניה החדשה שמוצעת, הבקשות שמוגשות מוגשות בשני עותקים, עותק אחד שכולל את כל המידע ועותק אחד שכולל השחרה של סודות מסחריים, בקשה לחסות סודות מסחריים ואמורה להתבצע בדיקה

נטע דוברין:  זאת אומרת זה איזה שהוא תהליך שהוא כן משמעותי

תומר רוזנר: אין בעיה, אפשר לעשות אותו

נטע דוברין: כדי ללכת רטרואקטיבית, המשמעות היא שהמפעל יצטרך לקחת רטרואקטיבית את ההיתר, הוא יצטרך לסמן אותו ואחר כך לבדוק את הבקשות שלו ואת הטענות שלו ואז לפרסם על ההיתר עצמו

יוראי להב-הרצנו: בעבר זה לא בוצע?      

תומר רוזנר: לא

שולי נזר: זה רק את ההיתר שהיה?      

תומר רוזנר: כן, ההיתר שבתוקף

יוראי להב-הרצנו: מאחר שלא מדובר בהרבה מפעלים השאלה אם - - -      

שולי נזר: יש בזה היגיון

שולי נזר:  מפעלי אוויר נקי שיש בהן היתר פליטה, ההיתר הקיים שלהם מפורסם ולכן אנחנו צריכים - - -      

תומר רוזנר: טוב, תבדקו

רומי אבן דנן: בהיתרי הרעלים הישנים אין ממש סודות מסחריים

נטע דוברין: חשוב לציין שבאופן עקרוני המידע שנמצא בתוספת שכולל את החומרים והכמויות שלהם הוא בדרך כלל כן סוד מסחרי

תומר רוזנר: טוב, תבדקו את זה

מטי צרפתי הרכבי: שאלה לסעיף (ב) שהקראתם, הסעיף הזה חל רק על היתרים חדשים וזה לא שקמים הרבה מפעלים

מטי צרפתי הרכבי:  בעצם בבקשה לחידוש אין באמת שיתוף ציבור וכן יכול להיות שלציבור יש משהו - - -     

תומר רוזנר: אם אין בזה שינוי משמעותי מהקיים

תומר רוזנר:  ההיגיון שעומד מאחורי הבקשה שאנחנו ביקשנו - - -     

מטי צרפתי הרכבי: 'לא יחולו הוראות סעיף זה על בקשה להיתר רעלים אם הבקשה היא לחידוש היתר ואיננה כוללת, לדעת הממונה - - -      

תומר רוזנר: שינוי משמעותי, זאת אומרת הוא ממשיך את הפעילות הקיימת שלו

תומר רוזנר:  ההיגיון שעמד מאחורי זה הייתה הבקשה שלנו, כייעוץ משפטי, אמרנו שאם יש מפעל קיים, הוא כבר קיים, עובד, וההיתר שהיה לו הוא זה שיהיה לו, זאת אומרת לא משנים משהו משמעותי בהיתר, אין כבר מה, זה כבר עובד 20 שנה ככה

מטי צרפתי הרכבי: נכון, עובד 20 שנה, 30 שנה, 50 שנה, אבל נניח התקינה השתנתה, לפעמים כן נדרשות התאמות ברוח התקופה

מטי צרפתי הרכבי:  זה שמפעל עובד 50 שנה על – לא יודעת, אני נולדתי ליד מפרץ חיפה, היו שם מפעלים שהיה להם, אני מניחה, היתרי רעלים ואי אפשר היה לעבור שם

מטי צרפתי הרכבי:  עברו 30 שנה וכנראה שבכל זאת השתנו הנסיבות או השתנו התקינות

מטי צרפתי הרכבי:  איפה פה הציבור יכול נגיד להרים על רגולציה שהשתנתה אולי ברמה בין-לאומית

מטי צרפתי הרכבי:  אני מבינה את ההמשכיות, אבל יש מקרים - - -     

תומר רוזנר: שהמשרד יענה, בוא נשמע

יוראי להב-הרצנו: הקשבתם לדברים של ד"ר מטי?      

שולי נזר: הקשבנו, אבל לא הבנו

יוראי להב-הרצנו: מטי, תחזרי בקצרה על מה שאמרת

מטי צרפתי הרכבי: אני אומרת שאם אין שינוי משמעותי אז אין את ההליך הזה של שיתוף

מטי צרפתי הרכבי:  אם הממונה חושב שבחידוש היתר רעלים אין שינוי מהותי בהיתר - - -     

נטע דוברין: את מתכוונת לשלב הראשון, לפעם הראשונה שאנחנו ניתן את ההיתר אחרי החוק?      

מטי צרפתי הרכבי: אני מתכוונת לסעיף 3ב1 –      

לירון אדלר: זה סעיף קטן (ב)

שולי נזר: זה על בקשות של מפעלי IED? חידוש של בקשה של מפעל IED בכל מקרה נעשה תוך כדי שיתוף ציבור

שולי נזר:  אני מקווה שאני מבינה את השאלה שלך

לירון אדלר: לא, אנחנו כתבנו שהנושא של שיתוף ציבור לא יחול, אם הבקשה היא לחידוש היתר, ובבקשה לחידוש היתר עצמה אין שינוי הפעלה משמעותי

לירון אדלר:  אם המפעל ממשיך לעבוד אותו דבר לא יהיו חייבים לעשות את הסעיף של - - -      

מטי צרפתי הרכבי: באופן עקרוני אני מבינה את הרציונל אבל לעיתים כן מתחלפות רגולציות ולפעמים מפעל שהוא כבר מחודש יש דברים שהם משתנים ברוח התקופה, ברוח התקינה הבין-לאומית

מטי צרפתי הרכבי:  זה לא סטטי

מטי צרפתי הרכבי:  לכן איפה פה יש את זכות הציבור להגיב?      

יוראי להב-הרצנו: המשרד, שולי, נטע

שולי נזר: אנחנו נבדוק את זה ונחזור

שולי נזר:  את מדברת על שינוי שהוא גם ברגולציה, לא רק בפעילות של העסק

מטי צרפתי הרכבי: אני אומרת ברמה של שיתוף הציבור, כדי שהוא יוכל להגיב - - -      

שולי נזר: אבל אם אין שינוי משמעותי, לא בפעילות העסק ולא במצב הסביבתי ולא ברגולציה, זה נראה לך סביר?      

מטי צרפתי הרכבי: כן

שולי נזר: מה שחסר לך זה הרגולציה?      

מטי צרפתי הרכבי: מה שנראה לי, שתהיה את האפשרות לציבור לתקף בעת החידוש, למרות שלא נעשה שום שינוי, במידה שבאמת קרה משהו

שולי נזר: אני רגע מחדדת, בכל זאת כדי לראות אם אנחנו יכולים פה לתת פתרון

שולי נזר:  זאת אומרת אם אין שינוי ברגולציה ואין שינוי במצב הסביבתי אז את יכולה - - -     

מטי צרפתי הרכבי: אז אני יכולה להבין, כן, אבל אולי יש משהו לירוקים - - -      

יוראי להב-הרצנו: תיכף נשמע את נציגי הארגונים

תמר ברמן: לנושא של היתר הרעלים יש גם השפעה חשובה על זיהום קרקע, מי תהום, מי שתייה, ראינו את זה בסעיפים הקודמים

תמר ברמן:  רציתי לשאול בסעיף 3ב(א), כשכתוב שבבואו לשקול האם ליתן היתר רעלים, יש פה דגש על התרחשות של אירוע חומרים מסוכנים שכמובן מאוד חשוב, אבל אני לא מבינה למה לשון החוק חייבת דווקא לשים דגש על הנושא של התרחשות של אירוע חומרים מסוכנים, והיבטים אחרים כמו מניעת זיהום מים למשל הוא לא מציין את זה

תמר ברמן:  זאת אומרת זה נותן משקל מאוד גדול לנושא שהוא חשוב כמובן, אבל לא נותן משקל לנושאים אחרים כמו זיהום מי תהום ומי שתייה

תמר ברמן:  כשכתוב מה הם הנושאים שהרגולטור צריך לשים לב כשהוא נותן את היתר הרעלים

נטע דוברין: אני רוצה לחדד שכלל הנושאים הסביבתיים וההשפעות הסביבתיות, התייחסתי לזה בהתייחס להערה הקודמת, כלל ההשפעות הסביבתיות מעיסוק ברעל נמצאות במסגרת הבקשה, מה שאומר סעיף 3ג, שלגביו את מעירה - - -     

לירון אדלר: לא, היא מדברת על נושא של השיקולים למתן היתר

לירון אדלר:  לא היה כתוב בנוסח הממשלתי, לא הייתה התייחסות לשיקולים למתן היתר, אנחנו הצענו איזה שהיא תוספת לנושא של מה צריך לשקול הממונה כשהוא נותן היתר רעלים והוספנו כשיקול שכתוב כאן, כי בכל אופן כתוב 'בין השאר' והכול, אבל מה שבאמת שמנו אליו יותר את הלב זה הנושא של אירוע חומרים מסוכנים, זה הרבה מההתייחסות גם בדירקטיבה שמתייחסת לחומרים מסוכנים ב- Sevesoלכן הלכנו לכיוון הזה, אבל אם רוצים להוסיף שיקולים שמדברים גם על הנושא של ה – אני חושבת שמה שמדובר פה בעיקר זה הנושא של מתן ההיתר, כן או לא, כמובן שיש התייחסות גם בתנאים לכל הנושא של הזיהומים הסביבתיים, אבל השאלה אם רוצים להוסיף את זה כשיקול

גל דינס: זה קיים בסעיף הבא

גל דינס:  בוא נמשיך לקרוא

לירון אדלר: השאלה פה היא למה בשיקולים שאנחנו בונים למתן ההיתר עצמו אין התייחסות לנושא של גרימת זיהום למים

גל ברנס: זה נראה לי רשימה שלא נצא ממנה, לירון

גל ברנס:  כל שיקול שכותבים אומר שכל שיקול אחר לא נמצא, אז עדיף להישאר עם שיקול כללי ורחב ולא להתחיל לרשום רשימת שיקולים ארוכה

נטע דוברין: אפשר להגיד 'את מכלול ההשפעות'

יוראי להב-הרצנו: זה יספק אותך, נציגת משרד הבריאות?      

תמר ברמן: או להוסיף בנוסף את הנושא של מניעת זיהום קרקע ומים

נטע דוברין: אם כבר מוציאים את מוסיפים את מכלול ההשפעות הסביבתיות ולא רק את הקרקע ומים

יוראי להב-הרצנו: אוקיי, אם זה מקובל עליכם אז אחלה

יוראי להב-הרצנו:  המשרד מסכים למכלול ההשפעות הסביבתיות

גל ברנס: לא, אנחנו בחוק חומרים מסוכנים, אי אפשר לשלול את – צריך להיצמד לחוק

גל ברנס:  זה לא חוק ההשפעות הסביבתיות, זה חוק של חומרים מסוכנים

רומי אבן דנן: גם היום אם זה חומר מסוכן הוא אמור לבחון את כלל ההשלכות

יוראי להב-הרצנו: את רוצה להסביר שוב, גברתי?      

תמר ברמן: אני אשמח

תמר ברמן:  אנחנו מצאנו שיש גורמים שיכולים לזהם מי תהום ומי שתייה כשהכלי הרגולטורי של המשרד להגנת הסביבה הוא היתר רעלים, כדי למנוע את אותו זיהום, ואנחנו כן חושבים שזה שיקול מאוד חשוב

תמר ברמן:  זאת אומרת אם יש חומר שעלול בגלל העיסוק או האחסון שלו לזהם מי תהום ומי שתייה, זה משהו שצריך להילקח בחשבון על ידי הרגולטור כשהוא נותן את היתר הרעלים

תומר רוזנר: את מערבבת פה שני דברים

תומר רוזנר:  יש את הנושא של מה שוקלים אם לתת או לא לתת

תומר רוזנר:  כשאת אומרת שיש חשש, יש בתנאים שאפשר לכלול בבקשה, זה בהחלט אני מסכים שצריך להתייחס גם לחשש לזיהום מים וכמובן לתת לו מענה

תומר רוזנר:  זה אין ספק, אבל זה לא שיקול אם לתת או לא לתת

תמר ברמן: אני לא בטוחה

תמר ברמן:  אם יש מקום שיש לו רגישות הידרולוגית מאוד גבוהה או שידוע על זיהום מי תהום או מי שתייה באזור, יכול להיות שזה כן שיקול לא לתת היתר רעלים לעיסוק בחומר מאוד ספציפי באותו מקום

תומר רוזנר: זה יכול להיות

תומר רוזנר:  תשובה?      

יוראי להב-הרצנו: אז הם הסכימו

נטע דוברין: כבר דיברנו ואמרנו שנשקול את מכלול ההשפעות הסביבתיות

תומר רוזנר: אנחנו לא כותבים השפעות סביבתיות, אנחנו כותבים בריאות הציבור והסביבה

תמר ברמן: אבל זה לא מופיע פה

נטע דוברין: אבל אמרנו והסכמנו, ביחס לעיסוק בחומרים מסוכנים כמובן

נטע דוברין:  אני לא רואה באופן אמיתי שמצב כזה מונע מתן היתר במובן הזה שיש תנאים ואמצעים שאפשר לנקוט כדי למנוע

לירון אדלר: אלא אם כן, כמו שהיא אומרת, שיש מקום מאוד רגיש

תומר רוזנר: יכול להיות בהחלט מצב שאם זה באזור מגן ויש שם בניין שרוצים לעשות בו מפעל לאמוניה לא יודע מה, שיכול לזרום לתוך מי התהום, אז אתם תגידו: פה לא עושים מפעל כזה

נטע דוברין: הסיכוי שדבר כזה יקרה, בטח באמוניה שהיא גז

תומר רוזנר: סתם נתתי דוגמה

נטע דוברין: כפי שאמרנו, אין בעיה להתייחס למכלול ההשפעות של העיסוק

יוראי להב-הרצנו: תודה רבה לך

יוראי להב-הרצנו:  עוד הערות? כן, בבקשה, תומר

תומר גרטל: אני רוצה לחדד גם את ההערות שלנו לעניין שיתוף הציבור בתור ארגון שבסוף מגיב לאותם שיתופי ציבור

תומר גרטל:  אני מסכים מאוד עם ההערות של חברת הכנסת מטי ואני דקה אסביר

תומר גרטל:  ביחס להיתרים הקודמים, בסוף כשאני ניגש לבחון היתר פליטה היום אני מסתכל להשוות גם מבחינת הטבלאות עצמן, כלומר כשכמה חומרים נפלטים לאוויר, גם מבחינת הרגולציה, כלומר מה הם שמים, על כל ההשפעות שלה, בין אם זה דיגום, בין אם זה ניטור, בין אם זה הכול

תומר גרטל:  כשאני בוחן היתר אני צריך את ההיתר הקודם מולי כדי להבין בנוסף האם יש הקלות או שינויים ואם כן מה הם

יוראי להב-הרצנו: אני לא רוצה לקטוע אותך כי אתה רהוט כתמיד, אבל ההערה של חברת הכנסת הרכבי נשמעה והמשרד אמר שהוא יבחן אותה, הוא מבין את הטענה, הוא יבחן אותה ויחזור עם תשובות אחרי ההפסקה שבוא תבוא

תומר גרטל: אז אני מחזק גם את ההערה לגבי מאגר היתרים קודמים שאנחנו חייבים אותם

יוראי להב-הרצנו: תמיכתך נרשמה

תומר רוזנר: לא מדובר במאגר

יוראי להב-הרצנו: כן, על ההיתר הקודם

תומר גרטל: שאנחנו נקבל את ההיתר הקודם

תומר רוזנר: הם אמרו שיבדקו את זה

יוראי להב-הרצנו: בבקשה

יוראי להב-הרצנו:  לא תימוכין להצעות שעלו והובטח שייבדקו אלא דברים נוספים

יוראי להב-הרצנו:  אנחנו לא בקומבאיה

רומי אבן דנן: ביקשתי בהתחלה את הבקשה שתעבור אלינו והייתה פה התנגדות, אז אני מבקשת לפחות את הטיוטה כשהיא עוברת למפעל שתעבור לאיגוד

תומר רוזנר: פה השלב שאתם יכולים להיות מעורבים בו, זה שלב של הערות הציבור ואתם יכולים להעיר הערות, הטיוטה מתפרסמת

יפעת לוי: אנחנו מדברים על סעיף קטן (ג), לא על שיתוף הציבור

תומר רוזנר: נכון

תומר רוזנר:  גם באוויר נקי היום טיוטת ההיתר לא מועברת לפני שממונה מחליט שזאת הטיוטה, יש טיוטה ראשונית שהוא מעביר למפעל ומקבל הערות והוא יכול לשנות את דעתו, ואז הוא מפרסם טיוטה שהוא חושב לתת

רומי אבן דנן: כן, אבל אז יש לי את הבקשה אז יש לי את הזמן שאני יכולה להעביר להם

רומי אבן דנן:  כאן אתם יוצרים מצב שגם היתר הרעלים - - -     

שולי נזר: גם יש לך בקשה, אנחנו מדברים על הקבוצה של IED

רומי אבן דנן: לא, אני מדברת על הטיוטה

שולי נזר: רומי, מפעלי IED - - -     

רומי אבן דנן: אני יודעת, זה בסדר

שולי נזר: אנחנו עכשיו מדברים על זה

רומי אבן דנן: לא, אנחנו מדברים על כאלה שהם לא IED, כאן אנחנו מדברים על - - -     

גל ברנס: אני מחזיר רגע לתחילת הדיון, עשינו את הדיון הזה באוויר וזה ממש סעיף שהוא תואם לאוויר, נכון?      

תומר רוזנר: נכון

רומי אבן דנן: כן, רק שם אני מקבלת את הבקשה

יוראי להב-הרצנו: כן, יש הבדל

גל ברנס: שוב, זו אותה תשובה של מקודם שגם עכשיו היא תקבל שם את הבקשה של היתר הרעלים של המפעלים הגדולים והקטנים יישארו פה

רומי אבן דנן: הם לא קטנים

רומי אבן דנן:  בוא נבין שהם לא קטנים

תומר רוזנר: לא, לא, ההצעה שהצענו גם לגבי מפעלי – מפעלי IED, אני מקווה שכולם מבינים למה הכוונה, שהם רק חומרים מסוכנים, בשונה מחוק אוויר נקי כאן הם לא יקבלו את הבקשה

לירון אדלר: בסדר, אבל שוב, זה נושא שאמרנו שייבדק, נושא העברת הבקשה

יוראי להב-הרצנו: נכון, הם יבדקו ויחזרו אחרי ההפסקה עם תשובה

יוראי להב-הרצנו:  זה נרשם

ניר קנטור: אני רוצה אולי להתייחס לנקודה שהועלתה הרגע בצד שלנו

ניר קנטור:  אנחנו מוטרדים מאוד מבירוקרטיה, ממילא אותם מפעלים הם מפעלים שייכנסו לתוך תהליך שהם לא מכירים אותו היום

ניר קנטור:  היתר פליטה, מי שנמצא בהיתר פליטה מכיר תהליכים של איך מגישים בקשה להיתר, תהליך מורכב, כבד בירוקרטית למפעל, אבל הוא כבר עושה את זה

ניר קנטור:  כרגע נכנסים ברישיון משולב לתהליך הזה - - -     

יוראי להב-הרצנו: אבל בכל הכבוד, אדוני, שיתוף ציבור זה לא הליך בירוקרטי זה חלק אינהרנטי מהתהליך

ניר קנטור: אני לא מדבר כרגע על שיתוף הציבור, אני מדבר על התהליך של אותה הכנה של היתר פליטה או היתר רעלים חדש בהתאם למתכונת החדשה שמדובר עליה

ניר קנטור:  זה תהליך חדש שהם לא מכירים אותו היום, הם יידרשו אליו

ניר קנטור:  לבוא ולהסתכל רטרואקטיבית כדי לתקן את כל מה שהם צריכים לבצע זה תהליך בירוקרטי חדש שהם לא היו בו בעבר ולכן גם ממילא מורכב להם מספיק

יוראי להב-הרצנו: אבל ההערה שלך נוגעת להליך שיתוף ציבור, נכון?      

ניר קנטור: בין השאר שיתוף הציבור כשמדובר פה על - - -     

יוראי להב-הרצנו: מה זה בין השאר? מה השאר?      

ניר קנטור: לא, כרגע אני מדבר על התהליך שיש לנו, הסעיף שמדובר עליו כרגע הוא - - -      

יוראי להב-הרצנו: של שיתוף ציבור

ניר קנטור: נכון

ניר קנטור:  אותו תהליך של המפעל הוא תהליך בירוקרטי שהוא לא הכיר אותו בעבר והוא יידרש אליו

ניר קנטור:  זה מפעל קטן יחסית למפעלים של ה-IED

רומי אבן דנן: הוא לא קטן

ניר קנטור: הוא קטן יחסית למפעלי IED, עם כל הכבוד, אחרת הוא היה ב-IED

תומר רוזנר: יש פה כנראה אי הבנה

תומר רוזנר:  נושא שיתוף הציבור יחול רק על מפעלי IED, אין הרחבה של הנושא הזה למפעלים שאינם IED, זה רק מפעלים גדולים

תומר רוזנר:  זה לנושא החומרים המסוכנים

תומר רוזנר:  אתה אומר שמטריד אותך איזה שהוא הליך בירוקרטי נוסף שמוטל על המפעלים בהקשר הזה, מפעלים שהם מפעלי IED או אתה מדבר על כלל המפעלים שיצטרכו היתר חדש?      

ניר קנטור: אני מדבר על כלל המפעלים שנמצאים היום תחת היתר הרעלים החדש, זה תהליך שהם לא היו בו בעבר

תומר רוזנר: מה זאת אומרת הם לא היו בו בעבר? לא היה להם היתר רעלים?      

ניר קנטור: היה להם היתר רעלים, לא היה להם היתר אחוד והגשת בקשה להיתר אחוד היא הרבה יותר מורכבת מהיתר הרעלים

תומר רוזנר: אוקיי, עכשיו אנחנו מתמקדים במפעלי חומרים מסוכנים שאינם IED, שצריכים היתר אחוד, על זה אתה מדבר עכשיו

תומר רוזנר:           (היו"ר יעקב אשר)     

נטע דוברין: ההערה של ניר מתייחסת להבנתי להערה של רומי, הבקשה להעביר את מסמכי הבקשה לאיגוד

רומי אבן דנן: אבל אתה מדבר על IED?     

תומר רוזנר: לא, הוא אומר שלא

ניר קנטור: אני מדבר על היתר הרעלים לאותם מפעלים שעכשיו ייכנסו לתוך התהליך הזה

ניר קנטור:  מי שנמצא תחת היתר פליטה, אני לא מדבר עליו, אני מדבר רק על אלה שנכנסים לפה

שולי נזר: קח למשל את בית הזיקוק, בית הזיקוק לא הגיש היתר משולב, הוא יגיש היתר משולב

ניר קנטור: הוא תחת היתר פליטה

שולי נזר: לא עליו אתה מדבר

ניר קנטור: לא, אני מדבר על היתר רעלים

שולי נזר: אתה מדבר על היתר רעלים שהוא לא למפעלי IED

ניר קנטור: נכון

נטע דוברין: שניישר קו, הבקשה של רומי היא גם לגבי מפעלים שהם לא IED, שלא יהיה לגביהם שיתוף ציבור, שתהיה העברה של מסמכי הבקשה והטיוטה לאיגוד

תומר רוזנר: זאת הייתה בקשה אחת, עכשיו היא מדברת על הטיוטה

נטע דוברין: ולזה ניר אומר שהוא מתנגד ושהוא חושב, בניגוד למה שאמרה רומי, שאמרה שלדעתה זה לא נטל בירוקרטי, למה הוא חושב שזה כן נטל בירוקרטי

ניר קנטור: אכן

רומי אבן דנן: אני עדיין חושבת שזה לא נטל

נטע דוברין: בסדר, אני רק משקפת את מה שנאמר

תומר רוזנר: עכשיו כשחידדנו, אם אתה יכול, מר קנטור, להסביר לנו בבקשה איך אתה רואה את הדברים, כי מיקדנו על מה אתה מדבר, עכשיו בוא נבין את הטענה

ניר קנטור: הטענה שלי היא שממילא לאותם המפעלים יש תהליכים בירוקרטיים כבדים בהרבה ביחס למה שהיה להם עד היום

ניר קנטור:  אותם מפעלים כרגע נכנסים לתוך תהליך שהם לא היו בו בעבר, ההשפעות הסביבתיות שלהם הן פחותות ביחס לאותם מפעלי IED ולכן אין כל הצדקה לעוד תוספת בירוקרטית מעבר לזו שכבר חלה או תחול עליהם מהרגע שייכנס היתר הרעלים החדש

תומר רוזנר: לא, קודם כל בואו נבהיר, אנחנו מדברים על שיפור בירוקרטי, במקום שהם יצטרכו לבקש רישיון עסק והיתר רעלים בנפרד, עכשיו אנחנו מקלים על המפעלים האלה

ניר קנטור: עדיין הבקשה להיתר כרגע היא תהיה תהליך חדש מורכב, הם צריכים להכין - - -     

רומי אבן דנן: אחת לעשור

ניר קנטור: אחת לעשר שנים, זה נכון, ועדיין הוא תהליך

יוראי להב-הרצנו: אתה מעדיף את המצב הקיים?      

ניר קנטור: לא אמרתי את זה, ממש לא אמרתי את זה, אני אמרתי שאני לא חושב שנכון להכביד מעבר לתהליך שהם נכנסים עכשיו, להכביד ברעיונות נוספים מעבר למה שכתוב בחוק

רומי אבן דנן: אני לא מצליחה להבין איך איגוד ערים הפך להיות עכשיו בירוקרטיה שהוא אמור לא להיות בכלל בתהליך

קריאה: להוסיף במייל את איגוד ערים, זה הכול

שולי נזר: הגוף המקצועי שנותן את ההיתרים זה המשרד להגנת הסביבה

מטי צרפתי הרכבי: בסדר, אבל איגודי ערים הם - - -      

יעקב אשר: תרשו לי רגע להפסיק אתכם

מטי צרפתי הרכבי: משתפים אותו בכל ועדות התכנון וזה, זאת אומרת יש לאיגוד ערים הרבה ניסיון

יעקב אשר: מאחר שהנקודה הזאת עלתה כבר קודם, עוד לפני שמטי הגיעה לכאן, ואמרתי שהבנו את העמדה שלכם, רק ביקשתי בכל זאת מהצוות המשפטי ביחד איתכם לחדד את העניין הזה, שוב לבדוק, זה נכון גם לעכשיו, אין טעם לפתוח את זה כל פעם מחדש

רומי אבן דנן: לא, זה היה עניין הטיוטה

יעקב אשר: אבל זה מעניין לעניין באותו עניין

תומר רוזנר: אני כבר אומר, אם יהיה שינוי זה יהיה שינוי לגבי מסמכי הבקשה, הטיוטה זה משא ומתן בין הממונה לבין בעל המפעל שלא צריך התערבות נוספת

רומי אבן דנן: במידע לציבור, לא זוכרת איזה סעיף זה היה, יש שם דברים שאמורים לפרסם וזה לא כמו בחוק אוויר נקי שמעבירים את הכול, אז השאלה האם הנושא של הפליטות כן יפורסם לציבור והנושא הנוסף זה המגבלות שהמפעל מטיל על הסביבה שלו, מגבלות תכנוניות, כמו הנושא של מרחקי הפרדה וכדומה

רומי אבן דנן:  אני לא ראיתי שזה נמצא כאן ואלה נושאים שאני חושבת שהציבור, בטח ובטח פליטות תמיד - - -      

שולי נזר: את מדברת על מידע בתוך הבקשה?      

רומי אבן דנן: לא, המידע שמפורסם - - -     

תומר רוזנר: אבל אנחנו לא בסעיף של מידע לציבור, כשנגיע לסעיף של המידע לציבור תעלי את ההערה הזאת

רומי אבן דנן: לא, אנחנו עכשיו דיברנו על שיתוף ציבור

תומר רוזנר: אנחנו דיברנו על סעיף של שיתוף ציבור במהלך הכנת ההיתר, את שואלת לגבי סעיף שמתייחס לאיזה מידע מתפרסם לציבור אחרי שיש היתר

רומי אבן דנן: לא, בהערות ציבור, בשיתוף ציבור

תומר רוזנר: בשיתוף ציבור מפרסמים את כל הבקשה

נטע דוברין: עוד פעם אני אסביר, הסעיף של שיתוף הציבור הראשון, מה שהקראנו קודם, מתייחס למפעלי IED שהם - - -     

רומי אבן דנן: אבל אני לא מדברת על ה-IED, אנחנו עכשיו בחומרים מסוכנים

נטע דוברין: אז התשובה היא לגבי אותו דבר

נטע דוברין:  אנחנו אמרנו ששיתוף הציבור לגבי מסמכי הבקשה ולגבי הטיוטה יחול לגבי מפעלי IED ולא יחול לגבי המפעלים האחרים

רומי אבן דנן: אני אחזור על מה שאמרתי, יש סעיף קטן - - -     

יעקב אשר: טוב

רומי אבן דנן: אני לא מצליחה להבין מה לא - - -     

יעקב אשר: כשתהיה הפסקה יסבירו לך

יוראי להב-הרצנו: גם נאמר שהם צריכים ללבן את הסוגיה והם יחזרו עם תשובות

יוראי להב-הרצנו:  אם דברים לא יהיו ברורים, אנחנו לא הולכים לשום מקום

יפעת לוי: שתי הערות קטנות קטנות ביחס ל-3ב1

יפעת לוי:  בשינויים המחויבים ובשינויים אלה ואז השאלה מה הם השינויים המחויבים

יפעת לוי:  משהו פה בניסוח

יפעת לוי:  3ב1(א)

לירון אדלר: אנחנו מחילים בסעיף הזה את סעיף 21 מחוק אוויר נקי

יפעת לוי: אבל מדוע צריך לכתוב גם בשינויים המחויבים ובשינויים אלה?      

לירון אדלר: בשינויים אלה הם השינויים שנדרש - - -      

יפעת לוי: אז זה לא רק אלה, זה גם אלה

לירון אדלר: כן, זה שני הדברים

לירון אדלר:  אלה שינויים שמתייחסים, ספציפית הנוסח שם לא מתאים כי הוא חוק אוויר נקי ולא חומרים מסוכנים

יפעת לוי: אז איזה עוד שינויים יש שמחויבים?      

נטע דוברין: אני אסביר

נטע דוברין:  שינויים מחויבים זה שינוי טכני, אם שם כתוב היתר פליטה יהיה כתוב היתר רעלים, זה השינויים המחויבים

יפעת לוי: זה פשוט נראה לנו חזרה מיותרת אחרי שבדקנו, אוקיי

יפעת לוי:  ודבר נוסף קטן, שוב, בריאות הציבור או הסביבה, בבקשה, כמו שהוסכם קודם בסעיפים הקודמים

יפעת לוי:  זה בסעיף קטן (3)

תומר רוזנר: בסדר

יונת אלקלעי: לגבי סעיף 3ב(א), כיום כשמפעלים באים לקבל היתרי רעלים הם צריכים לקבל גם את האישור של כיבוי אש וגם את האישור של פיקוד העורף, כחלק מהבקשה שלהם, יש פה התייחסות בחוק הזה לנושא של כיבוי אש ופיקוד העורף

יונת אלקלעי:  איך זה נכנס כאן בחוק?      

תומר רוזנר: אין כאן התייחסות

תומר רוזנר:  לצערנו הרב, אין כאן התייחסות לנושא הזה

תומר רוזנר:  אנחנו הערנו על הנושא במהלך הדיונים המקדימים

תומר רוזנר:  יש הרבה מאוד השקות בין הנושאים, את צודקת לגמרי שהמצב העגום שלפיו נדרשים אישורים נפרדים מכיבוי אש ומפיקוד העורף ומהמשרד זה מצב שימשיך להיות קיים

רומי אבן דנן: לא, אבל היום זה קיים

תומר רוזנר: קיים מה?      

רומי אבן דנן: הם מחויבים בבקשה להיתר רעלים להעביר את האישור של פיקוד העורף

שולי נזר: זה כי הכנסנו תנאי בתוך היתר הרעלים

שולי נזר:  ככל שנמשיך לעשות את זה אז בוודאי שזה מה ש - - -     

יונת אלקלעי: אבל זה החוק של היתר רעלים

נטע דוברין: לא, היום זה לא מופיע בחוק

שולי נזר: עורך דין רוזנר צודק שאנחנו לא מייצרים פה בחוק החדש שינוי מחודש של הסמכויות, כך שלא תהיה חפיפה או לא תהיה הקבלה של סמכויות

לירון אדלר: זה גם היום לא מופיע במפורש, להבנתי, בחוק עצמו

יונת אלקלעי: בסדר, החוק עתיק

יונת אלקלעי:  זה מה שאמרנו, שהחוק עתיק ואנחנו מתקנים אותו היום

לירון אדלר: היא אומרת שהם כוללים את זה כן בהיתרים

יעקב אשר: זה נמצא בתנאים

יונת אלקלעי: זה לא בתנאים, זה בבקשה

יונת אלקלעי:  חלק מהבקשה המפעל צריך להציג ש - - -     

שולי נזר: כתוב בתנאים שהוא צריך להחזיק או לעמוד בתנאים של כיבוי אש, איפה שאנחנו מכניסים, ואז בבקשה הוא באמת צריך להראות שהוא עומד בתנאים של כיבוי אש או להראות הסכמה או אי הסכמה

יונת אלקלעי: אבל איפה זה מופיע פה בחוק?      

יעקב אשר: זה לא מופיע, כי זה לא צריך להופיע

יעקב אשר:  הלאה

לירון אדלר: אנחנו מציעים להוסיף פה גם יבוא ויצוא בתיאום עם המשרד

לירון אדלר:           ואנחנו בשיח עם המשרד, יכול להיות שאנחנו נוסיף כאן עוד נושא שיהיו לגביו תנאים

תומר רוזנר: השאלה פה, בעקבות ההערה שנשמעה קודם, האם לא צריך להתייחס לא רק לעיסוק ומורכבותו, אלא גם למקום העיסוק, כלומר יכול להיות שהעיסוק הוא פחות מורכב, אבל המיקום שלו הוא כל כך רגיש שצריך לקבוע תנאים יותר מחמירים לשם דוגמה

נטע דוברין: אין מניעה להבהיר את זה

יעקב אשר: לא, 'במקום העיסוק ומורכבותו'

תומר רוזנר: לא, 'בעיסוק או במקום העיסוק ומורכבותם', משהו כזה

נטע דוברין: אפשר להוסיף את זה

תומר רוזנר: זה בעקבות ההערה שנשמעה קודם שאני חושב שזה נותן לה מענה

נטע דוברין: הסיכון הכרוך בפעילות העסק נוגע גם לסביבה שלו

שולי נזר: אפשר להבהיר את זה, אין בעיה

שולי נזר:  זה לגמרי רלוונטי

יעקב אשר: רק תבדוק, אם אתה מחדד את זה כאן ואין לך במקומות אחרים, שמכלל הן אתה שומע לאו

תומר רוזנר: נבדוק את זה כמובן

תומר רוזנר: ככל שהומצא כמובן

יעקב אשר: הערות, אם יש

יעקב אשר:  ואם אין לא קרה כלום

יפעת לוי: בסעיף קטן (3) נכתב לרבות סוגי דלק, השאלה מדוע צוינו דווקא סוגי הדלק, מה ההיגיון של זה?      

נטע דוברין: זה מתייחס למרכיב של השימוש באנרגיה וזה על הבסיס של חוק אוויר נקי שגם שם יש התייחסות

יעקב אשר: זאת אומרת אתם מציינים דלק

שולי נזר: אני חושבת שזה מיותר, אני רוצה רגע להבהיר

יפעת לוי: שאלתי רק מדוע

שולי נזר: בגלל שזה מזהם משמעותי אז זה מודגש פה

תומר גרטל: אני לא ראיתי שזה מופיע בהמשך החקיקה אז אמרתי שנעלה את זה עכשיו, לגבי תוכנית פיקוח

תומר גרטל:  בחוק אוויר נקי נקבע מנגנון שאנחנו מאוד מאוד מברכים עליו של תוכנית פיקוח

תומר גרטל:  היום, צריך לציין, הפיקוח והאכיפה הם לא מספקים

תומר רוזנר: אתה צודק, זה מופיע בחלק ש עוד לא פורסם להערות הציבור, בחלק השני של החוק

לירון אדלר: אנחנו כאן בנוסח שפורסם להיום לדיון הוא עד סעיף - - -     

תומר רוזנר: אתה צודק, זה יופיע

יעקב אשר: התשובה היא קצרה, אתה צודק וזה יופיע בנוסח

יעקב אשר:  אני הייתי פורש מהקטע כשאני אומר לו 'אתה צודק'

תומר גרטל: מתי נראה את הנוסח?      

תומר רוזנר: לקראת הדיון, כשאנחנו נגיע לחלק השני של החוק

יעקב אשר: הנוסח שיש לך כרגע הוא לא הכול

תומר רוזנר: הוא רק עד סעיף 6, אבל החוק ממשיך

תומר גרטל: הבנתי

יעקב אשר: אבל אני עדיין הייתי נשאר בקטע שאתה צודק

תומר גרטל: סוף סוף מקבלים הערה

יעקב אשר: הוא לא רגיל, שלא יהיה פוסט טראומה בעניין הזה

תומר גרטל: אז נשמור את ההערות לגבי אכיפה ופיקוח לשם

יעקב אשר: חד משמעי

יעקב אשר:  לירון, בבקשה

לירון אדלר: 3ד, השגה על תנאי בהיתר רעלים או על סירוב לתת היתר

תומר רוזנר: אני אקדים ואומר, הסעיף הזה מאוד דומה לסעיף שיש בחוק אוויר נקי שקיימנו עליו דיון מאוד נרחב, לכן לא לחזור על טענות שכבר נשמעו

לירון אדלר: אני רק אעיר שההפניה כאן היא רק לסעיף 3טו, שזה רק לגבי נושא של התאמה לאסדרה האירופית, ובאוויר נקי השיקולים יוכלו להיות קצת יותר רחבים ויפנו לשיקולים הכלליים למתן היתר ואנחנו לכן מציעים להוסיף גם כאן, 'בטענה שהחלטה ניתנה שלא בהתאם לסעיף 3טו או שלא בהתאם לשיקולים לפי סעיף 3ב(א)', זאת אומרת השיקולים שלגבי מתן ההיתר

לירון אדלר:          הסעיף האחרון (ח), לגבי אותם מפעלים שיהיה לגביהם שיתוף ציבור, גם הנושאים שקשורים להשגה יפורסמו להערות הציבור בדומה להסדר שקיים בחוק אוויר נקי

תומר רוזנר: אני מפנה את תשומת הלב שאותן הערות שהוועדה החליטה לקבל במסגרת הדיון בחוק אוויר נקי הוטמעו כבר כאן

תומר גרטל: מה הן ההערות? כי לא שמתי לב לניסוח

לירון אדלר: מה שמופיע כאן בשינויים

יעקב אשר: תעשה את זה אחר כך

יעקב אשר:  אני מבטיח לך שאחרי שתעשה את זה לבד ויהיו לך הערות אני אתן לך לדבר גם אם זה יהיה בנושא אחר

תומר גרטל: לא הבנתי מה הוא אמר

יעקב אשר: הוא אמר שהשינויים שעשינו בחוק אוויר נקי הוטמעו גם כאן

יעקב אשר:  לבוא עכשיו ולסמן לך אחד אחד, אני לא חושב שזה - - -      

תומר גרטל: לא, לא שמעתי מה הוא אמר

יעקב אשר: אם יהיה משהו שאתה רואה שהוא לא אקוויוולנטי ולא עובד, תמיד ניתן לך רשות דיבור

תמר ברמן: אני חוזרת להיתר רעלים ותנאיו, הסעיף הקודם שהקראת, רציתי להבין האם כתוב פה שאפשר לתת הגבלות לעניין שימוש בחומרים מסוכנים, רציתי להבין האם זה כולל איסור, זאת אומרת במקרה שהמשרד כן מחליט לתת היתר רעלים אבל אוסר על שימוש בחומר מסוים באותו מקום, שוב, בגלל התנאים הסביבתיים והרגישות

תמר ברמן:  האם המילה הגבלות פה כוללת איסור על חומר מסוים?      

נטע דוברין: אמרת בעצמך שאנחנו יכולים גם לסרב

תמר ברמן: לא, אני אומרת מקרה אחר, במקרה שהוחלט כן לתת היתר רעלים לאותו מקום, אבל - - -     

נטע דוברין: ההיתר מתייחס לכל החומרים - - -      

תמר ברמן: אבל שההיתר יכלול איסור על שימוש בחומר מסוים

תמר ברמן:  האם בהיתר רעלים אפשר במסגרת ההיתר לאסור על עיסוק בחומר מסוכן

נטע דוברין: תמר, כאשר ניתן היתר רעלים היתר הרעלים ניתן לעיסוק ברעלים שנמצאים בהיתר

נטע דוברין:  אם לא ניתן היתר לרעלים האלה אסור להשתמש בהם בהנחה שהם טעוני היתר

שולי נזר: תמר, התשובה הפשוטה היא כן

יעקב אשר: ברור לי שזו הייתה התשובה הברורה כי אחרת משרד הבריאות לא היה מצטרף לנוסח הממשלתי

תמר ברמן: לא, לא תמיד זה כזה ברור, אבל שזה אומר שהיתר הרעלים כולל איסור על - - -      

יעקב אשר: אני מבקש שהשיח הבין-ממשלתי ייעשה במקומות שהוא צריך להיעשות

גל ברנס: לדעתי הצעת החוק הזאת הספציפית עברה שלוש פעמים בוועדת שרים לענייני חקיקה בכמה ממשלות שונות

שולי נזר: ועשרות דיונים בכל משרדי הממשלה

יעקב אשר: ובכל זאת חבר הכנסת יוראי רוצה לראות משהו

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה לפנות לנציג האוצר כי המנגנון של ההשגה הכפולה המנהלית עדיין לא ברור לי

יוראי להב-הרצנו:  ברור לי שזה לא אירוע סביבתי אלא אירוע משדות אחרים ואחרי שנפגשנו השבוע עם מומחה באיחוד האירופי שעוסק בדירקטיבה של רישוי סביבתי באיחוד האירופי אנחנו שוב מוצאים שאין בדירקטיבה בשום מדינה באיחוד האירופי מנגנון השגה כזה כפול ברמה המנהלית

יוראי להב-הרצנו:  מדוע אתם מתעקשים על זה? ברור לי שזה לא מגיע מהשדה הסביבתי, אז אני מניח שזה מגיע מהתחום שלך, למה אתם מתעקשים על זה? מה ההיגיון שעומד מאחורי הדרישה הזאת למנגנון כפול כזה?      

יעקב אשר: שאלה יפה וחדשנית שלא נאמרה קודם?     

יוראי להב-הרצנו: לא, לא שמעתי את נציג האוצר, שמעתי את נציגי משרד האחר

גל ברנס: החוק מקנה סמכויות מאוד מקיפות עם השפעות מאוד מקיפות על תחומים מאוד רבים במשק

גל ברנס:  בסוף לגורם מקצוע במשרד להגנת הסביבה

גל ברנס:  ישנם מקרים שבהם צריך לראות את הדברים בראייה מקיפה יותר כי יש את גורמי המקצוע במשרד האנרגיה ובמשרד הכלכלה שגם להם יש תפקידים, אינטרסים וסמכויות שהם מתנגשים עם אותם אינטרסים וסמכויות של אותו גורם מקצוע במשרד להגנת הסביבה

גל ברנס:  המקרים האלה, שהם מאוד מוגדרים היטב ומצומצמים, אנחנו חושבים שנכון לקיים היוועצות עם אותם גורמי מקצוע

יוראי להב-הרצנו: למה לא לקיים אותם בסבב הראשון?      

גל ברנס: אנחנו מבחינתנו היה אפשר לעשות את הכול בסבב אחד, זה היה חלק מהפשרות, לצמצם את היקף המקרים שבהם עושים - - - זה הפוך

גל ברנס:  מבחינתנו היה אפשר לעשות הכול כבר בסבב הראשון

גל ברנס:  ההחלטה הייתה לא לעשות את זה אלא לצמצם רק למקרים שבהם יכולה להיות אותה השפעה משקית ורק בהם להשאיר את ה - - -     

יעקב אשר: הפוך, זה אנחנו צמצמנו את ה - - -      

גל ברנס: זה כן, אני אומר שזה בא מהכיוון השני

יוראי להב-הרצנו: מה זה הכיוון השני? לא ירדתי לסוף דעתך

גל ברנס: במקור מבחינתנו אפשר - - -      

יוראי להב-הרצנו: לא, מאה אחוז, בסבב הראשון במידה שיש מקרים שעונים למקרים המצומצמים של ההגדרה אתם תעשו את ההיוועצות הזאת בסבב הראשון במידה שמדובר במקרה ספציפי

גל ברנס: השאלה למה זה בדרג המנהל הכללי?      

יוראי להב-הרצנו: גם, אתה לא סומך על הגורמים המקצועיים? אתה לא חושב שיש להם ראייה רחבה מספיק? למה המנכ"ל צריך להתערב? המנכ"ל הוא מינוי פוליטי

גל ברנס: המנכ"ל הוא לא גורם פוליטי

יוראי להב-הרצנו: הוא לא מינוי פוליטי?      

גל ברנס: המנכ"ל הוא עובד בסוף במשרד, הוא לא דרג פוליטי

יעקב אשר: הוא מינוי של פוליטיקאי

תומר רוזנר: משרת אמון של השר

יוראי להב-הרצנו: הוא מינוי פוליטי

גל ברנס: המנכ"ל הוא זה שבסוף יותר אמור לשקול את השיקולים הרחבים שקשורים גם למשרדים השונים ולכן זה הועלה לדרג שלו

גל ברנס:  זה מקרים מאוד חריגים שהוגדרו בשיקולים שאנחנו חושבים שצריך בהם ראייה יותר מקיפה ויותר רחבה

אריק סמל: בפרקטיקה באירופה כבר מהשלבים הראשונים והכנת ההיתר והדיונים יש התייחסות בין-משרדית ופה זה לא התאפשר ולכן זה כן חשוב שבשלבים מסוימים התייעצות בין-משרדית וכמו שנאמר עכשיו, אני חושב שכבר מהתחלה זה היה נכון

אריק סמל:  אם רוצים שיהיו שלבים נוספים שהמשרד יסדר את הקושיה בתוך המשרד עצמו לפני שמגיעים להתייעצות אז שיהיה, אבל כשאתה שואל תעשיין מה המשמעות של השגה, זה שזה יכלול התייעצות בין-משרדית

תומר רוזנר: אני אשאל אותך שאלה, מעניין אותי לדעת את עמדתך

תומר רוזנר:  אם אתה מדבר על התייעצות בשלב הראשון, אתה מדבר על התייעצות בדרגים המקצועיים? כמו שנעשה באירופה? הרי באירופה זה לא מגיע לדרג העליון של השר וכו', בדרך כלל זה נעשה בהתייעצות בדרגים המקצועיים בשלב הראשון

יוראי להב-הרצנו: אגב באירופה לדרגים המקצועיים יש ראייה משקית כנראה כי שם זה מתנהל ככה

יוראי להב-הרצנו:  לדרגי המקצוע כנראה יש ראייה משקית בניגוד ל - - -     

תומר רוזנר: לא משנה, אני רוצה להבין - - -      

גל ברנס: רק למען הסדר הטוב, להבין את ההרכב - - -     

תומר רוזנר: מר ברנס, רגע, אני שואל את מר - - -      

גל ברנס: הם הגיעו בעבר לוועדות שרים, הדיונים בהיתרים האלה, בגלל היקפם

גל ברנס:  זה חיבור מפעלים לגז טבעי, זאת אומרת יש פה השפעות משקיות מאוד גדולות שדורשות את הדיונים האלה

יוראי להב-הרצנו: צר לי שאתה חושב שלדרגי המקצוע המאוד טובים במשרד להגנת הסביבה אין ראייה משקית

יוראי להב-הרצנו:  ככה זה גם עובד בפקידות המקצועית באירופה, יש להם ראייה משקית, הם שוקלים שיקולים כאלה

גל ברנס: אני לא חושב שזה המשרד להגנת הסביבה, אני חושב שזה נכון לכלל משרדי הממשלה

גל ברנס:  בסוף יש את האינטרסים שהם אמונים עליהם, תלוי איך מסתכלים עליהם

תומר רוזנר: חבר הכנסת להב, אני חושב שזו הצעה טובה של האוצר שלפני שהוא מכין את התקציב בראייה כלל משקית הוא יתייעץ בהתייעצות פורמלית עם כל אחד ממשרדי הממשלה

יוראי להב-הרצנו: חד משמעית, אני מסכים, אני רק לא חושב שזה צריך להגיע למנכ"ל

גל ברנס: אנחנו לא רק מתייעצים, אנחנו אפילו מאשרים את זה בממשלה

יוראי להב-הרצנו: אני לא חושב שזה צריך להגיע למנכ"ל המשרד

יוראי להב-הרצנו:  זאת הבעיה שלי

יוראי להב-הרצנו:  לא עם ההיוועצות, ההיוועצות היא חשובה, אני חושב שיש לה ערך רב, אני חושב שזה צריך להתבצע בערכאה ראשונה מבלי צורך להגיע לערכאה מנהלית שנייה שמי שבסוף מקבל את ההחלטה הוא מינוי פוליטי שאני לא יודע מה האינטרסים שהוא שוקל

גל ברנס: האינטרסים שהוא צריך לשקול זה אינטרסים מעולם ה - - - ולא מ - - -      

אריק סמל: אני יכול לתת תשובה לשאלה של כבוד עורך דין תומר, אם אתה רוצה

תומר רוזנר: סתם, מעניין אותי מה עמדתכם בעניין הזה

אריק סמל: אני יכול לתת דוגמה, בצרפת מי שנותן את ההיתר זה נציג של נשיא המדינה שיש לו אפשרות לדבר עם כל המשרדים

אריק סמל:  יש מישהו שמכין את ההיתר ואחרי זה הוא בודק עם המשרדים השונים

אריק סמל:  אז יש גם בשלב המקצועי ויש גם מנגנון השגה בדרגות יותר גבוהות

אריק סמל:  אז יש גם וגם

יעקב אשר: יוראי, אני יצאתי ידי חובת כבודו של חבר כנסת

יפעת לוי: סעיף (3)(ד) עוסק בהגשת ההשגה והיא מוגשת למנהל, זה ב-(א), וב-(ב) החליט הממונה לסרב

יפעת לוי:  אז צריך להיות פה איזה שהיא הלימה

תומר רוזנר: לא, זה בסדר, אם הממונה מסרב אז מגישים השגה למנהל

יפעת לוי: לא, אבל ההשגה הראשונה היא למנהל

תומר רוזנר: על תנאי

תומר רוזנר:  יש פה שני סוגים של השגה

יפעת לוי: נשמח להבהרה

תומר רוזנר: זה מאוד פשוט

תומר רוזנר:  יש שני סוגים של השגה, השגה אחת היא על תנאים בהיתר, שזה (א), ו-(ב) זה כשמסרבים בכלל לתת היתר

תומר רוזנר:  השגה היא תמיד למנהל

יפעת לוי: אבל החליט הממונה

לירון אדלר: החליט הממונה לסרב

תומר רוזנר: אם הוא מחליט לסרב הוא יכול להגיש השגה למנהל

תומר רוזנר:  ככה זה כתוב

נטע דוברין: גם (א) וגם (ב) מתייחסים למצב של באיזה מצבים מגישים השגה

תומר רוזנר: למנהל

נטע דוברין: מצב אחד זה שהממונה נותן היתר וקובע בו תנאים שמגיש ההשגה חושב שהם לא עומדים בציפיות שלו ומתקיימות לגביהן העילות, והמצב השני הוא שהממונה מסרב בכלל לתת את ההיתר ואז ניתן להגיש השגה

רומי אבן דנן: - - - השגה ראשונה, יש פה שרשור של - - -      

נטע דוברין: לא, זה שני מצבים שונים

נטע דוברין:  שניהם בשלב הראשון מוגשים למנהל ויש שלב נוסף שזה המנהל הכללי בעילות מוגבלות יותר

יונת אלקלעי: אבל אם מגישים למנהל אז זה לא המנהל אמור לתת החלטה?      

שולי נזר: ההשגות מוגשות לממונה עם - - -      

יונת אלקלעי: מי מחליט? כתוב הממונה

נטע דוברין: ההחלטה הראשונה ניתנת - - -      

יעקב אשר: סליחה, התשובה ברורה

יעקב אשר:  זה אי הבנה של הנוסח, תתעמקו בזה אחר כך שוב ואם תהיה עדיין בעיה תדווחו לי

תומר גרטל: אני לא אחזור על דבריי, אני אגע בשתי נקודות שהפנו אותי בייעוץ המשפטי לאחר הדיון

תומר גרטל:  אחת, ביקשו ממני להביא דוגמה לדברים שהעליתי אז לגבי הפוליטיזציה וביקשו ממני ללכת לדירקטיבה

תומר גרטל:  אלה שני הדברים שאני אלך

תומר גרטל:       לעניין הנקודה הראשונה של ללכת לדירקטיבה, נאמר שאין בדירקטיבה התייחסות למנגנון השגה

תומר גרטל:  אז יש

תומר גרטל:  בדקתי, עברתי על כל הדירקטיבה, בארטיקל 25, בסעיף B ב'1, מדברים שם, תסלחו לי על האנגלית, preliminary review procedure before administrative authority כלומר הליך ביקורת ראשוני, ערעור ראשוני, בפני רשות מנהלית

תומר גרטל:       מדברים על זה שכל הליך שכזה צריך להיות fair and equitable, כלומר הגון ושוויוני

תומר גרטל:  ישאלו מה זה אומר הגון ושוויוני ואז אני הולך ומסתכל לצורך העניין על איך נראה מנגנון השגה במדינות השונות ואנחנו רואים את זה בממ"מ, למשל הגון ושוויוני ביוון זה שכל אדם שנפגע, לצורך העניין גם ציבור, יכול לערער על תנאי בהיתר פליטה

תומר גרטל:  אי אפשר שלא נקבעו דברים כאלה

תומר גרטל:       הגון זה לדרגים מקצועיים, הגון זה לא לדרג פוליטי

תומר גרטל:  איך שאני מסתכל על מנגנון ההשגה הזה, בתור ציבור, הוא לא הגון ולא שוויוני

תומר גרטל:  לא שוויוני, לא בתוך מפעל כלפי מפעל אחר וגם בטח שלא כלפי הציבור

תומר גרטל:  זה להערה ראשונה

תומר גרטל:       ההערה השנייה לדוגמאות של הליך הפוליטיזציה

תומר גרטל:  אני עשיתי בדיקה ומצאתי תחקיר מעניין שאני אדבר ממש בקצרה עליו

תומר גרטל:  תחקיר שהוציא עיתון 'העין השביעית' על תופעת הדלתות המסתובבות במשרד להגנת הסביבה שמדבר על המעבר בין - - -      

יעקב אשר: תומר, לא רלוונטי

יעקב אשר:  אם אני אנהל את הוועדות לפי מה שכתוב בעיתונים בתחקירים - - -     

תומר גרטל: לא, אני רק אגיד לך שבעת יציאת התחקיר היו 13 מנהלים במשרד להגנת הסביבה, בעת יציאת התחקיר שמונה מהם עבודה ראשונה שלהם כשהם יצאו מתפקיד המנכ"ל הייתה לעבוד בחברה שהם פיקחו עליה בתור המנכ"ל

יעקב אשר: ההערות שאתה אומר כרגע קשורות לדיון אחר

תומר גרטל: הן קשורות לסעיף ההשגה

יעקב אשר: הן קשורות לשינוי המבנה המנהלי המשקי שבמדינת ישראל

יעקב אשר:  זה גדול עליי בשלב זה, למרות שזה מאוד מאתגר אותי לעשות את זה, אבל בוא נתרכז - - -     

תומר גרטל: המנכ"ל הוא לא בהכרח דרג מקצועי, זה מה שאני בא להגיד

יעקב אשר: תומר, בסופו של דבר אנחנו לא משנים כרגע - - -     

תומר גרטל: הוא לא דרג מקצועי

יעקב אשר: אם אני בחוק מסוים אתייחס למנכ"ל לא כדרג מקצועי אז אני צריך להתייחס לזה גם במשרדים אחרים

תומר גרטל: אבל אומרים לך שזה לא קיים באירופה

יעקב אשר: אני לא מצאתי כרגע, מתוך כל מפלגות הבית, ולו מפלגה אחת שכשהיא הייתה בשלטון, גם אם לתקופה קצרה, שבאה ואמרה שהם רוצים לשנות את נושא מינוי המנכ"לים

יעקב אשר:  כשזה ישונה אז זה יהיה זה

תומר גרטל: מראה לך הממ"מ שבפירוש בספרד ובפורטוגל אומרים שלא תוגש הערה למנכ"ל הרשות המנהלית

יעקב אשר: תומר, אין פה איזה עניין של להשלים את הפסוק בגלל שתקבל על זה שכר

יעקב אשר:  עצרתי אותך פה משום שזו סוגיה מאוד מעניינת, על כוס קפה נדבר על זה

יעקב אשר:  יש לי מה לומר על זה, אגב

תומר גרטל: לעניין הדירקטיבה?      

תומר רוזנר: כן, אנחנו צריכים לראות מה כתוב שם בדיוק, אבל בכל מקרה שציטטת, fair and equitable זה לא שוויוני, זה הוגן וצודק

תומר רוזנר:  אם מדברים באנגלית נכונה

יוראי להב-הרצנו: כן, אבל אין דוגמה באירופה למנגנון מוצע כזה, באף מדינה באיחוד

תומר רוזנר: לא, להיפך, עכשיו הוא מפנה אותי למנגנון שקיים באירופה להשגה, שאני לא זוכר - - -     

יעקב אשר: תזכיר לנו שחייבים לך תשובה על זה

תומר גרטל: ניגע בזה בדיון הזה או בדיון הבא?      

יעקב אשר: גם בדיון הבא, בכל דיון שלא יהיה

יעקב אשר:  מה שאני חייב אני מקיים

תומר גרטל: אני רושם לעצמי, בסדר

יעקב אשר: תשאל את יוראי, הוא זוכר את זה

תומר רוזנר: אדוני יכריז על הפסקה

יעקב אשר: אנחנו נעשה הפסקה ונתכנס ב-14:00 בעזרת ה'

יעקב אשר: אני מחדש את הישיבה

לירון אדלר: אנחנו בעמוד 18

לירון אדלר:  סעיף 3ה

שלו בראנץ: יש לנו הערה טכנית קטנה לסעיף הקודם שהוקרא

שלו בראנץ:  ברשימת התשתיות הלאומיות, לגבי ההשגה, בתחנת הכוח, בתשתית חשמל, יש מתקנים חשובים שהם לא תחנות כוח, בוודאי בעתיד הקרוב בעזרת ה' גם בתשתית של חשמל ירוק שלא כולם מוגדרים כתחנות כוח ולכן אנחנו מציעים תשתית לייצור והשנעה של אנרגיה חשמלית

תומר רוזנר: לא, כי זה גם יכול להיות תחנת כוח מאוד מאוד קטנה, אנחנו מדברים על יצרנים גדולים ובטח לא השנעה

נטע דוברין: אנחנו לא מרחיבים את ה - - -      

יעקב אשר: לא הבנתי

נטע דוברין: אנחנו הגענו לסיכום לגבי היקף העילות, הגורמים הרלוונטיים

יעקב אשר: לא, אני מבין את הקטע שאנחנו לא רוצים להרחיב את זה לדברים יותר קטנים וכו', אבל האם זה נותן תשובה גם למערכות חשמליות חדשות?      

תומר רוזנר: התשובה היא כן, גם ייצור חשמל מאנרגיה מתחדשת, בהנחה שהוא נעשה בהיקף גדול, והוא נחשב תחנת כוח לפי חוק משק החשמל הוא ייכנס לכאן

יוראי להב-הרצנו: אבל זה תמיד מרגש לראות את האכפתיות והדאגה של נציג מכון הנפט לאנרגיות מתחדשות

שלו בראנץ: אגב זו דאגה כנה

יוראי להב-הרצנו: אני לא ציני בשום צורה

שלו בראנץ: וזו גם ההערה הבאה שלי שמתייחסת לתקווה שלנו שישראל תהיה מובילה בייצור והשנעה של מימן, שלמתקני אחסון והולכה של נפט, גז ודלק צריך גם להוסיף ייצור

שלו בראנץ:  שזה כמובן תשתית לאומית חשובה

שולי נזר: ייצור של מה?      

שלו בראנץ: של נפט, גז או דלק

שולי נזר: ישראל לא מייצרת נפט

יוראי להב-הרצנו: והיא גם לא מייצרת גז

שלו בראנץ: היא מייצרת דלק וגם מתקני ייצור של מימן, שאנחנו מקווים שהם גם ייכנסו, תקווה כנה ואמיתית, לשאלתו של חבר הכנסת, זו תשתית לאומית של צרכי האנרגיה של מדינת ישראל, אין סיבה להחריג את המתקנים האלה

שולי נזר: התשתיות הלאומיות נקבעו בשיח עם משרד האוצר תוך שהם רואים את המתקנים שלהם יש חשיבות לאותן עילות שכתובות בתחילת הסעיף

שולי נזר:  לכן אני לא רואה צורך להרחיב מעבר לזה

יעקב אשר: לא הבנתי

שולי נזר: אנחנו מדברים פה על עילות או על סוגים של מתקנים שהאיזון שאנחנו נצטרך לעשות, לשקול, המנכ"ל יצטרך לעשות ולשקול, יהיו כאלה שקשורים לאיזה שהיא פגיעה משמעותית באיכות השירות לציבור או למשק או לעלייה משמעותית ביוקר המחיה לגבי אותן תשתיות

שולי נזר:  התשתיות נקבעו ביחד עם משרד האוצר כשהוא רואה באמת את ההשפעות המשקיות ואנחנו רואים את ההשפעות הסביבתיות והגענו למסקנה שאלה התשתיות שבהן יכול להיות מעין איזה שהוא צורך באיזון נוסף בין האינטרס הסביבתי לאינטרסים המשקיים האחרים

שולי נזר:  בדברים האחרים לא ראינו צורך בזה

יעקב אשר: לא, אבל יכול להיות שבגלל שזה לא קיים היום או שלא - - -     

שולי נזר: מה לא קיים היום?      

יעקב אשר: הקטע הזה של להעלות, יש כאלה שרואים בזה גם בעיה, אבל היא בעיה בהרבה יותר פחותה אם אנחנו הולכים על המימן ולא על דלק הרגיל היום

יעקב אשר:  בכמה וכמה ישיבות הנושאים הזה עלו, אפילו במידה מסוימת דרשנו, זה לא קשור לכאן, לנושא הזה

יעקב אשר:  השאלה רק אם, מאחר שיש לך רשימה, האם זה שזה לא מופיע ברשימה מחר זה לא יכול להוות שיקול דעת לאותו מנכ"ל שצריך לקבל את ההחלטה

שולי נזר: אם מדינת ישראל תהפוך את כל ייצור החשמל שלה למימן, זה בכל מקרה צריך לשנות - - -      

יעקב אשר: ואם לא הכול והיא תהפוך 40%?      

שולי נזר: גם

שולי נזר:  יכול להיות שאנחנו נצטרך לשנות את זה, אבל זה לא נראה כרגע תרחיש סביר

יעקב אשר: אם הוא לא סביר מה הבעיה שהוא ייכנס לרשימה?      

שולי נזר: כי קודם כל יכול להיות לך ייצור מימן שהיא לא תשתית לאומית, אבל בעצם זה רק - - -     

שלו בראנץ: זה רק תשתית לאומית

תומר רוזנר: אני רק אוסיף לאדוני, רק לאחרונה עבר חוק התשתיות הלאומיות שמגדיר את אותן תשתיות לאומיות

יעקב אשר: וזה לא הוגדר שם?      

תומר רוזנר: זה לא הוגדר שם

יעקב אשר: נדמה לי שזה עלה בישיבה הזאת, לא?      

תומר רוזנר: לא

תומר רוזנר:  יש הולכה של כל הדברים האלה, וזה נכלל

יעקב אשר: אין לי עניין בזה, אני רק אומר דבר אחד, כי התשובה שהיא אמרה לי עכשיו הדאיגה אותי יותר, שאם באמת מדינת ישראל תיכנס לייצור כזה וזה וזה אז נתקן את החוק

שולי נזר: זה לא תרחיש סביר כרגע, לפחות לפי התרחישים שאנחנו מכירים

גל ברנס: אם מדינת ישראל תעשה את זה יהיה צריך לתקן הרבה חוקים

גל ברנס:  יש חוק תכנון ובנייה, חוק התשתיות הלאומיות, כל חוק שמגדיר תשתית לאומית

יעקב אשר: הבנתי

יעקב אשר:  הלאה

יעקב אשר: הערות? הלאה

לירון אדלר: אני אגיד כאן שבדיונים שלנו עם המשרד ראינו שבחוק אוויר נקי גם בסעיף הזה יש איזה שהוא שיתוף ציבור כשמדובר בשינוי תנאים שכרוך בהקלה מתנאי ההיתר או שמגדיל את ההשפעה הסביבתית

לירון אדלר:  זה לא כתוב כרגע בנוסח, אבל כן - - -      

תומר רוזנר: שוב, זה יתייחס כמובן רק לאותם המפעלים - - -     

לירון אדלר: כן, אני אקריא את מה שאנחנו מציעים: "על שינוי תנאי בהיתר רעלים ברמה א' לפעילויות המסומנות בשתי כוכביות בתוספת השלישית שעניינו כרוך בהקלה מתנאי ההיתר או שיש בה כדי להגדיל את ההשפעה הסביבתית השלילית של העיסוק או את הסיכון לבריאות הציבור או לסביבה ממנו יחולו הוראות סעיף 3ב1 בשינויים המחויבים; הממונה רשאי לשנות את דרכי הפרסום והמועדים הקבועים בסעיף 21 לחוק אוויר נקי ורשאי הוא לדון בהערות שהוגשו לו שלא בפומבי כפי שיימצא מתאים בנסיבות העניין"

לירון אדלר:  זה הנוסח שמופיע גם באוויר נקי בהקשר הזה

יעקב אשר: הערות? הלאה

לירון אדלר: בסעיף קטן (ו) זה צריך להיות לא יובא במניין התקופה האמורה בסעיף קטן (ה)(1) או (2)

יפעת לוי: לגבי סעיף קטן (ג), שהממונה לא ישנה מיוזמתו, אנחנו רוצים רק לוודא שיש תהליך פה של גמישות תוך כדי תקופת ההיתר, שהיא כל כך ארוכה, אם יש מתקן אחד שהוא מסכן את בריאות הציבור שיהיה אפשר להתייחס לזה, שה'מיוזמתו' כולל גם את זה, כמו ב-46 בחוק אוויר נקי

שולי נזר: זה מה שהסעיף הזה אומר

יפעת לוי: רצינו לוודא שזה אכן כך

יעקב אשר: היועץ המשפטי מאשר שזו המשמעות

לירון אדלר: אנחנו מציעים להוסיף כאן:          

יעקב אשר: הערות

רומי אבן דנן: בסעיף 3ז(ה) רשום שהשר רשאי לקבוע נסיבות שבהן שינוי כאמור בסעיף ייחשב לשינוי הפעלה

רומי אבן דנן:  למה זה השר? ממתי השר קובע דברים כאלה? בדרך כלל מי שקובע זה הממונה, למה השר?      

לירון אדלר: יש כאן סעיף שמאפשר לקבוע את הנסיבות שבהן השינוי ייחשב לשינוי הפעלה משמעותי גם בתקנות

לירון אדלר:  סעיף שמסמיך אם המשרד רוצה לקבוע את זה בתקנות הוא יוכל לקבוע בתקנות, אבל הוא גם יכול לקבוע את זה בהנחיות

יעקב אשר: אם זה תקנות זה רק השר

תומר רוזנר: או באופן פרטני

לירון אדלר: או באופן פרטני

לירון אדלר:  (ה), (ו) ו-(ז)

רומי אבן דנן: כי אחר כך יש: הממונה רשאי לתת הוראות בהתאם לנסיבות

רומי אבן דנן:  זה קצת לא ברור

רומי אבן דנן:  לא רשום פה השר רשאי לקבוע בתקנות, כמו שזה נהוג

לירון אדלר: הכוונה היא בתקנות

לירון אדלר: הכוונה היא או שהשר יקבע בתקנות, ב-(ה), או שהממונה יוכל לתת הוראה פרטנית

רומי אבן דנן: רשום 'לקבוע נסיבות'

שולי נזר: לקבוע זה חקיקת משנה

תומר רוזנר: נכון, זה חוק הפרשנות

יעקב אשר: אין עוד הערות

יעקב אשר:  אם כך נמשיך

יעקב אשר: הערות? אין

לירון אדלר: אין פה מה להסביר, זה סעיפים חדשים, ביטול או התליה

יעקב אשר: אתה רוצה להסביר את הביטול והתליה?      

לירון אדלר: בגלל שמתקנים את החוק כאן בצורה קצת יותר רחבה - - -     

יעקב אשר: הכול בסדר, לירון

יעקב אשר: אם יש הערות שמישהו ירים יד

תומר רוזנר: זו אחת הרגליים המשמעותיות של ההצעה, זה האיחוד

תומר רוזנר:  כמו שהציעו בחוק אוויר נקי לאחד היתר פליטה, היתר רעלים ואת התנאים ברישיון עסק, כאן כיוון שאין לנו היתר פליטה אז יש לנו רק היתר רעלים ורישיון עסק אז יהיה איחוד של התנאים הסביבתיים ברישיון העסק עם היתר הרעלים, שלא יצטרכו הליך נפרד לשני הרישיונות

לירון אדלר: במקום הכשרות נכתוב או לעניין אחראי רעלים

לירון אדלר:  הסיבה לשינוי, ראינו שהנושא של הכשרות קיים רק לגבי אחראי רעלים

יונת אלקלעי: לגבי סעיף קטן (א) לדעתי חסר כאן גם הנושא של פליטה לאוויר, איכות אוויר

לירון אדלר: בתנאים שהוא רשאי לקבוע?      

יונת אלקלעי: תנאים שממונה רשאי לקבוע להבטחת ההגנה על הקרקע ומקורות המים ולשם הבטחת איכות נאותה של הסביבה, מניעת מפגעים ומטרדים, אז גם פה חסר איכות אוויר

לירון אדלר: אבל לא אמורים להיות פה תנאים לאוויר

תומר רוזנר: כן אמורים להיות

תומר רוזנר:  יכול בהחלט להיות שיהיו

תומר רוזנר:  זה פשוט הועתק בטעות מאוויר נקי ולכן אני חושב שהיא צודקת וצריך להוסיף

גל ברנס: לא, הוא יכול לקבוע תנאים שהוא מוסמך לקבוע או לפי החוק הזה או לפי חוק רישוי עסקים

תומר רוזנר: ועדיין גם ברישוי עסקים אפשר לקבוע תנאים שנוגעים לאוויר

גל ברנס: לא הגבלנו את התנאים

תומר רוזנר: כתוב פה קרקע ומים

לירון אדלר: כתוב להבטחת הגנה על הקרקע ומקורות המים

תומר רוזנר: והיא צודקת שצריך להוסיף

גל ברנס: ולשם הבטחת איכות נאותה של הסביבה ומניעת מפגעים ומטרדים כאמור בסעיף 1(א)(1) לחוק רישוי עסקים

תומר רוזנר: זה בסדר, אבל פה הדגשתם רק את הקרקע ואת המים, צריך להוסיף את האוויר

גל ברנס: ואז איפה שיש את כל הרעש, זה מקטין את כל חוק רישוי עסקים

תומר רוזנר: זה לא במקום

תומר רוזנר:  היא צודקת

יונת אלקלעי: או להגדיר באופן כללי או להוסיף

תומר רוזנר: באוויר, כיוון שהחוק ממילא עוסק באוויר לא היה צריך לומר את זה, כי זה תוספת למה שהחוק כבר ממילא עוסק בו

יעקב אשר: בהעתק-הדבק לא לקחו בחשבון שעכשיו זה רעלים ולא אוויר

גל ברנס: אני לא בטוח שזה נכון, נבדוק את זה

תומר רוזנר: מבחינתנו זה מתקבל

יעקב אשר: כרגע ההערה מתקבלת על ידינו אלא אם כן תשכנע אותנו

יעקב אשר:  זה שינוי נוסח לכאורה, זה לא משהו מהותי, אבל אם עדיין תהיה לך בעיה אתה יודע עם מי לדבר

יעקב אשר:  תודה רבה

רומי אבן דנן: אני מעלה משהו שגם העלינו בחוק אוויר נקי, מאחר שלא יהיה גם את רישיון העסק בהכנסה של תנאים סביבתיים אנחנו מבקשים שזו תהיה התייעצות עם איגוד הערים

יעקב אשר: אותה תשובה שקיבלתם שם תקבלו גם פה

יעקב אשר:  הלאה

לירון אדלר:       סעיף קטן (ד) נמחק כאן משום שהוספנו את הסעיף הכללי לגבי פקיעת היתר כמו שקראנו קודם, ב-3יא(1)

יעקב אשר: תמשיכי עד סיום נושא

יונת אלקלעי: שתי הערות

יונת אלקלעי:  אחת, לגבי הסעיף הקודם, לגבי הסמכות לפי סעיף 28 לרישוי עסקים של הרשויות

יונת אלקלעי:  אנחנו מבקשים שיהיה כאן איזה שהוא מנגנון שישפר או ייעל את קבלת הסמכה של הרשויות המקומיות, באיגודים, קבלת הסמכה לרישיון עסק

יעקב אשר: זה לא הובן מה שאמרת

תומר רוזנר: מה הבקשה?      

יונת אלקלעי:  לשפר את המנגנון

יונת אלקלעי:  היום לוקח בערך שנה מהרגע שהאיגודים מגישים בקשה למשרד עד שהעובד מקבל למעשה את הרישיון

יונת אלקלעי:  צריך לקבל אישור של המחוז, אישור של פה

יעקב אשר: זה לא קשור לחוק, אבל אני כן מבקש שתהיה לזה התייחסות, לפרוטוקול לפחות, לייעל את התהליך הזה

שולי נזר: אנחנו מוכנים לבדוק את זה

שולי נזר:  אני לא מכירה - - -     

יעקב אשר: אני מבקש שתבדקו

יעקב אשר:  תרשמי לך כהערה

תומר רוזנר: כנראה שזה לא באגף שלך, בגלל זה את לא מכירה

יעקב אשר: אני מבקש שתבדקו את זה

יעקב אשר:  במסגרת הדברים שהנוספים שנדבר עליהם בישיבה הבאה או בישיבות הבאות תהיה התייחסות לפרוטוקול להערה הנכונה שלה, כי אין שום עניין למשכת הזאת

יונת אלקלעי: בהמשך לזה שוב פעם מנגנון הכשרות לעניין של כל ה - - -      

יעקב אשר: שגם לוקח הרבה זמן

תומר רוזנר: חלק מההסמכה

יונת אלקלעי: לא, זה לא ממש קיים ולא ממש – הכשרות תקופתיות אני מתכוונת, גם הכשרות וגם למידת עמיתים

שולי נזר: יש הרבה הכשרות, אנחנו לא מצליחים למצוא אנשים שיבואו להכשרות

תומר רוזנר: לא, של מפקחי הרשויות היא מדברת

שולי נזר: היא מדברת על הפיקוח של רשויות מקומיות שאנחנו עושים ליחידות הסביבתיות

יעקב אשר: כן

יעקב אשר:  האמת היא, בתור אחד שמכיר את זה גם מהצד השני, לא תמיד העירייה נותנת ולא תמיד אלה שצריכים לבוא להכשרות באים להכשרות, אבל זה נושא שצריך לדבר עליו, אני מסכים, לפרוטוקול לפחות

יונת אלקלעי: כן, וגם לקבוע איזה שהוא מנגנון של למידת עמיתים, מהמחוז לאיגודים

יעקב אשר: אוקיי, אבל זה לא קשור לחוק

יונת אלקלעי: לגבי סעיף 3יד, מה הדין במקרה של רישיון עסק או היתר זמני ברשות המקומית במקרה של ביטול או התליה של היתר הרעלים האחוד?      

תומר רוזנר: לפי הבנתי הדין הוא כדין ביטול אישור של אחד מנותני האישור לרישיון עסק אחר

יעקב אשר: תודה

יעקב אשר:  הלאה

יעקב אשר: הערות? אין

תומר רוזנר: לפי סעיף 3ד, זה צריך להיות במסגרת השגה

תומר רוזנר:  לא שמשיגים על ההנחיות, במסגרת ההשגה לפי סעיף 3ד אי אפשר להשיג על הדבר הזה

לירון אדלר: אני רק אעיר שעל בקשה יש סעיף נפרד אחר

תומר רוזנר: יכול להיות שיש כפילות

יעקב אשר: הערות

תומר רוזנר: ביקשתי להציג את התוספת השלישית, כי זה חשוב גם לקראת מי שירצה להעיר הערות לפרטים, אולי להציג את העקרונות שבבסיס התוספת השלישית

יעקב אשר: מה שאנחנו לא מקריאים

תומר רוזנר: נכון

גל דינס: הצעת החוק קובעת שעסק טעון היתר יהיה עסק שמבצע פעילות או מחזיק חומרים מסוכנים על פי התוספת השלישית כאשר התוספת השלישית היא תוספת חדשה

גל דינס:  התוספת מחולקת לשני חלקים, החלק הראשון של התוספת מפרט פעילויות וספים לפעילות וחלק ב' של התוספת מפרט או תכונות סיכון של חומרים מסוכנים או חומרים מסוכנים מסוימים וספים שמעליהם החזקת אותם חומרים תחייב בהיתר רעלים

גל דינס:       התוספת, חלק א'

גל דינס:  גם לחלק א' נקבע סף למפעלי רמה א' וסף למפעלי רמה ב'

גל דינס:  סף הפעילות לרמה א' אלו הם הספים שנקבעו בדירקטיבה האירופית ה-IED וספי רמה ב' הם ככלל מבוססים על חקיקה גרמנית וכאשר לא נמצא סף רמה ב' אז אנחנו קבענו שעסק שמבצע את אותה פעילות ומחזיק חומרים מסוכנים מעל הספים שקבועים בחלק ב', אין סף לפעילות לגבי היקף הפעילות, הוא ייכלל באותה פעילות וייחשב כעסק רמה ב' לגבי אותה פעילות

גל דינס:       אני אתן דוגמה

גל דינס:  אם לדוגמה מפעל מבצע פעילות בתחום המתכת מתחת לספים של הדירקטיבה ועבור אותה פעילות לא נקבע סף רמה ב', אבל הוא מחזיק חומרים מסוכנים מעל הספים שקבועים בחלק ב', אז הוא ייחשב גם עסק שמבצע פעילות בתחום המתכת ברמה ב'

גל דינס:  זה לגבי חלק א' בתוספת

יונת אלקלעי: את יכולה לחזור? רק על הדוגמה

שולי נזר: קודם תסבירי לגבי חלק ב'

גל דינס: בסדר, אני אשלים לגבי חלק ב' ואז גם ניתן אולי עוד דוגמה או שתיים

גל דינס:  חלק ב' למעשה עוסק בהחזקה של חומרים מסוכנים כאשר מפורטות בו תכונות סיכון של חומרים מסוכנים, שזה אומר שהתכונות האלה מתייחסות לקבוצות של חומרים שהם בעלי אותן תכונות סיכון, רעילות, פציצות, דליקות וכו', ורשימה של חומרים פרטניים

גל דינס:       לגבי אותן תכונות סיכון או חומרים פרטניים נקבעו ספים שהחזקה של אותם חומרים מעל הספים תהיה מחייבת היתר כאשר סף רמה א' נקבע על פי הקבוע בדירקטיבת Seveso, שהיא הדירקטיבה שעוסקת במניעת אירועי חומרים מסוכנים, וסף רמה ב' נקבע ככלל על בסיס ספי רמה ב' הקיימים היום בתקנות אמות מידה לחומרים מסוכנים עם התאמות שנקבעו לפי הצורך על בסיס איזה שהם עקרונות שאנחנו קבענו

גל דינס:       למעשה, זה נשאל מקודם והתייחסתי לזה, עסק יכול להיקנס גם בגלל שהוא מבצע פעילות מעל הסף שנקבע בחלק א' וגם בגלל שהוא מחזיק חומר מסוכן מעל הספים שנקבעו בחלק ב'

גל דינס:  אמרתי את זה גם בחלק הקודם של הדיון, מפעל או עסק שמבצע פעילות שמוגדרת כפעילות רמה א', לא משנה אם זה חלק א' בתוספת או חלק ב', אם זה בגלל פעילות או בגלל החזקת חומר מסוכן, הוא ייחשב מבחינתנו כמפעל רמה א', בגלל רמת הסיכון שהספים האלה מגדירים

גל דינס:       אני חוזרת לדוגמה שהתייחסה לחלק א' של הפעילות

גל דינס:  לא לכל סוג פעילות או סקטור נקבע סף רמה ב' שמתייחס להיקף הפעילות ובמקרים כאלה אנחנו קבענו שאם אותו מפעל מבצע את הפעילות אבל מחזיק בחומרים מסוכנים מעל הספים שבחלק ב' הוא ייחשב כמפעל שמשויך לפעילות

גל דינס:  זה דבר שהוא אולי טכני כי הוא ממילא בתוך הסקטור

גל דינס:  מפעל מתכת שהוא לא מעל סף רמה א' של הפעילות הוא מפעל מתכת גם אם הוא נדרש בהיתר בגלל החזקת חומרים מסוכנים

יונת אלקלעי: במקרה של מפעל שהוא ברמה ב' והוא מחזיק בחומר שהוא ברמה א'?      

גל דינס: אז הוא ייחשב רמה א' בגלל הסיכון שהוא מייצר

גל דינס:  זה היה די בקצרה

יעקב אשר: לי זה היה די ברור, אבל יותר מעניין אם לה זה היה ברור

יונת אלקלעי: ברור

יעקב אשר: אם יש לך שאלות אל תתביישי, זה בסדר גמור

יעקב אשר:  אמר לי היועץ המשפטי בשקט קודם שמה שאמרת קודם שלא הבנת, לקח לו ארבע פעמים כדי להבין את זה

יונת אלקלעי: אז אני במצב טוב

יעקב אשר: בחברה טובה מאוד אפילו

גל דינס: אני כן אגיד בגדול שחלק א' של התוספת נוגע לפעילויות, פעילות בתחום המתכת, פלסטיק, כימיה וכדומה, סקטורים, ולאותן פעילויות נקבע סף רמה א', נגיד ייצור בהיקף של 50 טון לשנה ברמה ב', וחלק ב' מתייחס להחזקה של חומרים מסוכנים ועל הכמות שהמפעל מחזיק

נטע דוברין: אפשר להיכנס לחובת היתר בשני מסלולים, או שאתה נכנס במסלול של הסקטור או שאתה נכנס במסלול של כמות החומר

נטע דוברין:  בכל מקרה אתה צריך להיות עוסק ברעלים שיש להם תכונת סיכון כדי להיכנס בכלל

נטע דוברין:  אם אתה נגיד בסקטור - - -     

לירון אדלר: אחסון מסוים של חומר שהוא לא בעל תכונת סיכון

נטע דוברין: אם אתה מפעל צבעים אבל אין לך שום פעילות שהיא כרוכה בחומרים עם תכונת סיכון, אז אתה לא נכנס למרות שכאילו הסקטור שלך מופיע

תומר רוזנר: בכל מקרה אני מציע שלקראת הדיון שאנחנו נקיים בנושא של התוספת השלישית, וכפי שאמרנו, אנחנו לא נקריא אותה וביקשנו שההערות יועברו אלינו עד תחילת השבוע הבא, אם בכל זאת יש שאלות שרוצים הבהרות - - -     

יעקב אשר: אמור להיות דיון על התוספת השלישית, או אם יהיו הערות יהיה דיון?      

תומר רוזנר: אם יהיו הערות יהיה דיון

תומר רוזנר:  מה שאני מציע, ברשותה של גב' דינס, שאם יש בכל זאת בקשות להבהרות מסוימות, כי הנושא הזה הוא באמת מורכב, זה לא דבר פשוט, כדי לחסוך מזמנה של הוועדה, ברשותה של גב' דינס, שמי שרוצה יפנה לגב' דינס במייל והיא תנסה להבהיר לו

יעקב אשר: או דרך מנהלת הוועדה והיא תעביר לה את זה

גל דינס: בשמחה

יעקב אשר: מה נותר לי, רק להיפרד בברכה ובשורות טובות?      

שולי נזר: אין נושאים שהשארנו מאחור?      

תומר רוזנר: יש, אבל אתם צריכים להשלים

גל ברנס: אפשר לדון בכל הנושאים הפתוחים של אוויר עכשיו

קריאה: שאלה טכנית ברשותכם לגבי הוראות התחולה והוראות המעבר, מתי יהיה?      

תומר רוזנר: יהיה דיון גם על זה כמובן

תומר רוזנר:  לקראת אותו דיון אנחנו נפרסם לציבור נוסח כמובן, מבעוד מועד

תומר רוזנר:  מעבר להוראות עצמן המשרד גם התבקש להכין הצגה מפורטת של לוח הזמנים, איך הוא מתכוון להיערך ובדיוק מה הוא מתכוון לעשות בכל עת עד לתחולה המלאה של החוק

תומר רוזנר:  בהחלט יהיה דיון מאוד מפורט בעניין הזה

תומר רוזנר:  אנחנו נבקש להזמין לאותו דיון גם את נציבות שירות המדינה ואת אנשי המחשוב של המשרד כדי לוודא שהמשרד מתכנס ללוח זמנים נאות

תומר רוזנר:       ברמה העקרונית לוח הזמנים שהמשרד מציע הוא זה שמופיע בנוסח הממשלתי עם שינויים לכאן או לכאן מבחינת חודשים

תומר רוזנר:  הנוסח הקיים בהצעה הממשלתית הוא בעיקרון ה - - -      

יעקב אשר: לא הולך להיות שם דרמות, אבל אנחנו כן רוצים לדייק ולטייב

תומר רוזנר: יכול להיות שיהיו שינויים בניסוח כדי להתאים ולדייק, כמו שאדוני היושב ראש בדיוק אמר, לדייק ולטייב ולבטל איזה שהן טעויות שנפלו או שגגות שנפלו בפרטים

יעקב אשר: המשרד, מה שאני מבקש מכם זה להגיע מוכנים עם שיעורי הבית שלנו, לא בשביל לפתוח דיון סתם, אלא באמת לבוא עם דברים ברורים, מוצקים

יעקב אשר:  אם עליהם יהיו שאלות וייפתח דיון אז בסדר, זה מצוין

יעקב אשר:  רצית להשלים משהו, גל

גל דינס: בחלק הקודם של הדיון התבקשנו לבדוק מספר דברים בהפסקה

נטע דוברין: יש שני נושאים שעלו שאני חושבת שאנחנו יכולים להסכים

נטע דוברין:  האחד זה הבקשה לפרסם יחד עם מסמכי הבקשה באותם מקומות שמתפרסמים את ההיתרים הקודמים בהקשר הזה

נטע דוברין:  לזה אנחנו יכולים להסכים, כמו שאמרנו, נקבע איזה שהוא הסדר שמחייב להגיש את ההיתרים הישנים עם השחרה של הסודות המסחריים וזה יפורסם

יעקב אשר: אוקיי, תתקנו את זה בהתאם

נטע דוברין: לאותם מפעלים שכמובן שנמצאים בשיתוף ציבור, שזה מפעלי IED

נטע דוברין:  ולגבי הפרסום בחידוש, ההערה של חברת הכנסת מטי הרכבי, סעיף קטן (ב), אנחנו מסכימים להוריד את הסעיף הזה

לירון אדלר: לגבי מתי יש שיתוף ציבור

לירון אדלר:  כתבנו שאם בבקשה לחידוש אין שינוי משמעותי אז זה לא יפורסם

נטע דוברין: אז אנחנו נוריד את הסעיף הזה

יעקב אשר: היועץ המשפטי, אתה רוצה לפרוטוקול לענות לתומר שלא נמצא פה?      

תומר רוזנר: לגבי הסיפור של סעיף הגישה לצדק בדירקטיבה האירופית

תומר רוזנר:  אכן נזכרת בו האפשרות של המדינות לקיים הליך מנהלי לפני פנייה לבית משפט

תומר רוזנר:  הסעיף אכן מאזכר את האפשרות של המדינות לקבוע הליך מנהלי מקדמי לפנייה לערכאות משפטיות כתנאי להגשת עתירות

תומר רוזנר:  זה קודם כל לא מחייב, אלא כמובן כאפשרות של המדינות

תומר רוזנר:  מה שנאמר זה שההליך הזה צריך להיות, כפי שאמרתי קודם, הוגן וצודק

יעקב אשר: ותו לא

יעקב אשר:  באווירה אופטימית זאת אנחנו נסיים את הדיון, תודה רבה לכולם

יעקב אשר:  אנחנו כמובן נודיע על המועד הבא עם הנוסחים

יעקב אשר:  תודה רבה לכולם