הוועדה המיוחדת לצמצום פערים חברתיים בפריפריה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 21, 2024-02-12 00:00

אברהם בצלאל: 	 בוקר טוב לכולם

אברהם בצלאל:  אנחנו ב-12 בפברואר 2024, ג' באדר א'

אברהם בצלאל:  אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה המיוחדת לצמצום פערים חברתיים בפריפריה

אברהם בצלאל:  בראש ובראשונה אני רוצה להיות עם משפחות הנופלים, שני החללים, הגיבורים שלנו, עדי אלדור ואלון קליינמן, לחזק את המשפחות עצמן

אברהם בצלאל:  ואנחנו מצד שני גם ברוך השם שמחים ורואים שדבר ראשון הממשלה עושה הכול וצה"ל עושה הכול, הכול ביחד, בסייעתא דשמיא עושים הכול כדי להציל את החטופים שלנו

אברהם בצלאל:       אני רואה פה את הפרצופים, אני רואה פה את התמונות

אברהם בצלאל:  אבל ברוך השם, כאשר מצליחים להחזיר שני חטופים וכאשר יודעים כל מבצע כזה מה הוא דורש וכמה כוחות וכמה מחשבה בשביל להציל כל חטוף וחטוף, כי כל אחד הוא עולם ומלואו, אז אנחנו דבר ראשון שמחים ביחד עם המשפחות של החטופים שחזרו ונותן הרבה תקווה

אברהם בצלאל:  ומתפללים ומקווים שבעזרת השם, ביחד עם הכוחות הגדולים שצה"ל מסב בשביל הדבר הזה, יצליחו להחזיר את כל החטופים – את כל ה-134 שנותרו – במהרה לשטחנו בעזרת השם, בריאים ושלמים עד כמה שאפשר

אברהם בצלאל:  ופה נמשיך לתת להם את המעטפת כמו שנותנים עכשיו גם לפרננדו וגם ללואיס שנותנים להם כרגע את המעטפת, עד כמה שאפשר להחזיר אותם לחיים התקינים

אברהם בצלאל:  אז באמת יישר כוח לחיילים שלנו, יישר כוח לכוחות הביטחון, יישר כוח באמת לממשלה ולעומד בראשה על כל מה שעושים למענם

אברהם בצלאל:       בדיון היום אנחנו הולכים להתעסק באי מיצוי זכויות האזרח בשעת המלחמה

אברהם בצלאל:  נשמע את המשרדים, נשמע פה גם את ידידי אלי כהן מפתחון לב, שבאמת עושים עבודה גדולה במשך כל השנה וגם בתקופה הזאת

אברהם בצלאל:  יש לנו גם אנשים בזום, את גילי תמיר

אברהם בצלאל:  כל יום ב-7:00, מי שיודע, מי שנמצא בנסיעה בדרך שומע את גילי תמיר עם מיצוי הזכויות

אברהם בצלאל:  זה כסף שמגיע לאזרחים

אברהם בצלאל:  בסוף כל הכספים האלה, מיצוי הזכויות האלו זה כספים שמגיעים לאזרחים

אברהם בצלאל:  ובדרך כלל מי שנפגע הכי קשה זה אזרחים מהעשירון התחתון

אברהם בצלאל:  כי בדרך כלל העשירונים העליונים, זה הסטטיסטיקה אומרת, בסוף העשירונים העליונים והבינוניים יש להם את מי שידאג להם לכל הזכויות שרק אפשר

אברהם בצלאל:  מעורכי דין, ממצים אנשים במשרד שיטפלו בכל הדברים האלה

אברהם בצלאל:  אבל בסוף יש את האזרח שבקושי מתמודד עם היום יום, עם הלחם והחלב שלו, ללכת למכולת או חושב פעמיים

אברהם בצלאל:  לא מדבר על אנשים חולים בצורות כאלה שיכול להיות שקשה להם בכלל להתנייד או אנשים שמתביישים בכלל לצאת החוצה

אברהם בצלאל:  לצערנו דוח המבקר מראה עד כמה מיליונים שחוזרים לקופת המדינה, אני לא יודע אפילו לאן זה מגיע בסוף, בגלל שאנשים לא ממצים את הזכויות שלהם

אברהם בצלאל:       אז אני חושב שהגיע הזמן לעשות סדר

אברהם בצלאל:  דבר ראשון לשים את זה פה על השולחן ולדבר על זה ולמצוא פתרון הולם

אברהם בצלאל:  למצוא איזה מטריה אחת מסודרת לכל הדבר הזה

אברהם בצלאל:  שבסוף היום אדם יידע מה הזכויות שלו, אדם יידע איך למצות אותם

אברהם בצלאל:  וכן, אנשים לפעמים צריכים למצות זכויות מכמה וכמה משרדים, אז יהיה צריך איזה גוף מתכלל שיידע להביא להם את זה ולעזור להם למצות את זה

אברהם בצלאל:  כי בסוף היום אם אנחנו נדע למצות לאנשים את הזכויות שלהם בזמן שמגיע להם את זה, אנחנו לא נמצא אותם אחר כך ברווחה ובכל מיני מקומות אחרים, לאור זה שהם פשוט לא היה להם את הכסף בזמן הנכון לעזור לעצמם

אברהם בצלאל:  אז אני חושב שהמדינה מקצה כספים ונותנת את זה, כי זה מגיע לאנשים, אז גם צריך לדעת איך להנגיש להם את זה ולבדוק להם את זה

אברהם בצלאל:       אנחנו נפתח את הדיון

אברהם בצלאל:  יש פה משפחות חטופים? אז אני מתנצל, עינב מוזס, בבקשה, לפני כן

אברהם בצלאל:  אנחנו בדרך כלל פותחים עמכם בוועדות

אברהם בצלאל:  אני רק אומר, דבר ראשון, היום הזה הוא תקווה גדולה כשרואים שני חטופים שחזרו

אברהם בצלאל:  זו תקווה גדולה שאנחנו יודעים שעושים הכול, כמו שהתפרסם גם שכבר היו כמה ניסיונות שלא צלחו, שלא הבינו שזה העיתוי

אברהם בצלאל:  אני מאמין שגם בשאר החטופים, לא דווקא לחטופים האלה, כל חטוף וחטוף מנסים לבדוק מידע ולראות את כל מה שרק אפשר להביא אותם חזרה

אברהם בצלאל:  ואני גם מאמין ומקווה שבעזרת השם גם נצליח ביחד עם כוחות צה"ל, כוחות הביטחון, להביא אותם לפה כמה שיותר מהר

אברהם בצלאל:  אז בבקשה, גב' מוזס

עינב מוזס: קודם כול תודה רבה שנתתם לנו את ההזדמנות להיכנס ולהשמיע את קול אהובנו

עינב מוזס:  אני עינת מוזס, אני הכלה של גדי מוזס שנחטף מהמיטה שלו בקיבוץ ניר עוז ב-7 באוקטובר

עינב מוזס:  אני מרגישה כמו הבת שלו, אז מצחיק אותי להגיד הכלה שלו

עינב מוזס:  בת הזוג שלו מזה 19 שנים – אפרת כץ, נרצחה ב-7 באוקטובר

עינב מוזס:       אני אגיד רק במשפט, כי על גדי אפשר לספר כל כך הרבה דברים

עינב מוזס:  אבל הוא אוהב אדם

עינב מוזס:  אוהב אדם, אוהב אדמה

עינב מוזס:  הוא אגרונום שעבד שנים רבות מטעם משרד החקלאות, מטעם המדינה, במדינות מתפתחות

עינב מוזס:  הוא נסע בשביל לעזור למדינות העולם השלישי להילחם בעוני

עינב מוזס:  מדברים פה קצת על העוני והפערים בפריפריה

עינב מוזס:  הוא ראה בזה שליחות לעזור ולהדריך מדינות מתפתחות, להתקדם ולהשתמש במשאבים שלהם בשביל לצמוח ולהתקדם

עינב מוזס:  הוא עד היום מלמד בכפר סילבר ומקבל משלחות מחו"ל כדי ללמד אותם איך להתפרנס בכבוד

עינב מוזס:       הוא האמין שהציונות האמיתית זה החקלאות בנגב ולאורך הגבול

עינב מוזס:  ואם הייתם רואים את התמונה הראשונה שאנחנו ראינו ברשת שהחמאס העלה כבר ב-7 באוקטובר את המבט המבועת שהיה לו בעיניים כשהוא הוחזק משני הצדדים והיה כבר בתוך עזה

עינב מוזס:  הוא לא האמין, זה מה שהמבט שלו סיפר לנו, כמובן לא דיברנו איתו, שהוא אזרח המדינה והוא נמצא שם

עינב מוזס:  ואני בטוחה שהוא לא מאמין שהוא כבר ארבעה וחצי חודשים שם והמדינה עוד לא החזירה אותו

עינב מוזס:  וגם אנחנו לא

עינב מוזס:       אנחנו יותר מידי זמן בפנים

עינב מוזס:  אני לא צריכה לספר לכם

עינב מוזס:  לא רק על גדי; כל המבוגרים שם, שאנחנו חרדים לחיים שלהם ללא תזונה וללא טיפול

עינב מוזס:  יש שם גם נשים; שאם חס וחלילה האנסים שלהם הכניסו אותם להיריון, הן היום כבר בשבוע 19

עינב מוזס:  זה אמצע היריון

עינב מוזס:  סליחה שאני מדברת, אבל זאת האמת הקשה, וזה פשוט בלתי אפשרי שאנחנו ניתן להם להמשיך להיות שם, להינמק

עינב מוזס:  בייסורים, לצעירות, לצעירים ולמבוגרים ולאבות

עינב מוזס:       מיד כשנכנסתי לפה ראיתי את התמונה של ילדי משפחת אור באולם

עינב מוזס:  אני מכירה את המשפחות שלהם, ששוחררו מהשבי

עינב מוזס:  אני רק רוצה להגיד לכם שנועם ועלמה שם בצד ימין למעלה, חזרו הביתה מהתופת של השבי ואין אמא ואבא שיחבקו אותם בבית

עינב מוזס:  כי אמא שלהם נרצחה, ואבא שלהם בשבי, והוא גבר

עינב מוזס:  אז אומר שגם גברים צעירים יחסית צריכים להשתחרר, כי יש להם ילדים שמחכים בבית

עינב מוזס:       אתם מדברים פה על הפערים בפריפריה

עינב מוזס:  אני תושבת מועצה אזורית אשכול, זה נחשב פריפריה

עינב מוזס:  אבל ב-7 באוקטובר אני חושבת שהטראומה של כל עם ישראל, אבל שאנחנו והילדים שלנו בפריפריה חווינו זה תהום שאם לא נחזיר את המשפחות שלנו ואת תושבי הפריפריה הביתה בחיים שום תוכנית לא תוכל לגשר על התהום ועל הפערים הרגשיים שנוצרו בין ילדי הפריפריה לילדי המרכז, הפעם בגלל התופת של 7 באוקטובר

עינב מוזס:  זה בהחלט משהו שקשור ישירות למה שאתם דנים עכשיו

עינב מוזס:  לא רק כלכלי

עינב מוזס:  אתם דנים פה בנושא מאוד חשוב

עינב מוזס:  אני חלק מהקהל שאולי צריך לצרוך את מה שאתם דנים פה

עינב מוזס:  אבל תבינו שזה קריטי

עינב מוזס:  כולנו תושבי העוטף והפריפריה

עינב מוזס:      אתה דיברת על מה שקרה הבוקר וזה באמת קודם כל בוקר עם תחושות מאוד מעורבות, כי יש שני חיילים שנהרגו, לצד השמחה

עינב מוזס:  אבל אנחנו צריכים, בואו נהיה אמיתיים

עינב מוזס:  כולנו יודעים שהצבא שלנו חזק וטוב ככל שיהיה, לא יוכל לעשות עוד 134 מבצעים צבאיים ולהוציא את כולם משם ללא שחיילים ייפגעו וללא שהחטופים ייפגעו

עינב מוזס:  זה לא אפשרי, אפילו לא 50

עינב מוזס:  רק מתווה מדיני יחזיר אותם בחיים ולא את כולם בארונות

עינב מוזס:  כמובן שגם הנרצחים חייבים להגיע לקבורה בבית שלהם, במדינה שלהם

עינב מוזס:  אז אל לנו להיכנס לשאננות ולחשוב שמבצע צבאי, מוצלח ככל שיהיה, יוכל להחזיר אותם בחיים

עינב מוזס:  לצערי זה לא אפשרי וכל איש ביטחון יוכל להגיד לכם את זה

עינב מוזס:       אני מבקשת מכם, בשבועות האחרונים אנחנו מרגישים שהתחילה איזה שהיא הסתה או הפחדה של הציבור, שאם חס וחלילה המלחמה נעצרת עכשיו, ה-7 באוקטובר הבא מעבר לפינה

עינב מוזס:  אנחנו מתייעצים עם עשרות אנשי ביטחון, כי אני באמת לא אשת ביטחון, קטונתי

עינב מוזס:  עשרות אנשי ביטחון בתפקידים רמי מעלה, מהמוסד, מהשב"כ ומהצבא, שאומרים לנו ביטחון המדינה לא ייפגע אם עכשיו נעצור את המלחמה

עינב מוזס:  חייבים לעצור, לשחרר אותם

עינב מוזס:  ולישראל יש את היכולות ואת הידע איך להמשיך ולפעול מול החמאס ולשנות את המציאות הביטחונית

עינב מוזס:       אני תושבת עוטף עזה, המציאות הביטחונית צריכה להשתנות

עינב מוזס:  לצערי אין ברירה, המלחמה צריכה להתקיים

עינב מוזס:  אבל יש דברים שמבצע צבאי או מלחמה, הישגים צבאיים לא יחזירו

עינב מוזס:  הם לא יחזירו את הערבות ההדדית שקיימת במדינה שלנו, הם לא יחזירו את ערכי העם היהודי שאנחנו לאורם הולכים פה במדינה ומחנכים את הילדים שלנו

עינב מוזס:  הם לא יחזירו את האמון שלנו בקובעי המדיניות, בכם

עינב מוזס:  הם לא יחזירו את הביטחון האישי שאנחנו יודעים שהמדינה תעשה בשבילנו הכול

עינב מוזס:  גם אם פעם אחת היא לא הצליחה, היא תעשה הכול כדי להגן עלינו

עינב מוזס:  המדינה תמשיך להתקיים פיזית, לא ירחיבו אותנו

עינב מוזס:  ישראל תמשיך להתקיים כלפי חוץ

עינב מוזס:  כי כלפי פנים החברה שלנו חבולה בטראומה, גוססת

עינב מוזס:  והדרך היחידה להחיות את החברה שלנו ולהבריא אותה, בפריפריה ובמרכז, זה עם שחרור החטופים בחיים

עינב מוזס:  אחרת כלפי חוץ נתפקד, אבל מבחוץ נהיה חברה מפורקת

עינב מוזס:  זה אות קלון לדורי דורות

עינב מוזס:       רק אגיד משפט אחרון

עינב מוזס:  קודם כול חשוב לי להגיד – ולא אני אומרת, אנשי צבא וראש הממשלה בכבודו ובעצמו אומר – שיש כבר הישגים צבאיים מאוד מרשימים; אז זה הזמן לעצור ולהוציא את החטופים, כי זו הוגדרה כמטרה עליונה

עינב מוזס:  לצערי, הקבינט הגדיר אותה כמטרה שנייה ולא ראשונה

עינב מוזס:  אבל המטרה הראשונה הושגה, יש הישגים צבאיים גדולים

עינב מוזס:  וזה הזמן לעצור ולהשיג את המטרה השנייה שהגדירו, של שחרור החטופים בחיים

עינב מוזס:  לא כ-130 ארונות

עינב מוזס:  אני רוצה שכל אחד ילך היום וידמיין קבר אחים גדול של 134, כי שניים חזרו, 134 אנשים חיים שוכבים בפנים

עינב מוזס:  ואנחנו לאט לאט כל יום שופכים עליהם עוד ועוד חול, קוברים אותם חיים, זאת האמת

עינב מוזס:       זה מה שקורה שם

עינב מוזס:  אין דרך אחרת להוציא אותם בחיים מלבד מתווה מדיני

עינב מוזס:  ואנחנו צריכים שיהיה לנו את האומץ והאחריות והמוסר לקבל את ההחלטה הכי ערכית והכי מוסרית שמדינת ישראל נתבקשה לקבל מאז הקמתה

עינב מוזס:  וזה שחרור החטופים במחירים הנדרשים

עינב מוזס:  תודה רבה

אברהם בצלאל: תודה רבה

אברהם בצלאל:  שומעים כל מילה וליבנו אתכם

אברהם בצלאל:  ואני מאמין ומקווה שעושים הכול ושימשיכו לעשות הכול בשביל להחזיר אותם כמה שיותר מהר, בעזרת השם

עינב מוזס: אני רוצה להגיד ממש משפט

עינב מוזס:  אני אשתף אתכם בכנות

עינב מוזס:  חמותי גם נחטפה והיא השתחררה בפעימה הראשונה

עינב מוזס:  והרגע הכי מרגש היה כשהנכדים נכנסו לחדר וראו אותה

עינב מוזס:  כי היו להם גם הרבה חברים חטופים באותו יום וגם סבתא וסבא

עינב מוזס:  ואני ראיתי את ניצוץ התקווה שהיה להם פתאום בעיניים, שהנה המדינה החזירה לנו את סבתא

עינב מוזס:  וכמה ימים אחרי זה גם החברים שלהם חזרו

עינב מוזס:  וזה ניצוץ התקווה שאנחנו חייבים להחזיר פה לכל עם ישראל

עינב מוזס:  תודה

אברהם בצלאל: תודה

אברהם בצלאל:  אלי כהן, בבקשה, מנכ"ל פתחון לב

אברהם בצלאל:  אנחנו מתנצלים על המעבר החד, אבל אנחנו לא שוכחים לרגע

אברהם בצלאל:  באמת שאנחנו לא שוכחים לרגע, אבל אנחנו חייבים להמשיך לעבוד

אברהם בצלאל:  תודה

אלי כהן: האמת יום קשה, ישראלי כל כך של שמחה ועצב

אלי כהן:  אבל בכל זאת במעבר חד

אלי כהן:  אדוני יושב-הראש, תודה על הדיון הזה

אלי כהן:  הכנו איזה שהיא מצגת, אם אפשר להעלות אותה

אלי כהן:       (הצגת מצגת)     קודם כל, אמר גם יושב-ראש הוועדה, לצערנו בכל ההיבט של מיצוי זכויות אנחנו יודעים שבישראל מוכח סטטיסטית שככל שיורדים בעשירונים כך אנחנו חשופים ליותר מצב של אי מיצוי זכויות באחוזים מאוד משמעותיים

אלי כהן:  יש פה שורה של נתונים שמדברים שבדיוק שהאוכלוסיות שהכי מתקשות, זה נכון גם עכשיו בזמן המלחמה וזה נכון גם בדרך השגרה, שאנשים שמתקשים יותר מגיעים למצב של מיצוי זכויות נמוך יותר

אלי כהן:  אם לוקחים את המשפחות שאנחנו מטפלים בהם בפתחון לב, בשים לב לנתון, זה נתון מחריד

אברהם בצלאל: רק מתנצל שלא נתתי לחה"כ דבי

אברהם בצלאל:  בסדר?     

דבורה ביטון: לא, לא, אני רוצה להקשיב, זה בסדר

אלי כהן: שימו לב לנתון, 100% מהאנשים שמטופלים בפתחון לב יש להם לפחות זכות אחת שלא מוצתה לולא הטיפול

אלי כהן:  ואנחנו יודעים שהמלחמה באמת הוסיפה לקהלים האלה הרבה מאוד, דיברנו קודם על הפעילות של נפגעי פעולות איבה, שביום של המלחמה נוספו למעלה מ-21,340 בני משפחה מקרבה ראשונה של נפגעי פעולות איבה

אלי כהן:  וזה חוצה גם לגבי מפונים בכמויות אדירות ואנשים שהתגייסו למילואים

אלי כהן:  לכל אחד מהאנשים האלה מגיעים זכויות שבהרבה מובנים יכולות להיות קריטיות

אלי כהן:       אני רוצה לדבר רגע על הטיפול הכולל במיצוי זכויות ולהסביר שיש לו כמה תהליכים

אלי כהן:  אני חושב שכולם מכוסים ברמה כזו או אחרת, בטח על ידי משרד הרווחה שנמצא פה ועוד הרבה שפועלים בנושא הזה, הג'וינט ואחרים שנמצאים ופועלים בנושא הזה

אלי כהן:  גם שותפי וידידי ארז מ-"כל זכות" ומשרד המשפטים שעושים עבודה נהדרת בתחום הזה

אלי כהן:  אבל יש כמה רמות של מיצוי זכויות שצריך להתייחס אליהם

אלי כהן:  הראשון הוא הנגשת מידע, אולי באמת הפרויקט המוביל בתחום הזה, הפרויקט שארז מוביל של "כל זכות" יחד עם משרד המשפטים

אלי כהן:  שבעצם חושף את הציבור למידע הזה

אלי כהן:  נושא של ייעוץ והכוונה אישית, שזה כמובן נושא הדגל של משרד הרווחה

אברהם בצלאל: השאלה אבל כמה אנשים יודעים את הזכויות שלהם

אלי כהן: זו שאלה

אלי כהן:  אולי ארז אחרי זה יוכל להתייחס ולתת את הנתונים ממש, אני בטוח שכן

אלי כהן:  משרד הרווחה מפעיל גם את ש

אלי כהן: י

אלי כהן: ל וגם את עיר מקדמת זכויות יחד עם הג'וינט ואחרים, שעושים עבודה בייעוץ לאנשים האלה

אלי כהן:  אבל עדיין יש שכבה רחבה מאוד של אוכלוסייה שגם אחרי ייעוץ וגם אחרי איתור הזכות הספציפית לא יצליחו לממש את הזכות שלהם ולא יהיה מה שקרוי הליך מיצוי זכויות אקטיבי

אלי כהן:  הליך מיצוי זכויות אקטיבי אומר שאנחנו לוקחים את האנשים האלה יד ביד ומלווים אותם בדרך למיצוי הזכות

אלי כהן:  אני חושב שבהינתן שהמדינה לא נמצאת באזורים זה גם לא רלוונטי אפילו לדבר על זה של לתת את הזכויות באופן יזום, את מלוא הזכויות

אלי כהן:  יש זכויות שכן ניתנות על ידי המדינה באופן יזום

אלי כהן:  אבל את מלוא הזכויות באופן מלא לתת באופן אוטומטי לאנשים זה לא רלוונטי אפילו להעלות את זה לשיח

אלי כהן:  לכל הפחות היא צריכה להיות שותפה בכירה ומובילה בזה שעושים את מיצוי הזכויות האקטיבי גם לאוכלוסיות הכי מתקשות

אלי כהן:       אנחנו בפתחון לב פועלים ביחד עם שותפים רבים, כמו שאפשר לראות פה, בנושא הזה של מיצוי זכויות, בכמה פרויקטים: בזכות בקלות – שזה פרויקט שאני אדבר עליו כאן

אלי כהן:  אנחנו שותפים לא עם "כל זכות", עם ארז שהוא המייסד של "כל זכות" ועם קרנות הביטוח הלאומי שהם שותפים שלנו בפרויקט הזה

אלי כהן:  ומשרד העבודה והג'וינט עשינו איתם פעילות עם ניידות מימוש זכויות שהגיעו למלונות המפונים בעת הזו

אלי כהן:  היו בלמעלה מ-100 מלונות מפונים שונים בנוכחות מאוד מאוד משמעותית

אלי כהן:  ועוד מעט נראה נתונים מה זה עושה

אלי כהן:  אבל אנחנו פועלים במרחב הזה מזה שנים ארוכות

אלי כהן:       יש הרבה מאוד חסמים בהקשר לטיפול בנושא הזה של מיצוי זכויות

אלי כהן:  מזה שלא רוצה לצאת מהבית והחשש לפנייה לאגפים של שירותים חברתיים, בושה וסטיגמה והפיזור של השירות והקושי בהגעה פיזית, והצורך לעבור משרדי ממשלה שונים

אלי כהן:  תחשבו כמה משרדי ממשלה שונים מעניקים שירות לאזרח ובהרבה מקרים נדרש פעילות וסיוע ומימוש של זכות בהרבה יותר ממשרד אחד

אלי כהן:  אנחנו נראה עוד מעט דוגמאות

אלי כהן:  אני חושב שהדוגמה הכי טובה הייתה דווקא בקורונה

אלי כהן:  בקורונה היו הרבה מאוד עסקים קטנים שנפגעו והמדינה הקימה קרן לטובת הנושא הזה של עסקים קטנים

אלי כהן:  כסף אדיר נשאר שם, למרות שמי שהיה צריך לקחת את הכסף זה בעלי עסקים מגובים בעורכי דין ורואי חשבון ועדיין לא הגיעו למצב של מימוש הזכות באופן מלא ובקרן הזו נשארו כספים רבים

אלי כהן:  אז זה בעניין הזה

אברהם בצלאל: יודע להגיד לנו סכום בערך?      

אלי כהן: אני חושב, אם אני לא טועה, שנשארו בה יותר מ-3 מיליארד שקלים

אלי כהן:  זה בערך 50% מהסכום שהוצע בה

אלי כהן:  ואלה אנשים, שוב, שיכולים לקחת רואה חשבון ועורך דין ולממש את הזכות

אלי כהן:  בוודאי לא מדובר באוכלוסיות שאנחנו בפתחון לב מטפלים בהם

אלי כהן:       פתרון שאנחנו מדברים עליו פה היום, זכות בקלות, אחד הדברים היותר משמעותיים שפועלים בו, זה שהוא בעצם נותן מענה בדרכים שונות, בכל דרך שרוצים

אלי כהן:  אם זה בטלפון, אם זה ווטסאפ, אם זה פיזית, אם זה דרך פנייה במחשב

אלי כהן:  בכל דרך שנוח למקבל השירות לפנות הוא יכול לפנות ולקבל את הפנייה בצורה מלאה

אלי כהן:  מהתחלה ועד הסוף, כולל ליווי אקטיבי

אלי כהן:       אפשר לראות את הפעילות שעשינו ב-"חרבות ברזל"

אלי כהן:  אפשר לראות את התמונה באמצע, אפשר לראות כאן אוהל צבאי מפני שממש יחד עם הג'וינט ומשרד הרווחה הגענו לשטחי הכינוס של המילואימניקים ודאגנו לממש את הזכויות שלהם שם ממש בפועל בשטח

אלי כהן:  פעולה מאוד נדרשת

אלי כהן:  אנחנו מאוד שמחים על השותפות הזאת

אלי כהן:  זה שמשרד הרווחה והג'וינט יצרו ויזמו והרימו את הכפפה של הדבר הזה

אלי כהן:  ועוד מעט תראו את הנתונים המדהימים שהדבר הזה הביא

אלי כהן:  אפשר לראות את הנוכחות גם במלונות

אלי כהן:  בשילוב של הפרויקט הזה, גם של הניידות וגם של הפרויקט זכות בקלות ושימוש במערכת הטכנולוגיות שנבנתה שם

אלי כהן:       אפשר לראות פה באמת דוגמאות של אנשים בפועל של מה שקרה

אלי כהן:  מפונה מיד מרדכי – שכמובן אנחנו לא צריכים לספר מה עברו האנשים האלה – עבר להתגורר בחולון, כשהוא עובד בנתיבות

אלי כהן:  והוא פנה אלינו לזכות בקלות

אלי כהן:  תראו רגע כמה משרדים שונים הוא היה צריך לעבור כדי לקבל את הזכויות שמגיעות לו

אלי כהן:  משרד הביטחון, משרד העבודה, ביטוח לאומי, משרד הבריאות, משרד התיירות

אלי כהן:  תארו לכם שהבן אדם הזה עכשיו מהמקום שלו בחולון, עם הנגישות, עם מערכות המחשב שנשארו אולי בבית, עם טלפון שהוא לקח או לא לקח, עם הארנק שהוא השאיר בחדר בבית

אלי כהן:  תארו לכם שהוא צריך לרוץ עכשיו בין כל המקומות האלה והטיפול ותראו לאיזה סכומים משמעותיים זה מגיע

אלי כהן:  למעלה מ-23,000 שקלים

אלי כהן:  אני לא צריך להגיד לאף אחד פה מה המשמעות של דבר כזה לבן אדם בסיטואציה הזו

אלי כהן:       אני רוצה לתת דוגמה נוספת: א', תושב שדרות, שהוא גם בעלים של סופר שכונתי

אלי כהן:  אז גם פה, גם מענק מרשות המיסים, משרד הביטחון ומשרד התיירות

אלי כהן:  ותראו את הסכום של הפיצוי שהוא קיבל – 380,000 שקלים

אלי כהן:  אפשר להבין שזה לחלוטין משמעות שהיא משנה חיים או משנה מציאות לכל הפחות

אלי כהן:  ואלה הדברים שאנחנו עוסקים בהם

אלי כהן:       (הקרנת סרטון)     אז בעצם יש פה תהליך שבו אנחנו נכנסים משיחה שנכנסת באחד הערוצים שדיברתי עליהם, מעבר של אינטק, מיפוי צרכים מקיף של כל מה שאנחנו צריכים כדי לדעת מה הפערים

אלי כהן:  יש סוללה של מומחי עומק שנמצאים בשלב השני כדי לדעת שאנחנו עושים

אלי כהן:  אנחנו מלווים את הפונה ואנחנו מודדים את כל הפעילות

אלי כהן:  עוד מעט תוכלו לראות נתונים

אלי כהן:  ואנחנו יכולים גם להפיק מהם משמעויות

אלי כהן:  לנתח ולנסות אולי אפילו תהליכים של שינוי מדיניות

אלי כהן:       יש פה עוד דבר שהוא מאפשר במערכת הזאת, זה שיתוף של כל כך הרבה, מבחינתנו כל הגופים שנמצאים פה ועוד אחרים נוספים הם שותפים או נותני שירותים בתוך הפרויקט הזה

אלי כהן:  אפשר מה שנקרא לתכלל את הפעילות ולהפוך לשלם שהוא גדול מסך חלקיו

אלי כהן:  יכול להיות שיש פה עוד אפילו שותפים נוספים רבים שלא נמצאים בשקף

אלי כהן:  זה היה רק רצון להדגים

אלי כהן:  ובעצם אנחנו יכולים לקחת את המומחיות השונה שנמצאים בארגונים השונים שמתמחים במיצוי זכויות באלמנטים ספציפיים, ולהביא את כל הידע והמומחיות הזאת יחד תחת קורת גג אחת, תוך שימוש במערך מתנדבים מאוד מאוד גדול ומאוד רחב

אלי כהן:       המערכת מספקת מידע, גם מודדת את הטיפול וגם מספקת מידע בזמן אמת לכל אחת מהסוגיות

אלי כהן:  איפה התורים נמצאים, במה צריך לטפל, איך אפשר לקדם את הדבר הזה

אברהם בצלאל: כמה זמן לוקח לכם מאז שמתקבלת פנייה ועד שאתם מסיימים טיפול בה?     

אלי כהן: זמן הגדרה של טיפול הוא שתוך 48 שעות אנחנו מייצרים טיפול כזה

אלי כהן:  עוד מעט נוכל לראות את הנתונים של סגירת טיפול

אלי כהן:  אם אנחנו לוקחים אפילו רק את הנתון של המלחמה, בארבעה חודשים או שלושה וחצי חודשים, אז שהתחלנו להפעיל את זה במערך המלחמה, למעלה מ-83% מהזכויות כבר סיימו את הטיפול שלהם

אלי כהן:  זה נתון פנומנלי

אלי כהן:  יש פה הרבה מאוד אנשים שמתעסקים במיצוי זכויות

אלי כהן:  יגידו לך שלפעמים גם בשנים ארוכות לא מצליחים להגיע לנתון דומה

דבורה ביטון: זה התנדבותי או שזה עם שכר טרחת עורך דין?     

אלי כהן: התנדבותי

אלי כהן:  גם לשכת עורכי הדין מקצה פה, שהם גם שותפים בפרויקט, גם הם מקצים פה, דרך שכר מצווה ואחרים, סיוע גם בנושא הזה

אלי כהן:  ואפשר בדיוק לעשות את זה

אלי כהן:  זה הרעיון, שברגע שהדבר הזה יילקח, אנחנו לא מחפשים לעשות פה איזה אקזיט, מלבד אקזיט חברתי, על ידי המדינה, אפשר לחבר אליו את כל הגופים שגם ככה פועלים בתחומים האלה

אלי כהן:  פעם אחת לקחת את כל הארגונים החברתיים האחרים שפועלים ולחבר אותם תחת קורת גג אחת ולתת כמו שאומרת הקלישאה: שלם שהוא הרבה יותר גדול מסכום חלקיו

אלי כהן:       אז אפשר לראות באמת את הפניות

אלי כהן:  מה נשאר פניות פתוחות, כמה זמן צריך לבצע כל דבר

אלי כהן:  לא ניכנס ולא נלאה את החברים פה בכל התהליך, אבל המטרה היא רק להראות באמת שזה נותן יכולת שליטה מלאה בכל הנתונים

אלי כהן:  פירוט של פנייה

אלי כהן:       דיברנו על נתונים מאז המלחמה

אלי כהן:  אפשר לראות שקיבלנו למעלה מ-17,000 פניות

אלי כהן:  83% מהן נסגרו תוך שלושה וחצי חודשים, נסגר הטיפול

אלי כהן:  אנשים, תושבים ואזרחים קיבלו כבר למעלה מ-56 מיליון שקלים, כשאנחנו יכולים מתוך הדבר הזה גם לזהות איפה החסמים מתוך המערכת הזאת ולהתאים את זה גם לפעולות חקיקה ואחרות, כדי שבפעם הבאה שנהיה בבעיה, הרי היינו מצפים שכבר לא יהיו בעיות, אנחנו שנתיים אחרי קורונה

אלי כהן:  היינו מצפים שהדבר הזה כבר יילקח ויילמד ולקחים יופקו

אלי כהן:  המערכת הזאת יודעת גם להוציא את הלקחים האלה ולאפשר לנו לקדם גם תוכניות חקיקה

אלי כהן:       אם לוקחים לפי אותו אחוז שינוי ומטפלים בכל המפונים, לפי אותו מפתח 17,000 פניות ו-56 מיליון שקלים, 330,000 מפונים היו מקבלים כולם טיפול, נכון זה לא נתון בדיוק מדעי, אבל אנחנו מדברים על אזור של מיליארד שקלים

אלי כהן:       מה אנחנו חושבים שנדרש לעשות פה כדי להתקדם בצורה טובה ברמה מדינית? – א' זה לקבוע גורם מתכלל אחד

אלי כהן:  זה נכון שיש הרבה משרדי ממשלה שונים שמטפלים בזה

אלי כהן:  לא צריך להחליף אותם, אבל צריך שיהיה גורם אחד שהאזרח פונה אליו

אלי כהן:  דיברנו בהרבה מובנים גם בתחילת הפגישה פה, על אובדן אמון ועל הדרך של האזרח לקבל אמון בממשלה; שיהיה גורם אחד שהוא פונה אליו שיודע להפעיל את כל המערכות השונות

אלי כהן:  אנחנו חושבים שצריך להיות מערך אחיד בין כל המשרדים השונים שמטפלים

אלי כהן:  אם זו המערכת שלנו אם זו אחרת

אלי כהן:  אבל מערכת אחידה שכולה מדברת את אותה שפה ויודעת לתקשר אחד עם השנייה

אלי כהן:  צריך להקצות לזה משאבים, ולא מדובר במשאבים גדולים

אלי כהן:  ברמה מדינתית מדובר במשאבים זניחים, כדי לדעת לטפל בזה

אלי כהן:  ועד שעושים את הדבר הזה, צריך אולי לייצר איזה שהוא מבחן תמיכה ספציפי שתומך בגופים השונים שממצים זכויות

אלי כהן:  אנחנו חושבים שזו אחריות של המדינה מההתחלה ועד הסוף

אלי כהן:      אני חייב להגיד תודה ולהגיד שהנתונים פה כולם הם נתונים של כל השותפים שלנו: משרד העבודה, הג'וינט, ארז עם זכות בקלות, קרנות הביטוח הלאומי ועוד העמותות השותפות וכל מי שפועל בדבר הזה

אלי כהן:  תודה

אברהם בצלאל: תודה אלי

אברהם בצלאל:  חה"כ דבי ביטון, בבקשה

דבורה ביטון: קודם כל בוקר טוב

דבורה ביטון:  אני את הבוקר בחרתי להתחיל באור בקצה המנהרה, השבה של שני החטופים האלה בהחלט נותן איזה שהיא תקווה

דבורה ביטון:  מתפללת לשובם של כלל החטופים במהרה

דבורה ביטון:  אני רוצה להביע את צערי על מותם של החיילים הנוספים ונקווה שהם יהיו האחרונים

דבורה ביטון:       אני רוצה להודות על הדיון המאוד מאוד חשוב הזה

דבורה ביטון:  בעצם מנכ"ל של פתחון לב, אלי, באמת סיכם את המציאות המורכבת שקיימת

דבורה ביטון:  מבקר המדינה דיווח בעצם שקיימת עלייה מאוד גדולה של חוסר מיצוי זכויות

דבורה ביטון:  אנחנו יודעים, כפי שכבוד היושב-ראש אמר שבעצם דווקא האוכלוסייה המוחלשת היא זו שפחות יודעת, בין אם זה מחוסר ידיעה או מבושה, או לא תמיד רוצים להיות ממותגים בגורמי רווחה

דבורה ביטון:  אף על פי שזה זכויות שמגיעות להם, אף אחד לא עושה להם טובה

דבורה ביטון:  בטח ובטח יש אחריות מאוד גדולה לממשלה

דבורה ביטון:       כפי שצוין כאן וראו שבעצם על כל מיצוי זכות מעורבים משרדים רבים

דבורה ביטון:  ואני יכולה להגיד מהחוויה האישית שלי כעורכת דין שליוותה לא אחת נפגעי איבה אז אני יכולה לספר למשל על פונה שפנתה באופן אישי לביטוח הלאומי והכירו בה באפס אחוז, וכשהיא הכניסה אותי לסיפור כעורכת דין אנחנו סיימנו את התיק אחרי ערר ב-77% של נפגעת איבה

דבורה ביטון:  זאת אומרת, גם אם אתה לא נמצא עם אנשים מקצועיים

דבורה ביטון:  ולכן שאלתי לגבי שכר טרחה

דבורה ביטון:  אני שמחה לשמוע שיש גופים התנדבותיים בנושא הזה

דבורה ביטון:       אני חושבת שהחשיפה היא עוד לא מספיק גדולה

דבורה ביטון:  זאת אומרת, להערכתי צריך להגיע כמו שמגיע שובר הארנונה, צריך להגיע איזה טופס הדרכה לאן אפשר לפנות

דבורה ביטון:  אם אתה נפגע, לא נפגע, במציאות של ה-7 באוקטובר אני חושבת שגם מי שהיה במרכז מרגיש היום שעבר עליו משהו

דבורה ביטון:  בטח ובטח כל מי שעבר את הטראומה הזאת מסביב

דבורה ביטון:  ולכן הרעיון הוא בהחלט להכניס את זה תחת קורת גג אחת, לתכלל, שהוא זה שיידע לפעול למשרדים הספציפיים, למנוע בירוקרטיה לאותו פונה

דבורה ביטון:  הפונה יצטרך להתעסק בניירת האישית שלו לדאוג

דבורה ביטון:  אבל מפה לשחרר, כי כפי שבאמת כבוד יושב-הראש אמר, ברגע שאתה ממצה את הזכות שלך ואתה מקבל גם את הזכות הכספית, לא אחת אתה יוצא ממעגלים שבנסיבות אחרות דווקא הטראומה, דווקא האסון האישי הזה כשאתה לא עושה איתו כלום רק מדרדר ויכול לעשות נזק וזה חוזר בדלת האחורית

דבורה ביטון:  ולכן יש לנו באמת חובה לחשוב על איזה שהוא גוף שיתכלל ופחות גופים מפוזרים

דבורה ביטון:  ובטח ובטח שהממשלה תיקח אחריות, תסייע בתקצוב

דבורה ביטון:  כי באמת אנחנו נכנסים לתקופה מאוד מאוד קשה, בין חיילים הלומי קרב, אזרחים עם פוסט טראומה

דבורה ביטון:  כל האירוע המאוד מאוד גדול שקרה לנו אחרי ה-7 באוקטובר

דבורה ביטון:  תודה

אברהם בצלאל: תודה

אברהם בצלאל:  ארז פרלמוטר, בבקשה, יושב-ראש "כל זכות"

ארז פרלמוטר: תודה רבה שהזמנתם אותי ותודה רבה על הדיון

ארז פרלמוטר:  שמי ארז פרלמוטר, אני השותף מייסד של "כל זכות"

ארז פרלמוטר:  זה הכובע שאני פה

ארז פרלמוטר:  יש לי גם עוד כובע שאני שותף עם פתחון לב ב-זכות בקלות שזה ייעוץ אישי

ארז פרלמוטר:  אני מדבר כרגע בכובע הראשון, למרות שהוא כל הזמן מושך את הכובע השני

ארז פרלמוטר:       אני אגיד כמה מילים שהן גם קשורות, אני אתחיל עם מה ששאלת

ארז פרלמוטר:  אני יודע שיש חסמים ובירוקרטיה ואלו מילים גבוהות שאולי קשה לפרוט אותן

ארז פרלמוטר:  אבל מניסיוני, ואני כבר 14 שנים בתחום, אני בכלל בא מעולם ההיי-טק

ארז פרלמוטר:  אני לא בא מעולם מיצוי הזכויות, אבל משהו, לא יודע, קרה, ולפני 14 שנים נכנסתי לתחום

ארז פרלמוטר:  הבעיה היא הרבה פעמים פשוט לתת לאנשים את המידע הפשוט ולהכניס אותם לתוך התהליך

ארז פרלמוטר:  כשנכנסים לתוכו הרבה מהם כבר מממשים אותו

ארז פרלמוטר:      שאלת כמה היקף מיצוי הזכויות

ארז פרלמוטר:  כל המחקרים, ואני מצטט רק מחקרים, אומרים סיבה מספר 1 לאי מיצוי זכויות פשוט 'לא ידעתי'

ארז פרלמוטר:  לא ידעתי שמגיע לי

ארז פרלמוטר:  והדבר השני, אם ידעתי, חשבתי שזה מאוד מסובך לממש את זה

ארז פרלמוטר:  אני תמיד נותן דוגמה: הבטחת הכנסה

ארז פרלמוטר:  שזו הזכות היום, כולם מכירים את זה אני מניח, הבטחת הכנסה או השלמת הכנסה

ארז פרלמוטר:  לפי מחקר של ביטוח לאומי 45% מהזכאים לא מממשים

ארז פרלמוטר:  וזה השכבות הכי נמוכות וזה מיליארד ורבע שקלים בשנה על הרצפה, שפשוט לא לוקחים אותם

ארז פרלמוטר:  לאנשים שהכי מגיע להם

ארז פרלמוטר:  והפרדוקס הוא שזו הזכות אולי הכי קלה לממש במדינת ישראל

ארז פרלמוטר:  אתה צריך לבוא לסניף דואר עם תעודת זהות ולהגיד אני רוצה לקבל את זה

ארז פרלמוטר:  לוקחים את הפרטים והמשרדים בודקים את זה

ארז פרלמוטר:  לא צריך אפילו, התהליך הוא מאוד פשוט

ארז פרלמוטר:  פשוט לא יודעים או חושבים שזה מאוד מורכב

אברהם בצלאל: ביטוח לאומי איתנו פה?     

קריאה: כן

ארז פרלמוטר: אז זה לשאלתך

ארז פרלמוטר:  מה שאני עושה רק בדקות הקרובות, אני אהיה קצר

ארז פרלמוטר:  אני כרגע בכובע של יושב-הראש "כל זכות"

ארז פרלמוטר:  אני אספר מה עשינו ב-"כל זכות" בתקופת החירום, כי זה נושא הדיון

ארז פרלמוטר:  "כל זכות", אני מניח שרובכם יודעים, זה אתר מידע שמנגיש את כל המידע על כל הזכויות שמגיעות לאזרחי ישראל ואיך לממש אותן

ארז פרלמוטר:  האתר קיים בעברית

ארז פרלמוטר:  יש לנו היום כמו 7,000 עמודים שונים שמתארים את כל הזכויות הקיימות

ארז פרלמוטר:  6,000 עמודים בערבית, בשפה הערבית, שזה תרגום כל החומר

ארז פרלמוטר:  יש אזורי תוכן, לדוגמה ניצולי שואה, שהם לא רלוונטיים לקהל הערבי; אבל היום גם בערבית כבר כל התוכן מתורגם

ארז פרלמוטר:  יש לנו כ-1,000 ערכים בשפה הרוסית

ארז פרלמוטר:      קצת מספרים: אנחנו בני 14

ארז פרלמוטר:  יזמות של אמיתי קורן – השותף שלי – ושלי, כשאמיתי נשא ברוב העומס

ארז פרלמוטר:  אני יכול להגיד שהיום אנחנו פועלים בשנים האחרונות לפי החלטת ממשלה לקיים את המיזם הזה, ובתקצוב, וכמובן בסיוע בלתי יתואר של משרד המשפטים ומערך הדיגיטל הלאומי שהוא גם מתקצב את הפרויקט ומסייע בכל מה שצריך

ארז פרלמוטר:       בחודש רגיל נכנסים לאתר שלנו 1

ארז פרלמוטר: 7 מיליון יוניק יוזרס, זאת אומרת: אנשים ייחודיים

ארז פרלמוטר:  אם אותו אדם נכנס היום ומחר אנחנו סופרים אותו כאחד

ארז פרלמוטר:  זה בעצם 1

ארז פרלמוטר: 7 מיליון אנשים בחודש, חודש רגיל

אברהם בצלאל: בישראל?     

ארז פרלמוטר: בישראל, כן

ארז פרלמוטר:  מדהים

ארז פרלמוטר:  זה רק מראה כמה יש צורך במידע הזה

ארז פרלמוטר:  ומדובר ב-2

ארז פרלמוטר: 9 מיליון ביקורים שונים, כלומר: הרבה פעמים אותם אנשים נכנסים פעמיים

ארז פרלמוטר:  וזה בחודש רגיל

ארז פרלמוטר:       בתקופת המלחמה, אני מדבר על נתונים מ-8 באוקטובר עד סוף דצמבר 2023 נכנסו עוד 1

ארז פרלמוטר: 4 מיליון משתמשים, רק לדפים שקשורים ל-"חרבות ברזל"

ארז פרלמוטר:  סביב תעסוקה, נפגעי פעולות איבה ודברים מן הסוג הזה

ארז פרלמוטר:  שזה מייצג בערך 2

ארז פרלמוטר: 3 מיליון ביקורים שונים בכמעט שלושה חודשים

ארז פרלמוטר:       אנחנו כמובן מלכ"ר

ארז פרלמוטר:  מה שאנחנו עשינו כארגון, עלינו מהר מאוד: ב-8 באוקטובר כבר העלינו פורטל של 130 ערכים שקשורים למלחמה

ארז פרלמוטר:  כל מה שקשור למילואים, מפונים, תעסוקה, חל"ת, נפגעי פעולות איבה

ארז פרלמוטר:  ממש נדמה לי ביום ראשון או ביום שני כבר היינו למעלה, וכבר התחלנו לקבל תנועה אדירה לדברים האלה

ארז פרלמוטר:  בנוסף, עשינו מספר מדריכים

ארז פרלמוטר:  'מדריכים' זה איזו שהיא צורה לארוז את החומר בצורה הרבה יותר נגישה מדפים, שהמון משתמשים בזה

ארז פרלמוטר:  מדריך למפונה שבעצם מאגד את כל הזכויות שקשורות למפונים, מדריך לעצמאי ועוד מספר מדריכים

ארז פרלמוטר:  וכמובן דף של שאלות ותשובות

ארז פרלמוטר:  כי במצב חירום יש אי ודאות גדולה לגבי מידע והרבה פעמים דרך שאלות ותשובות אפשר להנגיש את החומר בצורה מאוד טובה

ארז פרלמוטר:       בנוסף יש לנו גם אתר שהוא סטארט אפ חדש בתוך "כל זכות" שנקרא "כל שירות"

ארז פרלמוטר:  שזה בעצם אתר שמנגיש את כל השירותים שזכאים להם תושבי ישראל בכל התחומים

ארז פרלמוטר:  עלינו שם עם אזור בשירותים בתחום החירום

ארז פרלמוטר:  לדוגמה חוסן, טיפולים נפשיים וכו'

ארז פרלמוטר:  וגם שם קיבלנו תנועה אדירה

ארז פרלמוטר:  בנוסף יש לנו שיתופי פעולה עם כמעט כל משרדי הממשלה, הן בקבלת חומר רלוונטי שנוכל להכניס לתוך האתר ולהנגיד אותו והן גם בוולידציה של דברים שאנחנו כותבים לראות שהם תקפים ומדויקים

ארז פרלמוטר:  כמובן שיש כל הזמן עדכונים שאנחנו מקבלים מכל מיני צינורות, כולל משרדי ממשלה והדברים האלה עובדים פנטסטי

ארז פרלמוטר:       אני רוצה להגיד, בתור מי שלפני 14 שנים היה עם אמיתי באיזה חדר צפוף – האמת שלא היינו בחדר צפוף, היינו כל אחד מהבית; המיזם הזה – זה מחמם את הלב לראות את המהלך, מעבר להקמה, איך המדינה שיתפה איתנו פעולה ופתחה את הדלת

ארז פרלמוטר:  והיום זה נחשב לאיזה תשתית מידע לאומית בהובלת הגופים שאמרתי, ושעובדת בצורה מדהימה, כל המיזוג עם המדינה ושיתוף הפעולה

ארז פרלמוטר:       לסיום, מה היתרון של "כל זכות"? – א', אנחנו בעצם מנגישים את כל המידע בצורה מאוד פשוטה

ארז פרלמוטר:  וזה נושא מאוד חשוב שגם אלי אמר עליו

ארז פרלמוטר:  אנחנו מסתכלים ברמת הצרכן

ארז פרלמוטר:  אני תמיד אומר, לי יש בת שהיא עם סכרת נעורים

ארז פרלמוטר:  תיק לא פשוט, כבר הרבה שנים

ארז פרלמוטר:  וכאשר יש לך בת עם סכרת נעורים, אתה בא לברר מה הזכויות שלך

ארז פרלמוטר:  אז לאן אתה מתקשר? איפה אתה מברר את זה? אז אתה אומר זה משרד הבריאות

ארז פרלמוטר:  אתה מתקשר לגופים של משרד הבריאות

ארז פרלמוטר:  אז המוקד של משרד הבריאות נותן לך את הזכויות הרפואיות במקרה הטוב, בדרך כלל הוא גם יפנה אותך, הוא לא ייתן לך את המידע, אבל הוא יפנה אותך לגופים

ארז פרלמוטר:  אבל זה לא רק זכויות בריאותיות, זה חלק קטן

ארז פרלמוטר:  הילדה הייתה במערכת החינוך, היום היא כבר אחרי שירות צבאי

ארז פרלמוטר:  היא הייתה זכאית לזכויות לסייעת, דברים בתחום החינוך

ארז פרלמוטר:  יש דברים בתחום העבודה

ארז פרלמוטר:  הסתבר פתאום שאנחנו זכאים לנקודת זכות, זה הרבה כסף

ארז פרלמוטר:  ואף אחד לא יודע להגיד לנו את זה

אברהם בצלאל: זה אוטומטי קורה? נקודת זכות לא קורית אוטומטית?     

ארז פרלמוטר: זה לא קורה אוטומטית

ארז פרלמוטר:  ואני אומר, זה דברים, כמו שאמרתי, אני מחבר את זה להתחלה, אתה בכלל לא יודע שמגיע לך ולקבל אותם הרבה פעמים זה מאוד פשוט

ארז פרלמוטר:  זה לא תמיד בירוקרטיה, אבל פשוט אתה לא יודע

ארז פרלמוטר:  אפילו אחרי כמה שנים נודע לי שאני – כתושב רמת גן – זכאי להנחה בארנונה בעיריית רמת גן

ארז פרלמוטר:  למה? כי ההסתכלות היא תמיד כל משרד ממשלתי לפי התחום שלו, אבל לא הסתכלות ללקוח

ארז פרלמוטר:  זה הבעיה, בואו תנו לי את כל הזכויות שמגיעות

ארז פרלמוטר:  וב-"כל זכות" דף המידע בסכרת נעורים ייתן לך את כל הזכויות בכל התחומים שרלוונטיים לכל אחד ממשרדי הממשלה

ארז פרלמוטר:  זה מה שנקרא one stop shop הסתכלות על הלקוח

ארז פרלמוטר:      ופה זה מביא אותי לנושא האחרון, שאני עכשיו אדבר קצת מקרו על היקף הבעיה

ארז פרלמוטר:  ל-"כל זכות", כמו שאמרתי, נכנסים 1

ארז פרלמוטר: 7 מיליון איש כל חודש

ארז פרלמוטר:  80% מאוד מרוצים, אומרים קיבלנו את המידע על הזכויות, אנחנו מבינים מה צריך לעשות

ארז פרלמוטר:  20% אומרים עדיין אנחנו לא מבינים בדיוק איך לממש את הזכות, מכל מיני סיבות

ארז פרלמוטר:  כי לפעמים יש להם מקרה פרטי, לפעמים גם זה עדיין דף שקשה לקרוא אותו וכו'

ארז פרלמוטר:  20% מ-1

ארז פרלמוטר: 7 מיליון איש – זה 340,000 איש, כל חודש, שעכשיו צריכים טלפון שאפשר להרים אליו ולקבל דרכו איזה שהוא סיוע אישי

ארז פרלמוטר:  כי יש להם בעיה, אחרת הם לא היו נכנסים לכל זכות, אבל הם לא יודעים איך למצות את הזכויות שלהם

ארז פרלמוטר:  שליש מיליון איש, כל חודש

ארז פרלמוטר:       עכשיו, כל המערכות שתכף נשמע פה, ואני מכיר טוב את השוק, מטפלות אולי ב-10%-20% מהאוכלוסייה הזאת בקושי, מבחינת יכולת לטפל

ארז פרלמוטר:  80% אין להם לאיפה להתקשר, אין להם עם מי לדבר

ארז פרלמוטר:  דבר שני, גם אין one stop shop, כי במלחמה הממשלה פרסמה איזה עמוד שלם עם כל המוקדים הממשלתיים שיכולים לקבל מהם סיוע

ארז פרלמוטר:  היו שם איזה 50-60 טלפונים

ארז פרלמוטר:  ועכשיו אני אומר, רק רגע, אני צריך טלפון אחד שיידעו לטפל בי בכל בעיה, בכל תחום באופן זמין, פשוט, בלי שאני אצטרך ללכת לאיזה שהוא מקום

ארז פרלמוטר:       וזה מביא אותי ל-"זכות בקלות" שבעצם הכיוון היה ייעוץ טלפוני

ארז פרלמוטר:  אתה יכול מהבית, זמין, one stop shop בכל תחום, שיכול לתת לך מענה

ארז פרלמוטר:  פשוט, נגיש, בלי שאתה צריך ללכת לאגף לשירותים קהילתיים או למשרד כזה או אחר, ויכול גם לטפל במסות האלה שדיברתי, כי הבעיה היא עצומה

ארז פרלמוטר:  וזה הכיוון של השירות הזה

אברהם בצלאל: אוקיי, תודה רבה, תודה ארז

אברהם בצלאל:  משרד הרווחה, אני אשמח לשמוע דבר ראשון את שיתופי הפעולה

אברהם בצלאל:  דבר שני, אני רוצה לדעת איך אנחנו כן דואגים לאנשים שכן יוכלו למצות את הזכויות שלהם

דליה לב שדה: בוקר טוב, שמי דליה לב שדה, אני מנהלת האגף למשאבי קהילה במשרד הרווחה

דליה לב שדה:  ואנחנו אחראים על נושא של מיצוי זכויות במשרד, למרות שיש הרבה מאוד פעולות גם בתוך משרד הרווחה שעוסקים בקשת רחבה מאוד של מענים

דליה לב שדה:  אנחנו גם נותנים שירותים ישירים לאזרחים שזקוקים לסיוע ומוכרים על ידי המחלקה, כמו מרכזי עוצמה שנמצאים בארץ

דליה לב שדה:  כמו שירותים ישירים שניתנים על ידי מנהל מוגבלויות, על ידי אזרחים ותיקים וכדומה

דליה לב שדה:  ויש את היחידה שלנו היא אוניברסלית ומניעתית

דליה לב שדה:  זאת אומרת אנחנו רואים את האזרח באשר הוא, בלי קשר לכך אם הוא רשום בשירותי הרווחה או לא רשום בשירותי הרווחה

דליה לב שדה:  וזה השירותים שהקמנו

דליה לב שדה:       ראשית, יש את שירות ייעוץ לאזרח, שזה קיים ב-80 רשויות בארץ

דליה לב שדה:  אתם תכף תראו את הקושי, את הבעיה, כי לא הכול נמצא בפריסה ארצית

דליה לב שדה:  באמצעות מתנדבים, שזה כבר קיים עשרות שנים

דליה לב שדה:  שנותנים סיוע לאזרח, בתנאי כמובן שהאזרח מרים את הטלפון ומבקש מידע בנושאים מסוימים

דליה לב שדה:  זו הייתה רמה אחת

דליה לב שדה:  לאחר מכן אנחנו פיתחנו את עיר מקדמת זכויות, כאשר הבנו שבעצם כדי להגיע לאזרחים אנחנו צריכים להיות ברשויות המקומיות ואנחנו צריכים להיות בגישה פרו-אקטיבית

דליה לב שדה:  ולכן הקמנו את עיר מקדמת זכויות

דליה לב שדה:  פיתחנו את זה כאשר התשתית נשענת על הרשות המקומית

דליה לב שדה:  אנחנו נתנו תקצוב, יחד עם הג'וינט אשלים ויחד עם קרן רש"י ונמצאים בשותפות הזאת גם קרנות ביטוח לאומי, שאמרנו אנחנו ברשויות המקומיות נקים יחידה, יהיה שם גם מוקד פיזי שאפשר להגיע אליו ואפשר לקבל ייעוץ ישיר

אברהם בצלאל: סליחה שאני קוטע אותך

אברהם בצלאל:  הם מכירים את כל הזכויות?     

דליה לב שדה: מכירים את כל הזכויות

דליה לב שדה:  שוב, באמצעות מערך של מתנדבים מאוד רחב, כמו ששמענו גם מפתחון לב, גם אצלנו יש מערך של עורכי דין, של רואי חשבון, של אנשי טיפול

דליה לב שדה:  וגם אנחנו תקצבנו עורך דין בתוך המרכז הזה ומנהל שמתכלל את כל הפעילות ברמת הרשות המקומית

דליה לב שדה:  זה ברמת הרשות המקומית

דליה לב שדה:  אבל זה לא היה מספיק

דליה לב שדה:  הבנו שלא מספיק רק שיהיה ברשויות המקומיות, אנחנו חייבים את משרדי הממשלה

דליה לב שדה:  ואז הקמנו בעצם ועדה בין משרדית ששותפים לה 15 משרדי ממשלה

דליה לב שדה:  כמעט כל משרד משמלתי שאחראי על איזה שהן זכויות, כי אנחנו לא אחראים על כל מערך הזכויות במשרד הרווחה

דליה לב שדה:  היכולת של משרד הרווחה היא פשוט לתכלל את המענים בקשר עם האזרח

דליה לב שדה:  כי אנחנו רואים את כל מצבי החיים של התושבים באשר הם ואנחנו יכולים באמת, אם אדם בא עם בעיה בבעיה אחת ורואות עוד 10 תחומים שמגיע לו שם זכויות

דליה לב שדה:  ומה שציין ארז זה בדיוק מה שנעשה בתוך השירותים הללו

אברהם בצלאל: ב-80 רשויות אני מבין?     

דליה לב שדה: לא

דליה לב שדה:  אז שוב, יש את תחנות ש

דליה לב שדה: י

דליה לב שדה: ל שזה רק שירות ייעוץ וזה לא גישה פרו-אקטיבית

דליה לב שדה:  זו גישה שנותנת מידע בלבד

דליה לב שדה:  זה לא מספק

דליה לב שדה:  ויש עוד 30 רשויות שפועלת בהן התוכנית עיר מקדמת זכויות, שזו תוכנית פרו-אקטיבית

אברהם בצלאל: גם באיזה רשויות למשל? בציבור הערבי, בציבור הבדואי?     

דליה לב שדה: גם בציבור הערבי, גם בציבור החרדי, גם בציבור הכללי

דליה לב שדה:  זה לא מספיק

דליה לב שדה:  זה עדיין לא פריסה ארצית

דליה לב שדה:  זה האתגר בעצם של משרד הרווחה, לקדם את זה לפריסה ארצית

אברהם בצלאל: כמה פעמים בשבוע המרכז הזה פתוח ברשויות?     

דליה לב שדה: המרכז הזה פתוח בעצם כל יום

דליה לב שדה:  זאת אומרת כי זו התוכנית וזה הכול ממומן

דליה לב שדה:  יש מוקד עירוני ויש מערך שלם שיש להם שם שותפות עם כל המחלקות של הרשות המקומית, עם חברה אזרחית

דליה לב שדה:  כי גם עמותות שונות בחברה האזרחית נותנות סיוע במיצוי זכויות

דליה לב שדה:  שמענו את פתחון לב, אבל זה לא רק פתחון לב

דליה לב שדה:  יש הרבה מאוד עמותות שעוסקות בכל מיני נושאים שונים של זכויות: אם זה בתחום מוגבלויות, אם זה בתחום אזרחים ותיקים וכך הלאה

דליה לב שדה:  אז בעצם המטרה של התוכנית הזאת היא לרכז את כל הכוחות ברשות המקומית

דליה לב שדה:  זה רמה אחת

דליה לב שדה:       אחר כך הבנו שיש חסמים, שצריך לעשות תיאום גם ברמה הארצית

דליה לב שדה:  ולכן יש לנו גם שותפות עם 15 משרדי ממשלה ברמה הארצית

דליה לב שדה:  ועוד גורמים נוספים שמשלימים

דליה לב שדה:  זאת אומרת, כמו הלמ"ס, כדי שאנחנו נוכל להגיע למידע על אזרחים, כדי שנוכל גם בפוש לקדם זכויות

דליה לב שדה:  זאת השותפות ששם שותפים גם ביטוח לאומי וגם משרד הבריאות וגם משרד החינוך וגם משרד השיכון וגם משרד הביטחון וכמעט כל משרד ממשלתי שעוסק בתחום של זכויות

דליה לב שדה:  נכון שהנושא הזה עדיין חדש יחסית

דליה לב שדה:  אנחנו בתחילת הדרך

דליה לב שדה:  אנחנו יצרנו את השותפויות האלה, אנחנו חייבים לפתח את מנגנוני העבודה, שזה האתגר שלנו עכשיו

דליה לב שדה:  יושבים כאן גם בצוות איתי גם ג'וינט אשלים, שהם ביחד איתנו מקדמים את המהלך הזה הלכה למעשה כדי שתיווצר השותפות הזאת וכדי שנוכל לתאם, לסנכרן ולפתור בעיות

אברהם בצלאל: מישהו יודע כמה פניות מדובר בחודש? כמה מטופל? אני לא מדבר על המידע הרגיל, זה פחות מעניין אותי כרגע

אברהם בצלאל:  מעניין אותי כרגע ספציפית אנשים שצריכים יותר מהמידע הכללי

אברהם בצלאל:  כמה פניות יש בחודש? סדר גודל, כמה מטופל, כמה זמן לוקח?     

דליה לב שדה: אז עוד אין לנו מספיק נתונים, אני חייבת להגיד

אברהם בצלאל: כמה זמן זה כבר קיים?     

דליה לב שדה: למעט הנושא של הניידות, ששם הנושא מסודר, כי יש מערכת ממוחשבת שפשוט בודקת ומתעדת את כל התהליכים האלה

דליה לב שדה:  בעיר מקדמת זכויות עדיין אין לנו את המערכת הזאת

דליה לב שדה:  יש לנו מערכת הרבה יותר פשוטה, CRM היא פשוטה

אברהם בצלאל: אלי, לכם יש מערכת מסודרת, נכון? למה?     

דליה לב שדה: יש בחינה של הנושא הזה במשרד הרווחה

דבורה ביטון: אני תוהה אם הלחץ שיש על משרדי הרווחה, המחסור בעובדים סוציאליים וכו', באמת איך מספיקים בכלל?     

אברהם בצלאל: לכן אמרנו שהרוב זה התנדבות ויש מספיק עורכי דין ואנשים שרוצים לתרום לחברה עצמה

דליה לב שדה: ויש גם תגבור של כוח אדם מתכלל, כדי שזה לא ייפול על העובדים הסוציאליים

דליה לב שדה:  ודרך אגב, מנהל התוכנית לא חייב להיות עובד סוציאלי בהכשרתו

דליה לב שדה:  זה דבר אחד

דליה לב שדה:  יש עורך דין לתוכנית, כדי שהוא יוכל גם לסייע אם צריך לכתוב מכתב ואם צריך לעשות פנייה או התייחסות משפטית, אז גם יש עורך דין בתהליך הזה

אברהם בצלאל: צריך להגיע פיזית או אפשר גם מקוון?     

דליה לב שדה: אפשר גם מקוון, אפשר גם טלפונית, בוודאי

דליה לב שדה:  אבל הרבה פעמים אנשים נזקקים דווקא לתמיכה פיזית וגם יש ליווי למיצוי עצמו

דליה לב שדה:  זאת אומרת מלווים את הבן אדם

אברהם בצלאל: יש הרבה אנשים שמתביישים לבוא, מפחדים מהנושא הזה שנקרא רווחה

דבורה ביטון: מה קורה עם הציבור עם צרכים מיוחדים שיש צורך לגשת אליהם? הם לא תמיד יודעים איך להיכנס למערכות ממוחשבות

דליה לב שדה: לכן אנחנו מסונכרנים בתוך כל המערכת המשרדית

דליה לב שדה:  קודם כל יש מרכזי משפחה למשל של מוגבלויות אצלנו, שנותנים גם שם מיצוי זכויות

דליה לב שדה:  והם יודעים עלינו ואז הם מפנים אם יש בעיה ואם יש צורך בליווי ספציפי אז יש את הקשר

דליה לב שדה:  יש את מרכזי עוצמה, ששם הם מלווים אנשים במצבי עוני שמתמודדים עם כל מיני סוגיות גם כלכליות

דליה לב שדה:  וגם שם יש מערך

דליה לב שדה:  יש שם גם עובדים סוציאליים ועובדים קהילתיים שהם מסייעים בתהליך מיצוי הזכויות

דליה לב שדה:  יחד עם זאת יש כל כך הרבה גורמים שעוסקים בזה, זה עדיין נשאר אתגר לפיצוח

אברהם בצלאל: כאשר מדברים על מיליארדים שחוזרים, אז זה אומר שכנראה שלא ממצים את זה

אברהם בצלאל:  או שאין מספיק כוח אדם לזה, או שזה לא מספיק יעיל

דליה לב שדה: אבל גם מערכת פתחון לב, יש טלפון, עדיין לא כל אזרח יודע שהוא צריך להרים טלפון

אברהם בצלאל: בסוף פתחון לב זה משהו פרטי שהוא עושה טובה למדינה באיזה שהיא צורה

דליה לב שדה: הוא מקבל, יש על זה מימון, זה בסדר

דליה לב שדה:  המדינה מגלה עניין וזה היזמות של החברה האזרחית, לכן אנחנו מתייחסים לחברה האזרחית כשותף מאוד משמעותי שלנו

דליה לב שדה:  מנכ"ל המשרד מוביל את המהלך הזה עכשיו

דליה לב שדה:  הוא הקים את הוועדה הבין משרדית, יחד איתנו, הוא מוביל את הוועדה הבין משרדית, את השותפות הזאת

דליה לב שדה:  אנחנו מנסים לפצח כמה וכמה אתגרים שנמצאים עדיין לפתחנו

דליה לב שדה:  התוכנית התחילה לפעול בשטח ב-2023, גם זה חשוב להבין

דליה לב שדה:  היא יחסית חדשה, אבל יש לה פוטנציאל גבוה

אביבית אלינזון דוד: אני אשמח להשלים את הדברים של דליה

אביבית אלינזון דוד:  אני אביבית אלינזון, מנהלת תחום עוני והדרה במשרד הרווחה

אביבית אלינזון דוד:  אנחנו באמת אחראים על מערך "נושמים" שבפנים יש גם את מרכזי העוצמה שדליה דיברה עליהם

אביבית אלינזון דוד:  אני אגיד שבמערך "נושמים" אנחנו מטפלים באנשים בעוני והדרה

אביבית אלינזון דוד:  אנשים שמתקשים להגיע למיצוי הזכויות לא באופן אקטיבי

אביבית אלינזון דוד:  שהגישה שלנו, ואלי התחיל לדבר על זה מקודם, הגישה היא באמת דרך הקשר האישי

אביבית אלינזון דוד:  דרך הקשר האישי אנחנו מסייעים לאנשים להגיע למיצוי זכויות אקטיבי, כאשר אנחנו מסתכלים על מיצוי הזכויות במערך הוליסטי כולל

אביבית אלינזון דוד:  אנחנו מדברים גם על מיצוי זכויות, גם על כלכלת משפחה, גם על נושא התעסוקה

אברהם בצלאל: כן, אבל בסוף היום, כשאת אומרת למשל "הנושמים" לא כל אחד יכול להיכנס לתוכניות האלה

אברהם בצלאל:  בסוף התוכניות האלה הן קטנות

דבורה ביטון: הם צריכים לפנות אליכם

דבורה ביטון:  מה אתם עושים עם אנשים שלא פונים?     

אברהם בצלאל: גם לפנות וגם אין מקום לכולם

אברהם בצלאל:  אני מדבר איתך כאחד שהייתי סגן ראש עירייה כמה שנים טוב ואני מכיר את זה

אברהם בצלאל:  אני זוכר שלדחוף מישהו לתוך התוכנית הזאת גם לקח הרבה

אביבית אלינזון דוד: אני כן אגיד שהיום אנחנו נותנים מענה ל-5,000 משפחות במערך "נושמים"

אביבית אלינזון דוד:  בנוסף לזה אנחנו נותנים דרך מרכזי עוצמה מענה ל-15,000 משפחות ובודדים

אביבית אלינזון דוד:  ואני אגיד גם שלאורך כל תקופת הלחימה אנחנו מאוד הקפדנו על קשר אישי, כולל הגעה, ליווי של אותם אנשים שפונו מהערים שבהן התגוררו ועברו למלונות

אביבית אלינזון דוד:  אז ליווי אקטיבי במלונות ולתת להם סיוע במרכזי העוצמה

אברהם בצלאל: את זה ראינו

אביבית אלינזון דוד: ליווי של אנשים שנזקקו לעוד מערך עזרה

אביבית אלינזון דוד:  אז זה אנחנו, זה משהו שאנחנו מאוד מאוד הקפדנו עליו לאורך כל התקופה

אביבית אלינזון דוד:  ומיצוי הזכויות הוא באמת מיצוי זכויות אקטיבי

אביבית אלינזון דוד:  ללכת פיזית עם הבן אדם, לעזור לו ללכת לביטוח לאומי, ללכת לכל משרדי הממשלה

אברהם בצלאל: תודה

אברהם בצלאל:  ביטוח לאומי, אני דווקא רוצה לשמוע

אברהם בצלאל:  ודווקא אני רוצה להתחיל ממה שארז אמר, כשמדברים לגבי הבטחת הכנסה למשל

אברהם בצלאל:  למה אנחנו כמדינה לא דואגים בצורה אקטיבית לאנשים האלו, לשלוח להם מכתב

אברהם בצלאל:  הרי בסוף בן אדם צריך לשלוח את זה פעם אחת, כמדומני, לא? הבטחת הכנסה, זה בדרך כלל כשיש לבן אדם פחות משלושה ילדים מעל גיל 18, משהו כזה, הוא זכאי להבטחת הכנסה

אברהם בצלאל:  ולמה לא עשו את זה בצורה אקטיבית אם למעלה ממיליארד שקלים לא יודע אם נזרק, אבל לא מגיע ליעדו האמיתי

אברהם בצלאל:  אז אנחנו חוטאים למטרה האמיתית בנושא הזה

שלומי מור: עו"ד שלומי מור, המוסד לביטוח לאומי

שלומי מור:  אני בהחלט אדבר על המלחמה, כי אני חושב שמלחמת ה-7 באוקטובר הייתה דוגמה מצוינת להראות איך ניתן היה בהרבה דרכים למצות זכויות כפי שאני חושב שהביטוח הלאומי עשה מאמץ גדול לעשות

שלומי מור:  לגבי הבטחת הכנסה, אני לא מכיר את הנתונים הספציפיים

שלומי מור:  אני גם לא מכיר תהליך שהולכים לדואר, אני לא מכיר דבר כזה

שלומי מור:  אני כן יכול להגיד שהבטחת הכנסה היא גמלה באמת מינימלית למי שאין לו שום הכנסה אחרת והוא זקוק לעזרה הבסיסית הזאת

שלומי מור:  אני יודע שעובדי הרווחה של הביטוח הלאומי בשיתוף עם כל הרשויות המקומיות

שלומי מור:  הביטוח הלאומי פרוס בכל רחבי הארץ

אברהם בצלאל: למס שלילי אולי

שלומי מור:  זה גם היה, דרך אגב, אבל זה ברשויות המס

שלומי מור:  ברשויות המס, מי שיש לו מס הכנסה שלילית, הכנסות נמוכות מאיזה שהוא סכום, זכאי דרך רשויות המס

שלומי מור:  זה לא דרך ביטוח לאומי

שלומי מור:  אבל הבטחת הכנסה היא באמת רשת הביטחון הסוציאלית המינימלית

שלומי מור:  הביטוח הלאומי פרוס ב-27 סניפים בכל הארץ, ובסניפי משנה ובשיתופי פעולה שאני יודע שקיימים יחד עם רשויות הרווחה באזורים הספציפיים השונים

שלומי מור:  יש מיצוי זכויות לא קטן של גמלת הבטחת הכנסה לכל מי שזכאי לה

שלומי מור:  כמובן שכאשר מגיע אדם לביטוח הלאומי ויש לו זכאות, נאמר, נמוכה, לגמלה מסוימת – דוגמה: יכולה להיות קצבת אזרח ותיק שעלולה להיות נמוכה מהזכאות שלך להבטחת הכנסה או להשלמת הכנסה

שלומי מור:  אזי יש מיצוי, יש ניסיון למצות ולתת לו גם את הזכות הנוספת

שלומי מור:       גמלת הבטחת הכנסה היא גמלה שמבוססת הכנסה

שלומי מור:  צריך לבחון מה ההכנסות שלך, מה ההרכב המשפחתי שלך, איזה נכסים יש לך, איזה גמלאות אחרות יש לך

שלומי מור:  אם יש לך רכב

שלומי מור:  יש שם כל מיני מבחנים

שלומי מור:  מבוטח צריך לפנות ולהראות לנו את הדברים האלה

שלומי מור:  זה לא שאני ממאגרי המידע שלי יכול מראש אפריורית לדעת מי זכאי למשהו

שלומי מור:  אני לא יכול

שלומי מור:  ועם זאת, נעשה כל הזמן בכל הארץ, גם ברמת השטח, מאמץ להגיע לכל בן אדם

שלומי מור:  אנחנו גם עושים את המאמץ הזה ברמת הנגשת המידע

שלומי מור:  בין אם זה באתר שלנו

שלומי מור:  בשנים האחרונות אנחנו גם מגיעים לכל מיני פלטפורמות אחרות שלא היינו בהן בעבר, אם זה פייסבוק וטלגרם ואם זה טיקטוק לחבר'ה הצעירים

אברהם בצלאל: אז איך אתה מסביר את זה שכל כך הרבה אנשים לא משתמשים בדבר הזה?     

שלומי מור: אז אני יכול לתת, אדוני, כדוגמה, את גמלת הסיעוד

שלומי מור:  גמלת הסיעוד לפני כמה שנים עברה רפורמה משמעותית

שלומי מור:  ואני רואה מהנתונים של גמלת הסיעוד שהכפילה את עצמה

שלומי מור:  זאת אומרת לפני כשבע שנים שילמנו כ-7 מיליארד שקלים והיום אנחנו כבר עומדים על כ-13 מיליארד שקלים

שלומי מור:  זה מלמד אותי לא רק שהמידע הונגש, אלא שהזכויות מוצו באופן מאוד ניכר

שלומי מור:  זו דוגמה בעיניי שמוכיחה דווקא ההיפך, שהציבור יודע והביטוח הלאומי מסייע בהנגשה

שלומי מור:  הסיעוד שהכפיל את עצמו בשנים האחרונות הוא דוגמה מאוד טובה לכך

שלומי מור:       ברשותך אני אדבר טיפה על המלחמה, כי במלחמה באמת היה אתגר

שלומי מור:  אנשים שהגענו אליהם, הרי בדרך הטבע אנחנו שולחים מכתב

שלומי מור:  לא היה אפילו לאן לשלוח מכתב, לא היו תעודות

אברהם בצלאל: כמה חודשים לא קיבלו מכתבים, אין לי ספק בזה

שלומי מור: נכון

שלומי מור:  כי גם לא היה לאן לכתוב ולא היו תעודות זהות, לא היו תעודות מזהות

שלומי מור:  ולכן הביטוח הלאומי עשה כל מאמץ כדי להגיע אליהם בכל מיני אופנים

שלומי מור:  לדוגמה, כמובן שהגענו לכל 280 המקומות שאליהם פונו האנשים האלה

שלומי מור:  הגענו למזכירי היישובים שריכזו עבורנו את המידע וסייעו לנו בהעברת המידע לציבור שלהם, כי הבנו שאנשים לא היו פנויים רגשית, לא היו מסוגלים באותו שלב להתנהל עם פרוצדורות כאלה ואחרות

שלומי מור:  פעם ראשונה בהיסטוריה הביטוח הלאומי לא ביקש להגיש תביעות בכלל

שלומי מור:  כל משפחות החטופים, כל משפחות השכול, לא נדרשו ולו להרים טלפון

שלומי מור:  הכול נעשה באמצעות מידע שהיה לביטוח הלאומי, הוא מיצה את הזכויות, קבע את הזכאויות והעביר את הזכאויות

שלומי מור:       הדבר היחיד שיצרנו קשר זה אם לא היה לנו חשבון בנק של הבן-אדם התקשרנו וביקשנו את חשבון הבנק

שלומי מור:  הביטוח הלאומי מיצה את הזכויות בלי לעשות דבר

שלומי מור:  כך גם לגבי הפצועים

שלומי מור:  מכירים את זה לא מעטים

שלומי מור:  הביטוח הלאומי במקום הטופס הרגיל של נפגע בפעולות איבה יצר טופס מאוד מקוצר, שבו הבן אדם בלינק ששלחנו לו, ואנחנו שלחנו, עשינו קשר יזום גם לדוגמה עם ניצולי מסיבת הנובה

שלומי מור:  קיבלנו, אנחנו פנינו למי שארגן את המסיבה וביקשנו שישלח אלינו את הרשימה

שלומי מור:  את הרשימות של מי שקנה את הכרטיסים, כדי שאנחנו נוכל לעשות reaching out לאנשים הללו

שלומי מור:  שלחנו לינק, אמרנו בוא תיכנס ללינק הזה, תמלא את הפרטים האלמנטריים

שלומי מור:  תתאר מה קרה כדי שאנחנו נוכל כבר להתחיל לטפל וכך כבר עשינו, וכך כבר למעלה מ-54,000 בני אדם הוכרו וקיבלו טיפול באופן מהיר מאוד

שלומי מור:  כמובן שזה אף פעם לא מספיק, אבל באופן מאוד מהיר

שלומי מור:       מעבר לזה, אדוני, בביטוח הלאומי כמובן גם בשגרה שלנו מתעסקים בהמון המון נושאים

שלומי מור:  לדוגמה ועדות רפואיות

שלומי מור:  ביטוח לאומי מנהל כחצי מיליון ועדות רפואיות מידי שנה

שלומי מור:  כדי לסייע לאנשים למצות את הזכויות בהקשרים האלה הקמנו מרכזי יד מכוונת שהם מרכזים שבהם רופאים מסייעים לאנשים עם החומר הרפואי בלי עלות נוספת

שלומי מור:  הקמנו מרכזי מומחים שבן אדם מגיע וביום אחד עושים לו את כל הבדיקות הנדרשות כדי שלא יהיה טרטור

שלומי מור:  מעבר לזה, אנשים לא יודעים, הביטוח הלאומי מממן את הלשכה לסיוע משפטי על מנת שהלשכה לסיוע משפטי תיתן ייעוץ משפטי חינם וסיוע משפטי חינמי למבוטחים נגד הביטוח הלאומי, אם הם חושבים שזכויותיהם נפגעו

שלומי מור:  לא רק זה, אלא הזכאות לסיוע משפטי מהלשכה לסיוע משפטי אינה כרוכה במבחני הכנסה

שלומי מור:  זאת אומרת כל בן אדם שחושב שלא מוצתה זכותו בביטוח הלאומי רשאי לפנות ללשכה לסיוע המשפטי

שלומי מור:  אם טענתו מוצדקת הוא יקבל סיוע משפטי ללא מבחני הכנסה

שלומי מור:  והביטוח הלאומי מממן את זה

שלומי מור:       יש עוד הרבה דברים אדוני

שלומי מור:  דובר פה לדוגמה על ארנונה

שלומי מור:  הביטוח הלאומי בפוש דוחף את הנתונים של אנשים בעלי מוגבלויות שזקוקים להנחות

שלומי מור:  אם זה בחשמל, אם זה מים, אם זה בארנונה לרשויות שמעוניינות לקבל את המידע הזה

אברהם בצלאל: הן לא צריכות להיות מעוניינות, אנחנו צריכים לדאוג שהם יקבלו את זה

אברהם בצלאל:  למה הן צריכות להיות מעוניינות?     

שלומי מור: אתה צודק

אברהם בצלאל: המדינה עצמה, הממשלה צריכה לדאוג שכל רשות מקבלת כל שנה או כל רבעון מקבלת את כל האנשים האלו והם בצורה אוטומטית מקבלים את ההנחה שהם צריכים לקבל

שלומי מור: אתה צודק

אברהם בצלאל: למה, כדוגמה, ארז, לקח לו כמה שנים עד שהוא הבין שהוא צריך לקבל הנחה לגבי הבת שלו?     

שלומי מור: אתה צודק

שלומי מור:  והביטוח הלאומי מניח ומנסה להעביר את המידע הזה לכל רשות שמעוניינת לקבל אותה, על מנת למצות את הזכויות של האנשים

שלומי מור:  יש רשויות שיש להן פרוצדורות כאלה ואחרות, לא נכנס לזה

אברהם בצלאל: מה, יש ראש רשות שיעדיף לקבל את הכסף של הארנונה במחיר מלא מאשר לקבל את ההנחה

אברהם בצלאל:  אבל אנחנו בסוף, כי יש לנו אנשים שמגיע להם את הדבר הזה, צריכים להעביר את זה בצורה יזומה

שלומי מור: אנחנו בביטוח הלאומי עושים כל מאמץ כדי שהמידע הזה יונגש לכל גורם שיכול לתת הנחה לאנשים הללו

שלומי מור:  הרשויות המקומיות, שוב אני אומר, חלק גדול מהן מקבלות את המידע הזה באופן אוטומטי מאתנו, מידי רבעון, ואנחנו משתדלים שזה יהיה כך

שלומי מור:  כמובן שהביטוח הלאומי מקבל מיליוני שיחות טלפון מידי שנה למוקדים שלנו

שלומי מור:  אגב המלחמה, הקמנו גם מוקד ייעודי לפצועים והקמנו גם מוקד ייעודי למשפחות החטופים

שלומי מור:  היו לנו שני מוקדים שעבדו רק בנושא הזה כדי לתת את הסיוע הזה

שלומי מור:       אחרי שאמרתי את כל זה, אין ספק, ככל שהמערכת הטכנולוגית שלנו משתפרת, כך היכולת שלנו למצות זכויות ולעשות אינטגרציה בין מידעים הולכת וגדלה ואנחנו עושים את זה יותר ויותר בשנים האחרונות

שלומי מור:  היום לפני שבן אדם מגיע לגיל פרישה הוא כבר מקבל אוטומטית מכתב מהביטוח הלאומי שאומר לו אתה הולך להגיע לגיל פרישה עוד כך וכך חודשים

שלומי מור:  בוא תתחיל להסדיר, תמלא את הפרטים כדי שנדע אם אתה זכאי לקצבת אזרח ותיק או שאתה רוצה לדחות אותה

שלומי מור:  נשים בהיריון שעומדות ללדת, כשאנחנו מקבלים את המידע באופן אוטומטי מהמעסיקים אנחנו באופן אוטומטי יוזמים להם את התביעות לדמי לידה

שלומי מור:  כך גם לגבי קצבת ילדים

שלומי מור:  כשאנחנו מקבלים את המידע על לידת החי אנחנו יוזמים את התביעה

שלומי מור:  ועוד דוגמאות שבהן אנחנו משתדלים

שלומי מור:  ושוב, ככל שהטכנולוגיה מתקדמת, ככל שהמחשבים שלנו עוצמתיים יותר, אנחנו עושים מאמצים למצות את הזכויות

שלומי מור:  מיצוי זכויות הוא נר לרגלנו

שלומי מור:  אנחנו לא מחפשים חס וחלילה לחסוך ולו שקל אחד

שלומי מור:  רוצים שכל מה שמגיע לציבור יגיע אליו

אברהם בצלאל: תודה רבה על הסקירה המורחבת שלך

אברהם בצלאל:  שאלה קטנה, כמה כסף נשאר בביטוח הלאומי של מיצוי זכויות?      

שלומי מור: קודם כל, הביטוח הלאומי משלם כ-120 מיליארד שקלים מידי שנה

שלומי מור:  ולפי התחזיות האקטואריות שלנו, בערך בשנת 2036 התקבולים וה"חסכונות" שלנו, החסכונות שהציבור בזכות דמי הביטוח שילם – ישתוו למה שאנחנו משלמים

אברהם בצלאל: ביטוח לאומי משלמים, נראה לי שזה עולה כל הזמן, לא? מגיל 18 ומעלה כל אחד משלם

אברהם בצלאל:  נראה לי פעם זה היה 100 שקלים כמדומני, 120

אברהם בצלאל:  היום כבר לרבעון זה 417

אברהם בצלאל:  יכול להיות? או שאני טועה?     

שלומי מור: לא, לא, האמת שלא היה

שלומי מור:  יכול להיות שזה איזה שהוא עדכון מדדי כזה או אחר, אבל לא היה איזה שהוא שינוי דרמטי בנושא הזה

שלומי מור:  כמובן שתשלום דמי הביטוח הוא דיפרנציאלי

שלומי מור:  ככל שאתה מרוויח יותר, עד חמש פעמים השכר הממוצע

אברהם בצלאל: לא, לא, אני מדבר על נער בן 18

שלומי מור: אתה מדבר על מישהו שהוא לא עובד ואין לו שום הכנסות? אז אם אינני טועה זה בערך 150 שקלים לחודש, כ-450 שקלים לרבעון

שלומי מור:  כשליש מזה הוא בכלל לא לביטוח הלאומי, אלא הביטוח הלאומי גובה את הכספים האלה עבור קופות החולים

שלומי מור:  ביטוח בריאות

שלומי מור:  אנחנו גם גובים את ביטוח הבריאות וגובים וכצינור מעבירים מיד לקופות החולים

אברהם בצלאל: אמרתי ביטוח לאומי לוקח את הכסף והוא לא מוותר על שקל

אברהם בצלאל:  אני שואל כמה כסף נשאר לביטוח לאומי בסוף מאי מיצוי זכויות?      

שלומי מור: אני לא חושב שהביטוח הלאומי נשאר לו כסף בגלל אי מיצוי זכויות אדוני

שלומי מור:  הביטוח הלאומי לרוב משלם יותר מאשר הוא גובה

שלומי מור:  לא רק לרוב, הוא גובה עשרות מיליארדים פחות ממה שהוא משלם

שלומי מור:  ואלמלא אוצר המדינה היה משפה את הביטוח הלאומי מידי שנה אז בוודאי שלא היינו יכולים לשלם כל שנה

שלומי מור:  אז בוודאי שלהסתכל על זה כאילו נשאר משהו בכיס הביטוח הלאומי זה לא נכון

שלומי מור:  ויותר מזה אני אומר, גם בהסתכלות עתידית אדוני, אלמלא הביטוח הלאומי יקבל משאבים נוספים ומשמעותיים יותר, אז תגיע נקודה, אמרתי בערך עוד 15 שנים שבה יהיה איזון בין ההוצאות להכנסות ואז אנחנו עלולים להיכנס לגירעון אקטוארי

אברהם בצלאל: אוקיי, תודה

אברהם בצלאל:  פרופ' אבישי בניש, בזום, חבר סגל האוניברסיטה העברית, בבקשה

פרופ' אבישי בניש: שלום לכולם

פרופ' אבישי בניש:  אני רוצה להודות לכם על קיום הישיבה הזאת, כי זה נושא חשוב מאוד, נושא מיצוי הזכויות

פרופ' אבישי בניש:  אני מהאוניברסיטה העברית

פרופ' אבישי בניש:  ונושא מיצוי הזכויות הוא תחום ההתמחות המרכזית שלי

פרופ' אבישי בניש:  ואני חושב שמה שחשוב לשים פה על השולחן זה שאנחנו יודעים שמיצוי זכויות זו סוגיה גדולה גם בשגרה

פרופ' אבישי בניש:  זה נכון לגבי כולם

פרופ' אבישי בניש:  אבל המחקרים מראים שאוכלוסיות מוחלשות סובלות יותר מאי מיצוי זכויות

פרופ' אבישי בניש:       מה זה אי מיצוי זכויות? – לאנשים מגיע על פי חוק; אבל הם לא מקבלים את מה שמגיע להם על פי חוק

פרופ' אבישי בניש:  הספרות הזאת בעצם אומרת לנו שיש שלושה רבדים מרכזיים למיצוי זכויות: הראשון מה שארז אמר, קודם כל ידע

פרופ' אבישי בניש:  הרבה פעמים אנשים בכלל לא יודעים שמגיע להם משהו

פרופ' אבישי בניש:  וכמובן אם אתה לא יודע, אתה לא יכול למצות מה שאתה לא יודע

פרופ' אבישי בניש:  אבל זה גם יותר מורכב מזה, כי - - - את הדברים, זו גם סוגיה שדורשת הרבה ידע

פרופ' אבישי בניש:  הרובד השני זה כל הבירוקרטיה

פרופ' אבישי בניש:  מי לא יודע, הרבה פעמים זה ממש תהליך ו-ויה דולורוזה לחצות את הסבך הבירוקרטי הזה, תמיד חסר איזה מסמך, לא הגשנו, לא הגענו

פרופ' אבישי בניש:  והרובד השלישי שאנחנו מכירים מהספרות המחקרית – זה ההיבט הפסיכולוגי

פרופ' אבישי בניש:  זה קשה, ואני בכלל לא נכנס למקומות שבהם יש קושי מיוחד כמו בגמלאות נכות, מוגבלות נפשית וכך הלאה

פרופ' אבישי בניש:       הדרך להתמודד עם כל הדברים האלה זה באמצעות בעצם על ידי שינוי הפרדיגמה של העבודה הממשלתית בנושא מיצוי זכויות

פרופ' אבישי בניש:  ראינו לזה כל מיני ביטויים, אנחנו קוראים לזה מיצוי זכויות אקטיבי או ההבנה שלמדינה יש חובה לדאוג שכל מי שמגיע לו יקבל והצד השני צריך לדאוג שמי שלא מגיע לו לא יקבל

אברהם בצלאל: כמו שמצאנו שאנשים ניצלו, לצערנו, את המלחמה הזאת

פרופ' אבישי בניש: זה לא פחות חשוב

פרופ' אבישי בניש:  לפעמים אנחנו שמים יותר מידי דגש על הראשון ושוכחים את השני

פרופ' אבישי בניש:  אם כל הדברים האלה נכונים בשגרה – על אחת כמה וכמה במלחמה הזאת שנכפתה עלינו

פרופ' אבישי בניש:  אנחנו יודעים שיש את הפרדוקס שמצד אחד אנשים יותר זקוקים לכל השירותים החברתיים האלה

פרופ' אבישי בניש:  ומצד שני הם נמצאים בעמדה שהחסמים של היום-יום נהיים עוד יותר משמעותיים

פרופ' אבישי בניש:  אם אנחנו חושבים למשל על משפחה שלא נמצאת בבית שלה

פרופ' אבישי בניש:  אין לה אפילו את הגישה למסמכים לפעמים כשצריך בצורה נוחה

פרופ' אבישי בניש:  כל הדברים שאנחנו רגילים ביום יום – הם לא כרגיל

פרופ' אבישי בניש:       ובואו נחשוב על הנטל הנפשי והרגשי: אנשים עברו מצבים מאוד מאוד קשים

פרופ' אבישי בניש:  יותר מזה, גם התמתחות המלחמה, וכך הלאה

פרופ' אבישי בניש:  מביאים אנשים לכך שהם לא יכולים להתפנות, לא מבחינת זמן ובמיוחד לא מבחינה נפשית ורגשית להתעסק עם כל התהליך הארוך שכרוך בזה

פרופ' אבישי בניש:  ולכן גם הגישה של מיצוי הזכויות האקטיבי זה - - - במהלך הדוברים ניתנו דוגמאות טובות לאיך מאמצים את הגישה הזאת

פרופ' אבישי בניש:  אבל היא מחייבת גם התאמות והרחבה של הגישה של מיצוי זכויות האקטיבי לתקופה של המלחמה

פרופ' אבישי בניש:       הנציג של הביטוח הלאומי נתן דוגמאות טובות של איך עושים את זה

פרופ' אבישי בניש:  הביטוח הלאומי עבר שינוי משמעותי בעשור האחרון והוא אחד מהמובילים שמאמצים את הגישה הזאת

פרופ' אבישי בניש:  אבל יש אתגר משמעותי איך עכשיו במלחמה ממשיכים ומגבירים את הגישה הזאת של מיצוי זכויות אקטיבי

פרופ' אבישי בניש:  לעבור כמה שיותר לאוטומטיות ובאמת הדוגמה שניתנה היא לגבי מס הכנסה שלילי, לא לגבי הביטוח הלאומי

פרופ' אבישי בניש:  ובאמת לא ברור למה אנשים צריכים לגשת ולהגיש תביעה

פרופ' אבישי בניש:  לרוב יש בידי הממשלה את המידע, את כל המידע הדרוש

אברהם בצלאל: בידי מס הכנסה יש להם את בדיוק כמה כל אדם מרוויח באמת

אברהם בצלאל:  הם לא צריכים שבן אדם ייגש בשביל זה

פרופ' אבישי בניש: בדיוק

פרופ' אבישי בניש:  ואנחנו צריכים בעצם לאמץ לאורך כל המשרדים ולא רק הביטוח הלאומי ולא רק משרד הרווחה שעושה דברים מצוינים

אברהם בצלאל: אנחנו בעד כולם, רק התחלנו לדבר איתם

אברהם בצלאל:  אנחנו חושבים שכל המשרדים צריכים

פרופ' אבישי בניש: בדיוק

פרופ' אבישי בניש:  למשל, איפה משרד הבריאות פה? איפה משרד החינוך פה? אולי הם נמצאים ב-lineups אבל הם כולם צריכים להיות פה

פרופ' אבישי בניש:  זו סוגיה של מיצוי זכויות בכלל, בתקופת המלחמה בפרט

פרופ' אבישי בניש:  היא לא רק סוגיה של הרווחה וביטחון סוציאלי וביטוח לאומי

פרופ' אבישי בניש:  היא סוגיה של כולם, כל משרדי הממשלה חייבים לאמץ את הגישה של מיצוי זכויות אקטיבי

פרופ' אבישי בניש:  להיות מאוד פרו-אקטיבי בצעדים, כל מה שאפשר להפוך לאוטומטי להפוך אותו לאוטומטי

פרופ' אבישי בניש:  כל מה שאפשר להוריד כרגע בשלב הזה, כל מיני נטלים ודרישות מיותרות, אפשר לקצר אותם

פרופ' אבישי בניש:  צריך להביא את המידע אל האנשים

פרופ' אבישי בניש:       מעבר לזה, רובד נוסף מאוד חשוב, כל הדברים שנעשים פה, למשל הניידות וזכות בקלות שמפעילה פתחון לב, מה שעושים ב-"כל זכות" וכך הלאה, אנחנו חייבים לחלץ את כל הידע הזה

פרופ' אבישי בניש:  זו מומחיות שאנחנו מייצרים תוך כדי תנועה

פרופ' אבישי בניש:  זה חייב להיות מלווה גם במחקר ותוך כדי התנועה הזאת להפוך את זה למידע שגם מונגש לגורמים אחרים שפועלים בשטח וצריכים ללמוד מהלקחים, מהנתונים, מהפרקטיקות שמפותחות פה

פרופ' אבישי בניש:  אנחנו חייבים לפתח פרקטיקות חדשות

פרופ' אבישי בניש:  למשל מיצוי זכויות של מונח טראומה

פרופ' אבישי בניש:  פרקטיקה של מיצוי זכויות בדרך כלל לא נעשית בתוך היבטים של טראומה

פרופ' אבישי בניש:  אנחנו יודעים שבהרבה מהמקרים הפונים עברו חוויות קשות ואנחנו צריכים להיות רגישים לזה

אברהם בצלאל: רק משפט לסיום, אם אפשר

פרופ' אבישי בניש: חוץ מהליווי המחקרי הביטוח הלאומי בעיניי, למרות כל הצעדים שלו, צריך לעשות עוד שני דברים חשובים מאוד שאני עדיין לא רואה להם מספיק ביטוי

פרופ' אבישי בניש:  האחד זו עבודה יותר צמודה עם הסוכנים למיצוי זכויות

פרופ' אבישי בניש:  גורמים כמו הניידות ועיר מקדמת זכויות וכן הלאה

פרופ' אבישי בניש:  צריכים לעבוד באופן הדוק עם הביטוח הלאומי, באופן שיסגור את המעגל להרבה מאוד אנשים ויהפוך את כל התהליך הזה לפחות יקל עליו

פרופ' אבישי בניש:  בזמן האחרון אני רואה צוואר בקבוק משמעותי מאוד בוועדות הרפואיות

פרופ' אבישי בניש:  הוועדות הרפואיות הן תמיד מאתגרות

פרופ' אבישי בניש:  נעשו כל מיני צעדים, יש עוד הרבה מה לעשות

פרופ' אבישי בניש:  אבל אנחנו יודעים שתחום נפגעי האיבה לצערי הרב עומד להיות או כבר תחום שיקבל בולטות רבה

פרופ' אבישי בניש:  צריך להיערך באופן שיאפשר לקבל את הפניות האלה ולטפל בהן לאורך הזמן

פרופ' אבישי בניש:  כי בעצם אנחנו בתהליך דינמי, אנחנו בעיצומו של העניין וחלק מההצלחות יהיו גם בטווח הבינוני והארוך

פרופ' אבישי בניש:  וחייבים לכלכל גם את הצעדים האלה קדימה כדי להיערך למיצוי הזכויות האקטיבי

אברהם בצלאל: תודה פרופ' אבישי

אברהם בצלאל:  אני אשמח לשמוע את רונית

רונית כהן: שמי רונית כהן, מרשות המיסים

רונית כהן:  לגבי המענק עבודה, מס הכנסה שלילי מה שמכונה

אברהם בצלאל: למה אנשים צריכים להגיע כל פעם מחדש?     

רונית כהן: אני יכולה רק לעדכן שאנחנו עושים המון פניות יזומות

רונית כהן:  יש לנו מידע שאנחנו מקבלים אותו שאנחנו יודעים שהבן-אדם יש לו פוטנציאל לקבל מענק עבודה

רונית כהן:  מתקשרים אליו, ממש פונים אליו, מתקשרים לבן אדם

אברהם בצלאל: כן, אבל אני אומר דבר אחד, בסוף מס הכנסה יודע כל אחד כמה הוא מרוויח, כמה התלוש שלו ומה קורה איתו

רונית כהן: אנחנו מקבלים, יש לנו את המידע הזה

אברהם בצלאל: אז למה לא אוטומטי? בן אדם שזכאי למס הכנסה

רונית כהן: אז אנחנו פונים אליו, פונים לבן אדם

רונית כהן:  אנחנו עושים שיחות יזומות ואומרים לו שמגיע לו מענק עבודה

אברהם בצלאל: מה זה פונים? במכתב, בטלפון?     

רונית כהן: טלפונית

רונית כהן:  גם מכתבים

אברהם בצלאל: בימי הביניים אנחנו? אבל למה לא אקטיבית בן אדם ברגע שהוא זכאי לא מקבל את הזה? כמו שבן אדם שנולד לו ילד הוא מקבל קצבת ילדים, הוא מקבל

אברהם בצלאל:  נכון? הוא לא כל חודש מחדש בא להתעדכן שהבן שלו עכשיו בן שנה וחודש, שנה וחודשיים

רונית כהן: נכון

רונית כהן:  אני מבינה את השאלה

רונית כהן:  אבל אני אומרת, אנחנו אומרים שהבן-אדם יפנה כי אנחנו צריכים את הנתונים של חשבון הבנק, אנחנו צריכים לאמת דברים כדי שהכסף באמת יגיע לבן אדם עצמו

רונית כהן:  ולכן הוא צריך כן להגיש פנייה

רונית כהן:  אבל כן מה שאני רק אומרת שאנחנו כן פונים באופן יזום, עושים פניות יזומות לאנשים שמגיע להם

רונית כהן:  יש להם פוטנציאל שמגיע להם

אברהם בצלאל: אבל כוח האדם הזה שמבזבזים רק להרים טלפונים לאנשים והם עונים או לא עונים

רונית כהן: כן, אבל יש דברים טכניים שאתה לא יכול מבחינה משפטית לעשות

רונית כהן:  אתה צריך לאמת את חשבון הבנק, לוודא שחשבון הבנק שייך לבן אדם

רונית כהן:  לפעמים יש אנשים שיש להם חשבון בנק מעוקל והם רוצים לקבל את זה בדרך אחרת

רונית כהן:  אנחנו צריכים לדבר עם הבן-אדם

רונית כהן:  אי אפשר לתת את זה באופן אוטומטי, גורף

רונית כהן:       רק לגבי נקודת הזכות שדובר קודם

רונית כהן:  זה נכון שזה לא אוטומטי, אבל כן יש לנו בשנים האחרונות גם מכתבים יזומים בתחום הזה של החזרי מס

רונית כהן:  אנשים שכירים שהם לא אמורים להגיש דוחות והם לא חייבים בהגשת דוחות

רונית כהן:  שאנחנו כן שולחים מכתבים יזומים, גם לאותם אנשים שאנחנו רואים שיש להם פוטנציאל לקבל החזר מס

רונית כהן:  זה נקרא מעטפה ירוקה

רונית כהן:  אנחנו אומרים להם יכול להיות שמגיע לך החזר מס ובבקשה תפנה ותבקש אותו

רונית כהן:  הרבה אנשים לפעמים חוששים לפנות אלינו, למס הכנסה

רונית כהן:  מכל מיני סיבות

רונית כהן:  אבל כן אנחנו פתחנו במהלך כזה

אברהם בצלאל: אתם יודעים מה סדר הגודל של אנשים שלא ממצים את הזכויות אצלכם מבחינת החזרי מס ודברים כאלו? אחוזים, כמו שאמרו מקודם 45%?     

רונית כהן: אין לי נתונים

רונית כהן:  לצערי לא באתי עם נתונים

אברהם בצלאל: אני רוצה שתשלחו לוועדה נתונים

אברהם בצלאל:  סתם אני רוצה לדעת באמת

רונית כהן: אוקיי, נבדוק את זה

רונית כהן:  אבל לגבי בן אדם שכן הגיש בקשה או דוח ולא ביקש את נקודת הזיכוי ואנחנו אצלנו רואים את המידע הזה, קופץ לנו המידע הזה

רונית כהן:  אנחנו פונים אליו ואומרים לו אנחנו מתקנים לך, אם אין לך התנגדות, אנחנו מתקנים לך את זה ונותנים לך את נקודת הזיכוי

רונית כהן:  יש לנו את המידע הזה מביטוח לאומי

אברהם בצלאל: ארז לא מרוצה מזה וגם אני לא כל כך

ארז פרלמוטר: א', אני מתמטיקאי, חשוב לי להיות מדויק

ארז פרלמוטר:  מקודם ציינתי דוגמה להבטחת הכנסה; והאדון מביטוח לאומי צודק – הגשת התביעה להבטחת הכנסה היא דרך האתר של ביטוח לאומי, אני התבלבלתי

ארז פרלמוטר:  הנושא של הדואר זה מס הכנסה שלילי או מענק הכנסה

ארז פרלמוטר:  ולגבי מה שהגברת אמרה לפי כמות החברות להחזרי מס שקיימות בשוק, הפרטיות, וכמות הטלפונים אני מניח שכולנו מקבלים על החזרי מס, כנראה יש שם בשר

רונית כהן: אני אמרתי שזה לא אוטומטי

אברהם בצלאל: לא, שאלנו על מה מדובר

אברהם בצלאל:  אז הוא אומר שיש הרבה בשר בסיפור הזה

רונית כהן: יש לנו עוד עבודה

אברהם בצלאל: אני אשמח לקבל לוועדה בצורה מסודרת מה הנתונים

אברהם בצלאל:       נועה רוזנפלד, באופן מקוון

אברהם בצלאל:  אני רוצה דווקא לשמוע ממך

נועה רוזנפלד: שלום

נועה רוזנפלד:  מברכת אתכם על קיומה של הוועדה

אברהם בצלאל: השאלה הראשונה שלי אלייך היא למה באמת משרד ראש הממשלה לא יתכלל את כל הגורמים ביחד, בצורה מסודרת

אברהם בצלאל:  יש פה אנשים שאומרים שהם בתהליך, איך אומרים, בצורה כזאת או אחרת, לעשות סוג של משהו כמו של פתחון לב

אברהם בצלאל:  יש להם משהו מפותח מאוד

אברהם בצלאל:  אני מבין שביטוח לאומי עדיין לא שם, לומד את זה ומנסה וחושב

אברהם בצלאל:  ויושבים על זה הרבה, אבל הם עדיין לא שם מבחינת ביצוע של הדבר הזה

אברהם בצלאל:  למה אתם לא מתכללים את הדבר הזה? כי בסוף את שומעת רווחה שעושים עבודה טובה וביטוח לאומי

אברהם בצלאל:  באמת, כל משרד כשלעצמו עושה עבודה ועושה הרבה עבודה

אברהם בצלאל:  אבל בסוף הרבה מהאזרחים לא מקבלים את מה שמגיע להם

אברהם בצלאל:  אז יש כשל בדרך, צריך לסדר אותו

נועה רוזנפלד: אמת

נועה רוזנפלד:  אני אגיד ככה: שמי נועה רוזנפלד, אני מנהלת תחום בכיר של שיתוף ציבור באגף ממשל וחברה במשרד ראש הממשלה

נועה רוזנפלד:  אני חלק מהמטה החברתי-כלכלי של מנכ"ל משרד רוה"מ

נועה רוזנפלד:  למעשה הקולגה שלי שמתעסקת בנושא מיצוי זכויות נמצאת בחופשת לידה, ועל כן במלחמה היא זאת שיושבת גם בוועדת היגוי של כל תחום וגם בוועדה של - - - מקיימת זכויות וזה למעשה - - -      

אברהם בצלאל: נועה, לא שומעים אותך טוב דרך הזום

אברהם בצלאל:       בינתיים נשמע את קרן אוהב ציון

קרן אוהב ציון: שלום, בוקר טוב

קרן אוהב ציון:  שמי קרן אוהב ציון ממשרד הביטחון, האגף לקרן לחיילים משוחררים

קרן אוהב ציון:  אנחנו כאן בעצם מציגים את הזכויות והמענים שאנחנו נותנים לחיילים משוחררים ולמשרתי המילואים בכללי, זה מה שאנחנו עושים ביום יום

קרן אוהב ציון:  וכמובן בעת המלחמה, כמובן

קרן אוהב ציון:       אז פעולות שאנחנו עושים ביום-יום בעשייה שלנו זה באמת להנגיש זכויות לחיילים משוחררים, הטבות שהם זכאים מטעם המדינה

קרן אוהב ציון:  וכך הפעולות שאנחנו עשינו בעקבות המלחמה כדי לתת מענה לחיילים המשוחררים: ראשית הוקמה קרן סיוע למילואים שמופעלת על ידי צה"ל, שנותנת מענה לכל משרתי המילואים, בנות זוג

אברהם בצלאל: בצורה יזומה? למה אני שואל? כי אתם הרי גוף מסודר שיודע מי משוחרר, יודעים מה קורה

אברהם בצלאל:  בשונה ממקומות אחרים שביטוח לאומי אומר לך אנחנו לא יודעים מי זכאי או לא זכאי, אז אתם בטח יודעים את הכול

אברהם בצלאל:  השאלה אם בצורה יזומה? ואם כן, אז אני שואל את השאלה את אלי: האם לכם הגיעו פניות כאלה? או שאתם פניות בנושא מיצוי זכויות של חיילים משוחררים

קרן אוהב ציון: אני אחדד

קרן אוהב ציון:  אני מדברת על קרן הסיוע שנותנת מענה למילואימניקים, מי שנמצא כרגע בצו 8

קרן אוהב ציון:  קרן הסיוע הזאת מופעלת על ידי צה"ל ונותנת מענה

קרן אוהב ציון:  זו בעצם הבשורה, אחת הגדולות שיש כרגע כמענה לחיילי מילואים

קרן אוהב ציון:  קרן הסיוע הזו היא לא יזומה

קרן אוהב ציון:  כן צריך לפנות פנייה

קרן אוהב ציון:  הפנייה היא מקוונת, היא קלה, היא מאוד פשוטה

אברהם בצלאל: אבל מי? אותו משרת במילואים יעשה את זה או שבת הזוג כרגע שעסוקה עם הילדים, איך אומרים, בפחד קיומי כל רגע מה קורה עם בעלה

קרן אוהב ציון: נכון

אברהם בצלאל: מי מצפים שיעשו את זה? גם את הדבר הקטן הזה

אברהם בצלאל:  הטופס המקוון

קרן אוהב ציון: נכון, הכמה-מילים הקטנות האלה

קרן אוהב ציון:  תראה, אבל בסוף כדי שאנחנו ניתן מעבר למענה שיש האוטומטי של קרן הסיוע שהם נותנים בעצם מענה במענקי התמדה ומענקי חופשה שנתנו ומענקי טיפול אישי וטיפול זוגי וטיפול נפשי, שניתנו, שהם כן ניתנו אוטומטית

קרן אוהב ציון:  אם יש משרת מילואים או בת זוגו או הפוך כמובן, שרוצים מענה נוסף, הם זכאים לקבל

קרן אוהב ציון:       עכשיו, זה רק מענה ראשון

קרן אוהב ציון:  המענקים הבאים, ההטבות הבאות שיש לנו זה בעצם אנחנו חילקנו עם פרוץ המלחמה מענק בסך 3,500 שקלים לחיילים בודדים שנמצאים בשנה הראשונה לשחרור שלהם

קרן אוהב ציון:  זה היה מענק יזום שאנחנו נתנו באופן אוטומטי, כיוון שאנחנו יודעים מי נמצא בשנה הראשונה לשחרור והם קיבלו את זה באופן אוטומטי לחשבון הבנק שלהם

קרן אוהב ציון:  אנחנו מטפלים ונותנים מענה במסגרת ועדות תעסוקה למשרתי מילואים שלצערנו יש בקשות של מעסיקים שמבקשים לפטר אותם בעקבות המילואים

קרן אוהב ציון:  אנחנו נמצאים שם כדי להגן על חייל המילואים ונותנים להם מענה

קרן אוהב ציון:       אנחנו נותנים, אחת הבשורות שגם כן באה לנו לצערנו בעקבות המלחמה, מימון שכר לימוד אקדמי מלא ללוחמים ולאוכלוסיות ייחודיות לתואר ראשון

קרן אוהב ציון:  מה שנקרא ממדים ללימודים, מי שמכיר

קרן אוהב ציון:  לצערנו אנחנו עוסקים גם בתשלומי מענק ופקדון למשפחות החללים והנפטרים

קרן אוהב ציון:  כאן אנחנו עושים את זה בפעולה יזומה

קרן אוהב ציון:  אנחנו פונים אליהם ועוזרים להם באמת לממש את ההטבה הזאת, את הזכות שלהם עבור יקיריהם שנהרגו

קרן אוהב ציון:  אנחנו עוזרים כמובן בייעוץ והכוונה, בשיחות יזומות לחיילים בודדים משוחררים כדי להנגיש להם את הזכויות

קרן אוהב ציון:  אנחנו מבחינתנו בגישה שלנו אנחנו כאן בשביל החייל המשוחרר

קרן אוהב ציון:  תפקידנו לעזור לו להנגיש את הזכויות ולממש אותן

אברהם בצלאל: תודה

אלי כהן: אם אפשר רק משפט בהקשר של משרד הביטחון, יש לנו הרבה מאוד פניות של חיילי מילואים שקיבלו את הזכויות שלהם, אבל הם הלכו לחשבונות בנק מעוקלים, ביניהם בעלי עסקים שארבעה וחצי חודשים במילואים, ולכן לדבר הזה חשוב וצריך לתת מענה

קרן אוהב ציון: אוקיי

קרן אוהב ציון:  אין בעיה

אברהם בצלאל: אוקיי

אברהם בצלאל:  בבקשה, רק בקצרה, כי אנחנו חייבים גם לסיים

עדי קומרינר פלד: קצר מאוד

עדי קומרינר פלד:  עו"ד עדי פלד, משרד המשפטים

אברהם בצלאל: הייתה לי שיחה עם המנכ"ל

עדי קומרינר פלד: זמן קצר אחרי פרוץ המלחמה בעצם הקמנו מוקד להכוונה משפטית שאני מנהלת אותו

עדי קומרינר פלד:  לכאורה משרד המשפטים לא נותן שום זכות שקשורה, אבל יש אלינו המון פניות

עדי קומרינר פלד:  עד היום ענינו למעלה מ-5,000 פניות טלפוניות

עדי קומרינר פלד:  זמן קצר גם אחר כך, תוך ימים ספורים אחר כך התחלנו להגיע לבתי מלון, למקומות שנמצאים בהם מפונים

עדי קומרינר פלד:  יש לנו היום עורכי דין שיורדים, מגיעים כל שבוע פעם בשבוע בשדרות, הייתי אמורה להיות שם היום אבל הוקפצתי לכאן

עדי קומרינר פלד:  פעם בשבוע לאופקים

עדי קומרינר פלד:  אנחנו מגיעים לכרמי גת

עדי קומרינר פלד:  בכל מקום שאנחנו מזהים שיש בו צורך שאנשים רוצים לשאול על הזכויות שלהם

עדי קומרינר פלד:  ואנחנו מבינים כמה יש, איזה בלבול יש

עדי קומרינר פלד:  אנשים לא מבינים למי הם צריכים לפנות, למה הם זכאים

עדי קומרינר פלד:  וגם עכשיו, אני מדברת חודשים אחרי שהעניין התחיל, גם כאלה שלכאורה אתה היית מצפה שהם יהיו עטופים

עדי קומרינר פלד:  אפילו חברי קיבוץ שנפגעו

עדי קומרינר פלד:  ניר עוז, הם לא ידעו איך למצות את הזכויות שלהם אפילו מול ביטוח לאומי

עדי קומרינר פלד:  ואני יודעת שאתם עושים עבודה מעולה

עדי קומרינר פלד:  אבל באמת, הם עושים עבודה יפה

עדי קומרינר פלד:  ועדיין הם צריכים עזרה במיצוי של הזכויות

עדי קומרינר פלד:       אז יש לנו קשר מול כל המשרדים, מנסים כמה שאפשר לפתוח את אותם חסמים

עדי קומרינר פלד:  אבל החלום שיהיה איזה שהוא מוקד שירכז את הכול ביחד

עדי קומרינר פלד:  טלפון אחד

אברהם בצלאל: כמו שדיברנו

עדי קומרינר פלד: שם כל הגופים יחד שיידעו לתת את המענה ויידעו ללוות את הבן אדם עד למיצוי הזכויות

עדי קומרינר פלד:  אז זה מה שאנחנו מנסים לעשות היום, גם כשאנחנו יושבים מול אותו אדם

אברהם בצלאל: לדעתך איזה גורם, איזה משרד צריך?      

עדי קומרינר פלד: השאלה, הלוואי שאנחנו נוכל לעשות את זה

עדי קומרינר פלד:  שאנחנו נוכל לרכז את זה ולראות את הפן המשפטי

אברהם בצלאל: כן

אברהם בצלאל:  אבל מי לדעתך צריך לתכלל את זה? איזה משרד?     

עדי קומרינר פלד: אני חושבת שאני קטונתי פה מלהגיד מי יכול לעשות את זה

עדי קומרינר פלד:  אבל בסופו של דבר מי שמרכז את זה זה לא מי שמטפל אולי בפועל

עדי קומרינר פלד:  כי צריך להיות המוקד שיידע לרכז את כל הנתונים ביחד

עדי קומרינר פלד:  צריך פה עבודת מטה מאוד מאוד מעמיקה ואחר כך באמת ללוות את האדם מההתחלה עד הסוף ולראות שהוא באמת מטופל

עדי קומרינר פלד:  אבל צריך ראיית רוחב מאוד גדולה ואני יכולה להגיד שאנחנו באמת רואים פה כל כך הרבה פניות וכזה בלבול וצורך בעזרה

אברהם בצלאל: אין לי ספק שחלק מהמשרדים מקבלים שיחות מאותם אנשים פשוט שמנסים למצוא מישהו שיעזור להם

אברהם בצלאל:  פשוט עוברים ממשרד למשרד

אלי כהן: אם יורשה לי, גם משרד הרווחה, דווקא מהמקום הטוב, אנחנו רואים את הצורך בתכלול

אלי כהן:  כי גם משרד הרווחה נמצא גם בכרמי גת וכל המקומות שציינת

אברהם בצלאל: אני חושב שצריך לקחת את זכות בקלות

עדי קומרינר פלד: רק משפט אחרון

עדי קומרינר פלד:  זה חייב להיות לדעתי גורם ממשלתי

אברהם בצלאל: ברור

עדי קומרינר פלד: אנחנו לא יכולים שיהיה פה גורם אזרחי התנדבותי

דפנה מושיוב: שני דפני מושיוב, אני עובדת עם דליה במשרד הרווחה

דפנה מושיוב:  ואני חושבת שיש כאן שני מרכיבים מאוד חשובים: אחד, בסופו של דבר אזרחים גרים ברשות

דפנה מושיוב:  והרשות המקומית יש לה, יחד עם השלטון המקומי וראשי הרשויות, יש להם מקום מאוד מאוד חשוב שצריך לקחת אותו בחשבון ולהיות פרו-אקטיביים

דפנה מושיוב:  כמו שבעיריית ירושלים היא הדוגמה, נכון שזה לא קנה מידה למקומות אחרים

דפנה מושיוב:  היא יוצאת דופן בהרבה תחומים

דפנה מושיוב:  אבל היא עירייה שלקחה את זה כנושא מוביל, עם הרבה מאוד מרכזים לכלל האוכלוסיות

דפנה מושיוב:  ויש לה מאגר מידע מוצלב שהוא מאפשר גם יציאה פרו-אקטיבית, גם נתונים מביטוח לאומי וגם מגורמים אחרים

דפנה מושיוב:  ועל פי נושאים, מי שתושב העיר מקבל מידע על פי הנושאים שהעירייה מזהה כנושאים שאפשר לפנות ולייצר את הפעולה הפרו-אקטיבית

דפנה מושיוב:       הדבר הנוסף הוא שאני חושבת שגם יש הזדמנות עכשיו שגם השר, לפחות שר הרווחה ומנכ"ל משרדו לקחו את הנושא הזה כנושא מאוד מרכזי

דפנה מושיוב:  זאת אומרת יש הבנה שלא הולכים על קצה הרצף

דפנה מושיוב:  יש כאן ראייה שפונה א' מניעתית ו-ב' פונה פרו-אקטיבית לכלל האוכלוסייה

דפנה מושיוב:  זאת אומרת גם אנחנו, לא משנה באיזה מצב אנחנו, זכאים לזכויות

דפנה מושיוב:  ואני חושבת שהגישה הזאת של משרד הרווחה ושל השר היא מאוד מאוד משמעותית

אברהם בצלאל: אני מנוע מלדבר בשבחו, אבל אני חושב שזה פורץ, שבחים על השר מרגי חוצים מגזרים

דפנה מושיוב: שהוועדה תפנה ותחזק אותו כדי, המנכ"ל ישב בראש שולחן עגול שהתקיים עכשיו עם 15 משרדי ממשלה

דפנה מושיוב:  זאת אומרת התשתית קיימת

דפנה מושיוב:       והדבר האחרון שאני רוצה לומר, כבר עכשיו אנחנו בקשר עם אגם המידע של הלמ"ס

דפנה מושיוב:  המשמעות היא שאפשר יהיה לייצר משהו בסגנון בין משרדי

דפנה מושיוב:  כמו שיש מדד סוציו-אקונומי נוכל לייצר מדד מיצוי זכויות

דפנה מושיוב:  שהוא בין משרדי

דפנה מושיוב:  זאת אומרת שנוכל לזהות איפה החסמים, באיזה רשויות, לאיזה נושאים

אברהם בצלאל: מתי לדעתך זה יהיה את הדבר הזה? מדיבורים למעשים

אברהם בצלאל:  דיבורים זה חשוב

דפנה מושיוב: קודם כל קיבלנו אישור מהלמ"ס שאפשר להתחיל בניסוי באגם המידע

דפנה מושיוב:  אם אתה מבין את המשמעות, זה רק עכשיו התחיל אגם המידע

דפנה מושיוב:  אבל זו מהפכה, אפרופו יחד עם בייניש מהאוניברסיטה העברית וגורמים נוספים

דפנה מושיוב:  אני מאמינה שאנחנו נוכל לפרוץ דרך ואני גם מאמינה שגם משרד הרווחה יחד עם משרדים אחרים יוכל לתכלל את הנושא הזה כנושא בין משרדי

דפנה מושיוב:  כי יש לו גם את העוגן לתוך הרשויות המקומיות וזה מאוד חשוב

אברהם בצלאל: תודה

אברהם בצלאל:       נועה, בטח האזנת לכל הדיון הזה ואני כן שואל את השאלה שהתחלנו איתה, למה אין גוף מתכלל או מה נעשה בשביל שבאמת גם יוריד את העומסים מהטלפונים שכולם מקבלים, טלפונים חוזרים ונשנים

אברהם בצלאל:  וגם באמת, שבן אדם מקבל את המענה האמיתי שמגיע לו ויקבל את השיחות שמגיעות לו

נועה רוזנפלד: אז אני אגיד ככה: שמי נועה רוזנפלד, אני מנהלת תחום בכיר שיתוף ציבור באגף ממשל וחברה במשרד ראש הממשלה

נועה רוזנפלד:  אני חלק מהמטה החברתי-כלכלי של מנכ"ל משרד ראש הממשלה

נועה רוזנפלד:  והאגף שלי, כלומר, מי שעוסקת בשגרה בנושא מיצוי זכויות – נמצאת בחופשת לידה, ועל כן במלחמה החלפתי אותה ואני עוסקת בנושא הזה אצלנו מטעם האגף

נועה רוזנפלד:       אגף ממשל וחברה חבר בוועדת ההיגוי של "כל זכות", שכפי שקבעה החלטת הממשלה בשנת 2021 ולמעשה בשבוע הראשון למלחמה יצאנו בקמפיין יחד עם מערך הדיגיטל ומשרד המשפטים על מנת להנגיש את פורטל החירום של "כל זכות"

נועה רוזנפלד:  זה היה הקמפיין הראשון שעלה, גם בטלוויזיה, גם בדיגיטל, לאוכלוסייה החרדית, לאוכלוסייה הערבית ולאוכלוסייה הכללית

נועה רוזנפלד:  מעבר לזה, יצרנו חיבורים בתוך הממשלה, גם טכנולוגיים וגם מהותיים, על מנת שהממשלה תבין את "כל זכות" באופן פרו-אקטיבי

נועה רוזנפלד:  כלומר, ש-"כל זכות" תוכל להכין את המידעים מה שנקרא, וברגע שהם מתפרסמים וברגע שמאושרות התקנות כבר המידע יוצא החוצה

נועה רוזנפלד:  ויחד איתם, "כל זכות" יזמה מספר פורטלים ייעודיים שמנגישים זכויות למשפחות חטופים ונעדרים, לאוכלוסיית שורדי המסיבות: נובה, פסיידק ומידברן, למעסיקים, לעובדים וכן הלאה

נועה רוזנפלד:  ואנחנו למעשה פעלנו על מנת להנגיש את הפורטלים האלה באופן ייעודי

נועה רוזנפלד:       חשוב להגיד, אני אקח רגע לדוגמה את העולם של שורדי המסיבות

נועה רוזנפלד:  לשורדי המסיבות יש הרבה מאוד זכויות מתוקף היותם נפגעי פעולות איבה

נועה רוזנפלד:  אבל לא רק, יש להם גם זכויות שהן זכויות שאני אקרא להן קשות, וגם זכויות שהן זכויות מאוד רכות, וזה יכול לנוע מזכות שניתנת לך זכאות כלכלית בשל אובדן כושר עבודה במידה והביטוח הלאומי מכיר בכך, אבל גם אפשרות לקחת כלב טיפולי למשל

נועה רוזנפלד:  כלומר, מדובר ב-30-40 זכויות והם גם מתעדכנות ומוסיפות להתעדכן כל העת

נועה רוזנפלד:  מהבחינה הזאת השימוש בכלים דיגיטליים כאן הוא קריטי על מנת להנגיש את הזכויות

נועה רוזנפלד:  ולכן אנחנו הולכים עם הפורטל

נועה רוזנפלד:  חוץ מזה הדפסנו פליירים פיזית עם אפשרות לסרוק ברקוד

נועה רוזנפלד:  כלומר התפיסה הדיגיטלית היא תפיסה שמתעדכנת

אברהם בצלאל: אני שואל שאלה אחרת: אותו אדם שכבר פנה בפעם הראשונה ויודעים שהוא אחד מנפגעי פעולות האיבה בסיפור של המסיבה עצמה

אברהם בצלאל:  האם הוא מקבל עדכון אוטומטי? בטח יש את הפרטים הראשונים שלו ואפילו טלפון שלו ואפילו מייל שלו

אברהם בצלאל:  אני מאמין שלקחו את זה מכל אחד

אברהם בצלאל:  האם בצורה יזומה הוא מקבל אוטומטית, הוא מקבל ידע תשמע אתה יכול להיות זכאי לאחת, שתיים, שלוש, ארבע

אברהם בצלאל:  תבדוק באיזה מצב אתה נמצא ומה קורה איתך

נועה רוזנפלד: אני אגיד ככה: א', העדכון האוטומטי, כפי שאמרה פה לפניי דליה לב שדה וגם שלומי מור התייחס וגם דפני וכן הלאה, יש כ-15 גופים בממשלה שהם נותנים זכויות

נועה רוזנפלד:  ומתוקף זה הם גם עוסקים במיצוי זכויות

נועה רוזנפלד:  כלומר, אתה צודק, אכן נדרש פה תכלול

נועה רוזנפלד:  אני אגיד שזה שדה שהוא היה שדה שטרם נעשתה בו הבשלה ברמת האסדור שלו בתוך הממשלה

נועה רוזנפלד:  ומהבחינה הזאת בשבועות הראשונים, בחודשים הראשונים של הממשלה, אנחנו במשרד ראש הממשלה עשינו איזה שהוא תהליך יחד עם משרדי הממשלה על מנת לאסדר את השדה הזה טוב יותר

נועה רוזנפלד:       עכשיו, כפי שאמרה דליה, הפרויקט של מתן זכויות שהוא בעצם 2

נועה רוזנפלד: 0 או 3

נועה רוזנפלד: 0 של שדה מיצוי הזכויות בישראל הוא מהלך חדש

נועה רוזנפלד:  הוא משנת 2023

נועה רוזנפלד:  יגיד לך גם משרד המשפטים, יגיד לך גם הביטוח הלאומי

נועה רוזנפלד:  כלומר, הכניסה פנימה של 15 משרדי ממשלה ושיח משותף על עולם מיצוי הזכויות הוא אירוע חדש בממשלה, ומבורך

נועה רוזנפלד:  הוא גם מדבר עם הרשויות המקומיות והוא מאגם ביחד את המידע

נועה רוזנפלד:  כלומר, קשה לממשלה מגובה של 30,000 רגל להרים את הטלפון שאתה מדבר עליו

נועה רוזנפלד:  וגם בוודאי לא היינו רוצים, זה יוצר מצב שפעם אחת משרד הבריאות מתקשר ופעם אחרי ביטוח לאומי ופעם שלישית משרד הרווחה ומשרד הבריאות

נועה רוזנפלד:  כלומר, היכולת להגיע אל האדם בקצה באמצעות ניידת מיצוי זכויות, באמצעות מענים ייעודיים, באמצעות אותו לינק של כל זכות, הנה כל הזכויות של החבר'ה שהיו בנובה

נועה רוזנפלד:  זה בעצם חלק מתפיסה שאומרת בוא נביא את כל המידע למקום אחד, נייצר בק אופיס בממשלה

אברהם בצלאל: אז יש היום את פתחון לב שעשו עבודה רצינית וצריך פשוט לאמץ את זה

נועה רוזנפלד: אבל "כל זכות" עושים את העבודה יחד עם משרד הרווחה, באמצעות ניידות מיצוי זכויות, ג'וינט אשלים ומשרד הרווחה

נועה רוזנפלד:  כלומר, זה קורה

נועה רוזנפלד:  זה באמת קורה

נועה רוזנפלד:  האם אפשר לעשות את זה יותר טוב, להרחיב, להגדיל? בוודאי

נועה רוזנפלד:       הייתה פגישה לפני כחודש בראשות מנכ"ל משרד הרווחה ינון אהרוני

נועה רוזנפלד:  הוא כינס את הוועדה שהיא מקדמת זכויות

נועה רוזנפלד:  אני ישבתי שם

נועה רוזנפלד:  ואמר שם המנכ"ל בקולו שהוא מבין שזה שדה שראוי לתכלול ואסדור, ושהוא גם יעשה כן

נועה רוזנפלד:  אני מסכימה איתך לחלוטין, אין שום ויכוח איתך; העניין הוא שזה לא משהו שאפשר לעשות

נועה רוזנפלד:  אני רגע חוזרת למה שקראתי לו – גובה של 30,000 רגל, זה גם לא משהו שנכון שכל משרד ממשלתי יעשה לבד בפני עצמו

נועה רוזנפלד:  נדרש פה שילוב ידיים בין משרדי הממשלה, גופי הממשלה, לדוגמה – ביטוח לאומי הוא לא משרד ממשלתי; לבין הרשויות המקומיות, עם ארגוני מגזר שלישי שפועלים בשדה הזה, וחלקם פועלים בשטח מהיום הראשון טוב מאתנו

נועה רוזנפלד:  למשל יוזמות של פתחון לב, למשל יוזמות של הקליניקות בארץ

נועה רוזנפלד:  יש פרויקט שנקרא רשת למשל, הקליניקות המשפטיות גם הקימו מעין מוקד כזה

נועה רוזנפלד:  כלומר, נדרשת עבודת תכלול וסנכרון, אני מסכימה איתך לחלוטין

נועה רוזנפלד:  וגם עבודה רב מגזרית צריך לומר בהיבט הזה

אברהם בצלאל: תודה

אברהם בצלאל:  ממש בקצרה, כי אני ממש חייב לסיים

שמואל אביטל: ממש בקצרה

שמואל אביטל:  העשייה של הג'וינט הוזכרה פה מספר פעמים, אז להגיד כמה מילים

שמואל אביטל:  אני שמואל ילמה, אני ראש תחום קהילה בג'וינט, ונמצאת איתי עמית ירון שהיא מנהלת עיר מקדמת זכויות שהוזכרה פה מספר פעמים

שמואל אביטל:  אז הג'וינט, כמו שאתם מכירים, זה גוף פיתוח

שמואל אביטל:  אנחנו מסייעים לממשלה לפצח אתגרים ואנחנו עובדים בשיתוף עם החברה האזרחית

שמואל אביטל:  מהמקום הזה הנושא של מיצוי זכויות נמצא על סדר היום שלנו

שמואל אביטל:  פעם אחת המרכיב של מיצוי זכויות אנחנו שואפים לשלב אותו כמעט בכל תוכנית חדשה שמפותחת, בין אם היא לאנשים עם מוגבלות, בין אם זה אנשים אזרחים ותיקים ובין אם זה משפחות

שמואל אביטל:       דבר נוסף, אני רוצה להדגיש ולהגיד, נכון שיש המון מאוד שחקנים, כמו שנאמר, ונדרשת פה ראייה רב מגזרית

שמואל אביטל:  אני רוצה להדגיש את המקום של הרשויות המקומיות

שמואל אביטל:  והדבר המרכזי שאנחנו לומדים מעיר מקדמת זכויות, נכון שהזכויות הן לא בתוך הרשות, הן מחוץ לרשות

שמואל אביטל:  אבל לרשויות בעצם יש אינטרס מאוד גדול כדי שהתושבים שלו ימצו את הזכויות ולכן עיר מקדמת זכויות מקדמת מרכז פיזי

שמואל אביטל:  יש לזה חשיבות מאוד גדולה

שמואל אביטל:  שם יושבים עורכי דין, עובדים סוציאליים, מתנדבים

שמואל אביטל:  ורק מחר אנחנו פותחים מרכז כזה בטירה

שמואל אביטל:  אנחנו הראינו במחקר אסטרטגיה ונתונים לו 10% מהזכויות היו ממוצות בתוך הרשות המקומית כמה מיליונים זה היה מכניס פר תושב בתוך הרשות המקומית

שמואל אביטל:  אז מי שירצה את המחקר הזה אנחנו גם יכולים לשתף

שמואל אביטל:       דבר אחרון שאני אגיד, ואלי מפתחון לב וארז הזכירו את זה: במלחמה ראינו חשיבות מאוד גדולה לצאת למפונים, לצאת למקומות שהמילואימניקים נמצאים בהם

שמואל אביטל:  לכן פיתחנו יחד עם המשרד את הפרקטיקה של הניידות

שמואל אביטל:  ואני יכול לומר שנכון להיום הגענו לכ-8,000 פניות וזה שווי ערך של מעל 30 מיליון שקלים שהוכנסו לאותם מפונים

אברהם בצלאל: תודה

אברהם בצלאל:  תום בנימיני ואחר כך אחרונה ניתן לאם שכולה שנמצאת פה איתנו, צורית

תום בנימיני: תודה רבה

תום בנימיני:  אני תום בנימיני מהרשות לפיתוח כלכלי של החברה הערבית

תום בנימיני:  אני מברך על הקיום של הדיון הזה בוועדה

תום בנימיני:  רק רציתי לנצל את המעמד לספר, שאנחנו ברשות לפיתוח כלכלי של החברה הערבית מאז תחילת המלחמה הקמנו מוקד לרשויות המקומיות הערביות, מוקד חירום שנותן להם מענה בהרבה תחומים של חירום

תום בנימיני:       לנושא הוועדה הזאת אני אגיד שאחד הנושאים המרכזיים שאנחנו מתעסקים בו במוקד זה מיצוי זכויות

תום בנימיני:  אנחנו מובילים קמפיין לחברה הערבית

תום בנימיני:  גם בוובינרים לפי תחומים, גם בקמפיין רדיו ותוכניות פודקסט בשיתוף פעולה של מיזם ווארד ורדיו נס

תום בנימיני:  כמו כן, יש לנו קמפיין ברשתות החברתיות, נקרא זכות ביום

תום בנימיני:  ובאמת מאוד חשוב לנו הנושא הזה של מיצוי זכויות בחברה הערבית

תום בנימיני:       אני רוצה לנצל את ההזדמנות להזמין אותך, יו"ר הוועדה, אלינו למוקד, ואת שאר חברי הכנסת גם

תום בנימיני:  ונושא אחרון שחשוב לי להגיד שעל פתחנו שיש לנו סוגיה מאוד חשובה לנו וגם מעוגנת בהחלטת ממשלה 550 בסעיף 8(ג)

תום בנימיני:  החשיבות של תרגום, כל הנגשת הזכויות, לשפה הערבית

תום בנימיני:  מצאנו פערים ואנחנו פועלים לתקן את זה וחשוב שכל משרדי הממשלה גם יטפלו בזה

תום בנימיני:       כמו כן, חשוב להכיר גם את הסוגייה שלא כל היישובים בגבול הצפון הוגדרו כמפונים

תום בנימיני:  ביניהם היישוב הערבי פסוטה

תום בנימיני:  זה הגיע לפתחו של בג"ץ, אבל חשוב מאוד שמשרד הביטחון ייתן מענה ליישובים

תום בנימיני:  תודה רבה

אברהם בצלאל: תודה

אברהם בצלאל:  כן, צורית, בבקשה, אם שכולה

אברהם בצלאל:  רק אם אפשר בקצרה, אני מתנצל, כי כבר היינו צריכים לסיים

צורית פניגשטיין: רק אני משבחת את הוועדה על העבודה המאוד חשובה לטובת הילד

צורית פניגשטיין:  ועם זה אנחנו נמצאים עכשיו במצב של לחימה

צורית פניגשטיין:  את הילד שלי, בני בכורי אהובי, קברתי לפני כחודש ושלושה שבועות

צורית פניגשטיין:  הוא השאיר אחריו אישה ותינוקת והוא השאיר אחריו חיים בשביל שאנחנו נוכל להתקיים בחיים ולקיים חברה בריאה וטובה

צורית פניגשטיין:       אז אני מבקשת מבעלי ההחלטות פשוט לזכור כל הזמן בראש אלא לטובת החיים להילחם

צורית פניגשטיין:  לא מתוך רצון לנקום או רצון בלוחמה

צורית פניגשטיין:  רצון לחיים, לאהבה, לשלום

צורית פניגשטיין:  שיהיה לנו פה נעים, שילדים יוכלו ללכת לישון בשקט, לשחק, לאהוב

צורית פניגשטיין:  זהו

צורית פניגשטיין:  תודה רבה

אברהם בצלאל: מן השמיים תנוחמו

אברהם בצלאל:  דברים חשובים שאת אומרת

אלי כהן: אפשר משפט אחד קצר? לדייק, הוצג הפתרון של פתחון לב

אלי כהן:  חשוב לי להגיד שהפתרון ביחד עם שותפי ארז

אברהם בצלאל: אבל הוא לא רצה שתשתמש בכובע הזה

אברהם בצלאל:  אנחנו משאירים את הכובע אצלו

אלי כהן: אז גם של קרנות הביטוח הלאומי וגם הפרויקט של הניידות בהובלה של משרד הרווחה ושל הג'וינט שהם משתתפים חשובים מאוד בפרויקט

אברהם בצלאל: אני אגיד שאני יוצא מאוד מודאג מהדיון הזה, כי אני גם שומע את המשרדים, שבקיאים במשרדים, בפניות, במצב, בצורך וביכולת מה צריך לעשות

אברהם בצלאל:  ומצד שני, אני רוצה למצוא פתרון

אברהם בצלאל:  אני מבין שעובדים על זה ואני מבין שזה התחיל ב-2023 במשרד הרווחה ואני מבין את כל המשרדים מסביב שעושים ומשרד הביטחון שדואג לזה

אברהם בצלאל:  אבל בסוף היום אנחנו מוצאים, אני לא מדבר על הסכומים הכספיים, כמו כמות אנשים גדולה כמו שארז הזכיר, כמות של 300,000 ומשהו, שלא מקבלים מענה בצורה מסודרת

אברהם בצלאל:  וזה אנשים שלא הולכים לישון בגלל זה או שלא יודעים באמת מה קורה איתם

אברהם בצלאל:  לכל אדם כזה – הדבר הקטן הזה הוא הדבר הגדול

אברהם בצלאל:  בשבילו זה דבר מאוד מאוד גדול

אברהם בצלאל:  וחייבים איזה גוף מתכלל ואני מבין שכן עובדים וכן יושבים ומנכ"ל משרד הרווחה, כמו שהזכרת, באמת עובדים על זה ויושבים בפורומים של 15 משרדי ממשלה בשביל לייצר משהו

אברהם בצלאל:  השאלה מתי זה יקרה?      

דפנה מושיוב: תפנה אליו

אברהם בצלאל: מנכ"ל משרד הרווחה, אני דבר ראשון אפנה אליו, כמו שאת ביקשת, אני אעשה את זה, בעזרת השם

אברהם בצלאל:  אבל אני כן רוצה לעשות דיון מעקב עוד חודשיים לראות איפה אנחנו מתקדמים

אברהם בצלאל:  כי אני חושב שהדבר הזה הוא פשוט להתייעל וזה יעזור לכולם

אברהם בצלאל:  לכל משרד ומשרד

אברהם בצלאל:  גם מבחינת ההון האנושי שלנו, לדעת איך למצות אותו ופשוט פחות להרים טלפונים, פחות אנשים שיהיו צריכים לשבת על הקווים סתם, ברגע שהכול יהיה מתוכלל

אברהם בצלאל:       דווקא מהמצגת של פתחון לב אני יכול להגיד שהתרשמתי מאוד

אברהם בצלאל:  כמו שהוא הזכיר, אבל זה לא רק שלו, זה של כולם ביחד, שעושים עבודת קודש בשביל הדבר הזה

אברהם בצלאל:  אבל בסוף זה גוף מתכלל שהוא יושב מקדימה, ומאחוריו יושבים אם זה עורכי דין, אם זה אנשים שמבינים ממשרד הבריאות, הרווחה וכל המשרדים שצריכים ונותנים בסוף לאותו אדם את המענה, בטלפון אחד

אברהם בצלאל:  ולא שבן אדם צריך לחשוב למי אני מתקשר קודם, האם אני רוצה להיחשף בכלל למשרד הרווחה או מה יקרה איתי מחר אם יידעו עליי דבר כזה או אחר, או מס הכנסה, כמו שהזכרת פה, שהרבה אנשים לא רוצים להגיע למס הכנסה בסוף

אברהם בצלאל:  אבל בסוף, אם יהיה משהו חיצוני או משהו מתכלל שהוא לא ספציפי של רשות כזאת או אחרת, אז יהיה יותר קל לאנשים לפנות לדבר הזה

אברהם בצלאל:  ואין ספק שזה דבר חשוב ובפרט בשעת מלחמה הזאת, שאנשים לא יודעים מימינם ושמאלם מה הם עושים

אברהם בצלאל:  אבל לפחות אם היה להם את מיצוי הזכויות שלהם ואת הכסף שמגיע להם

אברהם בצלאל:  אם מדובר פה על בן אדם שקיבל 23,000 שקלים ואותו בעל מכולת שקיבל 380,000 שקלים, אבל בסוף זה דבר שמחזיק אותם וזה גורם לפחות הידרדרות במצב הרוחני והנפשי והגשמי שלהם

אברהם בצלאל:  ולא צריך להגיע למקומות אחרים לטפל בהם בדברים הרבה יותר קשים שהם יהיו צריכים להגיע אליהם

אברהם בצלאל:  תודה לכולם

רונית כהן: אני יכולה להוסיף משהו קטן לגבי הנתונים, פשוט תוך כדי ניסיתי לבדוק

רונית כהן:  לגבי מעטפות ירוקות, פניות יזומות שלנו

רונית כהן:  אז 140 מיליון שקלים הוחזרו לאנשים כתוצאה מפניות יזומות שלנו בהחזרי מס

אברהם בצלאל: אוקיי

אברהם בצלאל:  תודה

אברהם בצלאל:  אני רוצה להודות גם למנהלת הוועדה וליועץ שלי בלשכה שבאמת עשה רבות למען הדיון הזה

אברהם בצלאל:  תודה רבה לכל מי שהשתתף

אברהם בצלאל:  תודה, הדיון הסתיים