ועדת הבריאות, כנסת 25, פרוטוקול מספר 173, 2024-02-29 00:00

יונתן מישרקי: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הבריאות

יונתן מישרקי:  הנושא על סדר היום הוא פרק ד' (ביטוח בריאות ממלכתי) מתוך הצעת חוק מאזנת (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת התקציב 2024), בהכנה לקריאה שנייה ושלישית

יונתן מישרקי:       בשבוע שעבר התחלנו לדון בתיקונים המוצעים בחוק ביטוח הבריאות הממלכתי

יונתן מישרקי:  שאלנו מספר שאלות במשרד האוצר, ביקשנו התייחסות מנומקת להבין

יונתן מישרקי:  ביקשנו להעלות את תקרת השכר החייבת בדמי ביטוח בריאות

יונתן מישרקי:  ביקשנו להוריד מהרף התחתון של החייבים כך שיהיה באופן פרופורציונלי להעלאה הגדולה יותר

יונתן מישרקי:  כלומר יש לנו שתי מדרגות, אחת של 3

יונתן מישרקי: 1% ומדרגה שנייה של 5%

יונתן מישרקי:  קיבלנו את תשובת האוצר בעניין הזה, אני מוכרח להגיד שלא הסתפקתי בזה

יונתן מישרקי:       חוק ביטוח בריאות ממלכתי הוא חוק שבנוי על רעיון שכל אדם משלם לפי יכולתו ומקבל לפי צרכיו ולכן התאוריות שקיימות לגבי מיסוי רגיל – לעניות דעתי ואני בטוח שהחברים כאן יצטרפו אליי – לא נוגע לביטוח בריאות ממלכתי

יונתן מישרקי:  ביטוח בריאות הוא בעולמות אחרים ולכן צריך גם להתייחס אליו אחרת

יונתן מישרקי:       בדיון הזה נמשיך לדון בהצעות שאנחנו ביקשנו, נבקש לשמוע את התגובות של המשרדים וננסה להתקדם בדיון הזה

יונתן מישרקי:      נתחיל עם דניאל, אתה מכיר את הדרישות שלי

יונתן מישרקי:  אני רוצה קודם את ההתייחסות שלך ואז נשמע את האחרים

דניאל פרידמן: שמי דניאל פדון, רכז רווחה אגף תקציבים במשרד האוצר

דניאל פרידמן:       בהמשך לדיון הקודם הכנו התייחסות לשאלות שעלו בוועדה

דניאל פרידמן:  נתייחס אליהן אחת-אחת

דניאל פרידמן:      ביקשתם לפי מה שקבעו היום בחוק להשאיר את שיקול הדעת לשר הממונה, באישור הוועדה כמובן, לבקש שיעורים אחרים

דניאל פרידמן:  לזה אנחנו כמובן מסכימים וגם הצענו נוסח מתוקן על מנת שהדבר הזה יתאפשר

יונתן מישרקי: מצוין

יונתן מישרקי:  זו בשורה

יונתן מישרקי:  אני רק אחדד את מה שאתה אומר

יונתן מישרקי:       בחוק המקורי שקיבלנו לוועדה ביקשו להסיר את האפשרות שהשר יוכל לקבל בתקנות לשנות את התעריף המחויב על קטגוריה של אנשים וכדומה

יונתן מישרקי:  לאחר דיונים המשרד הסכים להחזיר בחזרה את סמכות השר בעניין הזה ועל כך אני מודה לכם

יונתן מישרקי:  הלאה

דניאל פרידמן: אז זה תיקון שכבר נוכל, ואם תרצה נוכל אחר כך לעבור על הנוסח החדש המוצע

יונתן מישרקי: עוד לא הגענו להקראה

נעה בן שבת: יש איזו סמכות של שלושה שרים, בהם שר האוצר

דניאל פרידמן: נכון, אנחנו משאירים את הנוסח כפי שהוא בלי לגעת בו, לא לכאן ולא לכאן

דניאל פרידמן:  אבל מאפשרים את זה כפי שהיה לפני כן

נעה בן שבת: אבל אם היה לפני כן היה אפשר להשאיר את זה בלי בכלל תיקון פה ולתקן בתקנות פשוט

נעה בן שבת:  לתקן בתקנות בלי לקבוע בחקיקה

דניאל פרידמן: כמו שהסברנו החקיקה הזו נדרשת בשביל לממן תוכנית שאנחנו כולנו חושבים שהיא מאוד חשובה ואנחנו לא רוצים להסתכן בכך שלא נוכל לממן אותה ולכן רוצים לקבע אותה בחקיקה

דניאל פרידמן:      לסעיף הבא

דניאל פרידמן:  ביקשתם שנשנה את השיעורים שבהם מעלים את המס, בין המדרגה הנמוכה למדרגה הגבוהה

דניאל פרידמן:  גם פה יש הרבה קשיים מבחינה מקצועית ואני אנסה להסביר אותם אבל בשורה התחתונה, אנחנו מציעים לבוא לקראת בקשת הוועדה ולשנות את השיעורים, כך שהמדרגה התחתונה שהיא עד 60% מהשכר הממוצע, כלומר עד 7,552 שקל, תעלה ב-0

דניאל פרידמן: 135%

יונתן מישרקי: במקום 15%?     

דניאל פרידמן: כן, שזה אומר שבעצם אותה אוכלוסייה תשלם 10% פחות ממה שתכננו במקור

דניאל פרידמן:  מנגד תועלה המדרגה העליונה, כדי להישאר באותה מסגרת גבייה

דניאל פרידמן:  אנחנו צריכים להכניס סכום מסוים של הכנסות בשביל לממן את התוכנית כולה, המדרגה תועלה לשיעור של 5

דניאל פרידמן: 165% ולא כפי שהצענו קודם

דניאל פרידמן:       המשמעות היא שאותם אנשים שמשתכרים עד60% מהשכר הממוצע נחסכים להם 10% שמיתרגמים בערך ל-13 שקלים בשנה

דניאל פרידמן:  מצד שני, ככל שעולים בעשירונים, מי שמכניס יותר יצטרך לשלם קצת יותר ממה שתכננו במקור

יונתן מישרקי: תזכור שאנחנו מדברים על אדם שמקבל מעל 60% מהשכר הממוצע, שזה שכר נמוך

יונתן מישרקי:  זה 7,500 שקלים

יונתן מישרקי:  גם עליו אתה רוצה לחייב אותו יותר ממה שתכננו במקור?     

דניאל פרידמן: בסך הכול הוועדה ביקשה שנחלק אחרת את נטל המס בין - - -     

יונתן מישרקי: כן, אבל אנחנו ביקשנו להוריד באופן פרופורציונלי לגמרי

יונתן מישרקי:  לפי החשבונות שעשינו זה צריך להיות לדרגה הנמוכה 3

יונתן מישרקי: 09%

יונתן מישרקי:  כך שהעלייה תהיה יחסית לעלייה שביקשת להעלות 15, ביקשנו להעלות 3

יונתן מישרקי: 09

נעה בן שבת: 3

נעה בן שבת: 19

יונתן מישרקי: נכון, 3

יונתן מישרקי: 19 כי זה 3

יונתן מישרקי: 1 היום כבר

דניאל פרידמן: אז אתייחס גם לזה

דניאל פרידמן:  המשמעות הולכת ועולה ככל שהאדם משתכר שכר גבוה יותר

דניאל פרידמן:  כלומר אדם שמרוויח את השכר הממוצע היום, שזה בערך 12,000 שקלים בחודש, יצטרך לשלם, ביחס להצעה המקורית שלנו, עוד 8 שקלים

דניאל פרידמן:  ומאחר שהמדרגה קבועה לאורך כל השכר עד התקרה הוא יצטרך לשלם יותר ויותר ככל שהשכר עולה

דניאל פרידמן:      גם בהצעה הזו יש קושי אבל ראינו לנכון לבוא לקראת הבקשות שלך, כבוד יושב-הראש, כי אנחנו חוששים ממצב שבו התמריצים בתפר ישתנו

דניאל פרידמן:  אנחנו היום יודעים מה המצב של התעסוקה ומצב התמריצים לתעסוקה, במצב הקיים של איך מוטל נטל המס, וככל ונשנה ואתו בצורה חדה יותר, כך נעוות יותר את התמריצים של האדם שמגיע לתפר הזה

יונתן מישרקי: זה מעלה לו את זה

דניאל פרידמן: לא, המדרגה שאתה שם בפניו להגדיל את ההשתכרות שלו הולכת ועולה - - -     

יונתן מישרקי: אתה אומר שהוא ייקח בחשבון שאם עולה לו עכשיו ב-8 שקלים, הוא לא יצא עכשיו לשוק העבודה בגלל זה, אז זה תמריץ שלילי

יונתן מישרקי:  ככה אתה טוען?     

דניאל פרידמן: יש תמריץ שלילי ויש מכלול של - - -     

יונתן מישרקי: אני לא מסכים איתך

דניאל פרידמן: אנחנו בסוף מסתכלים על הדברים האלה בשוק התעסוקה כמכלול של מיסים שונים ושל הטבות שונות, שניתנות בשיעורים שונים וכל נגיעה קטנה בתמריצים האלה בסוף משנה

דניאל פרידמן:       אנחנו רואים במחקרים אמפיריים ששינויים בתמריצים בשוק התעסוקה אכן משפיעים על שוק התעסוקה

דניאל פרידמן:  זו לא רק אמירה מן השפה לחוץ

דניאל פרידמן:  לכן אנחנו רוצים מצד אחד לשמר את גובה הגבייה ומצד שני לא ליצור עיוות גדול בתמריצים

נעה בן שבת: אבל התיקון הזה שאתם מציעים מגדיל לכם את הגבייה הוא לא משאיר אותה זהה

דניאל פרידמן: משאיר את הגבייה כמעט, הרי תלוי באיזו סימולציה מכניסים כי אנחנו מדברים על שנת 2025, אבל בפירוש אנחנו לא מגדילים

יונתן מישרקי: לא, אנחנו מדברים על חוק שהוא לא, הוא חוק - - -     

נעה בן שבת: מ-2025 ואילך

יונתן מישרקי: החוק מדבר על מ-2025 אבל זה לטווח ארוך

דניאל פרידמן: נכון

דניאל פרידמן:  אבל ההערכה שלנו למה יעשה התיקון, הצענו שיעורים שלא מגדילים את הגבייה כולה בסך הכול

דניאל פרידמן:  יכול להיות שבסימולציה אחת זה יגדיל ב-300,000 שקל ובאחרת זה יקטין ב-100,000 שקל אבל סך הכול השיעורים אמורים להביא לסדר גודל של בערך אותה גבייה

דניאל פרידמן:       בפירוש, מדובר בהערכות בלבד ואנחנו לא יכולים להגיד במדויק איך יתפלגו רמות השכר במשק בשנת 2025

דניאל פרידמן:  יש לנו את מיטב ההערכות שלנו על בסיס מה שאנחנו יודעים היום לומר על המשק ועל בסיס איך שאנחנו צופים שהדבר הזה ישתנה לאורך זמן

דניאל פרידמן:  לקחנו את אותן ההערכות גם בהצעה הראשונה וגם בהצעה השנייה ואנחנו מגיעים פחות או יותר לאותם מספרים

יונתן מישרקי: וכשבדקתם את ההצעות שלנו לפתוח את התקרה כדי לממן את אותה ירידה פרופורציונלית שאנחנו מבקשים בדרגה הנמוכה?     

דניאל פרידמן: הביטול של התקרה לא מביא לסכום משמעותי בכלל מאחר שמדובר בשיעור יחסית נמוך של מס הבריאות ושל כמות נפח השכר למעשה שמרוויחים מעל התקרה היום - - -     

יונתן מישרקי: כמה זה יוצא בכסף?     

דניאל פרידמן: זה יוצא בערך 27 מיליון שקל

יונתן מישרקי: וכמה הפער בין 3

יונתן מישרקי: 19 לבין 3

יונתן מישרקי: 135 שאתה מציע?     

דניאל פרידמן: הפער ב-0

דניאל פרידמן: 01% הוא פער של יותר מ-70 מיליון שקל כך שזה לא מכסה אפילו הורדה כזו

דניאל פרידמן:  זה אחת

דניאל פרידמן:  ושתיים אנחנו חושבים שיש בעייתיות מאוד גדולה בביטול התקרה

יונתן מישרקי: כל 0

יונתן מישרקי: 01 זה 70 מיליון שקלים?     

אליעזר שוסטק: אליעזר שוורץ, מרכז המחקר והמידע

אליעזר שוסטק:       אנחנו לא יושבים על הנתונים שלהם בסימולציות

אליעזר שוסטק:  מחישובים פשטניים שלנו יצא לנו שיכול להיות שהם ירוויחו עוד כמה מאות - - -     

יונתן מישרקי: אם פותחים את התקרה?     

אליעזר שוסטק: לא התקרה, אני מדבר על המדרגות עצמן אבל כשדיברתי עם דניאל הוא אמר שעל בסיס הסימולטור שהם עשו נתוני אמת יצא שההפרש קטן כמו שהוא הציג קודם

אליעזר שוסטק:      מבחינת התקרה אין לנו איך לדעת אבל אם פותחים את התקרה השאלה היא אם יש לזה השלכות רוחב גם למס הכנסה

יונתן מישרקי: לא צריך להסתכל בראייה כללית בתפיסת עולם שלי ביטוח בריאות כללי הוא לא מס, אף שנקרא "מס"

דניאל פרידמן: ברשותך, נטל המס שמוטל על אדם - כך מסתכלים על  זה בכל העולם, אם תבדוק ב-OECD תמצא שכך מסתכלים על זה

דניאל פרידמן:  מסתכלים על נטל המס הכולל שמוטל על אדם ובכלל זה גם סעיף שנקרא Social contributions, מה שנקרא בארץ דמי ביטוח לאומי ומס בריאות

דניאל פרידמן:  חד-משמעית, זה חלק מהסך הכול וחלק מהתמריצים שפועלים על אדם בשוק התעסוקה

דניאל פרידמן:      ההשפעה של ביטול התקרה היא שבמדרגה השולית, אנחנו מגעים למעל 50% גביית מס, כלומר, על כל שקל שהאדם מכניס, המדינה לוקחת לו 55 אגורות

דניאל פרידמן:  מעל מחצית ממה שהוא מרוויח

יונתן מישרקי: זאת המשמעות של ביטול התקרה?     

דניאל פרידמן: זו המשמעות, כן

דניאל פרידמן:  היום המס השולי ברמות השכר הללו הוא 50% ממס הכנסה

נעה בן שבת: מה עם הגדלה של התקרה? לא ביטול שלה לחלוטין? ואמרת ש-0

נעה בן שבת: 01% זה 70 מיליון שקל אבל הפער שהיושב-ראש דיבר עליו הוא לא של 0

נעה בן שבת: 01, אלא של 0

נעה בן שבת: 06%

נעה בן שבת:  הפער בין 325 ל-3 - - -     

דניאל פרידמן: אמרתי 0

דניאל פרידמן: 01

דניאל פרידמן:  כלומר הפער שהיושב-ראש הציג הוא פי 6 מהפער שאני הצגתי בשיעורים

נעה בן שבת: אבל זה לא מסתדר עם הנתונים, כי אם אנחנו מבינים נכון, שההכנסות מתוך מיליארד שקלים לעלייה של המדרגה הנמוכה, מיוחסים רק כ-130 מיליון שקל - אז זה לא מסתדר

דניאל פרידמן: אני אסביר

דניאל פרידמן:  קודם אתייחס לחלק הראשון של דברייך לגבי התקרה

דניאל פרידמן:      התקרה היום עומדת על 5 פעמים הסכום הבסיסי

דניאל פרידמן:  הסכום הבסיסי זה סכום שנקבע בחוק הביטוח לאומי

דניאל פרידמן:  יתקן אותי פה נציג הביטוח הלאומי, עומד על כ-9,000 ומשהו שקל? - - - התקרה היא קצת מעל  49,000 שקל, נדמה לי עוד 49,022 שקל, זו התקרה

דניאל פרידמן:  היום

דניאל פרידמן:  ההצעה להעלות את התקרה מחמש פעמים השכר הממוצע לשש פעמים השכר הממוצע לצורך העניין, יש בה כמה בעיות

דניאל פרידמן:  זה יוצר מורכבות מול דמי הביטוח הלאומי שבהם התקרה אחרת

דניאל פרידמן:  כמו כן, זה עדיין מכיל את אותה בעייתיות של - - -     

יונתן מישרקי: לא, אבל אתה לא מעלה גורף בביטוח לאומי ואתה לא מעלה גורף, אפילו שם בוועדת העבודה והרווחה הקפאתם לשנה

יונתן מישרקי:  אין פה סימטריה בהעלאה בכל מדדי המס השונים, נכון?     

דניאל פרידמן: אנסה להסביר למה אני מתייחס למורכבות התפעולית

דניאל פרידמן:  הרי בסופו של דבר בניגוד למע"מ שגובה מע"מ, ומס הכנסה שגובה מס  הכנסה, את מס בריאות ואת דמי ביטוח לאומי גובה ביטוח לאומי מכוח החוק

דניאל פרידמן:       כיום ביטוח לאומי מקבל את תלוש השכר של אדם ועל אותו שכר עד המדרגה שזהה בשני החוקים גובה X,  ומעל למדרגה זו גובה Y

דניאל פרידמן:  בהתאם לכל אחד שיעורים הקבועים בחוק

נעה בן שבת: אבל השיעורים לא זהים, בין ביטוח לאומי לבין - - -     

דניאל פרידמן: השיעורים לא זהים

דניאל פרידמן:  אבל המדרגה זהה

יונתן מישרקי:  לא מבקשים להעלות שם נכון?     

נעה בן שבת: לא מבקשים כרגע שום העלאה שם, בדמי ביטוח, ההקפאה היא זהה לשניהם

יונתן מישרקי: אז מה הבעיה?     

דניאל פרידמן: אשמח להסביר

דניאל פרידמן:       אחת - לעלות את המדרגה באחד מהם ולא בשני, אומר שביטוח לאומי יצטרך לעשות חישוב נפרד עבור כל אחד מהמיסים, בניגוד למה שקורה היום

דניאל פרידמן:       שתיים – זה לא מביא הרבה הכנסה – אני מדבר כרגע רק מפן ההכנסה והגבייה – זה יאפשר לנו להוריד מעט מאוד

דניאל פרידמן:       ושלוש – זה עדיין ייצור את הבעיה שבשיעור השולי של המס, נגרום לאנשים לשלם יותר מ-50% מהשכר שלהם וזה רף שאנחנו לא רוצים לעבור

דניאל פרידמן:  זה מצב לא נכון, שהמדינה לוקחת לאדם את מרבית ההכנסה שהוא מייצר

דניאל פרידמן:  זה פוגע בתמריץ לעבודה ואנחנו חושבים שאין לזה מקום

יונתן מישרקי: אנחנו כרגע צמוד ל-50%?     

דניאל פרידמן: היום אנחנו ב-50% ברמות שכר הללו, כן, ממס הכנסה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: למה מס הבריאות ודמי הביטוח הלאומי צריך להיות תואם? זה יכול להיות לא תואם

דניאל פרידמן: המס היום כבר לא תואם אבל שיטת החישוב היא כזו, שיחסית מאפשרת לביטוח לאומי יעילות תפעולית, בכך שיש חישוב אחד עד המדרגה שהיא באותו מקום בשני המיסים, ומעל המדרגה הזו יש חישוב שני עד אותה תקרה

דניאל פרידמן:  כבר יש פה את אותה התנהלות

טטיאנה (טניה) מזרסקי: ואם נעלה את התקרה?     

דניאל פרידמן: אז אומר שוב, להעלות את התקרה לא יכניס הרבה כסף לקופת המדינה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: למה לא מכניס? אם זו גבייה אז למה זה לא מכניס?     

נעה בן שבת: כמה הוא מכניס?     

ירון לוי: יש לך סכום? אתה יכול לנקוב בסכום?     

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אם זה להעלות מ-5 ל-6 זה לא יכניס הרבה, אבל אם נעלה יותר?     

דניאל פרידמן: במס בריאות ביטול מוחלט של התקרה לפי הערכות שלנו ולפי התפלגות השכר היום במשק היא כ-27 מיליון שקל

דניאל פרידמן:  זה אפילו לא - - -     

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אם מעלים מ-5 פעמים ל-6 פעמים?     

דניאל פרידמן: לא, אם נבטל לחלוטין את התקרה ונאמר שאין יותר תקרה על כל הכנסה באשר היא

טטיאנה (טניה) מזרסקי: איך יכול להיות שזה רק 27 מיליון?     

דניאל פרידמן: כמות האנשים שמשתכרים בתלוש, ברוטו, שכר של מעל 49,000 שקל היא לא גדולה מאוד ותכפילי את נפח השכר הזה - - -     

טטיאנה (טניה) מזרסקי: זה 27 מיליון בשנה?     

דניאל פרידמן: כן

דניאל פרידמן:  וכשתכפילי את נפח השכר ש מעל התקרה, אם אני למשל מרוויח 55,000 שקל, נפח השכר הנוסף פה הוא רק אותם 6,000 שקלים שמעל 49,000 ועליהם מה שביטוח לאומי יגבה זה רק 5% מתוך הסכום

דניאל פרידמן:  ולכן כאשר סוכמים את כל המספרים האלה, כל האנשים שמרוויחים יותר מ-49,000 כפול נפח השכר שמעל 49,000 - - -     

יונתן מישרקי: אני לא התכוונתי לעשות מדרגה שממנה תתחילו - - -     

דניאל פרידמן: אני מסביר מה העלייה - - -     

המשפטים יריב לוין: כמה אתה מפסיד מההפחתה מ-15 ל-13

המשפטים יריב לוין: 5?     

דניאל פרידמן: רק אסיים את המשפט ואענה על השאלה הזו

דניאל פרידמן:      הסכום הכולל לא כל כך גדול ולכן קל וחומר כשאני אעלה מ-5 פעמים הסכום הבסיסי ל-6 פעמים הסכום הבסיסי, אני אקבל עוד פחות

דניאל פרידמן:  וזה לא מאפשר הורדה משמעותית מנגד בדרגה הנמוכה

דניאל פרידמן:  יותר מזה אומר שוב - - -     

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני לא מאמינה שכך

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  - - -     

ירון לוי: לפעמים יש פער בין ההיגיון למציאות

ירון לוי:  אם יש מספר אנשים מסוים שמרוויח שכר מסוים הוא חישב את זה ויש נתון

ירון לוי:  עם נתונים אי אפשר להתווכח

ירון לוי:  השאלה היא האם הנתונים הם בדוקים או הערכות?     

דניאל פרידמן: הנתונים הבסיסיים שאנחנו לוקחים הם נתוני האמת של גבייה לשנת 2023

דניאל פרידמן:  על הדבר הזה אנחנו מניחים כמה הנחות, כי אנחנו מניחים שעד שנת 2025 המשק יגדל, אנשים ישתכרו קצת יותר ממה שהם משתכרים היום וגם כמות המועסקים תעלה, כך היא עושה כל שנה

דניאל פרידמן:       אז אפשר להתווכח בכמה היא תגדל, לא סביר שהיא תגדל בעשרות מונים מעל ההערכות שלקחנו

דניאל פרידמן:  ולכן אני מרגיש מספיק בנוח להגיד שאלה ההערכות שלנו ושזה לא ישתנה בצורה דרמטית לפה או לשם

דניאל פרידמן:      לגבי השאלה השנייה, 70 מיליון זה בעצם הפער בין להעלות ב-0

דניאל פרידמן: 15 ל-0

דניאל פרידמן: 14

ירון לוי: אשמח שתגיד כמה סך הכול יוצא, אם אתה מעלה ב-0

ירון לוי: 15? כמה זה סך ההכנסות?     

דניאל פרידמן: 80 - - -     

אליעזר שוסטק: איך זה יכול להיות? אם סך ההכנסות זה 984, מתוכן 26 מיליון במדרגה הנמוכה

אליעזר שוסטק:  כל ה-15 נותן לי 126 מיליון

דניאל פרידמן: דיברתי על סך - - -     

אליעזר שוסטק: אנחנו מדברים על הירידה מ-15 ל-13

אליעזר שוסטק: 5 רק במדרגה הנמוכה?     

דניאל פרידמן: רק במדרגה הנמוכה, זה אני צריך רגע לבדוק

אליעזר שוסטק: הנמוכה אבל של כל מי שמשלם, כולם

דניאל פרידמן: נכון אבל אני מסתכל רגע על מה קורה במדרגה הנמוכה, אתה שואל על הנמוכה

אליעזר שוסטק: כולם משלמים את הנמוכה

דניאל פרידמן: אז אגיד, 70 מיליון זה הסכום שנגרע, אם אנחנו מורידים מההעלאה בשתי המדרגות של 0

דניאל פרידמן: 15

יונתן מישרקי: לא, הוא שאל שאלה ספציפית

אליעזר שוסטק: שתי המדרגות זה משהו אחר

דניאל פרידמן: אני אבדוק רגע

אליעזר שוסטק: לפי החישוב שלי זה 12 מיליון שקלים או משהו כזה

ירון לוי: בואו נעלה מדרגה-מדרגה, קודם בואו נדבר על הסכום הכללי ומזה נוכל לגזור ולהבין

ירון לוי:  כי אתם מדברים במספרים אבל בואו נבין

ירון לוי:       0

ירון לוי: 15 אחוז כמה זה מכניס? אתה אמרת, 984 מיליון, נכון? יפה

ירון לוי:  עכשיו השאלה היא אם אתה מוריד את זה ל-13

ירון לוי: 5 כמה כסף אתה חוסך? או נכון יותר שאתה לא מכניס?     

דניאל פרידמן: החישוב שעשינו היה לנסות לשמור על אותה רמת הכנסה, להוריד בגלל בקשת - - -     

ירון לוי: עזוב את הפרקטיקה, בוא נישאר בקו של המספרים

יונתן מישרקי: הפרקטיקה חשובה כי אני אמרתי לאוצר שמובן שיש צורך מלחמה וצורך בריאות הנפש שהוזנחה וכו'

יונתן מישרקי:  אני לא רוצה שנגרע מהסכום שאתם מבקשים להביא לטובת האזרחים

יונתן מישרקי:  אני כן מבקש להתחשב באותם אנשים, שמרוויחים שכר נמוך ולגבות מהם פחות באופן היחסי

יונתן מישרקי:       מי שמרוויח עד 60%, תגבה ממנו עד 60% מהעלייה שרצית

יונתן מישרקי:  זה מה שאמרתי

יונתן מישרקי:  הפרקטיקה משנה לי פה כי אני מבין שצריך להוציא את הכסף הזה

יונתן מישרקי:  אין מה לעשות, צריך לשלם מס כדי שיהיה לנו מענה

יונתן מישרקי:  לכן אני מתעסק עכשיו רק בפרקטיקה, ויוצא מנקודת הנחה שאנחנו צריכים להעלות את ההעלאה הזאת באופן כללי

דניאל פרידמן: לכן בעקבות הבקשה של יושב-ראש הוועדה, ההצעה שהצענו היא כזו ששומרת על אותה מסגרת הכנסה כוללת, אני לא ידוע לקלוע על השקל, אבל פחות או יותר אותה מסגרת, ומורידה מהמדרגה הנמוכה, ומעלה מעבר לזה במדרגה הגבוהה

דניאל פרידמן:       אנחנו מחדדים, יש פה גם אופציה שניתנת לשר להגיע לוועדה עם בקשה להפחתה נוספת עבור - - -     

יונתן מישרקי: זה מה שפתחת את הדברים

יונתן מישרקי:  טוב זהו?     

דניאל פרידמן: אנחנו פה לענות לכל שאלה של חברי הכנסת

יונתן מישרקי: תודה

יונתן מישרקי:  אתה ביקשת משהו?     

דני קורן: כן, דני זקן, סגן ראש מינהל הביטוח והגבייה בביטוח לאומי

דני קורן:      לגבי ניסיון העבר שלנו בנוגע לביטול של התקרה לתשלום דמי ביטוח לאומי ובריאות או הגבלה של התקרה, כמו שדובר פה, להעלות את זה מפי 5 לפי 6

דני קורן:  ניסיון העבר שלנו מראה שהדבר הזה לא מצליח

דני קורן:  סך הכול היו פעמיים ב-20 השנים האחרונות שהיה שינוי כזה – בשנת 2001-2002 זה הביא לתופעה של הצפה בחברות ענק, מצב שבו אנשים התחילו לפתוח חברות בע"מ ולהתחיל לדווח על עצמם כשכירים בשכר נמוך יותר ואת השאר הם משכו כדיבידנד

דני קורן:  זה הביא להרבה מאוד מצבים מתוך כוונה להגדיל את הגבייה אבל זה הביא לתופעה פחות טובה

דני קורן:  אז אנחנו ודאי תומכים בקו הזה שלא לגעת בתקרה

יונתן מישרקי: טוב

יונתן מישרקי:  דניאל בינתיים תוך כדי שאנחנו מדברים, תנסה לענות לאליעזר, נתון שחשוב לנו לדעת כמה המדרגה - - -     

דניאל פרידמן: יוצא בערך 12

דניאל פרידמן: 6 מיליון שקל

אליעזר שוסטק: זה מה שחסר להשלים בעצם, ההפחתה?     

נעה בן שבת: מההפחתה של המדרגה הנמוכה ב-0

נעה בן שבת: 09 - - -     

אליעזר שוסטק: את מורידה מה-984 מיליון של ההכנסות, את מורידה 12 מיליון שקלים, שאותם צריך להשלים על ידי העלאה במדרגה העליונה ופה הסימולציה כמה צריך להעלות כיד לכסות את הסכום הזה

יונתן מישרקי: זה לא הרבה כסף, אנחנו לא יכולים להתמודד עם זה בפתיחת התקרה?     

אליעזר שוסטק: שוב, הנתונים אצלם, אנחנו לא אספנו נתונים

דניאל פרידמן: תוכל לחזור? כבוד היושב-ראש?     

יונתן מישרקי: 12 מיליון שקלים זה  - - -     

דניאל פרידמן: על מי שמשתכר עד המדרגה

אליעזר שוסטק: מי שמשתכר או מי שמשלם?     

דניאל פרידמן: אז אתה מבקש נתונים מאוד ספציפיים, אנחנו נצטרך לחזור אליך עם תשובה מדויקת

יונתן מישרקי: טוב בינתיים נשמע את שמוליק

יונתן מישרקי:  בבקשה

שמוליק בן יעקב: אני עוד מאזין

יונתן מישרקי: אני קיבלתי הנחיה לפני הישיבה, שאני צריך לאפשר לך לדבר

יונתן מישרקי:  אז ויתרת? טוב

יונתן מישרקי:  מי רוצה להתייחס בבקשה? שם ותפקיד לפרוטוקול

בועז גור: עו"ד בועז גור, פורום ארלוזורוב

בועז גור:  אני רוצה להתייחס לתוכנית שנשלחה כך לפני הדיון להבנתי, זה ממשרד הבריאות ומשרד האוצר

בועז גור:  זה מאפשר להסתכל בצורה הרבה יותר שקופה בתוכנית ואיך היא בנויה

בועז גור:  גם ברור מזה שמבחינת התוכנית כרגע 950 מיליון מיועדים ל-2024 וזה יגיע ל-1

בועז גור: 4 ב-2025, אם עשיתי חישוב נכון

בועז גור:  ובתוך התוכנית יש כמה דברים שבעיניי עדיין - - -     

יונתן מישרקי: אגב, הפער הזה הוא ממקורות אחרים לא מהמס הזה

בועז גור: אין שם חלוקה לפי המימון, לא כתוב שם מה מגיע ממה

יונתן מישרקי: לא, אנחנו יודעים שההקפאה של דמי ביטוח לאומי ובריאות זה העלייה של ה-430 מיליון הנוספים

בועז גור: כן אבל שניהם הגיעו אחרי

בועז גור:  שניהם גם ככה מגיעים ל-2025

יונתן מישרקי: טוב, בבקשה

בועז גור: המסמך לא מתעסק בצד המימוני, אלא בתוכנית

בועז גור:  וכתוכנית יש שם כמה נקודות שאותנו מאוד מטרידות

בועז גור:      אחת, המונח שנקרא "בהפשרה מלאה", שזה קצת כמו לסמן יעד לפני שיורים חץ

בועז גור:  צריך להבין מה קורה אם לא

בועז גור:  מה קורה אם אותה הבשלה לא מלאה, אלא חלקית ומתעכבת

בועז גור:  ואז לצורך העניין אם היא מתעכבת כי גילינו שכל מה שתכננו עולה פחות, זה סידור אחד

בועז גור:  אבל אם זה מתעכב כי מי שתכננו שיוציא את הכסף, למשל קופות חולים, אז מה זה אומר? שהכסף ייגרע? או שהוא יעמוד עד ל-?      כל המונח הזה, אני מבין את הרעיון התקציבי והמימוני שמאחוריו, שאומר חלק מהכסף צריך להיות גם כנגד דברים אחרים, אבל צריך לוודא שלא נתעורר בסוף עם פחות כסף מסיבות שלא התכוונו אליהן

יעל לינדנברג: יעל לינדנברג, אגף תקציבים

יעל לינדנברג:       לצורך המסמך הזה כשכתבנו "הבשלה מלאה" הכוונה הייתה לייצר את ההבחנה בין השנה הנוכחית לשנה הבאה

יעל לינדנברג:  ולכן 1

יעל לינדנברג: 4, אנחנו אומרים שהשנה בגלל לוחות הזמנים אנחנו מכירים שלא נוכל להגיע למימוש המלא של 1

יעל לינדנברג: 4

יעל לינדנברג:  המספר 1

יעל לינדנברג: 4 שעליו דיברנו לארוך כל הדיונים האחרונים קורה בעצם בשנה הבאה ולכן זו הכוונה והמשמעות

יונתן מישרקי: אוקיי

נעה בן שבת: יעל, אני רציתי לשאול בבקשה, סך הסכום 430 שדובר עליו, אלה סכומים של דמי ביטוח בריאות שנגבים לתוך קופות החולים, הם יגיעו לקופות החולים ודמי ביטוח לאומי ייגבה לביטוח לאומי

נעה בן שבת:  אז אחר כך זה מגיע למימון אותה תוכנית?     

יעל לינדנברג: אני אדבר על צד ההוצאה בהקשר הזה

יעל לינדנברג:  כל המסמך שלנו מדבר על כך שבשנה הבאה יהיה 1

יעל לינדנברג: 4 כהבשלה מלאה לתוכנית בריאות הנפש, והדבר הזה מגיע בצד ההוצאה, מתוקצב בתקציב המדינה

יעל לינדנברג:  לזה התחייב מנכ"ל המשרד והתחייבנו אנחנו

יעל לינדנברג:  חלק ניכר כבר קיים עכשיו בתקציב המדינה לשנת 2024

יעל לינדנברג:  אז כל השאלות שמנסות להבין אם, איך ומתי, התשובה היא כן ומהר

יעל לינדנברג:  גם עכשיו הקצבנו את הסכומים לשנת 2024 זה נמצא בבסיס כלומר החלק הארי של ה-1

יעל לינדנברג: 4 כבר יהיה  עד שנת 2025

ירון לוי: מה הסכום ל-2024 מתוך ה-1

ירון לוי: 4?     

יעל לינדנברג: אז כמו שציינו במסמך מתוך 1

יעל לינדנברג: 4 הסכום ל-2024 הוא 950 וההשלמה בשנת 2025

יונתן מישרקי: אנחנו נבקש חובת דיווח לוועדה בהקשר הזה כדי לוודא שבאמת הכול מגיע ליעד שאותו אתם מבקשים לתקצב מהכסף הזה

יונתן מישרקי:       בועז גור חוזרים אליך בבקשה

בועז גור: הדבר השני זה שהתוכנית רשומה כרגע באופן שבו היא מנוסחת

בועז גור:  היא מנוסחת כמטרות אבל אין שום מדדי תוצאה לתוכנית כרגע

בועז גור:  ברור שהיא לא מפורטת עד כדי כך

אליעזר שוסטק: היא לא מפורטת בכלל

בועז גור: כן אבל המצוקה שתוכנית בריאות הנפש נבנתה עליה הייתה בין היתר כי מדדי התוצאה שנקבעו בעבר, נגיד ברפורמת בריאות הנפש וכדומה, לא הצליחו לעמוד בהם וגם לא היו מדדים ברורים

בועז גור:  למשל, כמה זמן צריך להמתין לטיפול

בועז גור:  מדובר שם, למשל, על הטריאז'

בועז גור:  אז רוצים לשפר את זה – לאן? כמה זמן זה ייקח? וכדומה

בועז גור:       מערכת הבריאות יודעת למדוד את עצמה ויודעת להגיד כמה זמן היא רוצה למטופל או לזמני המתנה בתחומים כאלה ואחרים

בועז גור:  זו מערכת שיש לה את היכולות למדוד את זה

בועז גור:  וכרגע אין יעדים מספריים

בועז גור:  לא ברור, לצורך העניין, כמה מטפלים רוצים, כמה מסגרות רוצים, וכדומה

יונתן מישרקי: אני לא מנסה להחליף פה את משרד הבריאות בעניין הזה אבל אני לא בטוח שמשרד הבריאות יודע להעריך עכשיו מה תהיה הדרישה באותה נקודת זמן - - -     

יעל לינדנברג: משרד הבריאות לא יודע להגיד אפילו היום מה הדרישה המדויקת

יונתן מישרקי: לא, דיברתי על הדרישה

בועז גור: כדי שוועדת הבריאות תוכל לפקח על התוכנית, גם אם בסוף לא יעמדו במדד מסוים, צריך להבין מה המדד

בועז גור:  אחרת זה כמו לצאת לדרך עם הרבה כסף, ולהגיד בואו נעשה עם זה משהו ואלה המטרות שלנו

בועז גור:  אין מטרות בלי איזשהו מדד, שנוכל להעריך את זה

יונתן מישרקי: נריה תתייחסי בבקשה

נריה שטראובר: נריה שטראובר, ראש אגף כלכלה משרד הבריאות

נריה שטראובר:       אנחנו פרסמנו להערות ציבור מבחן תמיכה לקופות החולים – מפורסם להערות ציבור, לדעתי עדיין אפשר להעיר עליו

קריאה: עכשיו כבר לא

נריה שטראובר: הסתיימו

נריה שטראובר:  מפורטים בו עשרה תחומי צמיחה וכתוב בהם בצורה ברורה מה הציפייה מהקופות בכל אחד מהתחומים

נריה שטראובר:  יכול להיות ששווה לצרף אותו לנושאים לוועדה הבאה כדי שכל הפורום יכיר

קריאה: אבל הסכומים לא מפורטים שם, אם כבר מדברים על תקציב

נריה שטראובר: את צודקת

נריה שטראובר:  אבל הסכומים מפורטים פה

נריה שטראובר:  אם אתם רוצים שנשלים ונגיד מה בדיוק מוקצה שם לכל תחום - זה גם אפשרי

בועז גור: הדבר הנכון, גם מבחינת העיניים של הוועדה כמי שמפקחת על כל ההצבה של התהליך, אם יש מקרים כמו הדיון שהיה עכשיו על אגרות המיון בפסיכיאטריות, אם יש בעיה שקופות החולים לא יכולות לעמוד בנושא מסוים, אז אם יוצאים מהדרך ויודעים שצריכים להגיע בנושא מסוים לאיזו מטרה, אבל הבעיה היא שקופות החולים לא יכולות לעמוד במבחן התמיכה אז זו סיבה אחת

בועז גור:  אם חסר כסף זו סיבה אחרת, אם חסר מטפלים כי לא מצליחים להגיע למצוא אותם סיבה שלישית, אבל הוועדה כאן חייבת לדעת מה הסיבה כדי  להיות מסוגלת לפקח על זה

בועז גור:  אחרת מייצרם דיון כזה ואז מה בודקים? את מבחן התמיכה? את קופות החולים? את מי?     

נריה שטראובר: כן, בעניין הזה גם פה בוועדה היו כמה וכמה דיונים שהוצגו בהם יעדים, בצורה יחסית ברורה ופשוטה גם מבחינת כמות המטפלים והיעדים לגיוס, גם מבחינת כמות המגעים שאנחנו רוצים שהמערכת תגיע אליהם בעוד שנתיים

נריה שטראובר:  ואני מציעה לעשות את ההצלבה הזאת עם מבחן התמיכה ומה שצריך מאיתנו

נריה שטראובר:       זה ראוי ונכון

נריה שטראובר:  ובהיבט הזה דווקא נעשית המון עבודה גם להיות שקופים אבל גם באמת להציב יעדים למערכת ולהגיע אליהם

בועז גור: הייתי בדיון שמנכ"ל משרד הבריאות ושר הבריאות הציגו את תוכנית בריאות הנפש

בועז גור:  הם דיברו על תוכנית שתוקצבה בעיניים שלהם ביותר

בועז גור:  פה זה פחות והדרגתי

בועז גור:  לפי דעתי, גם אז זה היה הדרגתי לשנתיים כדי שיבינו מה המטרה שצריך להגיע אליה ויוכלו לפקח עליה אז שזה פשוט יהיה ברור כי המסמך כרגע הוא ללא מטרות מוגדרות

יונתן מישרקי: בסדר, אנחנו נבקש לקבל את מבחני התמיכה וכל מה שאנחנו צריכים

יונתן מישרקי:  הלאה

בועז גור: אני סיימתי, תודה

יונתן מישרקי: תודה

יונתן מישרקי:  עידית בבקשה

עדית סרגוסטי: עדית סרגוסטי, מארגון בזכות

עדית סרגוסטי:      בהמשך לדברים שנאמרו כאן, בהקשר של בריאות נפש

עדית סרגוסטי:  מה שאנחנו יודעים מהתקשורת, וחלק מזה גם עלה בדיון שהיה השבוע בוועדה, אנחנו יודעים על שתי אגרות שהוטלו לצד הבשורה על העלאת התקציב המשמעותי

עדית סרגוסטי:  האחת - אגרת ביקור במיון בבית חולים פסיכיאטרי

עדית סרגוסטי:  והשנייה - ההשתתפויות העצמיות לטיפולי פסיכותרפיה, שהיום ניתנים ללא עלות

עדית סרגוסטי:  בתוכנית של האוצר זה לא קיים שם, מקור ההכנסה הזה, האם הוא מובא בחשבון ומה סדרי הגודל

עדית סרגוסטי:  נשמח לשמוע התייחסות ואיפה זה עומד מבחינת התקציב

עדית סרגוסטי:      ורק להשלים את הדברים שנאמרו לגבי היעדים

עדית סרגוסטי:  כרגע מבחני התמיכה וכן התוכניות של משרד הבריאות מדברות על תוספת מטפלים ותוספת טיפולים

עדית סרגוסטי:  אלה יעדים קריטיים וחשובים בפני עצמם

עדית סרגוסטי:  מבחינת האדם שזקוק לטיפול, מה שמשמעותי מבחינתו זה כמה זמן הוא צריך לחכות בתור ועל הדבר הזה אין למשרד הבריאות היום נתונים, לא כל שכן יעדים ברורים

עדית סרגוסטי:       למה אנחנו שואפים להגיע, מה הצפי? עם התוספת המשמעותית הזאת שניתנת אנחנו מצפים לקצר את זמני ההמתנה משנה וחצי לשנה, לחצי שנה

עדית סרגוסטי:  זה מה שמשנה לאזרח – כמה זמן הוא צריך לחכות

עדית סרגוסטי:  ועל זה משרד הבריאות לא מדבר, אין לו סטנדרטים ברורים, אין לו יעדים ברורים וזו נקודה שחייבים להתייחס אליה

עדית סרגוסטי:  זה לא קיים גם במבחני התמיכה, אני יכולה לגלות לכם

יונתן מישרקי: אנחנו נקבל ונדון

יונתן מישרקי:  יעל את רוצה להתייחס לנושא הראשון? אני לא פותח עכשיו דיון על מה שהיה בדיון השבוע על האגרות אבל רק לענות אם זה נכלל או לא נכלל, כלומר, האם ההכנסות שאתם מצפים לקבל מאותה תוכנית, שעוד לא הגיעה לפה לשאלתה של עידית - - -     

עדית סרגוסטי: בתקווה שלא תגיע

יונתן מישרקי: כן

יעל לינדנברג: אנחנו מגבשים את זה

יעל לינדנברג:   לגבי מה שאמרת על התוכנית של משרד האוצר אני רוצה לדייק אותך – זו תוכנית לגמרי משותפת למשרד הבריאות – אנחנו, האוצר, שותפים לה – אבל היא מקודמת בעיקר על ידי משרד הבריאות

יעל לינדנברג:      לעניין הסעיפים – התייחסת לשני סעיפים ואני יכולה להגיד לך שהתוכנית הזו רצופה המון חשיבה ושינויים ועבודה מאוד מאומצת של שני המשרדים מאחורי הקלעים

יעל לינדנברג:  ככל שנתקדם עם הדברים האלה הם גם יגיעו לוועדה ולאישורה, ולכן כאשר זה יקרה, כמובן הוועדה תהיה מעודכנת בזה

נעה בן שבת: כלומר כרגע זה לא מובא בחשבון בתור - - -     

יעל לינדנברג: אדייק עוד – החקיקה שממתינה לפתחה של הוועדה ולאישורה – לא גוזרת החלטה כזו או אחרת בעניין שתי הסוגיות שציינת

ירון לוי: אולי לא הבנתי אבל זה לא עונה על כמה כסף השתתפות למטופל יהיה?     

יעל לינדנברג: השאלה שנשאלה היא כזו – האם במסגרת האישור, מה שהוועדה תצביע עליו עכשיו הנגזרת על תקציב המדינה, אתם בעצם מאשרים מנגנון ש - - -     

נעה בן שבת: לא, לא זו הייתה השאלה

נעה בן שבת:  השאלה הייתה אם התקציב שאתם מביאים בחשבון שיוקצה לבריאות הנפש מביא בחשבון הכנסה מההשתתפויות העצמיות האלה

נעה בן שבת:  אני יודעת שהתיקון לחוק לא כולל את זה

נעה בן שבת:  זה דורש אישור נפרד ואני שואלת אם החישוב הכולל מביא את זה בחשבון

יעל לינדנברג: לא, המנגנונים שם אחרים

יונתן מישרקי: אז רגע, אבל אתם מבינים שחסר עוד כסף לבריאות הנפש?     

יעל לינדנברג: לא, אבל הדיון הוא לא, ההשתתפות העצמית חלק מהרצון זה לאו דווקא להביא עוד כסף ואני גם לא רוצה לפתוח את הדיון הזה וביקשתי שלא

ירון לוי: אז מה המטרה?     

יעל לינדנברג: אבל היום יש אפס השתתפות עצמית אז השאלה אם אפשר לפתוח את הדיון על זה

יונתן מישרקי: כן, נכון, זה גם נכון

יונתן מישרקי:  זה חלק ממה שהם טוענים

יונתן מישרקי:  בכל מקרה התשובה היא לא, ההשתתפות עצמית לא נכללת בתוך הכסף שאנחנו מדברים עליו בחוק הזה

יונתן מישרקי:  בסדר

יונתן מישרקי:       מישהו נוסף רוצה לדבר, להעיר? 

סיגל משהיוף: סיגל משהיוף, מנכ"לית ארגון הרופאים העצמאיים הארצי

סיגל משהיוף:       לידע כללי,  האם יודעים להעריך מה ההכנסה בעקבות ההשתתפויות העצמיות?     

יעל לינדנברג: את מדברת על השתתפויות עצמיות, שעוד לא אושרו ועוד לא נסגרו ועוד לא הועברו לאישור העבודה

יונתן מישרקי: ביקשתי בכוונה לא לפתוח על זה דיון, אני מכיר את עומק העניין

יעל לינדנברג: זה דיון קצת קונספטואלי, כשהוא יהיה פרקטי נדבר עליו בצורה פרקטית

יונתן מישרקי: אם וכאשר תביאו את זה נקיים על זה דיון מעמיק

יונתן מישרקי:  טוב

יונתן מישרקי:  אם כך, אני עדיין מתעקש שנכון יהיה להוריד את המדרגה הנמוכה יותר כלפי מטה

יונתן מישרקי:  לפחות להגיע לכך שזה יהיה עלייה באותם אחוזים שבם אנחנו מחייבים, כלומר עד 60% מ-0

יונתן מישרקי: 15 שאותם אנחנו רוצים להעלות ואני צריך לנסות לחשוב על פתרונות כדי להגיע לתוצאה הרצויה, בלי לפגוע בהכנסות שהמדינה צריכה להכניס כדי טפל בעולם בריאות הנפש

יונתן מישרקי:      ביקשנו גם לקבל את הנושא של מבחני התמיכה המפורטים לקראת הדיון בוועדה הבאה

יונתן מישרקי:  כדי להבין שהכסף הזה יגיע ליעדו בצורה הכי טובה שיש, עם מדדים ועם כל מה שהוזכר פה בדיון

נעה בן שבת: עוד הערה – אנחנו קיבלנו גם הערה מפרופסור בן-נון לגבי הנושא – האם הסכומים האלה של דמי ביטוח נכנסים לסל, והרי הסל גדל גם גידול דמוגרפי וגם עלות הסל גדלה לפי מדד יוקר הבריאות, ולמעשה הסכומים שנמצאים מחוץ לסל, אותם 1

נעה בן שבת: 4 מיליון, לא גדלים באותם השיעורים

נעה בן שבת:  אם הם היו בבסיס הסל או חלק מעלות הסל, הם היו גדלים משנה לשנה ותקציבי בריאות הנפש לא גדלים באותה מידה

נעה בן שבת:  והשאלה היא איזה מענה ניתן לכך

נעה בן שבת:       ואני מזכירה שאנחנו נותנים את ההעלאה הזו בדמי הביטוח

נעה בן שבת:  היא גדלה לאורך שנים, היא משפיעה על משקי הבית בסכום של מאות שקלים

נעה בן שבת:  ואני גם מזכירה שכשהיו פה רפורמות להורדת יוקר המחיה דובר על כך, שהורדה של 450 שקל במשק בית לשנה היא הורדה ראויה בשביל לעשות רפורמה מאוד גדולה, כמו רפורמת המזון

נעה בן שבת:  הסכומים נעו שם בין 450 ל-900 שקל לשנה

נעה בן שבת:  אנחנו מעלים בסכומים גדולים מאוד את דמי הביטוח, שיעלו לכל משק בית בסכומים מאוד גדולים

נעה בן שבת:  השאלה היא איך אנחנו משמרים את הרווח או את התועלת לבריאות הנפש של התושבים, לאורך שנים

יונתן מישרקי: כן

יונתן מישרקי:  מישהו רוצה לענות על זה?     

יעל לינדנברג: דיברנו רבות גם בדיון הקודם, אם להכניס את זה לסל עם היתרונות שטמונים בו, לעומת לעשות את זה דרך מנגנונים אחרים, כמו מבחני תמיכה בגלל האפשרות לפקח על זה וגם אתם הבהרתם אותה בצורה מאוד ברורה

יעל לינדנברג:       לפחות בשלב ההתחלתי הזה צריך ללכת למנגנון שאפשר יהיה לעקוב אחריו ולפקח עליו ולכן אם זה ייכנס לסל לא נוכל לעשות את זה ולכן זה המענה, זה המנגנון האפשרי

יעל לינדנברג:       הלוואי שבעוד מספר שנים נהיה מספיק בטוחים במנגנון וביכולת הביצוע של כל מערכת הבריאות, בהתמקדות שלה בבריאות הנפש ונוכל להטמיע את זה בסל

יעל לינדנברג:  כרגע, בשלב זה אין יכולת לעשות את זה כי אנחנו רוצים לפקח, לעקוב ולראות איפה אנחנו נמצאים ביחס למגעים שהיינו רוצים להגיע אליהם וביחס לכמות המטפלים

נעה בן שבת: אפשר היה לצבוע את הכסף להכניס אותו לבסיס הסל  - - -     

יונתן מישרקי: לא, אבל היא ענתה על זה עכשיו, כי ברגע שאתה שם את זה בבסיס, מנגנוני הפיקוח שלהם תפוקתיים

נעה בן שבת: כי הוא נכנס לבסיס התקציב והם לא צובעים אותו

נעה בן שבת:  עקרונית היה אפשר להכניס אותו לבסיס לתקציב של הקופות ולצבוע אותו לבריאות הנפש ולפקח

נעה בן שבת:  משרד הבריאות או הרגולטור

נעה בן שבת:  אפשר היה לעשות את אותו הדבר, אבל לא נוהגים לעשות את זה

יעל לינדנברג: אפשר לערוך דיון על צורת התקצוב של המערכת אבל יש את סל הבריאות, הוא מועבר לקופות ושם אתה לא יכול להגיד להם 'עשית יותר, עשית פחות'

יעל לינדנברג:       מנגנון תפוקתי או מנגנון של תשומות, שאתה ממש יכול ממש לעקוב אחריו ולהגיד, 'כמה עשיתם, עמדתם ביעד הזה, הגשמתם את המטרה, תקבלו'

יעל לינדנברג:  אבל אתה לא רוצה לחלק כסף ובסוף לא לראות ממנו את התפוקות, שאנחנו רוצים לראות בבריאות הנפש

יעל לינדנברג:       ולכן אין דבר כזה לצבוע בסל, הדרך שלנו לצבוע כמו שאת אומרת, זה לעשות את זה במנגנונים הנקודתיים של מבחני תמיכה

שמוליק בן יעקב: אבל זה ייכנס לתקציב משרד הבריאות באופן קבוע?     

יעל לינדנברג: כן

דני קורן: אבל בדיון הקודם אמרתם דבר הפוך

דני קורן:  אמרתם שבהקשר של בריאות הנפש, אתם דווקא רוצים להפחית את השימוש במבחני תמיכה וללכת לכיוון של - - -     

יעל לינדנברג: לא, אני אגיד לך מה אמרנו, נריה אולי אמרה את זה, אז את רוצה להשיב?     

נריה שטראובר: כן, אמרנו באופן כללי, אגב שתי השאלות עלו גם בדיון הקודם

נריה שטראובר:  ד"ר ברלוביץ' העלה את השאלה למה שלא נעשה מבחני תמיכה על כל הסל ונצבע את כל הסל לפי תחומים

נריה שטראובר:  יש לזה הרבה חסרונות ביחס לשיטה שאנחנו משתמשים בה היום

נריה שטראובר:       יתרה מכך, גם אמרנו שיש היום יותר מדי מבחני תמיכה לטעמנו

נריה שטראובר:  אם זו מערכת שאתה רוצה לשים תחום מסוים שיהיה הפוקוס ושבו יושקעו המשאבים והקשב הניהולי של הקופות, חייבים להיות כמה תחומים מצומצמים

נריה שטראובר:  אתה לא יכול לעשות את זה על כל הסל, זה 'תפסת מרובה, לא תפסת'

נריה שטראובר:   לכן האמירה הייתה שאנחנו רוצים להצטמצם לא בעולם של בריאות הנפש, אלא בעולם הכללי של מבחני תמיכה, כי היום יש מבחני תמיכה בעשרות תחומים

יונתן מישרקי: נכנס ח"כ רון כץ, שלום

דני קורן: אז למה דווקא בריאות הנפש - - -     

נריה שטראובר: לא, כי דווקא בבריאות הנפש אנחנו לא רוצים עכשיו לצמצם מבחני תמיכה, אנחנו עושים התרחבות כי זה תחום שאנחנו שמים עליו עכשיו דגש, כחלק היעדים של המשרד

ירון לוי: התשובה מאוד ברורה אני אענה לך ברשותך

דני קורן: לא, יש לי שאלה על סל הבריאות בהקשר הזה

ירון לוי: אי אפשר למדוד את היכולת של קופות החולים לתת מענה פסיכולוגי ופסיכיאטרי ושל עובדים סוציאליים

ירון לוי:  כי כל התוכנית הזו לא מדברת על החזרה של הצוותים המקצועיים לשירות הציבורי

ירון לוי:       הבסיס כאן מאוד יפה אבל בסופו של דבר, אם רוצים לתת שירות ולבחון איך לקצר את השהות בפגישה אצל פסיכולוג משנה וחצי לשנה, צריך קודם כל שיהיו לנו פסיכולוגים

ירון לוי:  אני מאוד מבין למה אתם לא עושים את זה, כי גם כיום, אתם לא יכולים להצביע איך קופות החולים משתמשות בכסף שהמדינה מעבירה אליהן

ירון לוי:  אין לנו עד עכשיו - - -     

דני קורן: אולי חלק מהתשובה טמון בכך שסל הבריאות מאוד מאוד נשחק

ירון לוי: זה טמון בזה שהקופות מחויבות להעביר את המקורות ושימושים כדי להצביע על כמה מטופלים הלכו לפגישה אצל פסיכולוג והאם רופא משפחה זה חלק משירות פסיכולוגי

ירון לוי:  אשמח אם תעני על זה ואם משהו הולך להשתנות

רון כץ: אם אפשר רגע שאלה שמשלימה אותו

רון כץ:  תמיד כשאומרים "נעשה מאמץ" זה מדאיג אותי כי זה לא נתון שאפשר למדוד כמו שצריך

רון כץ:  מה זה אומר כשאומרים "נעשה מאמץ" בעניין של בריאות הנפש? כי אנחנו מבינים עכשיו שה גם הדבר הכי חשוב שיש היום למערכת הבריאות וגם הצורך רק ילך ויגדל וגם גדל משמעותית בחודשים האחרונים

רון כץ:       "לעשות מאמץ" יש איזו נקודת מדידה שאנחנו יכולים להגיד פה הגענו ליעד או שזה משהו אמפירי כזה שאנחנו שואפים למשהו יותר טוב אבל לא יגיע?     

יונתן מישרקי: מותר לו לשאול את השאלה הזו כי הוא רק עכשיו הגיע

נריה שטראובר: כי התייחסנו אליה גם קודם

רון כץ: לא, אני גם ראיתי את הדיון, כי אני רוצה לדעת 1,000 זה היעד? 2,000 זה היעד? 3,000? מה היעד עכשיו?     

נריה שטראובר:  היעד שהצבנו לקופות החולים זה הכפלת כמות המגעים תוך סדר גודל של שנתיים-שלוש

רון כץ: הכפלה מהיום?     

ירון לוי: אין הכפלה אבל סליחה, לא

ירון לוי:  אי אפשר לדבר על הכפלה אם היום משרד הבריאות לא יכול להגיד לנו מה היקף הפעילות של קופות החולים בכל הנוגע לבריאות הנפש

נריה שטראובר: הנתונים האלה נמצאים, הם גם צורפו פה בוועדה

ירון לוי: זה שהם נמצאים אנחנו שומעים כבר הרבה שנים, אנחנו עוד לא ראינו אותם

ירון לוי:  אין דיווח

ירון לוי:  את יכולה עכשיו להצביע לי, מתוך התקציב שהלך שנה אחורה לקופות החולים, מתוך אותו תקציב, כמה מהכסף שנצבע לבריאות הנפש הלך לשירות פסיכולוגי בקהילה? לצורך העניין

נריה שטראובר: כן, אני יודעת

נריה שטראובר:  אני לא צובעת את זה בכסף כי אני לא עוקבת אחרי הקופות, כמה כסף הן משלמות לכל מטפל ספציפית

נריה שטראובר:  אני בהחלט יודעת להגיד לך מה כמות המגעים שהקופות עושות בחלוקה בין מבוגרים לילדים, בחלוקה לכמה פסיכותרפיה וכמה פסיכיאטריה וכדומה – כן, חד-משמעית

ירון לוי: ואיך אנחנו יכולים עכשיו אחרי כל התוכנית הלאומית לבריאות הנפש לדעת שהיא תצמצם את ההמתנה של שנה וחצי לפסיכולוג?     

דניאל פרידמן: את הנתונים האלה אין

ירון לוי: אין כי אין כלים למדוד את זה ואין כלים לדעת אם קופות החולים לא יעמדו ביעדים שלהם, מה תעשו? תגידו להם שאתם לא מעבירים להם כסף? נוצר מצב שהמדינה תלויה בקופות החולים

ירון לוי:  תמיד כשאני אומר את זה, זה נשמע כאילו אני נגד קופות החולים אני לא

ירון לוי:  הן עושות עבודה מדהימה אבל בכל הקשור לביאות הנפש יש כאן איזה פער שאנחנו לא מצליחים לצמצם אותו

ירון לוי:       אני כבר כמה חודשים נמצא כאן בדיונים, ובכל דיון כל הזמן נחזור על אותם דברים

ירון לוי:  התוכנית  מאוד יפה אבל אף שיש לה מטרות, אין לנו דרך ליישם אותן

ירון לוי:  לדוגמה – "הרחבת השירות לטיפול מרפאתי, שניתן במערכת הבריאות הקהילתית על ידי הגדלת מספר המטפלים"

ירון לוי:  מה זה מטפלים? פסיכולוגים? עובדים סוציאליים? מה זה מטפלים? אשמח שיענו לי

נריה שטראובר: דווקא נעשה מאמץ לתת פתרון הוליסטי

ירון לוי: בריאות הנפש זה לא הוליסטי

ירון לוי:  זה כמו כשאני שובר את היד אני הולך לעשות צילום - - -     

יונתן מישרקי: ירון זה לא הדיון עכשיו

ירון לוי: זה מהות, אבל המהות של כל התוכנית שהיא תוכנית ממש יפה

ירון לוי:  יש כאן סכומים מרשימים, אבל אם אנחנו לא נטפל בבסיס – להחזיר את האנשים לשירות הציבורי, את הפסיכולוגים, את הפסיכיאטרים ואת העובדים הסוציאליים – אנחנו לא נוכל לממש את התוכנית הזו

ירון לוי:  ואז נשתמש בהגדלת מספר המטפלים, הגדלת מספר המגעים, אין כאן כלום, סליחה שאני אומר את זה

ירון לוי:  זה ממש מרתיח שבמשך כמה חודשים אנחנו חוזרים שוב ושוב לאותו דבר

ירון לוי:       בסוף אם לא יהיו בשירות הציבורי פסיכולוגים ופסיכיאטרים, אנחנו לא נוכל לממש שום תוכנית

ירון לוי:  אז נמציא כל מיני שמות של מטפלים למיניהם

ירון לוי:  זה מתיש לבוא ולדבר על אותם דברים והכול חוזר על עצמו

נריה שטראובר: כן, מושקע מאמץ רב בדיוק בנקודה שאתה מדבר עליה - - -     

ירון לוי: ח"כ רון כץ שאל מה זה מאמץ רב

נריה שטראובר: למשל בפסיכולוגים הממשלה יצאה בתוכנית למענקים מאוד משמעותיים

ירון לוי: יש נתונים כמה פסיכולוגים הצטרפו לתוכנית המענקים?     

נריה שטראובר: התוכנית התחילה ב-1 בפברואר, אז התשובה היא לא

רון כץ: אבל מה המשאבים שמקצים לטובת זה?     

נריה שטראובר: יש תוכנית מפורטת וממש מוסברת לכל פסיכולוג

ירון לוי: מה מסגרת התקציב שלה?     

נריה שטראובר: אז זה נורא תלוי

ירון לוי: הכול תלוי, סליחה שאני קוטע אותך, הכול תלוי, הכול בערך והכול 'נעשה מאמץ'

נריה שטראובר: אם תתנו לי להשלים עד הסוף, יש תוכנית מאוד מפורטת להגדלות משרת הפסיכולוגים

נריה שטראובר:  מענקים מאוד משמעותיים

נריה שטראובר:  זה יכול להגיע לעשות עד מעל 100 מיליון גם, אבל זה מאוד תלוי במימוש של זה, כמה זה יצליח

נריה שטראובר:  פרט לכך, מתנהל משא ומתן - - -     

רון כץ: רק פותח סוגריים – עד 100 מיליון זה הגבול העליון?     

נריה שטראובר: אני לא יודעת זה תלוי - - -      

ירון לוי: לא, אבל זה חשוב שאת כן תדעי

ירון לוי:  כי עד 100 מיליון זה לא אומר שיש כסף כרגע צבוע

ירון לוי:  זה אומר שעוד פעם נחזור לדיונים

ירון לוי:       הלא לכל אותן הטענות שפסיכולוג לא יעזוב את העבודה הפרטית שלו, שהוא מרוויח בה הרבה כסף, כדי לקבל מענק חד-פעמי בשירות הציבורי

ירון לוי:  משרד האוצר יודע את זה והוא אומר שיש תוכנית מענקים

ירון לוי:  אין תוכנית מענקים כי אין סכום כסף שצבעתם

ירון לוי:  ואם יש כסף צבוע לתוכנית הזו, אשמח שתנקבו בסכום

נריה שטראובר: יש תוכנית מענקים

ירון לוי: לא, סליחה שאלתי אם יש כסף צבוע לתוכנית

ירון לוי:  אני יודע שיש תוכנית מענקים, אני יודע מה הקריטריונים

ירון לוי:  אני יודע בדיוק כמה כל פסיכולוג יקבל

נריה שטראובר: מה החשש שלך? אני מנסה להבין

ירון לוי: אין לי שום חשש

ירון לוי:  אני יודע שיש תוכנית מענקים, היא צריכה להתבסס על תקציב

ירון לוי:  מה הסעיף התקציבי של התוכנית הזו ומה הסכום שהגדרתם?     

יעל לינדנברג: יש תוכנית מענקים לפסיכולוגים, הם מענקים חד-פעמיים כרגע לשנה, גם ציינו בוועדה לפני מספר חודשים שאנחנו מבינים, שבעולם של החד-פעמיות יש גם קשיים כי זה לא נותן ודאות ארוכת טווח

ירון לוי: לא, אתם לא מבינים, זו תשובה שאני מקבל כבר ארבעה חודשים, נשמע שאין כסף - - -     

נריה שטראובר: במקביל תשמע שיש משא ומתן בימים אלה עם הפסיכולוגים

ירון לוי: זה נושא אחר

ירון לוי:  אני מדבר על תוכנית המענקים

יעל לינדנברג: תוכנית המענקים היא בהגדרתה חד-פעמית כי היא תוכנית של מענק

יעל לינדנברג:  כדי לפתור משהו קבוע בבסיס - - -     

ירון לוי: אני יודע, את מסבירה לי כאילו אני לא מבין מה זה תוכנית מענקים

ירון לוי:  אני מבין מה זה תוכנית מענקים לפסיכולוגים, אני רק שואל מה הסכום שצבוע בתקציב המדינה עבור תוכנית המענקים לפסיכולוגים

ירון לוי:  פשוט כי צריך להתנהל בצורה ביקורתית ואחראית וצריך לדעת מאיפה נכנס הכסף ומאיפה יוצא

ירון לוי:  אז יש תוכנית מענקים, בואו תגידו מה הסכום

ירון לוי:  פעם אחת

יעל לינדנברג: לא, נראה לי כבר אמרנו שיש לנו הערכות של 50 מיליון שמיועדים ל - - -     

ירון לוי: זה היה 100 מיליון, זה היה 50, זה היה 30, זה היה 20

יונתן מישרקי: אבל זה תלוי בדרישה, כמה יבואו

ירון לוי: אתה עוד פעם אומר 'תלוי'

ירון לוי:  עוד פעם הכול תלוי

ירון לוי:  אף פסיכולוג לא יבוא בתוכנית מענקים - - -     

יונתן מישרקי: הייתה פה אמירה של המשרד, לא, שהם ייתנו פתרון לכל מי שיבוא וייכנס למערכת הציבורית בעולם של המענקים

יונתן מישרקי:  שאלנו אם זה בלי הגבלה, אמרו בלי

ירון לוי: איזה בלי הגבלה? גם אמרנו שיש שני מיליארד ועכשיו יש פחות ממיליארד שקל לבריאות הנפש

יונתן מישרקי: הלוואי שיגיע מצב כזה, שאדם יגיע לכאן וירצה להיכנס לקבל את תוכנית המענקים בשביל להיכנס לשירות הפסיכולוגי ויאמרו לו לא - - -     

ירון לוי: לא יעשו את זה אבל אף פסיכולוג לא יעזוב את השירות הפרטי כדי להיכנס לתוכנית חד-פעמית, תוכנית מענקים ומשרד האוצר יודע את זה ויודע שהוא גם לא צריך לצבוע לזה כסף

יונתן מישרקי: לא, זה לא מהות, יש שני דברים - - -     

ירון לוי: זה לא מהות אבל כל התוכנית חוזרת עוד פעם לשאלה אם יהיו או לא יהיו אנשים

יונתן מישרקי: אני לא נציג של משרד הבריאות ולא של משרד האוצר וגם לא הממונה על השכר באוצר, אבל היו על זה כבר אינספור דיונים

ירון לוי: אמרתי שזה מתיש לדבר על אותם דברים כל הזמן אבל עדיין אין תשובות

יונתן מישרקי: התשובה היא כזו, מה שהוועדה יודעת כרגע לגבי תוכנית המענקים – אין גבול

יונתן מישרקי:  מי שיבוא וירצה להיכנס, ייכנס

יונתן מישרקי:  במקביל יש עבודה על הסכמי שכר שבעולם - - -     

ירון לוי: אין גבול לחוסר תשובות שאנחנו מקבלים ממשרד האוצר

יונתן מישרקי: מי כמוני רוצה שתהיה תוכנת שכר בשביל להכניס אותם באמת לשירות הציבורי

יונתן מישרקי:  אבל כשאתה עושה שם הגדלה והם מקבלים שכר נורמלי, עדיין לא כמו בפרטי אבל נורמלי – יבוא הפסיכולוג וייכנס חזרה לעולם של השירות הציבורי – שם אנחנו רוצים להיות ולצערי הרב זה לוקח זמן

ירון לוי: כשאומרים שכל מי שיבוא יתקבל בברכה, אין לי איך להמשיך את זה

יונתן מישרקי: כן, הלואי שתביא לי מקרה של אדם שיגיע ואמרו לו - - -     

ירון לוי: לא, אבל הפוך

ירון לוי:  אף אחד לא יבוא

ירון לוי:  שום פסיכולוג לא יבוא

ירון לוי:  יש כאן כותרת מאוד יפה – 'מענקים לפסיכולוגים' – כך זה התחיל

ירון לוי:  אחרי כן התברר ששכחו את הפסיכולוגים החינוכיים, עזבו, הם חינוכיים, זה לא חשוב, הילדים לא חשובים

ירון לוי:  אחרי כן אמרו שאין הגבלת סכום, אחרי זה אמרו 50 מיליון, ואז 100 מיליון

ירון לוי:       זה לא רציני

ירון לוי:  אם אתם מתייחסים ברצינות לבריאות הנפש – דברו במספרים

ירון לוי:  לא 'נתאמץ', לא 'נשתדל', לא מבחני תמיכה כאלה ואחרים – פעם אחת תשובה ואני אפסיק לחזור ולשאול את זה

ירון לוי:  בסוף אנחנו רוצים לפתור את הדבר אנחנו לא נגד, אנחנו בעד

יונתן מישרקי: אין לי בעיה שתחזור על זה

יונתן מישרקי:  אנחנו לא מקבלים על זה תשובה ברורה בסדר? נגעת פה בנקודה מאוד - - -     

ירון לוי: אני לא יכול להשלים עם זה שאני לא מקבל תשובה

ירון לוי:  אם יש משהו שיכול להבטיח - - -     

יונתן מישרקי: אני חס על זמן הוועדה, אנחנו מדברים על נושא מסוים זה נושא חשוב

ירון לוי: כל הנושא מתבסס על זה שיהיו אנשים שיעבדו בשירות הציבורי

רון כץ: אפשר לבקש לקבל את הנתונים זה הכול

ירון לוי: אין נתונים

ירון לוי:  אנחנו כבר חמישה חודשים מחכים לנתונים

יונתן מישרקי: ביקשנו

יונתן מישרקי:  קיבלנו בהתחלה 30-20 מיליון, אחרי זה אמרו לנו הוקצו 50 מיליון, ואחרי זה אמרו לנו שכל מי שיבוא יקבל מענה

ירון לוי: כי אף אחד לא יבוא

רון כץ: מה הרף? נגיד שעכשיו יבואו 1,000

רון כץ:  מה הרף?     

יעל לינדנברג: אין רף, אין מגבלה, בגלל ההבנה שבסוף יש כאן הטבה פרטנית אם פסיכולוג ירצה לממש את זה, הוא יקבל את זה

יעל לינדנברג:  אמרנו את זה בוועדה מספר פעמים כדי לייצר את הוודאות

רון כץ: אבל איך אתם יוצרים את התמריץ לאותם אנשים?     

יעל לינדנברג: זה כסף

יעל לינדנברג:  התמריץ הוא כסף

יעל לינדנברג:  ואני מסכימה עם חבר-הכנסת שאמר שבמענק אתה לא יכול לתת תמריץ ארוך טווח

יעל לינדנברג:  כלומר, הוא לא יודע שבעוד חמש שנים הוא יקבל את זה, ולכן במקביל מתקיים משא ומתן מול ההסתדרות לעניין הסכם שכר, שזה באמת משהו שנותן תמריץ ארוך טווח

רון כץ: אז זה העניין ומתי זה אמור להיגמר?     

יעל לינדנברג: הסכם שכר במהותו לוקח יותר זמן, והיה חשוב לנו לצאת קודם עם תוכנית מענקים, גם כשברור לנו שהחד-פעמיות שבה היא תמריץ חלקי בלבד

יונתן מישרקי: אני יכול לבקש עכשיו שלא לקיים על זה דיון? זה חשוב ואני כל הזמן מדבר על זה ומכנס דיונים על זה אבל ירון, זה לא הדיון עכשיו

יונתן מישרקי:  אליעזר

אליעזר שוסטק: אני רוצה לחדד את השאלה של היועצת המשפטית – כרגע התמחור של התוכנית בשנת 2025 זה 1

אליעזר שוסטק: 4 מיליארד שקל

אליעזר שוסטק:  מה התמחור לשנים הבאות 2027-2026? מבחינת עדכוני המחירים, יש דברים שתלויים בשכר, בעלויות של מחירים של שירותים שונים

אליעזר שוסטק:  כל תקציב סל הבריאות מתעדכן כל שנה בהתאם למדד יוקר הבריאות

אליעזר שוסטק:  פה לכאורה אין שום מנגנון עדכון

אליעזר שוסטק:  לכן האם ב-2028 תוכלו ב-1

אליעזר שוסטק: 4 מיליארד שקל לתת את אותו דבר כמו ב-2025? זאת השאלה כי העלייה בדמי הביטוח יעלו כל שנה

יעל לינדנברג: השאלה הזאת לדעתי נשאלה כשמנכ"ל המשרד היה פה והוא אמר את זה בצורה מאוד מפורשת, בכל שנה יש שיח שמתקיים בדיוני התקציב

יעל לינדנברג:  אם המשרד ירצה לתעדף את הנושא הזה הוא יהיה ראשון במעלה ולכן נקבל את המענה הדרוש לו

יעל לינדנברג:      כמובן גם אנחנו לקחנו את זה בחשבון במספרים אבל מה שנכנס לבסיס הוא 1

יעל לינדנברג: 4 כי זה לא בסל זה במנגנון

יעל לינדנברג:  כפי שאתה אומר, הוא לא מוצמד

יעל לינדנברג:  המנכ"ל אמר את זה מפורשות – בדיוני התקציב לשנת 2026 ואילך אני משערת שנידרש לזה ויינתן מענה

יונתן מישרקי: טוב, רבותיי

יונתן מישרקי:  אני כבר סיכמתי קודם את מה שיש לי להגיד בעניין הזה

יונתן מישרקי:  זהו

יונתן מישרקי:  אנחנו נחכה לתשובות שביקשנו לקבל

יונתן מישרקי:  עד כאן להיום תודה רבה לכולם הישיבה נעולה