ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 153, 2024-02-05 00:00

יוסף טייב: צהריים טובים, אני מתכבד לפתוח את ועדת החינוך, התרבות והספורט בנושא הצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון מס' 22) (מתן עדיפות בסיוע לתלמידים ששירתו בשירות סדיר או בשירות מילואים), התשפ"ג–2023

יוסף טייב:  חשוב לציין שההצעה מוזגה להצעת החוק של חבר הכנסת מיכאל ביטון ושל חבר הכנסת טור פז

מיכאל ביטון: ושלך

יוסף טייב: והמיזוג אושר על ידי ועדת הכנסת

יוסף טייב:  משפחות החטופים, בבקשה

יוסף טייב:  ענבל

ענבל: אני לא יודעת אם בוקר טוב, אבל בוקר, או משהו

ענבל:  היום ה-122

ענבל:  אני מרגישה שהשגרה חוזרת וחזרה

ענבל:  מבורך וגם לא

ענבל:  אני יכולה להגיד בשם הילדים של טל, שחזרו אחרי 50 יום בשבי, שאין שום שגרה במערכת החינוך

ענבל:  גם כשהם מגיעים אליה, הם לא באמת יכולים להיות חלק ממנה

ענבל:  מדברים על חזרה לשגרה ועל מערכת שנת הלימודים באוניברסיטאות

ענבל:  בואו נבין איך קורה שאנחנו מדברים על הכול חוץ מאשר על החטופים ועל החזרתם

ענבל:  זה מרגיש לי מנותק לחלוטין

ענבל:  כל מה שקורה פה בכלל, לא רק היום, מרגיש לי מנותק לחלוטין

ענבל:  אני לא יודעת איך

ענבל:       אנחנו לא מצליחים לחזור לשום שגרה

ענבל:  הילדים חזרו והם לא מצליחים להתמיד, להיות בלימודים ובגנים, כי אבא שלהם חטוף, כי הם היו חטופים, כי סבא שלהם נרצח ב-7 באוקטובר

ענבל:  אם אתם יכולים ללמד אותי איך חוזרים לשגרה אני אשמח לשמוע, אבל אין דבר כזה

ענבל:  אין שגרה

ענבל:  החטופים לא פה

ענבל:  זה ששמרתם את השלט של הכיסא הריק לידיכם, תודה רבה

ענבל:  זה שהכיסא הזה צריך להתמלא בכל אחד ואחד מתוך ה-136 – בואו נדבר על זה שנייה, איך זה קורה

ענבל:  איך

ענבל:  איזו פעולה כל אחד בחדר הזה עשה היום בבוקר על מנת להחזיר את החטופים, כי ליטופים ודיבורים מיצינו כבר לפני בערך 70 יום

ענבל:       ביום ה-122 אני מבקשת לקבל פעולות – ולא רק של חברי הכנסת, גם שלכם, גם של שאר הנוכחים – איך אתם מנגישים את זה במערכת החינוך, כי כשאומרים לי אנשים: "אנחנו לא באים לכיכר החטופים כי איך אני אגיד את זה לילד בן 8"? אז אולי מערכת החינוך צריכה להסביר שקרה אירוע והוא לא נוגע רק באנשים, הוא נוגע כמעט בכולם

ענבל:  אם זה אבא שהוא במילואים, אם זה דוד שהוא חטוף או כל דבר ודבר

ענבל:  זה שזה דפק בדלת שלי כרגע ובדלת של הילדים כרגע, זה היה יכול להיות כל אחד אחר בחדר הזה

ענבל:       גם ברמה שאנחנו ביקשנו להציב את הכיסא ריק בכל כיתה ובכל שכבה ואמרו לי: "אבל איך נגיד את זה לילדים"? לא יודעת

ענבל:  אתם המורים

ענבל:  אני לא

ענבל:  אני רק משפחה של חטוף

ענבל:  מבחינתי, כל אחד שמתחיל את היום שלו כרגיל, בלי דקה דומיה כש-21 חיילים נהרגו לפני שבוע – "אבל מה, הם רק ילדים, את רוצה להפחיד את הילדים?" לא, אני רוצה ששגרת החטופים שלנו לא תישאר שלנו כי היא לא רק שלנו

ענבל:  בכלל, צריך איכשהו להנגיש גם לילדים הקטנים שקרה פה משהו

ענבל:      לי אין את התשובות

ענבל:  הלוואי והיו לי

ענבל:  אין לי

ענבל:  זה שכולם כל כך מפחדים לגעת בחטופים – למה? למה לילדים בכיתה ו' אי אפשר להגיד שיש ילדים בגיל שלהם שהיו חטופים? אתם מדברים על שנת הלימודים, איזה שנת לימודים? איך בכלל אפשר לשבת לחשוב על מבחן במתמטיקה כשהדוד שלי חטוף שם? בתור ילדה אני אומרת

ענבל:  אבל מערכת החינוך לא מכירה בזה

ענבל:  כשביקשנו שהכיסא הריק לא יהיה רק בתוך אולמות התרבות, כי על זה הם עובדים, אלא גם בכל כיתה – אפשר להנגיש את זה

ענבל:  לא רק ביום ה-100 לעשות איזה שלט של 100 ולוותר

ענבל:       די

ענבל:  אנחנו בשגרה ארוכה מדי וכנראה שזה יתמשך עוד כי כרגע אין שום דיל על השולחן שמחזיר את כולם

ענבל:  מה שלא יהיה, כרגע כולם לא חוזרים וכרגע אף אחד לא חוזר

ענבל:  אז אנחנו מבקשים מכם שמערכת החינוך תהיה אתנו, לרתום גם את הקטנים

ענבל:  אני לא אומרת גילאי שנתיים-שלוש, אבל ילדי כיתה ו' יכולים לקחת חלק

ענבל:  אפשר להביא ילדים, כל אחד ברמת ההבנה שלו, לכיכר, או להביא אותנו לבתי הספר ולתת איזושהי הסברה

ענבל:       זה לא רק שלי

ענבל:  אני אישית הייתי מדריכה בתנועת נוער, אני יודעת לדבר עם ילדים

ענבל:  זה לא נכון להגיד: "אה, אבל טוב, זה שלכם"

ענבל:  לא, זה לא שלי, זה של כל אחד ואחד שיושב פה בחדר והתפקיד שלכם לעזור לנו להנגיש את הדבר הזה

ענבל:  אי אפשר לגרום לזה להישכח

ענבל:  נכון, השגרה חזרה, יופי, מדהים

ענבל:  בתי הספר, מבחנים, טיולים שנתיים

ענבל:  לא, לא, פשוט לא

ענבל:  החיים שלנו נעצרו ב-7 באוקטובר, הזמן שלנו נעצר מלכת והזמן של החטופים אוזל

ענבל:  אזל לחלקם, חלקם כבר לא יחזרו הביתה

ענבל:       אבל אני מרגישה שמשהו במקום הזה חוזר לאיזושהי שגרה של דיונים רגילים, של להעביר שני מיליון שקל לטובת חמורים ולא יודעת מה היה, באיזה דיון כבר הייתי היום

ענבל:  ומה לגבי העברת תקציב לטובת הילדים שחזרו מהשבי ולא בהכרח יש להם את הטיפול הראוי ומה שמגיע להם? ומה לטובת החברים של הילדים שחזרו מהשבי, שלא יודעים אולי איך לפנות לחברים שלהם ומה מותר ומה לא מותר להגיד? זה לשיקולכם, איך מנגישים את זה למערכת החינוך, החל מהקטנים ועד הגדולים

ענבל:  תודה

יוסף טייב: תודה רבה, ענבל

יוסף טייב:  חגי, בבקשה

חגי לוין: פרופ' חגי לוין, ראש מערך הבריאות של מטה משפחות החטופים

חגי לוין:  אני רוצה להמשיך את מה שענבל אמרה ולקחת את זה לציבור כולו

חגי לוין:  בסקר שערכה ד"ר עינת יהנה מהמכללה האקדמית יפו עולה שרוב הציבור בישראל חש את כאבם של החטופים והמשפחות וחי את זה ביום-יום, אבל התחושות האלה לא מתרגמות לעשייה

חגי לוין:  תודה שאתה פותח כך את הדיון הזה

חגי לוין:  אני חושב שאנחנו חייבים להמשיך כל יום, עד שכולם חוזרים, לשים את החטופים על סדר-היום הציבורי בכל מקום, כל הזמן, כולל במערכת החינוך, כולל במערכת ההשכלה הגבוהה

חגי לוין:  זו החובה הקדושה שלנו אליהם, לא לשכוח אותם

חגי לוין:  זה המינימום שבמינימום שאנחנו צריכים לעשות

חגי לוין:       בין החיילים בסדיר ובמילואים לבין החטופים יש שותפות גורל

חגי לוין:  כמו שאנחנו מחויבים – ואני גם אומר כמי שעוסק בהכשרת דור העתיד של הרופאים והרופאות בישראל כאן, באוניברסיטה העברית בהדסה בירושלים – אנחנו חייבים למצוא את הפתרונות עבורם

חגי לוין:  טוב שאתם עוסקים בנושא הזה

חגי לוין:  יש מתח מובנה בין העובדה שהחיים של כולנו נעצרו ב-7 באוקטובר ולא יכולים להמשיך עד שהחטופים יעצרו, לבין העובדה שהחיים ממשיכים וצריך גם להמשיך ללמוד וכן הלאה

חגי לוין:  הדרך למצוא את הפתרון זה באמת למצוא פתרונות עבור אוכלוסיות כמו החיילים, כמו החטופים, שהם בליבה של הסערה

חגי לוין:       גם בין החטופים וגם בין משפחות החטופים יש סטודנטים

חגי לוין:  מה קורה איתם? הם בוודאי שלא יכולים לחזור ללמוד

חגי לוין:  בוודאי שאנחנו נצטרך לתת להם פתרונות פרטניים

חגי לוין:  והלוואי שנזכה בחודשים הקרובים לדון איך אנחנו מחזירים את היקירים חזרה לעבודה וללימודים

חגי לוין:  יהיו לנו עוד אתגרים מאוד גדולים בשיקום שלהם

חגי לוין:  אבל אנחנו כחברה לא נוכל להמשיך ללמוד כרגיל כאשר יש אפילו חטוף אחד בעזה, בטח כשיש 136 חטופים

חגי לוין:  תודה רבה

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  אלי מור, בבקשה

אליהו מזור: שלום, שמי אלי מור, אני דוד של איתן מור שנחטף מהמסיבה בנובה, היה מאבטח

אליהו מזור:  נימה טיפה אישית

אליהו מזור:  איתן התקשר אליי בשבת בבוקר, בשעה 07:30, ואמר: דוד, יורים

אליהו מזור:  שנינו כמובן לא הבנו את גודל האירוע אז ניסיתי לשלוח את המיקום שלו לחברים שלי באוגדת עזה וכו'

אליהו מזור:  מ-07:30 בבוקר עד 11:30 בערך הייתה לי תקשורת אתו, אחר כך הבטרייה כבר נגמרה, אבל אנחנו היום יודעים שהוא נחטף רק ב-14:30

אליהו מזור:  עד 14:30 הוא עסק בפינוי של גופות, של פצועים

אליהו מזור:       הוא וחברו אליקים ליבמן ראו גופה שהם לא רצו להשאיר בשטח – שוב, הם לא הבינו את גודל האירוע – הם פחדו שהיא תיחטף

אליהו מזור:  הם החביאו אותה באיזה בור שהם מצאו שם, ארגנו והיא הובאה לקבורה באמת כמה ימים אחר כך בראשון לציון

אליהו מזור:  הבחורה השנייה שהם חזרו לקחת – שם הם כבר נחטפו

אליהו מזור:  הם היו יכולים לברוח, הם היו יכולים להציל את עצמם, הם לא עשו את זה

אליהו מזור:       אני כאן בשביל להגיד שאני אישית – מדינת ישראל פינתה אותי מהבית שלי בגוש קטיף

אליהו מזור:  הקירות כאן היו צריכים להזדעזע

אליהו מזור:  קראו לנו משיחיים – היום אני כבר בלי כיפה, אבל אז הייתי עם כיפה, אז הרבה קראו לנו משיחיים כשאמרנו שזה בדיוק מה שיקרה, שזה בדיוק מה שייהפך להיות שם וכולנו נסבול מזה

אליהו מזור:  העניין הוא שכולנו רוצים אותם כאן, אין פה הבדל כמובן בין המשפחות

אליהו מזור:       אני מתנגד, ובאתי לכאן להגיד את זה, בכל דרך לעסקה שלא תכלול את כולם, שלא תכלול גם את כל החיילים והחיילות

אליהו מזור:  אני, אגב, לא רואה שום הבדל בין אזרח לחייל בסיטואציה הזאת

אליהו מזור:  כולם צריכים להיות כאן

אליהו מזור:  עסקאות שעוד פעם יחזירו אותנו למתח של מה יקרה בשבע בערב – אנחנו חייבים להפסיק עם הסיפור הזה

אליהו מזור:  האכזבה שלי, אלי מור, מדינת ישראל היא כל כך גדולה, שחברים שלי נלחמים עכשיו בתוך הרצועה, בני משפחה שלי, אחיינים שלי אחרים שנלחמים עכשיו בתוך הרצועה, ואנחנו יודעים שלאט לאט, כמו שאמרו פה, השגרה חוזרת, אז השגרה לאט לאט חוזרת גם לרצועת עזה

אליהו מזור:       בצפון הרצועה, עכשיו שמעתי בוועדה אחרת, נפל חייל לפני כמה ימים בשטח שהיה אמור להיות כבר כבוש ושלנו

אליהו מזור:  אנחנו יוצאים משם והם נכנסים

אליהו מזור:  אנחנו עושים הכול, חוץ ממה שהבטיח לנו קבינט המלחמה בימים הראשונים, שזה הלחץ, הלחץ, הלחץ

אליהו מזור:  אנחנו דורשים להמשיך עם הלחץ הזה

אליהו מזור:  אנחנו דורשים שאם כבר הכנסנו סיוע הומניטרי כי אמריקה ואמריקה, אז שאנחנו נדאג שהוא יגיע לאן שהוא צריך להגיע ולא יגיע לאן שהוא לא צריך להגיע

אליהו מזור:  אנחנו יושבים כאן ובזמן הזה משאיות מכניסות אוכל ותרופות למחבלי חמאס שנלחמים בחיילים שלנו

אליהו מזור:       אין שום היגיון

אליהו מזור:  אני לא יכול להבין את זה

אליהו מזור:  אני לא מדינאי גדול ואני לא איש צבא גדול, אני רק רוצה את מה שהבטיח לי הקבינט שלי בימים הראשונים

אליהו מזור:  זה מה שאנחנו רוצים ואני מקווה שבאמת כולם, כולם, ולא בנגלות, כולם יחזרו, והכרעה

אליהו מזור:  שנכריע אותם

אליהו מזור:  שנכריע אותם

אליהו מזור:  אני רוצה שיהיה לי מה לענות לבן שלי בן ארבע וחצי

אליהו מזור:  אני רוצה שמדינת ישראל שכבר, אוקיי, פיניתם אותי כבר מהבית, הבטחתם ביטחון, איפה הוא? תודה רבה

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  רובי חן, בבקשה

רובי חן: שלום, השם שלי זה רובי חן, אבא של איתי חן, חייל חטוף כבר 122 ימים, חגג יום הולדת יום שישי, חגג יום הולדת 20

רובי חן:  שאלנו את עצמנו מה עושים, כי לחגוג זה לא באמת המילה הנכונה, נכון? ציינו יום הולדת 20

רובי חן:  הוא ילד הסנדוויץ'

רובי חן:  אני לא יודע מי מכם סנדוויץ', אני סנדוויץ'

רובי חן:  תמיד לסנדוויץ' יש את המקום המיוחד שלו בתוך המשפחה

רובי חן:  ילד שתמיד חיפש את המקום שלו ותמיד תרם

רובי חן:  הוא היה מדריך של"ח, שמו איתי

רובי חן:  חבר כנסת יוסף טייב, איתי זה "ארץ ישראל תורת ישראל", מכיר את זה? כך חינכנו אותו גם

רובי חן:  סבא שלו גיבור ישראל, טייס, במלחמת יום כיפור הוביל רביעייה

רובי חן:  חינכנו אותו לאהוב את הארץ ולתרום לארץ

רובי חן:       אבל אנחנו מרגישים אחרי 122 ימים – אתם רואים את השעון שלי? אני צריך להוסיף? אני גם אזרח אמריקאי

רובי חן:  גם איתי אזרח אמריקאי

רובי חן:  כמות הסולידריות שאני מקבל כשאני מסתובב במשכן של הכנסת של ארצות הברית, הקונגרס והסנאט, היא לא תתואר

רובי חן:  פגשתי את נשיא ארצות הברית יותר מפעם אחת

רובי חן:  ואני בא לפה לארץ ואני שואל את עצמי איפה הסולידריות? לא יכול להיות שאני פותח טלוויזיה ואני שומע דברים ואני שואל את עצמי באיזו מדינה אני חי

רובי חן:  בתור ועדת החינוך אני אשמח שתתייחסו גם לנושא הזה, איך הנושא הזה של החטופים לא דבר של סולידריות במדינת ישראל

רובי חן:  פותחים ערוצים ורואים כל מיני דברים של דה-לגיטימציה של החטופים, שמים אותנו מול משפחות השכול

רובי חן:  באמריקה זה לא קורה, איך זה קורה פה? תודה רבה

סימון דוידסון: אני רוצה להגיד לך, יוסי, איתי חן הוא תושב רמת פולג בנתניה, עיר ימים

סימון דוידסון:  העיר כולה, כולה, צבועה עם תמונות של איתי וכולם עם המשפחה

סימון דוידסון:  גם במשחק האחרון של מכבי נתניה אלפי צופים שהיו במגרש עמדו וחיבקו את המשפחה

סימון דוידסון:  ורובי, רק להגיד לך שחוץ ממה שקורה בנתניה, גם פה במשכן, כולם, בלי יוצא מן הכלל, כולם אתך, רובי, ואנחנו שותפים לכאב הזה

סימון דוידסון:  אתה יודע כמה אני אוהב אותך

רובי חן: אני יודע, אחי

רובי חן:  תודה

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  תמי, בבקשה

תמי סלע: מעבר קשה מאוד

תמי סלע:  אנחנו דנים בנוסח הצעת החוק

תמי סלע:  אני חוזרת לסעיף 4 בהוראת השעה בנושא מלגות לסטודנטים

תמי סלע:  בעניין הזה ביקשנו הערכת עלות ממשרד האוצר

תמי סלע:  זה חלק מהצעת החוק הפרטית שמוזגה וטרם הספקנו בישיבה הקודמת לשמוע את החישוב כי זה דורש בדיקה של הדלתא

תמי סלע:  הסעיף מנוסח כך שמי שקיבל ממקור אחר – מי שקיבל דרך "ממדים ללימודים" או מקרן הסיוע – לא יהיה זכאי למלגה לפי הסעיף הזה

תמי סלע:  זה למי שלא קיבל משום מקור אחר

תמי סלע:  לכן צריך לדעת מה הערכת עלות הדלתא הזו

יוסף טייב: משרד האוצר, נעם, יש לנו דלתא?      

נעם דן: כן

נעם דן:  אני אגיד קודם את ההתייחסות שלנו לגבי כל סעיף 4, דיברנו על כך כבר בדיונים גם בינינו

נעם דן:  שר האוצר בנה תוכנית מקיפה לתמיכה במילואימניקים יחד עם שר הביטחון

סימון דוידסון: השאלה אם יש כסף לתוכנית הזאת

סימון דוידסון:  אומרים כל הזמן את התוכנית ואין את הכסף אליה

סימון דוידסון:  אנחנו מדברים על תשעת המיליארד האלה ואני לא יודע איפה הם

מיכאל ביטון: תשעת המיליארד זה לא כסף, זו פרסומת

נעם דן: הוקצה לזה כתשעה מיליארד שקלים

נעם דן:  במסגרת התוכנית ניתן מקום משמעותי למתן מלגות לסטודנטים ששירתו שירות מילואים

נעם דן:  שווי מתן המלגות מתוך התוכנית עומד על כחצי מיליארד שקלים

נעם דן:  נקבעו כבר בתוכנית הזו של שר האוצר ושר הביטחון סטנדרטים עבור מי שמקבל את המלגה והסטנדרטים קובעים 100% מלגה ללוחמים ו-30% מלגה לחיילים עורפיים

נעם דן:  כלומר, נעשתה כבר חשיבה של השרים בנושא הזה והם לא רוצים לזוז ממנה

תמי סלע: ששירתו מינימום 60 יום

נעם דן: כן, ששירתו מינימום 60 יום

סימון דוידסון: ומה גובה המלגה?      

נעם דן: מלגה מלאה ללוחמים ו-30% מלגה לחיילים עורפיים

סימון דוידסון: מתוך מה?     

נעם דן: משכר לימוד אוניברסיטאי

סימון דוידסון: אבל את זה כבר יש

סימון דוידסון:  מה זה "ממדים ללימודים"?     

נעם דן: לא, "ממדים ללימודים" זה רק לחיילים ששוחררו אחרי כמה שנים אבל זה לא תמיד חופף

נעם דן:  יש הבדל בין שירות מילואים לחיילים משוחררים

מיכאל ביטון: אז זה לא בתוספת ל"ממדים ללימודים"?     

נעם דן: זה בתוספת ל"ממדים ללימודים"

נעם דן:  זה בנוסף ל"ממדים ללימודים"

נעם דן:  זה עבור חיילי מילואים, לא רק לחיילים משוחררים, כמו שתכף צה"ל יתייחס

תמי סלע: זה גם יכול להיות מילואים, כל עוד זה תוך חמש שנים

נעם דן: נכון מאוד

נעם דן:  זה מעבר, זה תוספתי

נעם דן:  חצי המיליארד זה תוספתי על "ממדים ללימודים"

יוסף טייב: על כמה חיילים כאלה אנחנו מדברים? מה הדלתא?      

מיכאל ביטון: חייל שיש לו "ממדים לימודים" והוא לוחם במילואים 60 יום, מקבל גם את המלגה השנייה?     

נעם דן: אני לא זוכרת מאה אחוז, אני חושבת שלא, שאין חפיפה

מיכאל ביטון: אחרת מה עשיתם למענם? כאילו לא הייתה מלחמה מבחינתכם

יוסף טייב: אין כפל מבצעים?      

נעם דן: אין כפל מבצעים

נעם דן:  בסוף המטרה היא לתמוך דרך שכר הלימוד

נעם דן:  ככל שיש קושי סוציו-אקונומי ניתן גם להגיש לקרן הסיוע

יוסף טייב: אבל הוא לא יכול, אם הוא מקבל משם הוא לא יקבל מקרן הסיוע, זו החלטת הממשלה

נעם דן: החלטת הממשלה היא שאין כפל מלגות

יוסף טייב: נו, אז הוא לא יקבל

נעם דן: נכון, אין כפל

רותם קס: החלטת הממשלה החריגה מלגות הצטיינות והחריגה מלגות שיש בהן התנדבות

קריאה: אבל סוציו לא

יוסף טייב: חברים, אתם בכל דיון מגיעים לפה עם אמירה אחרת

יוסף טייב:  פעם אחת אומרים לי שבקרן הסיוע אין בעיה של כפל מבצעים אחר כך, נעם – היית פה בזום – אמרת לי שהחלטת הממשלה אומרת שמי שמקבל מפה לא יקבל מקרן הסיוע, עכשיו אתם מתחילים להגיד משהו אחר

יוסף טייב:  תביאו עמדה אחת לוועדה, לפרוטוקול, שאנחנו נדע על מה מדובר

יוסף טייב:  או שאתם בעצמכם לא יודעים במה מדובר

תמי סלע: לפי מה שאני הבנתי, ככלל, קרן הסיוע, כמו שהיא קיימת היום לפי חוק המועצה להשכלה גבוהה, לא לוקחת בחשבון קבלה של "ממדים ללימודים" או כל מלגה

יוסף טייב: זה מצד קרן הסיוע, אבל מצד החלטת הממשלה, אם הוא לא יקבל שם הוא יקבל פה

תמי סלע: לגבי החלטת הממשלה הספציפית של תשעת המיליארד, אם קיבלו מקרן הסיוע לא מקבלים

נעם דן: אני אקריא את ההחלטה

נעם דן:  אם הוא חייל מילואים לוחם – בסכום של 100% משכר לימוד, אם הוא לא לוחם – 30% אחוז

נעם דן:  "סיוע כאמור יינתן על ידי צה"ל לחייל מילואים ששירת לפחות 60 יום

נעם דן:  היה חייל המילואים זכאי לקבל השתתפות בשכר הלימוד השנתי לשנת הלימודים במימון המדינה שאינה מלגה הניתנת כנגד פעולת התנדבות או בשל הצטיינות, יינתן רק הסיוע שלפי ההחלטה או רק ההשתתפות, לפי הגבוה מביניהם"

סימון דוידסון: זה בבל"ת ואני אגיד לכם למה

סימון דוידסון:  כל חייל מילואים הרי היה לוחם בצבא

סימון דוידסון:  אם הוא לוחם במילואים הוא היה לוחם בצבא

סימון דוידסון:  האפשרות של לוחם לקבל ב"ממדים ללימודים" את הכסף היא במשך כמה שנים

סימון דוידסון:   הוא לא חייב בשנה הראשונה, הוא יכול גם אחרי חמש שנים לקבל

סימון דוידסון:  כמה מילואימניקים אתם חושבים שאחרי חמש שנים מתחילים את הלימודים? כמה?     

נעם דן: יש

יוסף טייב: לכן אני רוצה לדעת את הדלתא על כמה חיילים אנחנו מדברים

מיכאל ביטון: משתמע מהנוסח שלך שאדם שמקבל "ממדים ללימודים" יכול לקבל את הסיוע הזה, כי כתוב שם: ובלבד שלא מדובר במלגה שיש בגינה שעות בקהילה וב"ממדים ללימודים" יש שעות בקהילה

מיכאל ביטון:  לכן זה לא חל עליו

תמי סלע: לא, היא לא בגין הצטיינות והיא לא בגין התנדבות

רותם קס: "ממדים ללימודים" לא מחייב התנדבות

מיכאל ביטון: אז מי שב"ממדים ללימודים" לא יקבל מהכסף הזה כלום

מיכאל ביטון:  הטעות שלכם, נעם, היא שאתם חושבים שמי שקיבל 10,000 שקל אין לו בעיות כלכליות

מיכאל ביטון:  הלימודים עולים 40,000-50,000 שקל לסטודנט כי זה הבית, האוכל והכל

נעם דן: ממה שאני קוראת את הסעיף, בהתנדבות והצטיינות אפשר את הכפל

תמי סלע: נכון, אבל זה לא קרן הסיוע

נעם דן: כל מה שהוא לא התנדבות והצטיינות אי אפשר

נעם דן:  צדקתי כשאמרתי שמי שקיבל את המלגה מהתוכנית הזאת לא יכול לקבל מקרן הסיוע

יוסף טייב: אני מבקש לדעת ברמת הדלתא כמה חיילים הולכים לקבל דרך התוכנית הזאת

נעם דן: מהחישובים שאנחנו ערכנו – והתעדכנו גם עם מל"ג-ות"ת, מהמוסדות ומהתאחדות הסטודנטים – יש כ-70 אלף סטודנטים שהם משרתי מילואים שעומדים בסף של 60 יום

תמי סלע: שעומדים בסף של 60 יום? אמרו 70 אלף סך הכול בזמנו, כולם עומדים ב-60 יום?      

נעם דן: אנחנו ערכנו בחינה כי שאלת אותי ספציפית לגבי הפער בין 30 ל-60 וזו כמעט קבוצה ריקה

נעם דן:  כלומר, מי שכבר שירת מילואים בתשפ"ד הגיע ל-60 יום

תמי סלע: אבל השאלה מבין אלה כמה גם כך זכאים לקבל לפי חוק קליטת חיילים משוחררים וכמה מקבלים מכוח החלטת הממשלה החדשה

מיכאל ביטון: גם החלטת ממשלה בדרך כלל לא באה עם תוכנית עבודה מפורטת

נעם דן: לא, זה ממש מפורט, כתוב 100% לוחמים ו-30% לא לוחמים

מיכאל ביטון: כתוב הכלל, אבל לא כתוב כמה יקבלו ואיך זה יחולק

נעם דן: כמה יקבלו גם לא כתוב בשום חוק של מלגה אחרת

נעם דן:  איך זה יחולק כתוב

סימון דוידסון: כי הם יודעים שלא ישתמשו בזה והכסף יחזור לאוצר

נעם דן: לא נכון

נעם דן:  המנגנון כתוב

נעם דן:  המנגנון זה דרך מערך החיילים המשוחררים

מיכאל ביטון: אדם שמקבל מלגה מהמדינה, למשל מלגת פר"ח של משרד החינוך, יקבל את הסיוע הזה?      

נעם דן: כן, כי מלגת פר"ח זו התנדבות

מיכאל ביטון: ו"ממדים ללימודים" הוא לא יקבל?      

נעם דן: לא, כי זה לא התנדבות

מיכאל ביטון: וסיוע הוא לא יקבל?      

נעם דן: על עצם העובדה ששירת אתה לא יכול לקבל פעמיים מלגה

מיכאל ביטון:  לא, את "ממדים ללימודים" הוא יקבל כי הוא היה לוחם בצה"ל ואת זה אתם נותנים כי הוא עשה מילואים 60 יום

נעם דן: אבל גם את זה הוא מקבל כי הוא לחם

מיכאל ביטון: לא, זה לא, סליחה

מיכאל ביטון:  מה נתתם לו? האדם הזה כאילו לא יצא למלחמה

מיכאל ביטון:  אם הוא היה נשאר בבית ומשתמט מלחימה הוא היה מקבל את המלגה שלו

מיכאל ביטון:  הוא הלך להיות לוחם 100 ימים ואומרים לו: תסתפק ב"ממדים ללימודים"

מיכאל ביטון:  ומה אמר פה שר החינוך? אלה האנשים שאני רוצה לרומם

מיכאל ביטון:  אז הם לא קיבלו כלום

מיכאל ביטון:  זה לא הגיוני

תמי סלע: אם אני מבינה נכון ממה שנאמר פה לעניין הסעיף הספציפי שנכלל, למעשה לא צריכה להיות התנגדות לאוצר כי המשמעות הכספית שלו היא קטנה מאוד, כי הרוב כבר גם כך קיבלו או דרך החלטת הממשלה, או דרך "ממדים ללימודים" או דרך קרן הסיוע, אז מה נשאר פה? לא נשאר הרבה

תמי סלע:  אולי נשאר את אלה מהמכללות שזה לא חל עליהם, או המעטים שלא הגיעו ל-60 יום

נעם דן: למה? זה חל על מכללות

נעם דן:  אין פה הבחנה בין מכללות לאוניברסיטאות

תמי סלע: לא, בהחלטת הממשלה על חלק מהמכללות זה לא חל

תמי סלע:  אם אני לא טועה, על הכשרת עובדי הוראה

תמי סלע:  אמנות וטכנולוגיות כן אבל לא עובדי הוראה

תמי סלע:  כאן זה חל על סטודנט שחל עליו חוק זכויות הסטודנט

תמי סלע:  זה כל הגופים שנכללים בהגדרת מוסד, הגדרה רחבה

תמי סלע:  אז יכול להיות שיש פה איזושהי דלתא לא גדולה של אלה שלא הגיעו ל-60 יום, או של אלה שזה יהיה הגבוה מביניהם – אם הם קיבלו רק 30% ולא 100% – או אלה במכללות שזה לא חל עליהם, אבל בסוף הסעיף הזה לא עולה הרבה

נעם דן: זה לא נכון, הוא עולה

נעם דן:  אנחנו חישבנו וזה עולה חצי מיליארד

תמי סלע: הסעיף הזה שבהצעת החוק

נעם דן: לגבי הסעיף של הצעת החוק, אנחנו קבענו את הקריטריונים, אנחנו לא רוצים להרחיב אותם

יוסף טייב: אבל הוועדה רוצה

נעם דן: אז צריך לדבר עם שר האוצר ושר הביטחון

מיכאל ביטון: הקריטריונים לא טובים כי לא נתתם כלום ללוחם שבא למלחמה

מיכאל ביטון:  הוא קיבל את "ממדים ללימודים" ומכם הוא לא קיבל כלום על 100 ימי מילואים

מיכאל ביטון:  זה לא יכול לעבור לסדר היום

יוסף טייב: נעם, מה אתם נותנים לחייל מילואים שהלך ותרם מעצמו 120 יום מעבר ל"ממדים ללימודים"?     

נעם דן: התוכנית מדברת על מינימום 60 יום

נעם דן:  כלומר, מספיק ששירת 60 יום ואתה מקבל את המלגה

יוסף טייב: היה 60 יום, מה הוא מקבל מעבר ל"ממדים ללימודים"?      

נעם דן: אם הוא קיבל "ממדים ללימודים" אז הוא קיבל מלגת שכר לימוד

יוסף טייב: אז לא נתתם כלום

נעם דן: יש בתוכנית של תשעת המיליארד גם מענקים, פשוט מענקים למי ששירת מילואים

נעם דן:  זה בנוסף

נעם דן:  אתם רוצים שנפרט על כל התוכנית?     

יוסף טייב: כן

יוסף טייב:  אני רוצה לקבל את הפירוט, אני רוצה לדעת מה הוא מקבל

נעם דן: כל התוכנית מטרתה היא הוקרה, סיוע ותגמול לחיילי מילואים

נעם דן:  התעמקתי רק בחלק של שכר הלימוד כי עליו דיברנו אבל התוכנית כל כולה מלאה מענקים

נעם דן:  אני עוברת על זה עכשיו ביחד אתכם

נעם דן:  עד 40 יום – המענק היומי הוא בסך 266 שקלים

נעם דן:  מעל 40 יום – מענק נוסף בסך 500 שקלים

נעם דן:  מענק חד-פעמי נוסף בסך 2,000 שקלים למי ששירת 45 יום ומעלה

נעם דן:  יש עוד כסף שהוקצה לסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים כדי לסייע למילואימניקים שהם בעלי עסקים קטנים ובינוניים

יוסף טייב: אבל מה כל זה קשור לסטודנט?      

נעם דן: יש למילואימניקים מענקים מתוקף היותם מילואימניקים

יוסף טייב: אבל זה כי הוא צריך לחיות, לא הבנתי מה נתתם לו

נעם דן: על זה שהוא צריך לחיות יש לו מענקים, החלק של הסטודנט מתייחס לשכר הלימוד

יוסף טייב: מה זה קשור לזה שהוא עכשיו בלימודים?      

נעם דן: יש עוד חצי מיליארד שהוקצה למוסדות השכלה גבוהה כדי לספק מעטפת לתמיכה בסטודנטים ומניעת נשירה

נעם דן:  לכל המילואימניקים יש תוכנית של תשעה מיליארד

נעם דן:  על עצם העובדה שהם סטודנטים הוקצה גם שכר לימוד בגובה חצי מיליארד, שבזה אמרתי את הדיפרנציאציה בין לוחמים לעורפיים, וגם חצי מיליארד למעטפת למניעת נשירה, שזה אומר קורסי עזר, שיעורים פרטיים, העברת קורסים לקורסים מקוונים, חונכויות ועוד הרבה דברים שגם ות"ת יכולים לפרט

תמי סלע: בחצי מיליארד שאת אומרת שהוקצה לשכר הלימוד למי ששירתו, הרי ברור שחלק מהם מקבלים גם לפי חוק קליטת חיילים משוחררים כי הם עומדים בחמש שנים

תמי סלע:  מתוך חצי המיליארד, כמה נוצל בפועל מכוח החלטת הממשלה? כי חלק זה לא משם, הם מקבלים גם כך

תמי סלע:  אתם יודעים להגיד כמה הוצאתם מחצי המיליארד בפועל?      

נעם דן: זה יוצא מתקציב קרן חיילים משוחררים

נעם דן:  אתם יודעים להגיד על ביצוע כבר?     

מיכאל ביטון: איך יהיה ביצוע? תשעה מיליארד לא אושרו בתקציב עדיין

יבגני סובה: לא, זה לא קשור לתשעה, זה חוק של "ממדים ללימודים"

יבגני סובה:  זה לא קשור

נעם דן: הקיצוץ של תשעה מיליארד עבור התוכנית למילואימניקים כבר אושר, כבר התבצע

מיכאל ביטון: תשעה מיליארד הלך לביצוע?      

נעם דן: אני לא יודעת כמה בוצע מזה אבל הקיצוץ עבור תשעת המיליארד של התוכנית למילואימניקים כבר בוצע

מיכאל ביטון: אין המתנה בתוך תשעת המיליארד לתקציב 24?     

נעם דן: אני לא חושבת

מיכאל ביטון: לפי מה שאני יודע ממתינים

נעם דן: אני אברר את זה

נעם דן:  אני לא חושבת

נעם דן:  דווקא זה הקיצוץ היחיד שכבר ביצענו למשרדי הממשלה

מיכאל ביטון: תבדקי

מיכאל ביטון:  הקיצוץ לא היה מספיק

מיכאל ביטון:  ממתינים לתקציב 24 כדי בכלל לבצע את תשעת המיליארד

יבגני סובה:  אנחנו צריכים לוודא בחקיקה הזאת: א', שלא יהיו חיילים שיפלו בין הכיסאות

יבגני סובה:  תמיד יהיה חייל או שניים שלא היה לו מספיק בשביל לקבל תעודת לוחם והוא לא זכה במלגה אז צריך לוודא שהוא לא ייפול פה

תמי סלע: זו בדיוק מטרת הסעיף הזה

יבגני סובה: דבר שני, מכל הוויכוח הזה נוצרת תחושה לא טובה שכאילו מנסים לקחת את הכסף חזרה

יבגני סובה:  כאילו המדינה נותנת ורוצה לקחת חזרה כי תמיד – רוב הציבור לא יודע – הכסף שלא מנוצל חוזר לאוצר

יבגני סובה:  כך זה עובד

יבגני סובה:  אני לא רוצה שתצא תחושה כזאת מהדיון הזה

יבגני סובה:  אנחנו צריכים למצוא פה באמת משהו משותף, שמצד אחד כן נוכל לנצל את הכסף שהיה מיועד גם כך לחיילים לצורך לימודים, ונוכל אולי לנווט לצורך, כמו שאומר חבר הכנסת ביטון, מעטפת נוספת, למרות שהאוצר אומרים שהם נותנים למוסדות מענקים נוספים שלא כל כך ברור לי מהם

יוסף טייב: 140 מיליון

יבגני סובה: יכול להיות שזה דורש להכניס שינויים

מיכאל ביטון: אנחנו צריכים לעגן בחקיקה שאדם שהיה לוחם וקיבל מלגת "ממדים ללימודים" יקבל את הכסף של המילואימניקים

נעם דן: הוא יקבל את כל התכנית של המעטפת למעט שכר לימוד כי את שכר הלימודים הוא קיבל כבר

מיכאל ביטון: לא, הוא יקבל מענק לימודים כסטודנט שהלך למלחמה ושלא יגידו לו: מספיק לך מה שקיבלת על כך שהיית לוחם שלוש שנים בגולני

מיכאל ביטון:  זה לא בסדר

מיכאל ביטון:  זה לא בסדר

מיכאל ביטון:  מרוממים את מעמד הלוחמים ובסוף פוגעים בהם

מיכאל ביטון:  כן שיהיה כפל

יבגני סובה: החוק של קליטת חיילים משוחררים "ממדים ללימודים" מדבר גם על החיילים שקיבלו סיוע במהלך השירות, לאו דווקא לוחמים, נכון?      

תמי סלע: 30% משכר הלימוד

יבגני סובה: ואם עכשיו הוא נקרא למילואים ל-100 ימים ומשהו כתומך לחימה? אז בואו נשפה אותו, בואו ניתן לו קצת תמיכה

נעם דן: אבל אלה הקריטריונים ששר האוצר ושר הביטחון החליטו

נעם דן:  אתם עכשיו רוצים לשנות את ההצעה הממשלתית

יבגני סובה: כיסינו את הלוחמים, הלוחמים 100% יש

יבגני סובה:  תחשבו על מישהו שהיה תומך לחימה, שמקבל 30% לפי החוק המקורי, עכשיו הוא היה 120 יום

יבגני סובה:  אלה שהיו בבסיסי חיל האוויר ו-24 שעות שם תדלקו מטוסים וחימשו מטוסים

סימון דוידסון: התצפיתניות הן תומכות לחימה

יבגני סובה: אני חושב שזו הזדמנות גם לתת שיפוי פה לאנשים האלה

יבגני סובה:  בואו נחשוב בהיגיון

יבגני סובה:  יושב עכשיו חייל ואומר: אני הייתי תומך לחימה 120 יום ובסוף אני נשאר עם 30% לפי החוק המקורי

יבגני סובה:  בואו נחשוב גם בהיגיון

יבגני סובה:  אני מבין, אני רוצה באמת קודם כל ללוחמים, אבל לוחם כבר מעוגן בחקיקה, יש לו כבר את ה-100%

יבגני סובה:  הצבא זה לא רק לוחמים, יש עוד הרבה אנשים

יבגני סובה:  הם יקבלו את המענק כי הם שירתו במילואים

מיכאל ביטון: לוחמים צריכים לקבל יותר

מיכאל ביטון:  אם אתה רוצה להגדיל לתומכי לחימה קצת את האחוזים – יכול להיות שזה לא היה צריך להיות 30%, זה היה צריך להיות 50% או 60%

יבגני סובה: מיכאל, אני אתך, אני מדבר אתך כרגע על שכר הלימוד

יבגני סובה:  אני אומר שכרגע יש פה הזדמנות כי הכסף יחזור לשם

מיכאל ביטון: אבל הם לא שאלו אותנו, הם הודיעו לנו

מיכאל ביטון:  הם הודיעו לנו בהחלטת ממשלה – שאגב, עוד לא קיבלתי תשובה על תשעת המיליארד

מיכאל ביטון:  לדעתי חלק מזה מחכה לתקציב 24, אז התוכנית לא בביצוע בכלל וזה הזמן לתקן אותה

יוסף טייב: טוב, אני רוצה גם, נועם, אם את יכולה להתייחס לנושא הפצועים

יוסף טייב:  הוא התחיל את המילואים, נפצע ולא סיים את ה-60 יום

נעם דן: ביררתי את זה והבנתי שיש הטבות אחרות שחיילים שנפצעו מקבלים

מיכאל ביטון: איפה וכמה?     

יבגני סובה: יש פה נציגים של צה"ל?     

מיכאל ביטון: גם מה עמדתו לגבי מה שיבגני אמר על תומכי לחימה, שאולי האחוז צריך להיות יותר מ-30? האם ה-30% האלה היו בתיאום עם קצין מילואים ראשי או שנקבעו באופן שרירותי?      

נעם דן: הכול היה בתיאום משרד הביטחון

נעם דן:  זו תוכנית משותפת של שר האוצר ושר הביטחון והדרישה לדיפרנציאציה הגיעה במיוחד ממשרד הביטחון

יוסף טייב: משרד הביטחון, בבקשה

מיכל פטאל: מיכל, עוזרת קצין המילואים הראשי ואני גם זו שעוסקת בסטודנטים מטעם קצין המילואים הראשי

מיכל פטאל:  יש לנו מוקד שפתוח 24/7

מיכל פטאל:  אנחנו מגיעים לכל שחרורים של אנשי המילואים, כל הצוות, עוסקים המון בפניות

מיכל פטאל:  לגבי המלגות, זה אכן נעשה בשיתוף פעולה, אנחנו מדברים על מלגה של 100% ע"ס 11,296,ללוחמים ו-30% אחוז לתומכ"ל

יבגני סובה: כמה זה לתומכי לחימה?     

מיכל פטאל: 3,288

מיכל פטאל: 8 שקלים

תמי סלע: אתם יודעים להגיד כמה קיבלו בפועל?      

מיכל פטאל: אף אחד עדיין לא קיבל

מיכאל ביטון: זה עוד לא בוצע

מיכאל ביטון:  כל התוכנית הזאת לא בוצעה

תמי סלע: הערכות כמה יקבלו בפועל?     

מיכל פטאל: כרגע בודקים לי כמה מה-70% עשו מעל 60 ימים, כמה מתוכם לוחמים וכמה תומכי לחימה

מיכאל ביטון: את חושבת שה-30% היה מספיק לתומכי לחימה? זה מספר שאתם הצעתם?      

מיכל פטאל: אנחנו לא התנגדנו לזה

מיכאל ביטון: ולגבי זה שאדם "ממדים ללימודים" לא יקבל מהמאגר הזה שום תוספת, זה גם היה על דעתכם או שלא נתתם את הדעת על הבעיה הזאת?     

מיכל פטאל: אנחנו הבנו שהמלגה היא תהיה מלגה אחת ולא יהיה כפל מלגות

מיכאל ביטון: "הבנו" כי מישהו הודיע לך את זה שרירותית, אבל מה עמדתכם? מה עמדת קצין מילואים ראשי? אדם שהייתה לו מלגה בכיס כי הוא היה לוחם בעבר, ועכשיו יצא למילואים כלוחם 100 ימים ואומרים לו: מפה לא תקבל שום דבר – זה על דעתו של קצין מילואים ראשי? זו המדיניות?     

מיכל פטאל: המדיניות היא שיש מלגה אחת, ואם יהיו תוספות כמובן שנרצה לאשר כפל

יבגני סובה: אני חושב שצריך למצוא פה פתרון לעלות את האחוזים של תומכי הלחימה

יבגני סובה:  לאור המספרים לדעתי אפשר למצוא את זה

נעם דן: אם הכנסת רוצה להציע לממשלה מקור מאזן - - -     

אביחי אברהם בוארון: זה לא מקור מאזן, החיתוך הוא לא מדויק בגלל שתומך לחימה יכול להיות גם אחד שעבר את הקו או אחד שלא עבר את הקו והיה שם 24/7 120 יום ברצף

אביחי אברהם בוארון:  החיתוך צריך להיות בין סדיר לבין שטח

נעם דן: עוד לא דיברתי על החישוב אבל מחישוב שערכנו הגדלה של האחוזים לחיילים העורפיים עולה בין 170 ל-200 מיליון שקלים נוספים

נעם דן:  זה המקור המאזן שהכנסת צריכה להציע לממשלה

יבגני סובה: אני יושב בוועדת חוץ וביטחון, גם אתה, היינו בביקור במרכז הלוגיסטי בתל השומר בתחילת המלחמה, נדמה לי שזה היה עוד לפני התמרון הקרקעי

יבגני סובה:  לאחר שהתחיל התמרון ראינו שהרבה חיילים מהלוגיסטיקה בתוך הרצועה

יבגני סובה:  החייל הזה לא מוגדר כלוחם

יבגני סובה:  המפקדה נכנסת לשם ומספקת דברים כמו מזון, תיקון של החימוש, לכן יש פה גם אמירה ערכית

יבגני סובה:  אני חושב שאנחנו צריכים ליזום פה מהלך שייתן תחושה אחרת ולא רק של 3,298

יבגני סובה:  לדעתי המספר שלהם גם יעלה כי אני חושב שחלק מהם עוד לא חזרו בכלל ולא פנו

יבגני סובה:  אני חושב שאנחנו צריכים לנצל את מה שנאמר פה על ידי נציגת משרד אוצר, נעה, שכן הכסף יכול לחזור

יבגני סובה:  אז בוא נעשה את זה

יבגני סובה:  בוא ניתן, לפחות כהוראת שעה לשנה זו, לתומכי לחימה וקצת נחרוג מהחוק של קליטת חיילים

נעם דן: זה דורש מקור מאזן

יבגני סובה: אני יודע שזה דורש, אני מציע, תפקידי להציע

יבגני סובה:  גם הוראת שעה, זה לא חוק לשנים קדימה

נעם דן: יו"ר הוועדה, יש לי את פירוט התכנית אם אתה רוצה

תמי סלע: אבל אם יתברר שמחצי המיליארד בסוף הרוב גם כך מקבלים - - -     

נעם דן: זה לא יתברר כי עשינו חישוב מדוקדק יחד עם יחידת חיימ"ש

תמי סלע: אז כמה אמורים לקבל מהחלטת הממשלה?     

נעם דן: תמי, דווקא בחישובים אנחנו טובים

נעם דן:  אני רק אפרט כי היו"ר ביקש את פירוט התכנית של תשעת המיליארד

נעם דן:  במסגרת הנושא של תגמולים ומענקים, חבר הכנסת ביטון, לוחם במילואים יקבל 1,400 שקלים, יתר המשרתים שאינם לוחמים יקבלו 800 שקלים

נעם דן:  המענקים יינתנו מנובמבר 23 ועד לסיום צו ה-8 שלו

מיכאל ביטון: לחודש? חד פעמי?     

נעם דן: מענק חודשי

נעם דן:  המשך תשלום גמול מיוחד בגובה 133 שקלים ליום לכל מי שמשרת מעל 60 יום

נעם דן:  מענקים נוספים: הדרגתי של כ-4,500 שקלים בחודש למי שביצע תעסוקה מבצעית; מענק כלכלת בית של 2,500 שקלים ללוחמים ששירתו מעל 45 יום; הארכת תוקף תגמול מינימלי של 300 שקלים ליום עד לסוף שנת 24; בנוסף, יש רכיב נוסף של מענה לעצמאים ומעסיקים; הרחבת קרן הסיוע ופיצוי למשרתי המילואים ובני זוגם; מסלול מיוחד לפיצוי עצמאיים ובני זוגם דרך הקרן במשרד הביטחון; קרן הלוואות לעצמאיים בערבות מדינה בהיקף של מיליארד שקלים; גיבוש מתווה לשיפוי מעסיקים על הפרשות סוציאליות; הארכת הוראת דחיית מועדי הגשת דוחות ותשלומים, ייעוץ עסקי למשרתי מילואים ומתן עדיפות במכרזי מדינה למשרתי מילואים; יש מעטפת משפחתית וכלכלית שגם שם יש מענקים, לשאלתך; מענק חודשי להורים לילדים - - -     

מיכאל ביטון: פעם היה פה חבר כנסת, שי חרמש, שהיה ראש מועצה

מיכאל ביטון:  באו אליו מהסוכנות לפגישה ואמרו לו: תשמע, פה הקמנו לך מרכז קליטה, פה מלגה, פה עולים

מיכאל ביטון:  הוא אמר: זה עשיתם לפני שבאתי לתפקיד, מה עשיתם למעני? אז אומרים לו: לא, זה נראה

מיכאל ביטון:  אם הסקירה שלך כל כך טובה, שעולם המענקים למילואימניקים הוא כזה טוב, למה שמתם חצי מיליארד לסטודנטים?      הנחת העבודה שלך היא שעל אף תכנית המענקים הממשלתית לסטודנטים במילואים יש בעיה וניתן להם עוד קצת כי הם סטודנטים במילואים, נכון? ניתן עוד קצת וניתן לאלה שעשו הרבה והיו לוחמים

מיכאל ביטון:  לא אמרנו שמספיק להם המענקים שהם קיבלו

מיכאל ביטון:  אבל למי זה מספיק? למי שמילא את חובתו בעבר, היה לוחם ומקבל "ממדים ללימודים", הוא לא יקבל כלום מהמלגות האלה

מיכאל ביטון:       למי הם נועדו? למי חצי המיליארד הזה? מי ייהנה מחצי המיליארד אם אותם לוחמים של "ממדים ללימודים" לא ייהנו? מי ייהנה מהכסף הזה? אחרים, שהם כנראה היו פחות לוחמים מהם כל החיים

מיכאל ביטון:  זה אבסורד כי אם לא צריך את הכסף לסטודנטים במילואים בגלל שאר המענקים היפים שנתתם למילואימניקים – זהו, תסגרו את הבסטה

מיכאל ביטון:  אבל שמתם חצי מיליארד, ודווקא אלה שהיו הכי לוחמים, גם במילואים וגם בסדיר, לא יקבלו מזה כלום? לא נראה לי הגיוני

אביחי אברהם בוארון: בעצם יש פה פיקציה כי שמתם כסף שמראש ידעתם שהוא יתקזז עם "ממדים ללימודים" וזה מה שקורה

נעם דן: זה לא נכון כי עשינו את החישוב של הדלתא בין "ממדים ללימודים" לבין מי שלא מקבל "ממדים ללימודים"

מיכאל ביטון: אבל למה דלתא?      

נעם דן: כי לא כל המילואימניקים הם חיילים משוחררים

תמי סלע: מי זה אלה שמקבלים שהם לא?     

נעם דן: מילואימניקים שכבר עברה התקופה

מיכאל ביטון: אין הרבה כאלה

מיכאל ביטון:  רוב הסטודנטים הם בחמש-שש שנים הראשונות אחרי השחרור

נעם דן: זה לא נכון

נעם דן:  הרבה חיילים משוחררים לפני שמתחילים ללמוד עובדים או טסים

סימון דוידסון: דבורה, יש לכם נתונים כמה מתחילים ללמוד בגיל 30?      

אביחי אברהם בוארון: אם היא אומרת שמדובר במיעוט אז מה הבעיה להוסיף אותם?     

יוסף טייב: נעם, את אומרת דברים חשובים, אז מה המספרים? אם שמתם חצי מיליארד זה אומר שיש לכם מספרים

יוסף טייב:  מה המספרים? מה המספרים של אותם אנשי מילואים ששירתו 60 יום שהם לא נמצאים בחמש השנים לאחר השירות?      

מיכאל ביטון: ומי יקבל את חצי המיליארד, איך זה מתפלג? מי ייהנה ממנו?      

נעם דן: אני רוצה רגע להתקשר לצוות ביטחון אצלי לבדוק

יוסף טייב: אז תבדקי כי אני מאמין שעשיתם איזושהי עבודת מטה

נעם דן: עשינו את זה, כך הגענו לחישוב

מיכאל ביטון: האוצר לא נותן כסף סתם כך, הוא בודק לאן ילך הכסף

מיכאל ביטון:  אז ידעו מי יקבל את חצי המיליארד הזה גרוסו מודו, מי הנהנים שלו

מיכאל ביטון:  אנחנו גם צריכים עוד תשובה על תשעת המיליארד

יוסף טייב: בלי זה לא נוכל לדעת את עלות הסעיף שאנחנו רוצים לנסח

נעם דן: למה נתנו, חבר הכנסת ביטון, גם לסטודנטים מילואימניקים, אבל גם לבעלי עסקים מילואימניקים וגם להורים, בעלי משפחות מילואימניקים? כי בסוף כל התוכנית הזאת נועדה לייצר איזשהו מעמד שונה, מיוחד, למשרתי המילואים

נעם דן:  לכן ניסינו לעטוף או לדקור את כל הנקודות

מיכאל ביטון: ובתוכה הגדרת דיפרנציאציה שאת עשית אותה, שהיא דרמטית, שתומכי לחימה רק 30%

נעם דן: זה ממש לא אני, זה שר האוצר ושר הביטחון

מיכאל ביטון: הממשלה והאוצר, כן

מיכאל ביטון:  אתם הגדרתם בכסף שלכם דיפרנציאליות שנובעת מהיותך לוחם או לא, כשלדעתי תומך לחימה צריך לקבל קצת יותר, אבל אותו לוחם של "ממדים ללימודים" לא יקבל כלום

מיכאל ביטון:  אל תעשו דיפרנציאליות אז לא נטריד אתכם, תעשו אוניברסליות

מיכאל ביטון:  פה הלכתם לשיטה פרטיקולרית, ספציפית

נעם דן: אבל, חבר הכנסת, כן יש פה שיקולים שנועדו לתגמל לוחמים יותר, ומעבר לזה יש פה שיקולים תקציביים

מיכאל ביטון: מה קרה ללוחם שהוא ב"ממדים ללימודים"? הוא יצא לארבעה חודשי לחימה, הוא צריך להשלים לימודים, בדרך כלל לצערנו כל הסטודנטים בישראל צריכים ללכת לעבודה אם אין להם אבא ואימא עשירים, רובנו הלכנו לעבוד, אז ארבעה חודשי עבודה הלכו לו

מיכאל ביטון:  הוא גם בקיץ לא יעבוד כי הוא ישלים לימודים וקורסים

מיכאל ביטון:  זאת אומרת שהוא הפסיד הכנסה גדולה

מיכאל ביטון:  איך הוא מתקיים? מה הקיום של סטודנט? הקיום של סטודנט זה לא 10,000 שקל, זה 50,000 שקל

נעם דן: אבל את הקיום פתרנו במענקים

מיכאל ביטון: ואם עכשיו הוא היה במלחמה וקיבל מכם מלגה "ממדים ללימודים" של 10,000 שקלים, תנו לו עוד 10,000 כי הוא לא הולך לעבוד

נעם דן: אבל את זה פתרנו במענקים, חבר הכנסת ביטון, לזה יש לנו סעיף שלם של מענקים

מיכאל ביטון: אז אם יש מענקים אז לא צריך מלגות, ואם יש מלגות אז שילך למי שצריך אותן

נעם דן: אנחנו רצינו לדקור את כל הנקודות

נעם דן:  יש מענקים להורים, יש מענקים למשרתי מילואים ויש שכר לימוד

מיכאל ביטון: אבל עשיתם עיוות, עיוותם את הכוונה

מיכאל ביטון:  התכוונתם לטוב, התוכנית הזאת טובה, לדעתי היא לא לביצוע כי חלקים ממנה לא מאושרים

נעם דן: לחלק מזה באמת לא הספיק הקיצוץ ונדרש לאשר בתקציב המדינה

מיכאל ביטון: מה לביצוע ומה לא?     

נעם דן: מתוך הסכום של תשעת המיליארד, זה לא לפי השימושים

נעם דן:  לא את כל תשעת המיליארד עכשיו ניתן לבצע מאחר שזה כרוך באישור תקציב המדינה בכנסת

מיכאל ביטון: כמה ואיפה? מה המשרדים קיבלו לביצוע ומה לא אושר לביצוע?      

נעם דן: תוכנית המעטפת לתמיכה במוסדות כבר אושרה לביצוע

מיכאל ביטון: מעטפת זו מילה יפה, אבל מעטפה עם כסף זה מילה יותר יפה

מיכאל ביטון:  יש פרסומות עכשיו בטלוויזיה שאנחנו עוזרים לסטודנטים במילואים ולמילואימניקים

מיכאל ביטון:  הוא הולך לשאול איפה, מה לביצוע, ולא הכול פה לביצוע

מיכאל ביטון:  למה לפרסם דבר שלא כל כולו לביצוע? לאן רצים? לאן רצה הממשלה? הממשלה הציגה תוכנית של תשעה מיליארד, הודיעה לעיתונות שזה בביצוע, זה לא בביצוע, ואז באה לכנסת לאשר את תקציב המדינה ואומרת לכנסת: תשמעו, כבר הודענו לציבור

מיכאל ביטון:  אין לכם כל כך say על פרטי התכנית

מיכאל ביטון:  אתה מאשר פה את תקציב החינוך או ועדת הכספים, אז אין לך say כי זו הודעה, קיבלנו הודעה מהממשלה לאן הכסף שנאשר בכנסת עוד מעט הולך

מיכאל ביטון:  לכנסת צריך להיות say ואנחנו רוצים לתקן את התכנית הזאת

יוסף טייב: משרד הביטחון

מיכל פטאל: אנחנו היינו כן שמחים – מקווה שזה לא מאוחר בשלב הזה – לעשות פה שינוי ולהגדיר את זה כייעוד יחידה

מיכל פטאל:  יש קריטריונים של ייעוד יחידה בייעוד קדמי

יוסף טייב: אני רק אגיד שהקמל"ר היה בדיון הקודם והוא ביקש לא ללכת לפי לוחמים ולהפריד במסגרות, אלא ללכת לפי יחידה בייעוד קדמי ברמת גדוד, נכון?     

מיכל פטאל: בדיוק

מיכל פטאל:  אפס עד 1 זה גדודים וחטיבות ומהסיבה שהם לחמו יחד והיו יחד באותם מבצעים

מיכאל ביטון: יש בזה היגיון

תמי סלע: בסעיף שאנחנו כרגע עוסקים בו של המלגות, הזכות פה היא לכל סטודנט ששירת במילואים ובלבד שהוא לא מקבל ממקור אחר

תמי סלע:  כרגע זה כן מנוסח

מיכאל ביטון: אבל ההערה שלה הייתה על התוכנית הממשלתית

מיכאל ביטון:  אם הממשלה לא מביאה את הפתרון, אולי נרצה לעגן את זה בחקיקה, שהם לא ירוצו קדימה עם התקציב הזה בלי שחלו כללים עליהם

מיכל פטאל: אנחנו מדברים על החוק, על מה שדיברנו מקודם, על הסכום של ה-100% ללוחמים ו-30% לתומכ"ל

תמי סלע: אז זה לא בחוק

יוסף טייב: זה בתוכנית הממשלתית, זו החלטת הממשלה

מיכל פטאל: בדיוק, על זה אנחנו מדברים

יוסף טייב: התאחדות הסטודנטים, אלחנן, בבקשה

אלחנן פלהיימר: תודה, יו"ר הוועדה

אלחנן פלהיימר:  אני חייב להגיד לצערי הרב שיש פה פשוט עבודה בעיניים, גם של שר האוצר וגם של שר הביטחון, ובכלל של הממשלה עם החלטת הממשלה הזו ואני אסביר למה

אלחנן פלהיימר:  הם יצאו בבשורה שהלוחמים מקבלים 100% מימון משכר הלימוד

אלחנן פלהיימר:  אבל מה, כמו שאמרתם כאן, מלגת "ממדים ללימודים" גם כך מממנת את זה, לכן אין פה באמת איזושהי בשורה לאותם סטודנטים לוחמים שנמצאים במילואים כבר למעלה מ-120 יום

אלחנן פלהיימר:       למה החלטת הממשלה הזו, לא רק שהיא לא מועילה, היא אפילו מזיקה? כי מלגת "ממדים ללימודים" – וגם בכלל המימון כמו שהם רוצים לעשות אותו בצורה הזו– הוא כסף שמגיע למוסדות

אלחנן פלהיימר:  המוסד האקדמי מקבל את הכסף במקום שהסטודנט ישלם

אלחנן פלהיימר:  המדינה, משרד האוצר, משרד הביטחון מעבירים את הכסף למוסד האקדמי

אלחנן פלהיימר:  מה ההבדל בין קרן הסיוע לבין מלגת "ממדים ללימודים"? שקרן הסיוע זה על בסיס סוציו-אקונומי

אלחנן פלהיימר:  ולאן הולך הכסף? לסטודנט

אלחנן פלהיימר:  לחשבון בנק של הסטודנט

אלחנן פלהיימר:  אז מה עושים פה? לא רק שהלוחם לא קיבל שום דבר בבשורה הזאת – אני לא יודע אם זה ממומש או לא ממומש, כמו שחבר הכנסת מיכאל ביטון אמר - - -     

יוסף טייב: אבל הוא קיבל 100% השתתפות בשכר לימוד

אלחנן פלהיימר: כן, אבל כך או אחרת הוא היה מקבל מעצם היותו לוחם ב"ממדים ללימודים" 100%

אלחנן פלהיימר:  אז יצאו בבשורה: הלוחמים יקבלו 100% בתוכנית של תשעת המיליארדים

אלחנן פלהיימר:  אין פה שום בשורה

אלחנן פלהיימר:  זה קורה כך או כך

אלחנן פלהיימר:  כמו שאמרתי, זה אפילו מזיק, כי עד היום הם היו מקבלים גם פה וגם שם, בקרן הסיוע בכסף שעובר אליו ישירות לחשבון בנק

אלחנן פלהיימר:  אז ההחלטה הזו, לא רק שהיא לא באמת מועילה והיא פייק, היא פשוט פייק, היא אפילו פוגעת בסטודנט בזה שעכשיו הוא לא יכול להגיש בקשה לקרן הסיוע ולקבל עוד מלגה בעבור הסוציו-אקונומי שלו

אלחנן פלהיימר:       עכשיו אני אגלה לכם סוד

אלחנן פלהיימר:  10,000 שקלים, כמו שאמר פה חבר הכנסת מיכאל ביטון, לא מספיקים למימון של שכר הלימוד

אלחנן פלהיימר:  זה לא דבר מספק

אלחנן פלהיימר:  למה? סטודנט בממוצע נמצא באוברדרפט של 1,500 שקלים במוסד ציבורי, במוסד פרטי אנחנו מגיעים גם ל-3,000-3,500 שקלים בחודש

אלחנן פלהיימר:  סטודנטים לוקחים היום הלוואות בממוצע של 40,000 שקל בשביל לממן את המחייה שלהם מעבר לשכר הלימוד

אלחנן פלהיימר:  הם שוכרים דירות כי אין פה מספיק מעונות, ויש הוצאות מחייה חודשיות

אלחנן פלהיימר:  אני לא צריך לספר פה כמה קשה לחיות במדינת ישראל

אלחנן פלהיימר:       אז לא רק שההחלטה הזו לא מועילה, היא אפילו החלטה נפשעת בכך שזה פוגע בסטודנטים שלא יוכלו לקבל מלגת סוציו

אלחנן פלהיימר:  המלגה הסוציו הלאומית של מדינת ישראל זו המלגה היחידה ללא התנדבות של סטודנטים, שאנחנו בוחנים אותם לפי קריטריונים על בסיס המצב הסוציו-אקונומי שלהם

אלחנן פלהיימר:  זו פשוט פגיעה ישירה בסטודנטים ואי אפשר לאפשר דבר כזה

אלחנן פלהיימר:  נקודה

תמי סלע: אני רק רוצה לדייק – תקנו אותי אם אני טועה – מי שמקבל מכוח חוק קליטת חיילים משוחררים אין מניעה לקבל גם מקרן הסיוע

תמי סלע:  אם הוא משום מה לא מקבל משם, נגיד הוא שש או שבע שנים, אז הוא מקבל רק מכוח החלטת הממשלה, לא מ"ממדים ללימודים" שבחוק, ואז הוא באמת לא יוכל לקבל גם מקרן הסיוע

תמי סלע:  זה לא שאלה שכבר היו זכאים נפגעה זכותם בהיבט הזה

תמי סלע:  אני מבינה נכון?     

אלחנן פלהיימר: לא, זה לא מנוסח כך

תמי סלע: לא, זה מנוסח בהחלטת הממשלה שלפי הסעיף בהחלטת הממשלה אתה לא תקבל גם ממנו וגם מקרן הסיוע

תמי סלע:  זה לא פוגע במה שאתה זכאי לפי החוק

אלחנן פלהיימר: אבל את פוגעת בסטודנט הזה

אלחנן פלהיימר:  במה הוא שונה מהסטודנט האחר?      

תמי סלע: לא, השוני הוא שהוסיפו לו פה מעבר למה שהחוק עד היום נתן

תמי סלע:  זה נכון שכנראה רק חלק קטן מחצי המיליארד בפועל ממומש - - -     

אלחנן פלהיימר: את יודעת כמה זה?      

תמי סלע: אני לא יודעת כי הם לא הביאו את הנתונים

אלחנן פלהיימר: זה בודדים

אלחנן פלהיימר:  כמובן שחשוב לעזור לכולם אבל בין ההחלטה הגרנדיוזית הזו כביכול, לבין מה שזה פוגש במבחן המציאות, ברור שהרוב גם כך מקבלים

אלחנן פלהיימר:  אז עכשיו מה אנחנו אומרים? אנחנו נעזור למי שלא מקבל אבל נתקע אותו מהצד השני

אלחנן פלהיימר:  זו ההחלטה

מיכאל ביטון: זה אומר שאנשים שקשה להם בחיים, בלי הורים עם עורף משפחתי, יקבלו את המלגה הזאת בשל שירות המילואים הארוך, אבל לא יוכלו ליהנות מסיוע שמגיע להם כי להם קשה במיוחד

מיכאל ביטון:  זה לא הגיוני

מיכאל ביטון:  יש פה הרבה חוסר היגיון

רותם קס: לשאלה של תמי, חוק קליטת חיילים לא מתייחס לסוגיות כפל נוספות מלבד המלגה הנוספת שניתנת מטעם חוק קליטת חיילים משוחררים, שזה מלגות הפריפריה, למי שלומד במוסד שנמצא בפריפריה או שהוא בן הפריפריה

רותם קס:  אנחנו מדברים פה על שלוש מלגות שונות ולכן זה יוצר חוסר בהירות

רותם קס:  אין מניעה מבחינתנו, ולהבנתי גם מבחינת המל"ג, שמי שמקבל "ממדים ללימודים" יהיה זכאי גם מבחינת קרן הסיוע

רותם קס:  את זה אני עונה באופן חד-משמעי ואני חושבת שהאמירה הזאת צריכה להיאמר

מיכאל ביטון: זה לגבי "ממדים ללימודים" וקרן הסיוע, אבל לגבי המלגות שיינתנו בהחלטת הממשלה, נאמר בפירוש שמלגות שאין בגינן שעות כגון "ממדים ללימודים" וקרן הסיוע לא יוכלו לקבל

רותם קס: במסגרת החלטת הממשלה אכן נקבע שמי שיקבל את הסיוע של ה-100% מטעם החלטת הממשלה או מטעם "ממדים ללימודים" זה בעצם 100% שהם מאותם מקורות ולכן שם אין כפל

יוסף טייב: כמה הוא היה מקבל אם היה ניגש לקרן הסיוע? מל"ג, אם אותו סטודנט לא ניגש דרך אותה החלטת ממשלה והיה ניגש רק אליכם, כמה הוא היה מקבל?      

אורי סבג: זה כבר תלוי במצב הסוציו-אקונומי, יש ארבע מדרגות שונות בקרן

יוסף טייב: בין לבין?     

אורי סבג: בין 5,000 ל-12,400

יוסף טייב: אוקיי

יוסף טייב:  וכמה הוא מקבל שם? מה שכר הלימוד השנתי?     

נעם דן: 11,995

מיכאל ביטון: אם הוא לא לוחם הוא מקבל 3,000

מיכאל ביטון:  משרד הביטחון אמר דבר רציונלי, שיש לו היגיון, אמרת שאדם שקיבל "ממדים ללימודים" קיבל את זה על זה שהוא לוחם

מיכאל ביטון:  אם יש לו בעיות בבית, כמו חייל חסר עורף משפחתי שהצבא הגדיר כחייל בודד, ילך לקרן הסיוע ויקבל יותר

מיכאל ביטון:  זה לא סתר את זה שהוא היה לוחם וקיבל "ממדים ללימודים" ויקבל עזרה בקרן הסיוע

מיכאל ביטון:  פה איזה מצב יצרתם? שני אנשים עשו מילואים, שניהם 120 יום, שניהם לוחמים, אומרים להם: כל אחד מכם מקבל 100%, אבל אתה שבבית היו לך בעיות, לא תוכל יותר לפנות לקרן הסיוע, ואתה שבבית לא היו לך בעיות, מקבל מהמדינה את אותו דבר

מיכאל ביטון:  הדבר הזה לא הגיוני

אביחי אברהם בוארון: ברשותכם, עוד חוסר היגיון אחד

אביחי אברהם בוארון:  "ממדים ללימודים" נותנים לבן אדם ששירת שלוש שנים, השתחרר לאזרחות ורוצה ללמוד

אביחי אברהם בוארון:  הסיוע שאנחנו מדברים עליו עכשיו בהחלטת הממשלה ניתן ללוחמים ששירתו 60 יום ומעלה

אביחי אברהם בוארון:  מה הקשר בין אותו סיוע שאנחנו רוצים לתת לבן אדם שהשתחרר לפני ארבע שנים לצורך העניין, לבין בן אדם שהשתחרר לפני שש שנים ועושה מילואים? למה זה יקבל וזה לא יקבל? מאיפה זה מתחיל? זה לא מתחיל ולכן מה שצריך פה זה חקיקה ראשית שתתקן את העיוות הזה

יוסף טייב: בשביל זה אנחנו מתכנסים

אורי סבג: יש פה פשוט כמה זירות של כמה מלגות וצריך לעשות סדר ולראות איך זה מתקיים

אורי סבג:  מבחינת ההתניות שקיימות בתוך המלגות השונות שמשרד הביטחון מעמיד, קרן הסיוע לא חל עליו

אורי סבג:  קרן הסיוע היא מלגה של סיוע כספי, היא לא מלגת לימודים, שכר לימוד או משהו בסגנון

אורי סבג:  אז בהינתן שהסטודנט מקבל "ממדים ללימודים" ויש לו מצב סוציו-אקונומי נמוך הוא יוכל לגשת לקרן ואין מניעה בכך

מיכאל ביטון: אבל למה הוא לא יקבל את המלגה של המילואים?     

סימון דוידסון: המלגה שהוא מדבר היא לא בתוך חצי מיליארד השקלים האלה

יוסף טייב: נכון

יוסף טייב:  זה שלב א'

יוסף טייב:  שלב ב'?     

סימון דוידסון: אנחנו רוצים שיממשו את חצי מיליארד השקלים, שזה לא יחזור לאוצר, איך זה קורה?     

מיכאל ביטון: ללא תנאים

אורי סבג: על זה נציגת האוצר תוכל לענות

מיכאל ביטון: אתה לא יכול לתת למישהו סיוע בגלל החיים הקשים שלו או שהוא היה לוחם ועכשיו להגיד לו: יש לנו מלגה על זה שעשית הרבה מילואים, אה, אבל כבר קיבלת כשהיית לוחם

רותם קס: אבל, חבר הכנסת ביטון, מה שכרגע המל"ג הציגו זה שאין למעשה מבחינתם מניעה של מימוש החלטת הממשלה במקביל לקרן לסיוע היות והיא לא מלגת לימודים

אלחנן פלהיימר: לא, זה לא מה שהוא אמר

אלחנן פלהיימר:  במצב הנתון, לפני החלטת הממשלה, לא הייתה בעיה

אלחנן פלהיימר:  כל אותם סטודנטים חדשים שיקבלו, ה-30% וה-100%, לא - - -      

רותם קס: הוא התייחס לאחר החלטת הממשלה

אלחנן פלהיימר: זה לא נכון

אלחנן פלהיימר:  כל אותם סטודנטים שיקבלו לאור החלטת הממשלה את ה-30% ואת ה-100%, לא יוכלו לגשת לקרן הסיוע

מיכאל ביטון: כי אין בגינה התנדבות, כי כך כתוב שם

אלחנן פלהיימר: נכון

רותם קס: כי החלטת הממשלה מתייחסת למלגת לימודים, לשכר לימוד

תמי סלע: לא נכון, כתוב "יובהר כי חייל מילואים המקבל מלגה אחרת במימון המדינה, למעט מלגה שהיא עבור התנדבות או הצטיינות, יקבל רק את הסיוע המוצע לפי סעיף זה או רק את המלגה האחרת, לפי הגבוה"

תמי סלע:  זה לא מלגה עבור שכר לימוד

תמי סלע:  בהחלטת הממשלה במפורש מנעו את הכפל

תמי סלע:  זה הכול, אבל הבנו את זה כבר

יוסף טייב: תשובות האוצר, בבקשה

נעם דן: בחישוב שנעשה הופחתו החיילים שמקבלים בממוצע בשנה "ממדים ללימודים"

נעם דן:  כלומר, הסיוע שניתן במסגרת תקציב התוכנית, תשעת המיליארד, הוא תוספתי על "ממדים ללימודים" כי הוא לא כולל בממוצע 20,000 חיילים משוחררים שמקבלים "ממדים ללימודים"

מיכאל ביטון: למה הופחתו?      

נעם דן: כי אתם אומרים שחצי המיליארד הזה לא יצא

מיכאל ביטון: אני שואל למה מישהו החליט שאותו אדם שיש לו את מלגת "ממדים ללימודים" על מה שהוא נתן כבר שלוש שנים, לא ייהנה מחצי המיליארד?     

נעם דן: מטרת המלגה הזאת של שכר הלימוד היא שכר לימוד

נעם דן:  זו מטרת המלגה, לכן קוראים לה מלגת שכר לימוד

מיכאל ביטון: אבל היא ניתנת כדי להקל כלכלית על אנשים

נעם דן: לא, לא, לא

נעם דן:  זה מה שאני אומרת

נעם דן:  בנוסף, ניתן מענק, במסגרת המענקים שהקראתי לכם, לסטודנטים שאינם עובדים

נעם דן:  גם אם אין להם קושי כלכלי ואינם עובדים, גם אם המשפחה שלהם עשירה והם אינם עובדים, הם מקבלים מענק של 4,500 שקל

נעם דן:  זה לא משכר הלימוד

אביחי אברהם בוארון: אם זה ניתן כשכר לימוד אולי אפשר להסיט את זה לא כשכר לימוד? הרי מבחינת שכר לימוד החיילים האלה כבר מכוסים ב"ממדים ללימודים", תסיטי את חצי המיליארד האלה

נעם דן: אלה שמכוסים ב"ממדים ללימודים" ויש להם קושי כלכלי, או שהם לא עובדים - - -     

אביחי אברהם בוארון: את רוצה להעריך אנשים ששירתו עכשיו 120 ימים במילואים, ולכן את כמדינה רוצה לתת להם מענק מסוים

אביחי אברהם בוארון:  את קוראת לזה עכשיו בכותרת "שכר לימוד"

אביחי אברהם בוארון:  מה זה משנה אם בן אדם מקבל את זה כשכר לימוד או אחרת? מה את עושה? את עושה פה פיקציה

אביחי אברהם בוארון:  את אומרת: אני נותנת לך שכר לימוד

אביחי אברהם בוארון:  אה, כבר נתתי לך שכר לימוד, אז אתה לא מקבל את שכר הלימוד הזה

אביחי אברהם בוארון:  מה אכפת לך? את נותנת את הכסף הזה

אביחי אברהם בוארון:  את רוצה לקרוא לזה משהו אחר? תקראי לזה משהו אחר

יוסף טייב: אני רוצה לעשות סדר

יוסף טייב:  כשהיית בחוץ נאמר שמי שמקבל מ"ממדים ללימודים" יוכל לגשת, במידה והוא עומד בקריטריונים, לקרן הסיוע

יוסף טייב:  אם הוא מקבל לא מכוח החלטת הממשלה

יוסף טייב:  על זה אין עוררין

נעם דן: נכון

יוסף טייב: הוא השתחרר לפני שש שנים – אני לא יודע כמה כאלה יש, אבל אם אתם טוענים שיש הייתי שמח לדעת את המספר – והחליט עכשיו שהוא נכנס לאקדמיה

נעם דן: מתוך 70,000 מילואימניקים רק 20,000 מקבלים

נעם דן:  זאת אומרת שיש לך 50,000 שלא מקבלים

אביחי אברהם בוארון: אם נעשה פה סקר בין כל אלה שלמדו פה תואר ראשון, ורוב האנשים פה למדו תואר ראשון, כולם התחילו בתקופה שבתוך חמש השנים

נעם דן: אז, חבר הכנסת, יש מיצוי נמוך של מלגת "ממדים ללימודים"

יוסף טייב: כמה חיילים שירתו לפחות 60 יום במילואים, עברו כבר את התקופה שיכלו לקבל "ממדים ללימודים" ולא מכוח החלטת הממשלה, ועכשיו, בעקבות כך שיקבלו מכוח החלטת הממשלה, לא יוכלו לגשת לקרן הסיוע? אני רוצה לדעת את הדלתא

יוסף טייב:  הוא לא יכול לגשת ל"ממדים ללימודים" כי עברו שש שנים - - -     

נעם דן: אבל זה לא רק כי עברו שש שנים

יוסף טייב: לא משנה, מכל סיבה שהיא

מיכאל ביטון: תקראי לזה "מענק קיום לסטודנטים"

מיכאל ביטון:  כל אדם במילואים יקבל מענק קיום לסטודנטים, בלי להתייחס למלגות

יוסף טייב: תנו ללכת עד הסוף

יוסף טייב:  אי אפשר לשאול שאלות בלי לקבל תשובות

יוסף טייב:  מכל סיבה שהיא הוא לא יכול לגשת ל"ממדים ללימודים"

יוסף טייב:  הוא עכשיו הולך לקבל את שכר הלימוד שלו מכוח החלטת הממשלה

יוסף טייב:  הוא לא יוכל לגשת במידה והוא עומד בקריטריונים לקרן הסיוע, נכון?      

תמי סלע: נכון

יוסף טייב: כמה כאלו יש לי?     

מיכל פטאל: אנחנו עכשיו מוציאים את הנתונים, אני מקווה שעד סוף הישיבה הם יהיו

יוסף טייב: זה חישוב שעשיתם

יוסף טייב:  אם לא עשיתם אותו אז איך קבעתם את חצי המיליארד?      

מיכאל ביטון: לא רק זה, היושב ראש, גם האמירה של קצין מילואים ראשי שהקריטריון הזה הוא לא כל כך טוב ושהם מדברים על קריטריון לפי יחידות, יחידות שהשתתפו כולם בלחימה, חצו קו, הדבר הזה הוא בעייתי

תמי סלע: אבל כמה מקבלים בממוצע בשנה מקרן הסיוע?      

יוסף טייב: 15,000 היה בפעם הקודמת

תמי סלע: אנחנו אומרים כך: יש כרגע 70 אלף סטודנטים במילואים, בממוצע בשנה 20 אלף מקבלים "ממדים ללימודים", ירדנו ל-50 אלף

תמי סלע:  15 אלף מקבלים מקרן הסיוע

תמי סלע:  אנחנו מנסים להבין כמה בסוף לא מקבלים משום מקור בהערכה גסה

תמי סלע:  נשארנו עם 35 אלף

תמי סלע:  אולי לפי זה הם עשו את ההערכה שאם אני רוצה לתת סכום של שכר לימוד מלא - - -     

אלחנן פלהיימר: זה 15 אלף שמקבלים, לא כל ה-15 אלף הם חיילים

יוסף טייב: נכון, הערה חשובה

יוסף טייב:  משרד המשפטים, בבקשה

הדיל יונס: אנחנו קוראים את החלטת הממשלה כך שההגבלה של הכפל או ההשתתפות נועדה בשביל למנוע מצב שסטודנט מקבל מעבר לגובה שכר הלימוד

הדיל יונס:  או 100% או השלמה לגובה שכר הלימוד

הדיל יונס:  מאחר שקרן הסיוע היא סיוע כלכלי שמבוסס על תבחינים סוציו-אקונומיים, לדעתנו אפשר שגם שמי שיש לו מצב סוציו-אקונומי ועומד בקריטריונים של הקרן יוכל בנוסף לקבל את הסיוע מקרן הסיוע

יוסף טייב: אבל במידה והוא מקבל מהחלטת הממשלה הוא לא יכול לקבל

הדיל יונס: החלטת הממשלה היא שכר לימוד, קרן הסיוע זה סיוע סוציו-אקונומי, זה שני דברים שונים

סימון דוידסון: אבל זה לא מה שמופיע פה

יוסף טייב: אני קורא את החלטת הממשלה: "המקבל מלגה אחרת במימון המדינה", לא כתוב שכר לימוד

אלחנן פלהיימר: קרן הסיוע זו מלגה במימון המדינה, נקודה

הדיל יונס: לא, זה לא מלגה

אלחנן פלהיימר: אז מה זה?     

הדיל יונס: השתתפות בשכר הלימוד

הדיל יונס:  קרן הסיוע היא לא השתתפות בשכר הלימוד

תמי סלע: מצוין, אז שיקבלו גם וגם

יוסף טייב: אז אתם חוזרים על מה שנאמר בהתחלה

יוסף טייב:  הווה אומר שאם הוא מקבל מכוח החלטת הממשלה הוא יוכל לקבל גם מקרן הסיוע?     

הדיל יונס: כן

יוסף טייב: יש פרוטוקול לוועדה

יוסף טייב:  משרד המשפטים, מל"ג, משרד הביטחון, כולכם מסכימים עם האמירה הזאת?      

הדיל יונס: כן

יוסף טייב: והאוצר גם כן, נעם?     

נעם דן: בתהליכים

יוסף טייב: אז אנחנו מחכים גם לתשובה של האוצר

יוסף טייב:  אני מתקדם

יוסף טייב:  עכשיו יש לי טענה אחרת

יוסף טייב:  יספיק הכסף שיש בקרן הסיוע?      

סימון דוידסון: כמה כסף יש שם בכלל?      

יוסף טייב: אם כולם יכולים לגשת שוב ואם עד עכשיו הבאת 15 אלף, אז, משרד האוצר, מה שיש בקרן הסיוע לא מספיק לכלום

סימון דוידסון: כמה כסף יש שם בכלל?     

יוסף טייב: 160 מיליון

יוסף טייב:  אני לא יודע אם אנחנו לוקחים את ה-60 מיליון תוספת, 30-30

יוסף טייב:  גם שם אני מבין שזה לא ברור, תכף נקבל הבהרה מנעם גם על זה

תמי סלע: כרגע 120 מיליון

תמי סלע:  אבל אז אנחנו חוזרים לשאלה מה הדלתא של אלה שהיום לא מקבלים ולפי זה לקבוע את העלות

יוסף טייב: האוצר יביא לנו את הדלתא, הם עשו את החישוב, יש להם את זה בטוח

יוסף טייב:  אני מציע שעד שנקבל את אישור משרד האוצר שהם אכן יוכלו לגשת לקרן הסיוע, ואחרי זה את התשובה האם הכסף שקיים היום בקרן הסיוע מספיק – שאגב, לא הייתה שם תוספת תקציבית שש שנים - - -     

סימון דוידסון: יושב-ראש ההתאחדות עכשיו אמר לי מאחורי הקלעים שיש 40 אלף בקשות לקרן הסיוע

קריאה: 54 אלף

יוסף טייב: יש עוד הרבה מה לדבר לגבי קרן הסיוע

אלחנן פלהיימר: כל שנה כמות הסטודנטים גדלה, כמות הבקשות לקרן על בסיס סוציו-אקונומי גדלה, שש שנים אנחנו מנסים להגדיל את הקרן, שר האוצר בצלאל סמוטריץ' גם התחייב לנו בתקציב הקודם להגדיל את הקרן, כמובן שבסוף זה לא קרה

אלחנן פלהיימר:  אנחנו נכנסים עכשיו לעוד שנה שאין לנו ספק שיהיו בה יותר בקשות ולצערנו הרב, גם אין קריטריון שמתייחס למלחמה בקרן הסיוע, אבל זה לא דיון לעכשיו, זה בהמשך הדיון

אלחנן פלהיימר:  בשורה תחתונה, חייבים עוד כסף, פשוט אין מספיק

אלחנן פלהיימר:  15 אלף מקבלים

אלחנן פלהיימר:  אין לנו ספק שהשנה אנחנו גם נחצה את ה-60 אלף

יוסף טייב: אולי בעקבות זה שאין קריטריון בקרן הסיוע וזה מסתמך על מי שהגיש הכנסות של 2022, אולי המל"ג חושב שאכן הכסף שם מספיק

אלחנן פלהיימר: המל"ג – תקנו אותי אם אני טועה – גם לא חושב שהכסף מספיק

אורי סבג: אלחנן צודק שתקציב הקרן לא גדל במשך שש השנים האחרונות

אורי סבג:  התייחסות למלחמה דרך הקרן – כבר דיברנו על זה לא מעט, אין התייחסות ישירה דרך הקרן מכיוון שהיא קרן סוציו-אקונומית שבוחנת תבחינים סוציו-אקונומיים בשגרה

אורי סבג:  להכניס עוד קריטריון, יש לזה המון-המון היבטים, המון-המון דברים

יוסף טייב: אבל אנחנו לא בשגרה, מה לעשות? אנחנו בזמן מלחמה

אורי סבג: זו בדיוק הוראת השעה המקבילה שעליה אנחנו מדברים בסעיף 4

יוסף טייב: יכול להיות שבהוראת השעה באמת צריך להוסיף קריטריון

אורי סבג: הוראת השעה זה דבר בפני עצמו, הקרן זה דבר שהוא נפרד מהוראת השעה

יוסף טייב: אם לא יימצא פתרון, יכול להיות שבהוראת השעה אנחנו צריכים להכניס קריטריון על הנושא הזה, שקרן הסיוע תתייחס לנושא המלחמה

יוסף טייב:  לא ייתכן שאתם תתייחסו לרמה הסוציו-אקונומית של סטודנט בלי לקחת בחשבון שאנחנו בזמן מלחמה

אלחנן פלהיימר: אני רוצה לחדד שהקריטריונים הם על בסיס 22

אלחנן פלהיימר:  אין שום קשר בין הקריטריונים של שנת 22 לבין המצב הנוכחי של הסטודנטים

אלחנן פלהיימר:  זה פשוט בלתי נתפס

יוסף טייב: זה ברור, זה הובהר

תמי סלע: כדי להבין את הנתונים, אמרת פה ש-20 אלף מקבלים "ממדים ללימודים" ושיש אי מיצוי

תמי סלע:  יש גם נתון כמה זכאים? 20 אלף בפועל מקבלים, אבל כמה היו יכולים לקבל? כמה בתוך חמש השנים, סטודנטים ועומדים בתנאים?     

נעם דן: יש את זה לקרן חיילים משוחררים

איל הנס: תמי, מה זה אי מיצוי? לא הבנתי

תמי סלע: היא אמרה ש-20 אלף מקבלים "ממדים ללימודים" ויש כאלה שאולי זכאים לפי הקריטריונים אבל הם לא פונים ולא מקבלים

איל הנס: לא יודע על מה אתם מדברים

רותם קס: יכול להיות שהם לא החליטו להתחיל ללמוד

תמי סלע: כי נשמע מוזר שעכשיו יש 70 אלף סטודנטים שמשרתים - - -     

איל הנס: כל מי שמתחיל ללמוד, אין סיבה בעולם שהוא לא ייגש ויקבל "ממדים ללימודים"

איל הנס:  איזה היגיון יש לאדם לא לגשת ולקבל?     

תמי סלע: זה יוצא לפי זה ש-50 אלף סטודנטים שכרגע משרתים במילואים ולכאורה לא מקבלים, לא עומדים בתנאים

אלחנן פלהיימר: כי לא כולם לוחמים

יוסף טייב: לא עשינו חלוקה בין ה-30% ל-100%

נעם דן: לא, יש פה שלושה דברים שעומדים מאחורי זה שרק 20 אלף מקבלים בשנה "ממדים ללימודים": אחד, כן קשור למיצוי הנמוך – צוות ביטחון כתב לי שיש מיצוי נמוך של מלגת "ממדים ללימודים" – הדבר השני - - -     

איל הנס: אני לא יודע על מה את מדברת

יוסף טייב: מה זה מיצוי נמוך? זה אומר שהוא לא ניגש ללמוד פשוט

מיכאל ביטון: מנהל היחידה לחיילים משוחררים, אל תהיה כל כך נסער

איל הנס: אני כן נסער

מיכאל ביטון: למה?      

איל הנס: כי אני לא חושב שלעולם בשולחן הזה או בשולחן של ועדת חוץ וביטחון שדנה ב"ממדים ללימודים עלתה" טענה שאין מיצוי של "ממדים ללימודים"

מיכאל ביטון: אז אחרי שאמרת את זה, יש איזושהי הטבה שהמדינה נותנת ללוחמים, אנחנו בודקים את זה על פני שנים ורואים כמה לוחמים מתוך הפוטנציאל אכן מימשו את הזכאות שלהם

מיכאל ביטון:  המדינה נתנה משהו מיוחד ללוחמים ואחרי שהתוכנית הזאת פועלת כבר כמה שנים והיא משנה את פניה, בודקים כל שנה כמה לוחמים יש וכמה אכן פנו לקבל מלגה

מיכאל ביטון:  זה המושג מיצוי וזה נתון אובייקטיבי שצריך שיתקיים

מיכאל ביטון:  אם לא בדקו את זה ואין אותו, צריך להביא אותו, אבל לא צריך להתעצבן

מיכאל ביטון:  האם כל אדם שזכאי ל"ממדים ללימודים" אכן מימש את הזכאות? כנראה שלא

מיכאל ביטון:  זה לא מאה אחוז

מיכאל ביטון:  אז כמה זה כן? נטען פה בוועדה שלא 100% ניגשו אבל אולי אלה שלא ניגשו לוחמים עכשיו, אז אולי הם זכאים ל"ממדים ללימודים" אבל לא יקבלו את מה שמגיע להם על זה שהם עשו מילואים

יוסף טייב: אני מציע שנתחיל לצלול לתוך הסעיפים

מיכאל ביטון: לפני שאתה צולל, אחד, הפגיעה באקדמיה היא לא רק במי שנרשם בשנה א', ב' או ג' והוא סטודנט רשום, אקדמיה זה כל מי שנועד לאקדמיה ומכין את עצמו לאקדמיה

מיכאל ביטון:  נמצאים אתנו אנשים שהם מועמדים לרפואה, לקראת מבחן קשה שהם צריכים ללמוד עבורו בדרך כלל חצי שנה-שנה והדבר הזה נלקח מהם

מיכאל ביטון:  המבחנים במאי, אם אני זוכר

מיכאל ביטון:  לא ברור מתי יהיה להם רוגע עכשיו ללכת ללמוד למבחן הזה

מיכאל ביטון:  זאת אומרת שיש פה פגיעה בתנאי קבלה דווקא בשל היותך במלחמה

מיכאל ביטון:  אדם שהוא לא במלחמה, לא במילואים, יושב בבית עכשיו ולומד לרפואה

מיכאל ביטון:  אז אנחנו צריכים לעגן בחוק או לשמוע תשובות כתובות וברורות שהנושא הזה פתור ומטופל

מיכאל ביטון:       דבר שני – ואני מחזק את ידך – הוא שאם אנחנו לא נראה שכל הבעיות שהצגנו פה עולות אנחנו נלך בחקיקה עד הסוף, נכניס כל מה שחשוב לנו בחוק

מיכאל ביטון:  אם הממשלה לא נעתרת ורק מסבירה לנו כל פעם איפה אנחנו טועים, ואנחנו מביאים את השטח ואת הבעיות ולא מקבלים מענה, נתחיל לעגן פה עוד סעיפים בחוק, אין מה לעשות, כדי שנגמור אותו בכיסוי מלא ולא נשאיר פצועים בשטח

אלחנן פלהיימר: סטודנטים לתואר שני לא נכללים פה גם

אלחנן פלהיימר:  סטודנט לוחם שנמצא עכשיו במילואים לא מקבל כלום

מיכאל ביטון: יש המון חורים בגבינה

יוסף טייב: זה עלה בישיבה הקודמת

יוסף טייב:  ור"ה, אם תוכלו להתייחס גם לנושא אחר כך של סטודנטים בתואר שני

יוסף טייב:  דבורה, בבקשה

דבורה מרגוליס: אנחנו מחכים לחקיקה הזאת

דבורה מרגוליס:  הוראת השעה הזו לתשפ"ה תאפשר לנו לתעדף משרתי מילואים

דבורה מרגוליס:  הנוסח כפי שקבעתם כרגע זה לתת תעדוף כזה רק ללוחמים

דבורה מרגוליס:  יושבת פה בחורונת צעירה שרוצה מאוד לעשות את הבחינה הזאת והיא לא לוחמת

דבורה מרגוליס:  אם אנחנו לא נוכל לתת את התעדוף הזה למשרתי מילואים ארוכים אנחנו לא נוכל לעזור לה

תמי סלע: אנחנו כרגע לא עוסקים בסעיף תנאי קבלה

דבורה מרגוליס: אני מדברת על תנאי קבלה לתשפ"ה בהמשך החוק

מיכאל ביטון: ההערה שלך נכונה, אנחנו צריכים את המידתיות

מיכאל ביטון:  אני מסכים גם עם השר ועם המדיניות שלנו שלוחמים הם מעל כולם

מיכאל ביטון:  אבל אדם ששירת את מדינתו במילואים וההזדמנות שלו לאקדמיה נפגעה צריך פתרון, בין אם הוא מועמד לאקדמיה או בין אם הוא כבר רשום באקדמיה, ומעל זה יהיה יותר ללוחמים

דבורה מרגוליס: המצב החוקי כרגע הוא שאנחנו יכולים לתת למשל מועד נוסף

דבורה מרגוליס:  זה גם כללי מל"ג

דבורה מרגוליס:  זאת אומרת, להשוות את המצב של מילואימניק בשירות ארוך לסטודנט שאינו מילואימניק

דבורה מרגוליס:  אבל אם אנחנו רוצים לתעדף את קבוצת המילואימניקים, אנחנו לא יכולים עד שאתם לא תתקנו את החוק

דבורה מרגוליס:  זו חוות דעת המשפטית שלנו

מיכאל ביטון: אז, היועצת המשפטית, אם כתבנו שלוחמים יקבלו תעדוף בתנאי קבלה למשל, אנחנו יכולים לעשות סעיף קטן או סייג שלעניין קבלה לאקדמיה ייחשב שירות מילואים כמצדיק הקלות בתנאי הקבלה

יוסף טייב: כהוראת שעה

דבורה מרגוליס: רק כהוראת שעה

תמי סלע: אנחנו מערבבים פה בין סעיפים

תמי סלע:  עד עכשיו עסקנו במלגות, שם דווקא בסעיף שנכלל בהצעת החוק אין עדיפות רק ללוחמים, אבל דיברנו גם על "ממדים ללימודים", ששם יש הבדל, ועל החלטת הממשלה וניסינו לעשות סדר

תמי סלע:  עכשיו דובר פה על הנושא של תנאי קבלה

תמי סלע:  זה סעיף אחר שעסקנו בו בישיבה הקודמת והצגנו שלוש חלופות, בחלקן הייתה התייחסות לסוג השירות ולהשפעה של השירות, המשך שלו והסמיכות שלו למועד הקבלה, על הנגישות ועל קשיים בקבלה ללימודים, והייתה גישה שהציג פה השר שרוצה לראות את זה כתמריץ או כתגמול על שירות כלוחם, נקודה, ובפירוש נאמר לא תומך לחימה ולא שום שירות אחר

תמי סלע:  הנושא הזה עוד לא הוכרע

תמי סלע:  היו הרבה טענות בהקשר הזה, גם על החוקתיות של סעיף כזה, על פגיעה בשוויון ועל המידתיות ועוד לא סיימנו את הדיון הזה

דבורה מרגוליס: למותר לציין שלגבי המלגות אין לנו שום עמדה, אנחנו נברך על כמה שיותר כמובן

תמי סלע: לגבי המלגות, חיכינו להערכת עלות, שהיא נגזרת מהשאלה כמה מקבלים ממקורות אחרים, ועוד לא קיבלנו תשובות לזה

תמי סלע:  לא הבנו את זה עד כה

תמי סלע:  יש את סעיף חוק זכויות הסטודנטים, שעוד לא קראנו אותו בכלל, וזה כל המעטפת לסטודנטים שמשרתים במילואים בהקשר של שירות מילואים ממושך יותר בנסיבות חריגות, שפה רצינו לחייב קביעת כללים עם התאמות נוספות מעבר לקיים

תמי סלע:  אני אקרא את הסעיף הזה, נשים רגע את הנושאים האחרים בצד ונשמע את ההערות אליו

תמי סלע:  לא היו בו שינויים רבים, הוא נשלח כבר כמה פעמים, עוד לא קראנו אותו פשוט

תמי סלע:        לא שינינו מההגדרה והיא משקפת איזשהו שירות שהוא בנסיבות מיוחדות, לא של שגרה רגילה

יוסף טייב: זה בקרן הסיוע?     

תמי סלע: לא, זה בחוק זכויות הסטודנט בהתייחס להתאמות נוספות מעבר לקיים היום בכללי זכויות הסטודנט לגבי סטודנטים במילואים

תמי סלע:  רציתם לתת מעבר למי ששירת תקופה ממושכת ובנסיבות מיוחדות, של חירום או של קריאה בהתראה קצרה וכו'

תמי סלע: פה אני אציין שקיבלנו הערות בהקשר הזה, שכמו בחוק עידוד מעורבות סטודנטים נכון היה להגביל את זה לקורסי בחירה ועם איזשהו מספר מרבי של נקודות זכות ולא שאחר כך יופעלו לחצים על מוסדות לתת הרבה מאוד נקודות זכות

מאי גולן: בכל מקרה זה לפי כללים שתקבע המל"ג, אז המל"ג כבר תעשה את אותה חשיבה

תמי סלע: בסדר, אני מעלה את זה כהערות שקיבלנו, אפשר לסמוך על זה שזה יהיה בכללים ואפשר לציין את זה בחוק עצמו כמשהו שמבנה את שיקול הדעת

תמי סלע:  בכל מקרה אני רק אומרת שכשאנחנו אומרים "התאמות נוספות" זה מעבר למה שכבר היום הכללים קובעים

תמי סלע:  כבר יש שם התאמות מסוימות, פה זה צריך להיות מעבר וזה משהו שהמל"ג מחויבת לקבוע אותו לפי הסעיף

יוסף טייב: התייחסויות

יוסף טייב:  מל"ג?     

מאי גולן: אין לנו הערות לנוסח שהקריאה תמי, הוא מקובל עלינו

מאי גולן:  זה ייקבע בכללים של המל"ג

יוסף טייב: אוקיי, משרד השפטים?      

הדיל יונס: גם, ככל שייקבע בכללים של המל"ג עם הקריטריונים שתקבע המועצה וההתאמות שיקבעו בהתאם המוסדות

יוסף טייב: לגבי מספר הימים, מל"ג?     

תמי סלע: מה משך שירות המילואים המינימלי שצריך להיות פה?      

מאי גולן: השארנו את זה פתוח אז המל"ג תקבע

תמי סלע: לא, צריך להגיד כמה

תמי סלע:  אני חושבת ש-20 ימים במצטבר זה יחסית ממושך

תמי סלע:  זה לא משהו שגרתי

יוסף טייב: נשאיר את זה פתוח בינתיים

יוסף טייב:  משרד הביטחון?      

איל הנס: מקובל

יוסף טייב: ומספר הימים?     

רותם קס: אני מציעה שנקיים על כך שיח עם המל"ג

מאי גולן: עדיף שהמל"ג תקבע את מספר הימים

מאי גולן:  נשאיר את זה לשיקול דעת של המל"ג

יוסף טייב: שפרה, בבקשה

שפרה שחר: אומרים ש"ממדים ללימודים" זאת מלגה  100% שכר לימוד אבל 100% משכר לימוד אוניברסיטאי או מקביל אליו

שפרה שחר:  אנחנו רואים איזה מחירים משלמים הרבה מאוד מהלוחמים, וגם כך עדיין לא תיקנו את סעיף 2, את ההעדפה המתקנת בתנאי הקבלה לאקדמיה עבור לוחמים

שפרה שחר:  גם היה כאן פסיכולוג מכובד מאוד שהסביר לנו שזה בפירוש פוגע בהישגים האקדמיים שלהם

שפרה שחר:  הרבה מאוד מהם נאלצים ללמוד בחו"ל ואם הם לומדים כאן אז במכללות יקרות

שפרה שחר:  לכן, לתת להם כפל מבצעים זה עדיין אפילו לא לשלם את כל שכר הלימוד

שפרה שחר:  אם מי מהם כן לומד בשכר לימוד אוניברסיטאי אז תהיה לו גם אולי קצת מלגת מחייה

שפרה שחר:       אתם שוכחים שברוב מדינות אירופה אנשים לא משרתים בצבא, סטודנטים, לא רק שהם לא משלמים עבור הלימודים אלא הם גם מקבלים סטיפנדיה, מלגת מחייה, אפילו מינימלית, או השתתפות בשכר דירה במעונות וכן הלאה, כך שכפל המבצעים הזה הוא כן במקום

שפרה שחר:  יש כאן אנשים שמעבר לזה שהם לוחמים והם זכאים ל"ממדים ללימודים" הם הלכו ללפחות 120 ימי לחימה ויש לזה מחירים

שפרה שחר:       דיברו קודם על המענקים שהם מקבלים, אז אם אדם מקבל עכשיו מענק של 2,000 שקל, אבל אשתו, כדי לצאת לעבודה, הייתה צריכה בייביסיטרים כי אבא לא בבית 122 יום – תאמינו לי, אני יודעת מקרוב, מהבית שלי – אז מה זה שייך להזכיר לי את המענקים האלה? המענקים האלה באים לחפות ולכסות על חסרים אחרים ועל מחירים אחרים שהאנשים האלה שילמו בזה שהם משרתים בלחימה כל כך הרבה זמן

שפרה שחר:  לכן אני ממש מבקשת כן לדון בכפל המבצעים ולא לייתר את כל האירוע הזה כי האוצר רוצה לחסוך קצת כסף

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  ור"ה, בבקשה

דבורה מרגוליס: אנחנו מסכימים לניסוח, אני ארצה להתייחס בהמשך לעניין של התעדוף בקבלה, להסביר מעט יותר

יוסף טייב: כבר מיצינו את זה בדיון הקודם, עוד פעם לחזור על זה?     

דבורה מרגוליס: לא מיצינו, חשוב להסביר כי גם יש פה מישהי שזה משהו נוגע לה באופן אישי

רעות אופיר: אני מור"מ, גם לא התייחסתי בדיון הקודם כי אמרת שתמשיך את הדיון הזה

יוסף טייב: ור"מ היו בדיון הקודם

רעות אופיר: לא הגבתי כי אמרת שתמשיך את הנושא בדיון הבא

תמי סלע: אבל לא גובש הנוסח סופית בנושא

יוסף טייב: אני הצעתי למשרד המשפטים איזושהי חלופה, חשבתי שזה ירגיע אתכם ועודכנתי ע"י היועצת המשפטית של הוועדה שחלופה ג' עם התוספת של הייעוץ המשפטי של הוועדה לא מספקת אתכם

דבורה מרגוליס: אני מדברת כרגע בשם ועד ראשי האוניברסיטאות

דבורה מרגוליס:  אנחנו מחכים לחקיקה כאן כדי שאנחנו נוכל לסייע לאנשים כמו אפרת, שיושבת כאן

דבורה מרגוליס:  יש שורה של מבחנים שאנשים עושים לפני קבלה ללימודים

דבורה מרגוליס:  שנת הלימודים מתחילה באוקטובר, אנחנו כבר בפברואר

דבורה מרגוליס:  למעשה, ההרשמות והקבלות לאוניברסיטאות החלו בחודש שעבר

דבורה מרגוליס:  מי שמשרת 120 יום, נמנע ממנו מללמוד לפסיכומטרי – כשמועד אפריל זה המועד הקובע, החשוב והגדול ביותר – נמנע ממנו לשפר בגרויות חורף, נמנע ממנו ללמוד לבחינת מתא"ם, שזו בחינת כניסה לתואר שני בפסיכולוגיה, נמנע ממנו ללמוד לבחינות שלומדים להן חצי שנה מבחינת הידע, למסלול הארבע-שנתי ברפואה

דבורה מרגוליס:       יושבת כאן מילואימניקית שהיא לא לוחמת, מה לעשות, אבל 120 יום היא תשרת

דבורה מרגוליס:  אנחנו רצינו לבקש רק לעניין הקבלה, תעדוף בקבלה

דבורה מרגוליס:  לכן אנחנו מבקשים את זה כהוראת שעה כי האירוע של 120 ימי מילואים - - -     

תמי סלע: זאת החלופה הראשונה

יוסף טייב: הנקודה הובהרה מקודם וטוב שחזרת עליה

יוסף טייב:  הוצע על ידי חבר הכנסת ביטון ואני מתחבר – ואני כרגע לא קובע סופית – לדעתי הכיוון הוא לחלק

יוסף טייב:  יש את ההעדפה של תמרוץ שרוצים לתת ללוחמים, שמבחינתי זה צריך להיכנס בהוראת קבע, וחבל שמשרד המשפטים לא מתיישר עם הסיפור הזה, גם עם התוספת שהוספנו

יוסף טייב:  עכשיו, להוסיף כהוראת שעה את הנושא של מי ששירת 120 ימים במילואים - - -     

דבורה מרגוליס: לא רק לוחמים

יוסף טייב: שהם לא רק לוחמים, יקבלו העדפה בנושא של קבלה

דבורה מרגוליס: הוראת שעה להרשמה לתשפ"ה

יוסף טייב: כן, צריך לעשות פה חלוקה

דבורה מרגוליס: אגב, עמדת ו"רה היא שהתמיכה צריכה להיות בחלופה הראשונה של הוראת שעה כיוון שיש השלכות לתעדוף הרוחבי יותר

דבורה מרגוליס:  בשנה הבאה כולכם תרצו שיהיה מקום לחרדים, לפריפריה, מגזרים, מגדרים וקבוצות כאלה ואחרות, השמיכה לא מספיק רחבה

דבורה מרגוליס:  אם אנחנו נותנים תעדוף רק ללוחמים ועל בסיס קבוע – גם לוחמים שנזקקים, גם כאלה שלא, כי אין שום הבחנה – אנחנו עושים עוול לקבוצות אחרות, שאולי בעוד שנה יהיו חשובות לא פחות

תמי סלע: ואולי גם לרמה האקדמית במידה מסוימת

רעות אופיר: רציתי להגיד בהמשך למה שדבורה אמרה שאנחנו תומכים בעניין הזה

רעות אופיר:  הוראה שעה זה באמת משהו מאוד דחוף, וגם יו"ר ור"מ, פרופ' יפעת ביטון, בשבוע הבא כנראה תיפגש עם מנכ"ל משרד הבריאות ועם קמל"ר בנושא הבחינות שקשורות למשרד הבריאות, זה עוד לא נסגר

רעות אופיר:  למשל, יש בחינה עכשיו בקלינאות תקשורת שמתקיימת פעם בשנה, רק ביוני, יש סטודנטים שהשתחררו מהמילואים ולא יכולים להיערך אליה

רעות אופיר:       רציתי להגיד משהו מאוד חשוב בהמשך למה שדבורה אמרה

רעות אופיר:  אנחנו רואים את זה כשוויון הזדמנויות

רעות אופיר:  ברור שהמלחמה הזאת פגעה בשוויון ההזדמנויות של חיילי המילואים ולכן חייבים לתקן הוראת שעה כדי לתעדף אותם בכל עניין של תנאי קבלה, כמו במעבר מסמסטר לסמסטר

מיכאל ביטון: אז המילה לא טובה

מיכאל ביטון:  זה לא לתעדף – זה שוויון הזדמנויות

מיכאל ביטון:  ניטלה מהם הזכות לשוויון הזדמנויות ומחזירים להם את זה

אוריה איזק: וזה לא רק בזמן מלחמה, זה אינהרנטי בחיים שלנו במדינת ישראל

יוסף טייב: בסדר, את זה אמרנו כבר בדיון הקודם

אוריה איזק: צריך להבין שזו לא תהיה הוראת שעה

יוסף טייב: חברים, כבר אמרתי מה העמדה שלי, אני חושב שצריך לחלק

מיכאל ביטון: אבל גם בהוראת השעה, על הלוחמים זה לצמיתות, על המילואימניקים שנפגעו בתנאי קבלה, המלחמה תהיה שנה-שנתיים-שלוש, לא יודעים, ולכן הוראת שעה מתחדשת, ולכן היא תהיה בסמכות ועדת חינוך

מיכאל ביטון:  לא אוהבים את זה בממשלה, אבל בסמכות ועדת חינוך לחדש הוראת שעה לפי ניתוח המצב במדינה ולפי כמות האנשים שיעשו הרבה ימי מילואים

מיכאל ביטון:  אם נרד למילואים של פעם, של שבועיים-שלושה, מספיק

מיכאל ביטון:  אבל אם יהיו עוד כמה שנים של 40, 60 ו-100 ימי מילואים למפקדים, לקצינים, נמצא דרך

אביחי אברהם בוארון: אני רק רוצה לחדד דבר אחד

אביחי אברהם בוארון:  לוחמים במובן הרחב, כמו שהעירו פה בצבא, גם ביחס ליחידה, ולא תפקיד ייחודי, כיוון שאתה תמצא הרבה מאוד חיילים שהם במקיף של הלוחמים 24/7, באותם תנאי שדה, והם חלילה יוחרגו מהוראת הקבע

יוסף טייב: על זה נאמר "תפסת מרובה לא תפסת"

אביחי אברהם בוארון: הגדרה של היחידה

יוסף טייב: כן, אבל זה נקרא "תפסת מרובה לא תפסת"

יוסף טייב:  אני יותר מתחבר למה שאמר השר פה בפעם הקודמת, להיצמד להגדרה "מי שהיה לוחם בשירות סדיר"

יוסף טייב:  אני מסכים אתך, גם אני הייתי רוצה לתת לכולם ולתת לכל החרדים להיכנס לאקדמיה, אבל בסוף - - -     

מיכאל ביטון: אבל זה לא סותר שאם בחוק יופיע "לוחם" כי אנחנו מרוממים את מעמד הלוחם גם לבאים בתור, בהערה על החלטת הממשלה שנותנת את המלגות בגין מילואים ילכו לפי היחידה

מיכאל ביטון:  קמל"ר ביקש את זה מראש, אני לא יודע למה לא הקשיבו לו

מיכאל ביטון:  קמל"ר אמר: אני רוצה לתת גם לאדם שתיקן את האכזרית והיה בעזה 100 ימים, לא פחות מגיע לו

מיכאל ביטון:  הוא צודק

נדב ברנד: אני לא מייצג עמותה או איזשהו גוף

נדב ברנד:  קוראים לי נדב ברנד, אני משרת מה-7 באוקטובר במילואים בפלס"ר 4

נדב ברנד:  לפני מספר ימים יצאנו מהלחימה בחאן יונס

נדב ברנד:  אני חייב להגיד מילה ראשונה שבראש סדר העדיפויות שלנו זה כמובן השבת החטופים ואנחנו כולנו תפילה שלמה שלכולם יחזרו הביתה בשלום, ואני והיחידה מוכנים לכל משימה בכל זמן שנידרש

נדב ברנד:      בהתאם לשיחה שנוצרה פה מאז, יש איזשהו שיח שמדובר על יחסיות ודיפרנציאליות שנאמר מקודם, זה רלוונטי להליך הקבלה הזה

נדב ברנד:  כל המבחנים של היחסיות, אתה נמדד מול אנשים אחרים, וב-120 יום אין לך זמן ללמוד

נדב ברנד:  אתה עסוק בלמידת הקרקע, בלמידת האויב ובלמידת החיילים שלך כדי שהם יחזרו הביתה בשלום

נדב ברנד:  לכן אנחנו צריכים לתת פה יחסיות ככל האפשר, בין אם זה לוחם, תומך לחימה, מה שזה לא יהיה, לחבר'ה שלא הצליחו ללמוד, שאני ביניהם

נדב ברנד:  יש פה 120 יום יתרון לאנשים שישבו בבית ולמדו

נדב ברנד:  לכן זה לא מתן שוויון הזדמנויות

נדב ברנד:  צריכה להיות פה איזושהי העדפה כלפי לוחמים שהיו בשטח

נדב ברנד:       מעבר לזה, חשוב לי להגיד שהתקבלו פה בעבר מספר החלטות שהרגישו לנו מעט שרירותיות בהליך הקבלה הזה, אם זה ביטול המבחן האנליטי שהוא לא משקף איזושהי עזרה עבורנו כי זה מבחן שאין למידה אליו, ואם זה קבלת הסטודנטים מחו"ל, שאנחנו מרגישים תסכול, חבר'ה שיצאו הביתה, ומגלים שאנשים שלמדו בחו"ל התקבלו על חשבוננו

נדב ברנד:  יש כאן המון תסכול שאנשים שיצאו להגן על - - -     

דבורה מרגוליס: אף אחד לא התקבל, סליחה

דבורה מרגוליס:  אני ממש מתנצלת, זה פשוט לא נכון

דבורה מרגוליס:  אם אתה מדבר על מתווה רפואה, אף אחד לא התקבל על חשבון אף אחד

דבורה מרגוליס:  האוניברסיטאות בנדיבות פתחו שערים וקיבלו סטודנטים לרפואה מחו"ל שהיו מגויסים פה בצו 8 ולא יכלו לחזור ללמוד בשנה שלהם

דבורה מרגוליס:  הקריירה הרפואית שלהם נהרסה

דבורה מרגוליס:  לצדם, באותו מספר, קיבלו סטודנטים מרשימות המתנה

דבורה מרגוליס:  אף אחד לא התקבל על חשבון אף אחד

דבורה מרגוליס:  זו הייתה תוספת

נדב ברנד: אין שום בעיה, אני רק אומר שמבחינתנו זה תסכול שמורגש, כי בסופו של דבר, אם זו נדיבות של האוניברסיטה, היא גם באה על חשבוננו באיזשהו מקום

נדב ברנד:  בשורה התחתונה, אני חושב שכן צריכה להיות יחסיות ודיפרנציאליות כלפי כל מי שהיה בלחימה הזאת ולא לתת איזשהו שוויון הזדמנויות, כי זה מונח שהוא לא יכול להיות אפקטיבי בשום צורה

נדב ברנד:  אין פה שוויון הזדמנויות שיכול להינתן, כי גם אם דוחים את המועד, עדיין יש דלתא של 120 יום שלא ניתנת לי

נדב ברנד:  אז אנחנו מבקשים, אם זה קבלה ללא תנאים ולאחר מכן ניפוי במהלך השנה או קבלה של מי שעומד בתנאי סף

נדב ברנד:  מבקשים את ההתייחסות שלכם בקשר הזה

נדב ברנד:  תודה רבה

תמי סלע: חלק גדול פה דיברו על החלופה הראשונה שעוסקת בהקלות בתנאי קבלה לסטודנטים ששירתו בתקופה המוגדרת כתקופה קובעת, מ-7 באוקטובר עד תום התקופה כמו שנגדיר, ב"חרבות ברזל", והקשיים שנגרמו להם כתוצאה מהלחימה הזו

תמי סלע:  אין פה התייחסות רק ללוחמים אלא לכל מי שהשירות שלו, סוג השירות, משך השירות וכל הפרמטרים האלה בסופו של דבר הפריעו

תמי סלע:  שיקול הדעת ניתן למוסד לבחון את הדברים ולהקל בתנאי הקבלה בהקשר הזה

תמי סלע:       בנוסף, יש פה עיסוק בעוד הוראה שמבקשים אותה כהוראת קבע לגבי הקלות בתנאי קבלה ללוחמים בלבד

תמי סלע:  פה מדובר על מי ששירת בשירות סדיר כלוחם ובמובהק לא דובר בישיבה הקודמת על תומכי לחימה אלא על לוחמים בלבד ולא על מילואימניקים אלא רק על שירות סדיר

תמי סלע:  בנושא הזה יש קשיים חוקתיים, חלקם עלו בישיבה הקודמת, גם מצדנו בישיבה שלפני כן וגם מצד משרד המשפטים

תמי סלע:  אני לא חושבת שהדיון בעניין הזה מוצה

תמי סלע:       ככל שהכיוון הזה הוא כיוון שהוועדה רוצה ללכת אליו, יש עוד סוגיות בתוך זה שאפשר לבחון

תמי סלע:  למשל, גם אם ההסדר לא קשור לנושא של מלחמת "חרבות ברזל" אלא עומד בפני עצמו כאיזשהו תמריץ או הוקרה ותגמול – שככלל זה לא דרך מקובלת, ואולי גם לא הכי יעילה, וגם מבחינת משאבים ציבוריים פחות הגיונית, לתת הוקרה ותגמול, אבל נגיד שכן זה משהו שרוצים ללכת אליו – היה נכון לבחון את זה לתקופה ולראות גם את ההשלכות של זה, גם את היישום של זה

יוסף טייב: בסדר, הדברים האלה נאמרו בדיון הקודם

יוסף טייב:  אני הבעתי את דעתי וכשהוספתם "ובלבד שההקלה סבירה ומידתית" חשבתי שזה ישכנע את משרד המשפטים ויביא אותם לשולחן המשא ומתן, שיסכימו לסעיף הזה בהוראת קבע, זה לא קורה

יוסף טייב:  אני אומר לך חד משמעית, הסעיף הזה ייכנס בהוראת קבע, ויותר מזה, בלי "ההקלה סבירה ומידתית"

יוסף טייב:  כך זה יעלה לוועדת שרים

יוסף טייב:  שימשכו את זה בוועדת שרים

יוסף טייב:  לאחר השיחה שלי עם כלל חברי הוועדה, ללא יוצא מן הכלל, קואליציה ואופוזיציה, זו עמדת הוועדה

יוסף טייב:  בנוסף לכך, להוסיף כהוראת שעה את הנושא הזה של מי ששירת במילואים, שזה יעלה כך לוועדת שרים

יוסף טייב:  יתכבד שר החינוך, ימשוך את זה לוועדת שרים

יוסף טייב:  רוצים להפיל את זה שם? שיפילו את זה שם

נדב ברנד: ההחלטה לא יכולה להיות מוסדית, היא צריכה לבוא מלמעלה

נדב ברנד:  לא שכל מוסד יגיד מה שהוא רוצה, זה צריך לבוא מלמעלה

נדב ברנד:  אין פה שום עניין מוסדי, זה לא יכול לעבוד כך

יוסף טייב: החלטת חברי הוועדה היא להשאיר את הנושא כ"רשאי המוסד"

יוסף טייב:  לאחר המון דיונים לכאן או לכאן הסכמנו שזה צריך להיות הנוסח

אלחנן פלהיימר: זה פשוט הזיה שבכלל צריך לגעת בזה בחקיקה, כי אם המוסדות האקדמיים היו רוצים לקבל אותו עכשיו בלי פסיכומטרי הם יכלו לעשות את זה

אלחנן פלהיימר:  על מה אני מתבסס? בתקופת הקורונה האוניברסיטאות פתחו את שעריהן בהחלטה על דעת עצמן, בלי חקיקה, לקבל סטודנטים בלי פסיכומטרי ורק על בגרות

דבורה מרגוליס: זה ממש לא נכון

אלחנן פלהיימר: זה נכון

אלחנן פלהיימר:  זה נכון

אלחנן פלהיימר:  גם האוניברסיטאות ברחבי העולם פתחו את שעריהן

דבורה מרגוליס: אני מתנצלת, אתה פשוט מטעה

אלחנן פלהיימר: באוניברסיטאות, בתקופת הקורונה, היית החלטה על דעת עצמן

אלחנן פלהיימר:  היה פחד שסטודנטים לא יגיעו ללימודים בעקבות הקורונה ושלא תהיה נהירה לאוניברסיטאות ולמוסדות האקדמיים והאוניברסיטאות קיבלו סטודנטים

אלחנן פלהיימר:  ואני יכול לצטט

אלחנן פלהיימר:  אוניברסיטת בן גוריון ואוניברסיטת תל אביב קיבלו למסלולים בלי פסיכומטרי, ואם אוניברסיטאות היו רוצות עכשיו להתחשב בסטודנטים המילואימניקים, גם עכשיו הן היו יכולות להגיד: השנה אנחנו נקבל בלי תנאי סף של פסיכומטרי ונקבל רק על בסיס תעודת בגרות

אלחנן פלהיימר:  הן יכלו לעשות את זה

דבורה מרגוליס: זו ממש הטעייה

יוסף טייב: היו דברים מעולם או לא היו?     

דבורה מרגוליס: לא היו דברים מעולם

דבורה מרגוליס:  להפך, בתקופת הקורונה בכל האוניברסיטאות הייתה עלייה בהרשמה של 30%, לא היה צריך להתחנן לאף אחד

דבורה מרגוליס:  סטודנטים זרמו, לא יכלו לנסוע לחו"ל לטיול אחרי צבא, כולם הלכו ללמוד

דבורה מרגוליס:  הייתה עלייה מטורפת של 30%

דבורה מרגוליס:  לא ידעו מה לעשות בכלל עם הסטודנטים האלה

דבורה מרגוליס:  מה שעשו זה – דווקא הדבר הזה התחיל ב-2018-2019, עוד הרבה לפני הקורונה – התחילו לפתח מסלולי קבלה ללא פסיכומטרי בשביל לאפשר גיוון ולקבל אוכלוסיות נוספות ואחרות לאוניברסיטה, כאלה שמתקשות עם עניין הפסיכומטרי

דבורה מרגוליס:  באוניברסיטה העברית למשל יש 64 מסלולי קבלה ללא פסיכומטרי, לא לחוגים מבוקשים

מיכאל ביטון: אתם לא צריכים להיות משני צדי המתרס

מיכאל ביטון:  צריך לעצור את הוויכוח הזה

מיכאל ביטון:  הנכונות שבה פתחת להגיד "אני רוצה להגמיש ולסייע", כך אנחנו רוצים

דבורה מרגוליס: לגמרי, נכון

דבורה מרגוליס:  יש לנו חוות דעת של משרד המשפטים שאנחנו לא יכולים לקבל ללא כי אנחנו כבר עומדים בבג"ץ

דבורה מרגוליס:  על מתווה רפואה יש כבר נגדנו בג"ץ

יוסף טייב: איל, משרד המשפטים, בבקשה

אליעזר זנדברג: גם אנחנו חשבנו שהדיון לא מוצה וחוזר לפה

אליעזר זנדברג:  קודם כל, נשמעו פה גם אנשי מילואים וחשוב לומר, אנחנו בנסיבות מאוד חריגות וקיצוניות ואנשים נתונים במצבים שבאמת בהרבה מאוד היבטים של החיים שלהם משבשים את היכולת שלהם גם, בין היתר, להתקבל ללימודים

אליעזר זנדברג:  לכן, תפירה של הסדר כמו בחלופה א' – תכף אני מגיע לחלופה ג' – היא הוראת השעה שנותנת מענה למילואימניקים ולסדירים, ללוחמים ולתומכי לחימה ולסתם משרתים שמשרתים את עם ישראל עכשיו

אליעזר זנדברג:  אנחנו חושבים שזה המהלך שהוא אפשרי ונכון חד-משמעית

יוסף טייב: ביידיש אומרים צווי דינים

יוסף טייב:  יש שני דברים, יש את הנושא של המילואים שצריך להיות בהוראת שעה ויש את הנושא של תמרוץ ללוחמים

אליעזר זנדברג: אז הנה אמרנו את הדבר הראשון

אליעזר זנדברג:  הדבר הראשון משליך על הדבר השני כי כשכנסת מחוקקת בנושא שהוא רגיש – ועמדנו על הרגישויות פעם שעברה – אנחנו בתוך מלחמה, אנחנו רוצים לתת מענה וכולנו מרגישים מה קורה כאזרחים ללוחמים, ולא רק ללוחמים, לכל משרתי הצבא, בסדיר ובמילואים

אליעזר זנדברג:  בזמן כזה, בנסיבות חריגות, לנסות ולנסח הסדר שהוא הסדר קבוע, ככלל בחקיקה זה לא מוביל לתוצאות נכונות, כי הסדר קבוע צריך לא מתוך נסיבות חריגות אלא מתוך ראייה ארוכת טווח

יוסף טייב: אני חושב שזה שלא נתנו ללוחמים כבר עשרות שנים זו טעות

שפרה שחר: בדיוק, זה תיקון עוול של עשרות שנים

אליעזר זנדברג: הוועדה צריכה לבחון את המידתיות של ההצעה שלה וקיימת חלופה ב' שאיננה חלופה ג'

אליעזר זנדברג:  לגבי חלופה ג', כפי שהיא מנוסחת כעת, היא פשוט מאוד גורפת ורחבה, גם אם מקבלים שהתכלית של הוקרה יכולה להיות תכלית ראויה ואפשרית

אליעזר זנדברג:  כמו שזה כתוב כאן, בהקשר של קבלה ללימודים – שדיברנו על כך שזה משאב מוגבל מאוד משמעותי, והפגיעה באוכלוסיות אחרות שלא יכולות להיות, אין להן את ההזדמנות להשתתף בקבוצת הלוחמים גם אם הן היו רוצות, ומדובר רק על הסדיר – בנוסח הגורף של זה אנחנו חושבים שיהיה קשה מאוד להגן על הדבר הזה

יוסף טייב: אבל הוספנו "ובלבד שההקלה תהיה סבירה ומידתית"

אליעזר זנדברג: אנחנו חושבים שיהיה קשה מאוד חוקתית להגן על זה בנוסח הגורף כפי שזה מוצע

אליעזר זנדברג:  אני מבין שהתוספת של המילים "סבירה ומידתית" משקפת כוונה טובה, אבל כל החלטה חייבת להיות סבירה ומידתית והנוסח לא מבנה את שיקול הדעת, לא מצמצם את הפגיעה

אליעזר זנדברג:  לכן, בנוסח הזה יש קושי

אליעזר זנדברג:  אני חושב שכדאי להמשיך את הדיון

אליעזר זנדברג:  לנסות לפתור כרגע את הבעיה של הוראת השעה אך לדחות את הסדר הקבע לעתיד

תמי סלע: אפשר לחשוב על כל מיני איזונים נוספים גם במסלול הזה

יוסף טייב: אני חושב שצריך להגיד ללכת לחלופה ג' עם תוספת של הוראת שעה לגבי הנושא של המילואים

יוסף טייב:  שר החינוך ימשוך את הצעת החוק ונמתין להחלטת ועדת השרים

יוסף טייב:  אם ועדת השרים תחליט שזה לא נכון אז לא נכון

מיכאל ביטון: אבל שר החינוך אתנו

יוסף טייב: בוועדת השרים זה לא שר החינוך, יש גם את שר המשפטים

אליעזר זנדברג: הוועדה כאן בכנסת צריכה להשתדל שמה שהיא עושה עומד באמות מידה חוקתיות ולנסות לכוון למקום שמשיג את המדיניות הרצויה לכם בצורה חוקתית

אוריה איזק: אוריה, "גב ללוחם"

אוריה איזק:  כמה נקודות: אחת, לעניין האתגר החוקתי – בדיוק כמו שאוכלוסייה אחרת היא בפער ומשקיעים בה נקודתית, צריך להבין את זה ולהתייחס לזה כך, כאילו זו אוכלוסייה, במקרה הזה קוראים לה לוחמים, במקרה אחר במדינת ישראל קוראים לה פריפריה

אוריה איזק:  למה זה כל כך מורכב להצליח להגדיר חברה ערכית שאנחנו רוצים להשקיע בה? למה כל כך להסתבך עם זה? עם רצון אפשר לעשות הרבה דברים

תמי סלע: אני חושבת שאין חולק שצריכים להשקיע וגם משקיעים

תמי סלע:  יש הרבה סוגים של הטבות ואולי צריך להגביר אותן, אבל תנאי קבלה בסופו של דבר נקבעים על פי איזשהו רף אקדמי שהמטרה שלו היא להבטיח שאנשים גם יצליחו לסיים את הלימודים

תמי סלע:  האתגר החוקתי לא ברור אז אולי כן כדאי להסביר אותו, כי בתנאי קבלה זה שונה מהטבות כספיות וכל מיני דברים שבאים אולי לאפשר קורס פסיכומטרי, לאפשר מכינה קדם-צבאית ולסייע בכל מיני דרכים ללימודים עצמם

תמי סלע:  בסופו של דבר, תנאי קבלה כן אמורים לשקף רף שהוא רלוונטי לאותו חוג לימודים, ונכון שיש גם אחוז מסוים שבו נותנים הקלות, אבל ההקלות - - -     

אוריה איזק: אני מבין

אוריה איזק:  למה נותנים לאוכלוסייה הערבית כניסה בפחות? למה? כי יש להם פער

אוריה איזק:  כי יש להם פער

דבורה מרגוליס: אין דבר כזה

אוריה איזק: במדינת ישראל יש אפליה מתקנת?      

דבורה מרגוליס: לא

אוריה איזק: זה להתכחש למציאות

אוריה איזק:  במדינת ישראל אין אפליה מתקנת, בסדר

דבורה מרגוליס: התבקשתי הבוקר להעביר עבור אתר "המשרוקית" של גלובס את העמדה שלנו לגבי עניין העדפה מתקנת במוסדות ובדקנו את זה בכל שבעת המוסדות – כי לאוניברסיטה הפתוחה אין תנאי קבלה אז זה לא רלוונטי, ויצמן גם לא רלוונטי, תואר שני ובמדעים מדויקים בלבד – שבעת המוסדות האחרים של ור"ה, בדקנו את זה, אין העדפה מתקנת, לא לערבים ולא לאף אחד אחר

דבורה מרגוליס:  זה לא קיים

דבורה מרגוליס:  קיים משהו אחר, קיימת אפשרות לקבל עד 10% של אנשים שמוגדרים "ראויים לקידום"

דבורה מרגוליס:  "ראויים לקידום"

דבורה מרגוליס:  זו רמה סוציו-אקונומית מאוד מוגדרת

יוסף טייב: ולוחמים לא ראויים לקידום?     

דבורה מרגוליס: בוודאי שכן

יוסף טייב: מיציתי את האירוע הזה

אוריה איזק: אבל יש לי עוד נקודה

יוסף טייב: זהו, נגמר

יוסף טייב:  כן, בבקשה

אפרת ברמי: אפרת ברמי מירוחם, שכנה של מיכאל

אפרת ברמי:  עליתי מארצות הברית בגיל 17 במטרה להתגייס, זה היה הייעוד שלי, וכשהשתחררתי המשכתי לעשות תמיד מילואים, ארבע שנים כבר, וכמובן שבתחילת המלחמה גויסתי בצו 8

אפרת ברמי:  אני באה לפה בשם אחיי ואחיותיי שנמצאים בחזית וגם נשות אנשי המילואים שיושבות בבית ומטפלות בילדים וגם מהן נבצר להתמיין בצורה הוגנת

אפרת ברמי:       אני רוצה גם כמובן שתשימו לב בחקיקה שלכם גם אלינו, לתומכי הלחימה

אפרת ברמי:  אני נמצאת בבור, שזה מתחת לאדמה מתחילת הלחימה

אפרת ברמי:  אני לא רואה אור

אפרת ברמי:  רוב הזמן אני נמצאת בלילות וישנה בימים אז אני לא רואה אור יום

אפרת ברמי:  כמובן שזה פוגע בי בריאותית אבל אני אשלם את המחיר הזה כי חשוב לי, אבל אני כן נפגעת מזה בכל מיני צורות, אם אני רוצה עכשיו להתמיין לרפואה למסלול ארבע-שנתי למשל, ואני לא חושבת שאני פחות ראויה לזה מכל מועמד אחר

אפרת ברמי:       אני רוצה שאתם, בתור חברי כנסת שאחראים עלינו וצריכים לייצג אותנו, שתהיו גם העורף שלנו ותעזרו לנו בחזית הזאת, שנהיה הכי מוברגים ושאני לא אצטרך לדאוג במשמרות שלי מה יהיה עם העתיד שלי ברגע שתיגמר הלחימה הזאת כי באמת חשוב לי

אפרת ברמי:  וגם אם אני יודעת שהחוק הזה לא יבוא לטובתי, עדיין אני אשרת את המדינה שלי ואני אתן מעצמי כי זה באמת חשוב לי ואני אעשה את זה, וגם אם זה אלף ימים, אני אתן

אפרת ברמי:       אני חושבת שגם בעניין הימים זה לא יהיה פייר להגיד ש-120 יום זה הדד-ליין, כי יש אנשים שאולי יעשו 119 וגם 60 והם תרמו לא פחות

אפרת ברמי:  אז גם תשימו לב אליהם

אפרת ברמי:  יש לנו כמה הצעות לפתרון

אפרת ברמי:  יש כבר רקע אקדמי למי שעשה תואר ראשון, כמוני, וממשיך לרפואה למסלול ארבע-שנתי, זה גם יכול לשמש איזושהי ערובה שיראו שבאמת אנחנו - - -     

מיכאל ביטון: קבלה על בסיס הציונים בתואר ראשון במקרה הספציפי של מי שלא הספיק

דבורה מרגוליס: יש, יש לנו מתווה, אנחנו מחכים שתאשרו את החקיקה

דבורה מרגוליס:  אנחנו משפטית כרגע לא יכולים לתת להם שום דבר

דבורה מרגוליס:  זה כרגע מוגדר אפליה

מיכאל ביטון: נעשה את זה

יוסף טייב: חגי קורח, מטה המילואים, בבקשה

חגי קורח: בדברי ההסבר של החוק כתוב "מחויבותה של החברה למשרתים בשל תרומתם, מתן עדיפות במטרה לפצות על החסכים"

חגי קורח:  סטודנט שיצא להגן על המדינה צריך להיות בדיוק במצב של סטודנט שלא נושא בנטל

חגי קורח:  הלוחמים חוזרים עם מטען נפשי, דובר על כך בישיבה הקודמת

חגי קורח:  סטודנטים משכבות חלשות, צו נסגר, צו נפתח, לא מאפשרים עבודה, חלק עם צו עתידי וכולם צריכים להשקיע פי שניים עכשיו בזמן לימוד

חגי קורח:  שמנו מתווה כולל שמפרט גם מלגות מחייה וגם מעטפת משלימה ואנחנו מקווים שזה יקבל מענה

יוסף טייב: תודה רבה

אוריה איזק: מכיוון שיש שש נקודות זכות שניתנות למי שהיה בלחימה, שזה שווה ערך לקורס, הלוחמים עדיין משלמים על הקורס הזה

אוריה איזק:  נשאלת השאלה מדוע, האם זה משהו שהמל"ג מחליט?     

דבורה מרגוליס: התשלום על הקורס כבר ירד מזמן

דבורה מרגוליס:  תעביר לי מי שאמר לך שהוא משלם, אנחנו נבדוק את זה, לדעתי זו טעות

דבורה מרגוליס:  באוניברסיטאות מילואימניקים לא משלמים על שום דבר

אוריה איזק: בעצם באופן גורף לא משלמים שום דבר?     

רעות אופיר: גם במכללות

יוסף טייב: מאי ארבל, פרקליטות צבאית, בבקשה

מאיר ארגוב: בנושא תנאי הקבלה חשוב להזכיר שהחלופה השלישית במקור הייתה אמורה לכלול לוחמים ותומכי לחימה משרתי מילואים

יוסף טייב: לא, במקור הייתה לוחמים, באחד הדיונים הוספנו גם תומכי לחימה ואז הבנו שתפסת מרובה לא תפסת ולכן חזרנו רק ללוחמים

מאיר ארגוב: נכון, אנחנו שומעים את דברי היו"ר ואנחנו חושבים שהאלטרנטיבה שהוצעה פה היא אלטרנטיבה מצוינת

מאיר ארגוב:  כלומר, הסדר קבע שהוא לפי חלופה ג' והסדר בהוראת שעה לפי חלופה א'

מאיר ארגוב:  אני חושבת שזה הסדר מצוין ומקובל עלינו

מאיר ארגוב:  אנחנו חושבים שזה הסדר מידתי ושנותן את מענה הקבע למי שצריך לתת מענה קבע ומענה להוראת שעה שנותן את המענה למה שקורה פה עכשיו

מאיר ארגוב:       אני אבקש להוסיף ביחס לסעיף 25(ב), פשוט לא השתתפנו בדיון הקודם

מאיר ארגוב:  באופן כללי זה סעיף שכמובן מקובל עלינו ואנחנו מעריכים את תיקון החקיקה הזה

מאיר ארגוב:  חשוב להתייחס רק לנושא תעדוף סוגי שירות

מאיר ארגוב:  האופן שבו זה מנוסח כרגע משאיר שיקול דעת מלא אך ורק למל"ג

מאיר ארגוב:  אנחנו כמובן לא רוצים לגעת ולקחת משיקול הדעת של המל"ג, כן חשוב לנו להגיד בהקשר הזה שמי שיש לו את המידע לגבי איזה סוג שירות בכל עת נכון אולי לתת לו איזה תעדוף זה הצבא

מאיר ארגוב:       אנחנו כמובן מבינים שאין לנו פה שום זכות וטו ושום מקום להתערב בשיקול הדעת, אנחנו כן חושבים שנכון ביחס לסעיף הזה להוסיף היוועצות אתנו

מאיר ארגוב:  יכול מאוד להיות שבכל שנה למשל יש סוג שירות אחר

מאיר ארגוב:  המידע שברשות הצבא יוכל להקנות עוד ידע למל"ג לתעדף לפיו

מאיר ארגוב:  אנחנו חושבים שנכון בהקשר הזה להוסיף רק נושא של היוועצות

מאיר ארגוב:  המל"ג מחליט, זה שלו לחלוטין, וזה משהו שבעיניי חשוב כדי שיהיה להם את האינפורמציה

תמי סלע: צריך לזכור שהמלגה של קרן הסיוע זו מלגה שזה רק אחד הקריטריונים בה

תמי סלע:  באופן כללי, גוף ציבורי שפועל צריך להיוועץ עם הגורמים הרלוונטיים גם בלי שנגיד

תמי סלע:  אני צריכה לפי זה להכניס בו את כל הקריטריונים האחרים שהם בתוך קרן הסיוע, שזה כלכלי-חברתי וזה אזורי עדיפות לאומית ואני לא הולכת להיכנס לסעיף הזה ולפרט את כל הגורמים הרלוונטיים

מאי גולן: אנחנו לא מעוניינים שיתערבו לנו גורמים חיצוניים בשיקול הדעת של הקרן

מאי גולן:  כמובן שיש שיח מתמיד בינינו לבין משרד הביטחון והצבא וזה גם בפרוטוקול

תמי סלע: אני רוצה להציע בנוסף לגבי המסלול של חלופה ג' שזה כן שימוש חריג בהקלות בתנאי קבלה

תמי סלע:  הוא לא בא מהכיוון של הוכחת בעיות בנגישות ושוויון הזדמנויות אלא הוא בא מהכיוון של תמרוץ, הוקרה ותגמול

תמי סלע:  כרגע גם אין לנו נתון על בעיה בתמריצים לגיוס ליחידות לוחמות

תמי סלע:  אנחנו גם לא יודעים איך זה ישפיע

תמי סלע:       לכן, בלי קשר להוראת השעה שבנויה באמת על התקופה הייחודית שאנחנו נמצאים בה, הרבה פעמים הכנסת, כשהיא מחוקקת הסדר חריג והיא גם מבינה שהנסיבות כרגע אולי משפיעות על שיקול הדעת ואנחנו לא יודעים איך הוא ישפיע וצריך יהיה לבחון אותו בהמשך, היא קובעת הסדר לתקופה עם הוראת דיווח שבה הגורמים, המוסדות, ידווחו על יישום הסעיף, על השפעתו, אם באמת זה משיג את המטרה

תמי סלע:  כי זה לא דבר פשוט להקצות הקלות בתנאי קבלה שהן לא מבוססות על העניין של שוויון הזדמנויות

תמי סלע:  אז ההצעה פה היא בכל זאת לא בגלל התקופה אלא בגלל החריגות של ההסדר וזה שאנחנו לא יודעים איך הוא ישפיע, לקבוע אותה לתקופה עם הוראת דיווח כהוראת שעה מכיוון אחר

תמי סלע:       שתיים, אני חושבת שגם כשבאים לתגמל לוחמים רוצים לדבר על מישהו ששירת שירות משמעותי כלוחם, לא על מישהו שנגיד שירת שבועיים ואז החליט שלא מתאים לו

תמי סלע:  יכול להיות שבתוך הסעיף יש להטמיע עניין של תקופת השירות כלוחם והקרבה של זה למועד הקבלה, לאו דווקא אופי השירות ואיך הוא השפיע על הקשיים, כי הבנו שזה לא הכיוון, אבל הסמיכות, כי אנחנו לא מדברים על מישהו שאחרי 20 שנה עושה הסבת מקצוע ואז נזכר שהוא שירת כלוחם אלא מישהו שבכל זאת יש איזו סמיכות זמנים בין הדברים, את זה כן להכניס כדי קצת לתחם את ההסדר ושאפשר יהיה באמת לראות את הקשר בין ההקלה הזו לשירות כלוחם

שפרה שחר: אבל תעודת לוחם מקבל רק מי ששירת 20 חודשים כלוחם במינימום, אז כך שכל מה שאמרת על השבועיים וכו' לא רלוונטי

תמי סלע: איפה כתוב פה שהוא קיבל תעודה כלוחם?     

יוסף טייב: בסדר, אנחנו צריכים להגדיר מה זה לוחם

שפרה שחר: יש תעודת לוחם שלוחם מקבל כשהוא משתחרר מצה"ל והיא בתנאי שיש לו 20 חודשי לחימה

איל הנס: תמי, תגדירו כמו שכתוב בחוק חיילים משוחררים ונגמר כל הדיון הזה

שפרה שחר: דווקא יש כאלה שלוקח להם כמה שנים עד שהם מגיעים לאקדמיה, לכן לא הייתי מגבילה

יוסף טייב: אז השאלה אם לא להגביל לתקופת זמן מסוימת

שפרה שחר: אז שזה יהיה עשור לפחות, לא חמש שנים

שפרה שחר:  חמש שנים זה לפעמים מעט מידיי

תמי סלע: ההגדרה לוחם בחוק חיילים משוחררים היא "כהגדרתו בפקודות הצבא" ובפקודות הצבא גם כתוב שלוחם זה חייל בשירות חובה, משרת במקצוע או בתפקיד לחימה, בלי תקופות ובלי שום - - -     

רותם קס: יש הגדרה בתוך "ממדים ללימודים", אפשר לחשוב על זה

תמי סלע: צריך הגדרה שגם מסתכלת על הזמן כי אפשר גם לשרת חודש או שבוע

יוסף טייב: מה ההגדרה ב"ממדים ללימודים"?      

איל הנס: ב"ממדים ללימודים" זה מוגדר בצורה מאוד ברורה ולדעתי לא תהיה שום בעיה

איל הנס:  אני מציע לכם לאמץ את מה שכתוב ב"ממדים ללימודים"

איל הנס:  לטעמי היו מספיק דיונים על ההגדרה הזאת ולכן אין שום בעיה פה

תמי סלע: אז את זה נמצא לפי ההגדרה

תמי סלע:  ולגבי התקופה, מה עמדתכם שיהיה איזשהו משך בין הקבלה ללימודים לבין השירות?      

יוסף טייב: ב"ממדים ללימודים" זה 5 שנים, נכון?     

רותם קס: ב"ממדים ללימודים" יש 5 שנים ו-7 למי ששירת בקבע, כשגורעים את תקופת הקבע כדי לא לפגוע בה

יוסף טייב: שפרה, למה לא להיצמד לזה?      

שפרה שחר: עובדה שלחיילים בודדים כבר הכפילו את זה ל-10 שנים, למה? כי הבינו שחיילים בודדים זה אחת מהאוכלוסיות המוחלשות ולפעמים בחמש שנים הראשונות עדיין - - -     

יוסף טייב: אבל לא כל מי שהוא לוחם חלש

שפרה שחר: ברור, אני לא רוצה שהאחד והיחיד ייפול בין הכיסאות, אז למה לא להגיד 10 שנים? הרי הרוב בין כה באים בטווח של שלוש שנים, הרוב המוחץ

שפרה שחר:  אלה שעדיין לא התאפסו על עצמם - - -     

תמי סלע: כי אם את אומרת שאת רוצה לתמרץ אנשים ללכת לשרת, הוא יחשוב בטווח הרבה יותר קרוב על השירות שלו, לא אחרי 10 שנים

שפרה שחר: אני לא חושבת שזה תמרוץ

שפרה שחר:  אתם מתייחסים לזה כאילו מישהו בוחר פה להיות לוחם

שפרה שחר:  אני לא זוכרת ששאלו את שני הבנים שלי שהלכו להיות לוחמים בחוד החנית של צה"ל אם הם רוצים להיות לוחמים או סתם בא להם להיות ב-8200

שפרה שחר:  ממש לא

שפרה שחר:  אתה נלקח להיות לוחם, אלא אם כן אתה נלחם לא להיות לוחם

שפרה שחר:  אני לא חושבת שזה תמריץ

שפרה שחר:  אני חושבת שמי שכבר עשה את זה – ובסוף הבן הגדול שלי היה תשע שנים וחצי בתור מ"פ והקטן נפצע אפילו בסיירת נחל

שפרה שחר:  אז עכשיו בואו תתנו להם פיצוי על זה שבמשך שנים לא היה להם לא יום ולא לילה, והראש לא עבד באופן אקדמי, הם לא יכלו לעסוק בקריאה ובלימוד במשך כל השנים שהם היו לוחמים

שפרה שחר:  זה העניין

שפרה שחר:  התעדוף, השיפוי והפיצוי, או תקראו לזה הכרת הטוב, איך שתקראו לזה

שפרה שחר:  הכול כבר הזכיר השר והזכיר היו"ר

שפרה שחר:  אבל אני לא חושבת שזה תמריץ ללכת להיות לוחמים

שפרה שחר:  רוב הלוחמים לוחמים כי לקחו אותם להיות לוחמים

תמי סלע: השר אמר תמריץ

סלי בסון: סלי בסון, היועצת המשפטית של האוניברסיטה הפתוחה, אצלנו הקבלה פתוחה אבל אני פה בשם ור"ה

סלי בסון:  הנושא של תמרוץ לוחמים ועידוד צעירים לשרת כלוחמים לא צריך להיות דרך השכלה גבוהה, הורדת רמה או לתת תנאי קבלה פתוחים וכדו'

סלי בסון:  זה פוגע בשוויון וזו עמדת ור"ה

סלי בסון:  אנחנו רוצים את הוראת השעה, חלופה א', כדי לפתור את הבעיה עכשיו שנוצרה בחוסר שוויון בין אלו שמשתתפים בלחימה, בין אם הם מילואים - - -     

יוסף טייב: אתם חוזרים על מה שאמרתם בדיון הקודם, אין חדש תחת השמש

סלי בסון: אז אנחנו מדגישים את זה ואת החשיבות

יוסף טייב: הנקודה הובהרה

נדב ברנד: יש פה חוסר צדק מטורף

אלחנן פלהיימר: אני חוזר לתיקון חוק זכויות הסטודנטים, "נוסח לעניין התאמות לסטודנטים ששירתו בשירות מילואים ממושך בנסיבות חירום", זו הצעת החוק הפרטית שהגשתם, שחתמו עליה 85 ח"כים

אלחנן פלהיימר:  אין לי מושג איך מכל הצעת החוק שהוגשה זה מה שנשאר

אלחנן פלהיימר:  אני אגיד שבפועל ברור לי שעשיתם את מה שעשיתם עם מטרות טובות ולכן מלכתחילה הוגשה הצעת החוק הפרטית

אלחנן פלהיימר:  אני חייב להגיד לך שבין מה שהוגש לבין זה יש שמים וארץ והדברים הללו לא בהכרח נותנים את המענים שאנחנו מחפשים בשביל שהסטודנטים משרתי המילואים יקבלו פתרונות

אלחנן פלהיימר:       למה אני מתכוון? בין יתר הדברים שכתובים פה, וחוזר על עצמו פעם אחרי פעם, אלו התאמות נוספות, מבלי לרדת לפרטים מהן אותן התאמות נוספות כמו שהיה בהצעת החוק המקורית

אלחנן פלהיימר:  מה קורה? מתחילת הדרך התחייבו פה כולם קבל עם ועדה ששום סטודנט לא יישאר מאחור וכל הסטודנטים יסיימו את שנת הלימודים ביחד עם יתר חבריהם לכיתה, גם ראשי המוסדות האקדמיים וגם חברי הכנסת, ובעקבות כך הוגשה הצעת החוק, בשביל לסייע

אלחנן פלהיימר:  בשורה התחתונה, הצעת החוק הזו, כפי שהיא מנוסחת כעת, לא מסייעת לדבר הזה

אלחנן פלהיימר:       בסופו של דבר אנחנו מדברים היום על למעלה מ-30 אלף סטודנטים משרתי מילואים שדה פקטו הולכים להיות מופקרים מאחור

אלחנן פלהיימר:  יש המון סטודנטים משרתי מילואים שלא הצליחו להיכנס לסמסטר א' והם עתידים במקרה טוב להתחיל רק בסמסטר ב' ואין להם מענה ואין להם פתרון

אלחנן פלהיימר:  זה אומר בשורה התחתונה שנכון להיום יותר מ-30 אלף סטודנטים משרתי מילואים – הלכה להם השנה האקדמית, נקודה

אלחנן פלהיימר:  הצעת החוק המקורית, כפי שהיא נוסחה, נתנה מענה הולם – גם לא לכולם אבל למרביתם – במצב הנוכחי, בלי התערבות חקיקתית שלכם

אלחנן פלהיימר:  עובדה ש-30 אלף סטודנטים לפחות לא יסיימו את השנה האקדמית ותיגרר להם השנה האקדמית לשנה הבאה

דבורה מרגוליס: זו ממש לא עובדה ואתה יודע גם את המאמצים שנעשים

יוסף טייב: מה קורה עם סטודנטים שלא ניגשו לסמסטר א'? הוא העלה פה משהו נקודתי

יוסף טייב:  מה המענה שאתם נותנים?     

דבורה מרגוליס: מי שהפסיד את סמסטר א'  – וישב אתמול אלחנן שעתיים וחצי בפגישה שהוקדשה לדבר הזה ושמע משבעה מוסדות בדיוק את המתווים, איך יפגשו את האנשים האלה ואיך יעשו את כל המאמצים לאפשר להם להכפיל קורסים, להשתמש אפילו בקורסים של האוניברסיטה הפתוחה באופן חריג, דבר שלא קורה בדרך כלל, להשלים את הכול - - -     

נדב ברנד: אני מגיע מהשטח עם 40 סטודנטים לוחמים, אני יודע טיפה על המצב הזה – אף אחד מהם לא הולך לסיים את השנה במתווה הנוכחי

נדב ברנד:  40 סטודנטים לוחמים

דבורה מרגוליס: לכל אוניברסיטה יש מתווה מה עושים גם עם אלה שהגיעו בסוף סמסטר א'

דבורה מרגוליס:  יש באמת בעיה עם מי שיפסידו את כל השנה, שני סמסטרים, זה כבר כנראה מעל ליכולותינו

אלחנן פלהיימר: דבורה, שאלה פשוטה: סטודנט שלא היה יכול לגשת לסמסטר א' והוא מתחיל עכשיו בסמסטר ב'

אלחנן פלהיימר:  האם אותם סטודנטים, שלא נעדרו כל השנה אלא שלא ניגשו לסמסטר א' ומתחילים בסמסטר ב', יש מענה ל-100% מהם?      

דבורה מרגוליס: לא ל-100%, אין 100% בשום דבר

אלחנן פלהיימר: לכמה אין?      

דבורה מרגוליס: אין לנו לדעת

דבורה מרגוליס:  אנחנו צריכים לראות באיזה מצב הם יגיעו

דבורה מרגוליס:  כמה יגיעו עם טראומה נפשית, כמה יגיעו עם חוסר יכולת בכלל ללמוד, כמה יגיעו ויגידו: חברים, לא רוצים, תעזבו אותי, אני בא באוקטובר

יוסף טייב: אני לא מדבר על מי שאומר "אני בא באוקטובר", מי שאומר עכשיו, בסמסטר ב': "אני מתחיל סמסטר א'"

דבורה מרגוליס: מי שיגיע ויהיה מוכן לעשות עבודה ולהתאמץ, כל האוניברסיטאות יתאמצו אתו, ואני יודעת שגם המכללות באותו מקום

אלחנן פלהיימר: אני שואל שאלה פשוטה: סטודנט לוחם, או לא לוחם, ששירת במילואים, לא ניגש ולא התחיל את סמסטר א' ומתחיל את סמסטר ב' – האם, כמו ההתחייבויות שנאמרו בכל מקום, הוא יסיים את השנה יחד עם חבריו לכיתה, כן או לא?      

דבורה מרגוליס: אין כן או לא, זה לא כן או לא

סלי בסון: אין כן או לא, זו לא תשובה של שחור ולבן

דבורה מרגוליס: אלחנן, אתה ישבת אתמול שעתיים וחצי בפגישה אצל שר החינוך, ישבו כל נשיאי האוניברסיטאות - - -     

אלחנן פלהיימר: ואת רוצה שאני אגיד מה עלה שם בפגישה?      

דבורה מרגוליס: אתה מוזמן להגיד, גם אני יכולה להגיד, יש לי גם תרשומת של הכול

אלחנן פלהיימר: מעולה, אז מה אמרו?     

דבורה מרגוליס: נאמר שם שמי שלא יסיים סמסטר א', תינתן לו שורה של עזרה, הכפלת קורסים, ובקיץ, והשלמות, וקורסים בפתוחה

אלחנן פלהיימר: זה לא נכון

אלחנן פלהיימר:  יו"ר הוועדה, בשביל שהסטודנטים - - -         

יוסף טייב: ור"ה, אני רוצה לקבל בבקשה את המתווים של אותם סטודנטים שמגיעים לסמסטר א' בזמן של סמסטר ב' ולפי זה נחליט מה אנחנו עושים לגבי הסיפור הזה

תמי סלע: אני כן אגיד שהסעיף מחייב את המל"ג לקבוע כללים שנותנים מעבר למה שקיים היום

תמי סלע:  לא הבנתי איך הצעת החוק הפרטית כן פותרת ל-100% מהסטודנטים את הבעיה כי בסוף - - -     

יוסף טייב: לא יהיה 100% אף פעם

תמי סלע: אבל היא הולכת במודל שהוא מנוגד להסדרה של כל התחום הזה ולכן היא הייתה גם זוכה להתנגדות מכל הגורמים ולכן לא הייתה מתקדמת ולא משיגה את התוצאה

תמי סלע:  זה מודל שכך זה עובד

תמי סלע:  צריך בסוף להתייעץ עם אגודות הסטודנטים ולקבוע משהו אחיד לכולם ושהוא מעבר לקיים

תמי סלע:  זה מה שזה בא להשיג

אלחנן פלהיימר: לי חשוב להגיד שהצעת החוק הנוכחית בסופו של דבר נועדה בשביל לייצר פתרון לבעיה

אלחנן פלהיימר:  ההצעה הנוכחית לא מייצרת שום פתרון כזה

יוסף טייב: מייצרת פתרון חלקי

אלחנן פלהיימר: אין לי בעיה לאמוד את זה באחוזים אם תרצה, אבל זה לא אחוזים גבוהים

תמי סלע: יכול להיות שהכללים אגב יתנו יותר ממה שנכלל בהצעת החוק הפרטית

תמי סלע:  גם היו שם חפיפות עם מה שקיים היום וזה היה מוגבל לדברים מסוימים שראו לנגד העיניים באותו רגע

תמי סלע:  יכול להיות שכשיישבו המל"ג עם המוסדות, עם האגודות, יעלו עוד רעיונות לדברים שכרגע לא חשבו עליהם או שלא אפשריים כרגע

אלחנן פלהיימר: בסופו של דבר, בשביל שהסטודנטים יסיימו את השנה יחד עם חבריהם לכיתה, אנחנו צריכים לייצר להם סמסטר צל, לסטודנטים שלא יכלו לגשת לסמסטר א' ומגיעים לסמסטר ב'

אלחנן פלהיימר:  האוניברסיטאות, לצערי הרב, לא כולן מוכנות לעשות סמסטר קיץ לטובת אותם סטודנטים

יוסף טייב: אנחנו נקבל את המתווים ונראה

תמי סלע: מה לגבי הזמניות של ההסדר? שבוחנים אותו תקופה ואז רואים?     

יוסף טייב: שמעתי את ההצעה שלך, אני לא פוסל את זה, נציג את זה גם בפני חברי הוועדה ונקבל החלטה בנושא

תמי סלע: את כל הסעיפים קראנו

אלחנן פלהיימר: לא קראנו את קרן הסיוע

יוסף טייב: קראנו לגבי קרן הסיוע אבל גם שם יש לי הערה

יוסף טייב:  יש פה עוד נקודות שעלו ברמה התקציבית והאוצרית

יוסף טייב:  אנחנו נשב עם האוצר לראות מה מקובל עליהם ומה לא מקובל עליהם, נגיע להבנה לגבי החלופות, א', ב' או ג', עם חברי הוועדה, כמובן עם הוראת השעה לגבי אנשי המילואים, שאנחנו צריכים גם לראות איך אנחנו מנסחים את זה

יוסף טייב:      אני רוצה כן להתייחס לסיפור של קרן הסיוע

יוסף טייב:  זה נפתח היום, נכון? מל-go נפתח היום, מברוכ

יוסף טייב:  השאלה היא מה הקריטריונים – האם אנחנו מתבססים על מה שהיה ב-22 או שאתם לוקחים בחשבון גם מה שקורה עכשיו?      

אורי סבג: באמת בשעה טובה ההרשמה נפתחה היום

אורי סבג:  שומעים מלא מעט מוסדות שכבר הסטודנטים מחכים בקוצר רוח לפתיחת ההרשמה ונקווה שזה יעבור בשלום כמה שיותר

אורי סבג:  הקרן לוקחת בחשבון את הקריטריונים שהיו קיימים בתשפ"ג ובעצם מוסיפה את קריטריון שירות המילואים, מה שלא היה בתשפ"ג – הוא היה עד פ"ב, הוא לא היה בפ"ג ועכשיו הוספנו לפ"ד – שיקנה עד 10 נקודות ממערך הקריטריונים

אורי סבג:       לגבי השאלות הנוספות, האם הקרן היא זו שלוקחת בחשבון היבטים של פגיעה כתוצאה מהמלחמה – אין משהו באופן ישיר

אורי סבג:  יש קריטריונים שנוגעים לאשכול חברתי-כלכלי, לאזורי עדיפות לאומית, שככל שסטודנטים גרים באזורים שפונו וכדו' אז ניתן איזשהו מענה עקיף, לא באופן ישיר

אורי סבג:  יש לזה מספר סיבות

אורי סבג:  גם ועדת ההיגוי של הקרן בסופו של דבר היא זו שהמליצה שבשיקול בין הטיימינג לפתיחת ההרשמה, לבין לאפיין עכשיו עוד משהו כתוצאה מהפגיעה של המלחמה, כן חשוב לפתוח את ההרשמה ולנסות לחשוב על עוד מענים כדוגמת המענים שנתנו דרך שירות המילואים, התוספת של ה-30 מיליון

אורי סבג:  זה הכלים שלנו

אורי סבג:  אבל בתוך הקרן, בתוך המערך הקיים, לייצר מענים נוספים ולאפיין דברים, בשורה התחתונה יגררו פתיחת הרשמה וכמובן קבלת מלגות, אולי בספטמבר-אוקטובר

יוסף טייב: אני אגיד לך בשקט-בשקט, בלי שאף אחד ישמע, באוצר גילו לי שהם ביטלו את ה-60 מיליון

אורי סבג: האוצר לא פה, אני לא אדבר בשמם

אורי סבג:  אנחנו יצאנו עם זה בפרסומים, אנחנו כרגע ממשיכים, הדבר הזה מבחינתנו כן קיים

יוסף טייב: האם יש התנגדות למל"ג שנוסיף שבהתחשב בסוג השירות הסדיר או שירות מילואים, ו/או בהכנסת אותו סטודנט או משפחתו שנפגע החל מחודש אוקטובר?      

אורי סבג: הכניסה לדבר הזה, לבחינה הזאת, לא אפשרית מבחינה אופרטיבית, מבחינת היכולת שלנו לבחון היום את מצבו של הסטודנט בהינתן המערך הקיים כי הוא הולך על שנים אחורה

אורי סבג:  אופרטיבית, אין לנו טפסי 106 לשנת 24 ולכן אנחנו לא יכולים לבחון את זה כשאנחנו מסתכלים על הסטודנט, על הפרט

אורי סבג:  זה לא מהסיבה שאנחנו לא רוצים לבחון את זה, זה סיבות שפשוט מבחינת פרקטיקום אין אפשרות לבחון את זה במצב הקיים

אורי סבג:  לשנת הלימודים תשפ"ה, ועדת ההיגוי כבר אמרה את זה - - -     

יוסף טייב: אבל 106 של 2023 כן יש לכם?     

אורי סבג: לא, זה מתקבל בדרך כלל בחודש אפריל

יוסף טייב: למה? כבר עכשיו יש

יוסף טייב:  106 כבר בסוף ינואר קיים

אורי סבג: באפריל 2024 יתקבל טופס 106 של 2023, למיטב ידיעתי, אפשר לבדוק את זה שוב מול הרשויות הרלוונטיות

תמי סלע: מתי אתם מחלקים את זה? אולי אפשר קצת לדחות את זה כדי שכן יוכלו להעביר?     

אלחנן פלהיימר: נכון, זה מה שהצענו

אורי סבג: אנחנו כבר היום נמצאים בדחייה מאוד משמעותית, תבינו

אורי סבג:  50-60 אלף סטודנטים מחכים

יוסף טייב: אני מבין, יוסי, אני אתך, אתה יודע שאני לא בעד לדחות את פתיחת מל-go ובירכתי עליה, אני רק אומר שיחד עם זאת אם אנחנו לא נותנים מענה אמיתי למי שבסוף נפגע, אז מה – ?     

הדיל יונס: אבל מה זה יוסיף על מה שקיים? היום גם מי שמשרת במילואים או סדיר מקבל את הניקוד עד 10 נקודות

יוסף טייב: לא קשור, הוא לא משרת במילואים אבל הוא נפגע בגלל מצב המלחמה, מה לעשות?     

תמי סלע: הוא מתכוון איך בודקים את הסוציו-אקונומי והאם לוקחים בחשבון את שינוי המצב לרעה שקרה להרבה אנשים

אלחנן פלהיימר: לא, לא לוקחים בחשבון

תמי סלע: וזה הקושי, בלי קשר עכשיו למילואים

אורי סבג: קודם כל צריך להבין, הקרן היא לא אכסניה לכל הדברים

אורי סבג:  אנחנו דנים פה כבר חודשים על המענים שניתנים לסטודנטים

אורי סבג:  הקרן נותנת מענים אבל צריך להבין באיזה מקום

אורי סבג:  העניין של הטיימינג פה הוא קריטי

אורי סבג:  נגיד ונכניס איזשהו קריטריון והכנסה לנפש ונבחן את העניין של הפגיעה במערך הזה, כמה עוד סטודנטים זה יכניס לנו לתוך המערך בהינתן שיש לנו 60 אלף סטודנטים – ואולי יותר אפילו, לפי התחזיות – שכבר מחכים להרשמה הזאת? באיזון העדין הזה, ועדת ההיגוי ואני כצוות מקצועי אומרים: אנחנו חושבים שזה באמת ייצר פגיעה יותר אקוטית

אורי סבג:  אפשר לפנות למוסדות וגם לשאול את זה

אורי סבג:  שמענו את זה לא מעט מדיקני סטודנטים שהם נציגים בתוך ועדת ההיגוי שלנו, הסטודנטים באמת מחכים לזה

אורי סבג:  זו לא דחייה של יום-יומיים

אורי סבג:  זה מצריך לאפיין מהי פגיעה, לאפיין מהו מתווה שניתן כדי לבחון את זה

יוסף טייב: אתה מאפיין לפי אותם קריטריונים של 22, רק אתה לוקח בחשבון את 23

אורי סבג: זה לא כזה פשוט, יו"ר הוועדה

אורי סבג:  מדובר במערכת ממוחשבת, זה ללכת לחברת המחשוב לאפיין את זה

אורי סבג:  זה דברים שדורשים החלטות גם של ות"ת, שבסופו של דבר אישרה את הקריטריונים הללו

אורי סבג:  זה יגרור אותנו לפחות, לפחות, עוד כחודש וחצי

תמי סלע: ואם הייתם מחלקים לשני מחזורי חלוקה, אחד שיקרה עכשיו כדי לא לעכב, ואחד בעוד כמה חודשים, שאפשר יהיה לקחת בחשבון טפסי 106 של 23?     

אורי סבג: איך את מאפיינת? בסוף זה כמקשה אחת, המדרג הוא שוויוני בין כלל הסטודנטים

אורי סבג:  היכולת לפלח ולפצח את זה גם פה מייצרת איזושהי מורכבות כי זה נבחן באופן יחסי, אני נבחן ביחס לסטודנט האחר בהתאם למגבלת התקציב

מאיר שלום: הנתון המעודכן ייבדק לגבי כלל הפונים לקרן הסיוע, נכון?     

תמי סלע: זאת הכוונה

אלחנן פלהיימר: יו"ר הוועדה, אנחנו גם יושבים בוועדת ההיגוי של הקרן וכמובן שהתנגדנו גם במסגרתה

אלחנן פלהיימר:  אנחנו הופתענו שבכלל הגענו למצב הזה כי בדיון שהיה פה לפני שלושה שבועות היה דיבור ושיח במסגרת הוועדה שהובלת להכניס את אותם קריטריונים סביב המלחמה ונאמר פה שאין צורך להכניס אותם בחקיקה כי אפשר לעשות את זה במסגרת הוועדה ואין צורך להתערבות של הכנסת בתוך הנקודה הזו

אלחנן פלהיימר:  לימים התבהר לנו שזה לא המצב וכן, היה אפשר לדחות את פתיחת הקרן בשלושה שבועות בשביל שתהיה התייחסות

אלחנן פלהיימר:  להגיד: יש הרבה בקשות, אם אנחנו נכניס גם את הקריטריון הזה ונתעלם מהמציאות יהיו עוד יותר בקשות, זה פשוט לא נתפס

אלחנן פלהיימר:       בסופו של דבר, יש פה היום קריטריונים על בסיס שנת 22

אלחנן פלהיימר:  זה לא רלוונטי בשום צורה

אלחנן פלהיימר:  המצב השתנה פה ב-180 מעלות

אלחנן פלהיימר:  יכול להיות שיש סטודנטים שעכשיו המצב שלהם השתנה אולי לטובה, בודדים, אבל אין ספק שהמון, שהיום זכאים, לא זכאים לפי 22

אלחנן פלהיימר:  אם נכניס את הקריטריון הנוכחי יכול להיות שתהיה יותר זכאות

אלחנן פלהיימר:       אני אגיד פה עוד משהו, יכול להיות שזה גם יסייע לנו בסופו של דבר להפעיל לחץ נוסף בשביל להגדיל עוד יותר את הקרן, אבל להתעלם לחלוטין מהנתון הזה ומהמצב במלחמה בקרן הלאומית הסוציו היחידה של מדינת ישראל – זאת הקרן היחידה על בסיס סוציו – ולהגיד "אנחנו לא מסתכלים על הקריטריון של המלחמה" זה פשוט בלתי נתפס

יוסף טייב: נכון, זה גם שיקול שצריך לקחת, לדחות את הכול

אורי סבג: קודם כל זה לא שלושה שבועות, אני אומר את זה בוודאות

אורי סבג:  זה לא שלושה שבועות, זה דבר ראשון

אורי סבג:  דבר שני, ההצעות שמדוברות פה בחודש האחרון בהוראת השעה של "חרבות ברזל" זה בדיוק הסיפור הזה

אורי סבג:  ככל וזה יתקדם נוכל לדון בדברים הללו כדי לתת את המענה

אורי סבג:  הקרן היא לא המענה לכלל הדברים

אורי סבג:  אנחנו מנסים וניסינו כמה שיותר לאפיין את הדבר הזה, הוספנו את קריטריון שירות המילואים ויש את התוספת הנתונה והשנויה במחלוקת - - -     

אלחנן פלהיימר: אבל, יוסי, זה לא קשור למילואים

אורי סבג: אבל אנחנו מנסים להכניס פה מפונים

אורי סבג:  השאלה כמה מפונים תכניס פה אל מול כ-60 אלף סטודנטים שיש לנו שממתינים וכבר היום נרשמים לתוך מערך המלגות

אורי סבג:  כל עיכוב כזה הוא משמעותי ואקוטי

אורי סבג:  צריך לשמוע גם את המוסדות פה, שאני חושב שיגידו את זה באופן די גורף, לפחות בהרכב הועדה שציינו את זה, דיקני הסטודנטים וכלל חברי הוועדה שבאו והמליצו

אורי סבג:  באיזון הזה יש מקום לשפר כל הזמן ולבחון אולי את הדברים לקראת שנה הבאה ולראות, אבל בתוך הקרן, אנחנו כבר בעיכוב של פברואר כשאנחנו פותחים הרשמה בשנה רגילה ונורמטיבית באזור נובמבר

אורי סבג:  אז המתנו, חיכינו, ניסינו כמה שיותר לדחוף עוד דברים

אורי סבג:  יש גם את החקיקה שמתלווה לכל הסיפור הזה, זה לא נעצר כאן

אלחנן פלהיימר: איך הכנסתם את הקריטריון של המילואים בלי החקיקה אם היא עדיין לא עברה בעצם?     

יוסף טייב: היה אישור ממשרד המשפטים

אלחנן פלהיימר: בסדר גמור, אז אני אומר שבמקביל לזה אפשר להכניס בדיוק את הנקודה שדיברת עליה בתוך החקיקה הקיימת, להוסיף את השורה הזו שתהיה בחינה על בסיס המצב הנוכחי של המדינה

אלחנן פלהיימר:  איך אפשר לבחון על בסיס מצב של לפני שנתיים?      

אורי סבג: לא במסגרת הקרן, זה מה שאנחנו אומרים

תמי סלע: הבעיה פה היא לא סוג הקריטריונים, הם כן בוחנים הרי מצב סוציו-אקונומי, הבעיה שלהם היא שבירוקרטית בשלב הזה, אם הם רוצים לעשות את זה עכשיו, אין להם את הטופס אז זה דורש איזושהי דחייה במימוש של חלוקת המלגות

תמי סלע:  יכול להיות שזה מוצדק בנסיבות הנוכחיות

אלחנן פלהיימר: נכון, זה מה שעלה גם במסגרת השיח בוועדה לפני שלושה שבועות

תמי סלע: זה לא דורש תיקון חקיקה, זה דורש החלטה יישומית

אלחנן פלהיימר: נכון

אלחנן פלהיימר:  נאמר שאין צורך, נאמר לכם: חבר'ה, אין צורך, אל תתערבו בקריטריונים, אנחנו פשוט נכניס את זה

אלחנן פלהיימר:  זה מה שנאמר

אלחנן פלהיימר:  בסופו של דבר הקרן היום נפתחה בלי הקריטריון הזה

אלחנן פלהיימר:  נאמר פה בוועדה לפני שלושה שבועות: "אין צורך בחקיקה, שהכנסת לא תתערב, אנחנו נכניס את הקריטריון הזה"

אלחנן פלהיימר:  להגיד עכשיו שרק בשנת 25 אנחנו ניתן מענה, בדחייה של שנה, זה לא נורמלי

יוסף טייב: יוסי, אתם חייבים לשקול את זה מחדש

יוסף טייב:  אנחנו לא נוכל לנוח על זרי הדפנה ולתת לזה לעבור כך

יוסף טייב:  יש מינימום של התייחסות מצדכם שצריכה להיות לגבי המצב

יוסף טייב:  אי אפשר להגיד "הכול כמו שהיה"

יוסף טייב:  הכול לא כמו שהיה, מה לעשות? אני לא רוצה להתערב בחקיקה אבל אם אתם לא נותנים לי ברירה

יוסף טייב:  אני חושב שזה לא נכון, זו צריכה להיות החלטה שלכם, אבל מן הראוי היה שתיקחו בחשבון את הסיכום

אורי סבג: אני אומר, זה לא צריך להיות במסגרת החקיקה, אבל המענים הנוספים שאנחנו נותנים, כלל המתווים שהוצגו פה בחודש האחרון, מה שניתן למוסדות, מה שניתן לחיילי המילואים, זה חלק מהמענים

יוסף טייב: אבל יש אנשים שנפגעו ללא קשר למילואים, יוסי

אורי סבג: אז אפשר לדבר על הרחבת קהל היעד הקיים, ממילואים למפונים או ממילואים למי שנפגעה הכנסתו, אפשר לדון בדברים הללו, לא במסגרת חקיקה ולא בהכרח בתוך הקרן

אורי סבג:  זה מה שאנחנו טוענים

אלחנן פלהיימר: אבל, יוסי, זו קרן הסוציו היחידה שיש, אין עוד קרן סוציו

אלחנן פלהיימר:  אם אתה לא תיתן להם - - -     

אורי סבג: אנחנו מדברים פה בהוראת שעה על חלופה נוספת שמדברת על מלגות נוספות לסטודנטים, האכסניה לא חייבת להיות הקרן

אורי סבג:  יש פה כמה מענים - - -     

אלחנן פלהיימר: לא, זה המנגנון היחיד שקיים לך היום

אורי סבג: לא

אלחנן פלהיימר: כן

אלחנן פלהיימר:  איזו עוד קרן בוחנת - - - ?     

אורי סבג: אנחנו לא דנים בחקיקה על המנגנון

אלחנן פלהיימר: אבל ברור שזה מוסט לשם

אורי סבג: ככל ותתקבל החלטה להרחיב את קהל היעד נוכל כמל"ג להחליט באיזה מנגנון זה קורה

אלחנן פלהיימר: אבל באיזה מנגנון זה יקרה? של קרן הסיוע

אורי סבג: בסדר, לא בחקיקה

אורי סבג:  תשאיר לנו את המנגנון, קודם תגדיר מי קהל היעד

יוסף טייב: יוסי, אני מציע שתנסו לחשוב איך אתם יכולים כן להגיע בסוף להכנסות של אותו בן אדם, גם אם אין לו 106

יוסף טייב:  לפי הכנסות חודשיות, לחלק את זה לחודשי השנה, לא יודע, תנסו להיות יצירתיים

יוסף טייב:  אין מצב שקרן הסיוע שנפתחה היום לא תיקח בחשבון את המצב הסוציו-אקונומי שהושפע בגלל מצב המלחמה

יוסף טייב:  הדברים הם לא כתיקונם, מה לעשות? להגיד "אנחנו נסתמך על מה שהיה ב2022" זה לא רלוונטי

יוסף טייב:  אני לא מצדיק את אלחנן בכל מה שהוא אומר אבל בנושא הנקודתי הזה הוא צודק לגמרי

יוסף טייב:  זו קרן הסיוע הסוציו-אקונומית לסטודנטים היחידה במדינת ישראל והיא צריכה לתת את המענה

יוסף טייב:  המענה הוא לא רק למי ששירת במילואים, יש הרבה אנשים שגרים לצורך העניין באשקלון, באופקים, בנתיבות, בעיקר בפריפריה, שיכול להיות שהמצב שלהם ב-22 היה בסדר או גבולי ועכשיו הם נפלו

יוסף טייב:  לא להתחשב בהם ולא להסתכל בנקודת הזמן העכשווית מה קורה איתם זה לחטוא למטרה

יוסף טייב:  אחרי שאני אדבר עם האוצר על הנושא הזה וגם על התוספת נקיים דיון, נחדד את הנקודות האלה ונתכנס שוב

יוסף טייב:  תודה לכולם, הישיבה נעולה